bet · H401UbU23 · 2017-06-14 00:00:00 — En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ändring i skollagen. I propositionen redovisar regeringen sin bedömning att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den, i likhet med timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Utskottet tillstyrker som en följd av detta lagändringar som innebär att nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga till skollagen, ska upphävas och att regeringen i skollagen ska ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Dessutom ska benämningarna låg-, mellan- och högstadium införas i skollagen. Vidare innebär lagändringarna att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan ska utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. En stadieindelad timplan medför att undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6, och av den anledningen föreslås att betyg i och sameskolan ska sättas i samtliga ämnen fr.o.m. denna årskurs. Detsamma ska gälla i grundsärskolan, om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. I specialskolan ska betyg sättas fr.o.m. årskurs 7. Dessutom innebär lagändringarna att bestämmelsen i skollagen om anpassad studiegång i , specialskolan och sameskolan förtydligas så att det framgår att sådant särskilt stöd ska utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft och i fråga om en rättelse. Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till regeringens förslag och bedömningar i propositionen. I betänkandet finns två reservationer (SD, V). I betänkandet behandlas av samordningsskäl ett av lagförslagen i proposition 2016/17:156. Proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. Fyra yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa 1.Vissa timplanefrågor, punkt 2 (SD) 2.Modersmålsundervisning i timplan, punkt 4 (V) 1.Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa, punkt 3 (M, C, L, KD) 2.Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:143 Proposition 2016/17:156 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Förslag som lagts fram i proposition 2016/17:143 Förslag som lagts fram i proposition 2016/17:156 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En stadieindelad timplan i och närliggande frågor antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) med den ändringen att denna lag träder i kraft i fråga om 12 kap. 5 §, 2. lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2016/17:156 punkt 2, bifaller delvis proposition 2016/17:143 och avslår motion 2016/17:3685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 36. Reservation 1 (SD) Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa 2016/17:3660 av m.fl. (SD) och 2016/17:3685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. 2016/17:3669 av m.fl. (V). Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (M), (SD), (V), (S), (S), (M), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor, tre följdmotioner som väckts med anledning av propositionen och två motioner från allmänna motionstiden /17. I ärendet behandlar utskottet också ett av lagförslagen i proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola, punkt 2, som gäller lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800) och som innebär ändringar i 10 kap. 3 § skollagen. har i sitt betänkande 2016/17:UbU22 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2016/17:156. Av lagtekniska skäl samordnas ett av lagförslagen i den propositionen med de förslag till ändringar i samma lagparagraf som är aktuella i proposition 2016/17:143. Den formella behandlingen av regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800) har därför överförts till detta ärende. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslagen utan invändning. Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). I propositionen görs bedömningen att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den, i likhet med timplanerna för grundsär-skolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Som en följd av detta föreslås att nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga till skollagen, ska upphävas och att regeringen i skollagen ska ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Vidare föreslås att benämningarna låg-, mellan- och högstadium ska införas i skollagen. Regeringen föreslår att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan ska utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. En stadieindelad timplan medför att undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6, och av den anledningen föreslås att betyg i och sameskolan ska sättas i samtliga ämnen fr.o.m. denna årskurs. Detsamma ska gälla i grundsärskolan, om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. I specialskolan ska betyg sättas fr.o.m. årskurs 7. Slutligen ska bestämmelsen i skollagen om anpassad studiegång i , specialskolan och sameskolan förtydligas så att det framgår att sådant särskilt stöd ska utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. I propositionen görs bedömningen att det bör införas en stadieindelad timplan i och att den, i likhet med timplanerna för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Förslaget till lag om ändring i skollagen innebär bl.a. att nuvarande timplan, som är reglerad i en bilaga till skollagen, ska upphävas och att regeringen i skollagen ska ges ett bemyndigande att fördela undervisningstiden i timplan. Dessutom ska benämningarna låg-, mellan- och högstadium införas i skollagen. Vidare innebär förslaget att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan ska utökas för språkval, som är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. En stadieindelad timplan medför att undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6, och av den anledningen föreslås att betyg i och sameskolan ska sättas i samtliga ämnen fr.o.m. denna årskurs. Detsamma ska gälla i grundsärskolan, om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. I specialskolan ska betyg sättas fr.o.m. årskurs 7. avslår ett motionsyrkande om avslag på lagförslaget i den del som avser bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i och upphävande av bilaga 1 i skollagen. Eleverna är garanterade viss undervisningstid som fördelas mellan ämnen i timplaner Enligt skollagen (2010:800) är eleverna i de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan garanterade ett antal timmar som undervisningen minst ska uppgå till i skolformen. Undervisningstiden uppgår i och grundsärskolan , i specialskolan och i sameskolan, som omfattar årskurs 1–6, . Vidare framgår det av skollagen vilka ämnen som undervisningen ska omfatta och därmed vilka ämnen som den minsta garanterade undervisningstiden ska fördelas mellan. timplan regleras i en bilaga till skollagen. För grundsärskolan gäller att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden. När det gäller specialskolan och sameskolan finns det upplysningsbestämmelser av vilka det framgår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden. Timplanerna för dessa tre obligatoriska skolformer (grundsärskolan, specialskolan och sameskolan) regleras i bilagor till skolförordningen (10 kap. 4 och 5 §§, 11 kap. 6 och 7 §§, 12 kap. 4 och 5 §§, 13 kap. 4 och 5 §§ och bilaga 1 skollagen samt bilaga 1–3 skolförordningen). I timplan fördelas undervisningstiden mellan de olika ämnena på följande sätt: Hem- och konsumentkunskap 118 Idrott och hälsa 500 Svenska eller svenska som andraspråk 1 490 Totalt garanterat antal timmar 6 890 Därav skolans val 600 Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Det finns en begränsad möjlighet att bedriva utbildning utan att tillämpa timplan Huvudmän som vill bedriva utbildning i utan att tillämpa timplanen kan ansöka om detta hos Skolinspektionen. En förutsättning för att Skolinspektionen ska kunna lämna ett sådant tillstånd är att huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisatoriska skäl för att bedriva sådan utbildning. Vidare ska eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i samtliga ämnen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Skolinspektionens medgivande ska avse en eller flera bestämda skolenheter och det får förenas med villkor (10 kap. 6 § 4 skollagen och 9 kap. 23 § skolförordningen). Det finns inte några motsvarande bestämmelser för de övriga obligatoriska skolformerna, dvs. grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Kursplaner, ämnesspecifika förmågor och kunskapskrav Kursplanerna är de styrdokument som gäller för undervisningen i de olika ämnena. Varje kursplan inleds med en kort motivering till att det enskilda ämnet finns i skolan. Därefter anges syftena med undervisningen i ämnet, vilka avslutas med att ämnesspecifika förmågor anges. Det centrala innehållet definierar sedan vad undervisningen ska behandla för att eleverna ska ges möjlighet att utveckla de ämnesspecifika förmågorna så långt som möjligt. Kursplanerna kompletteras med kunskapskrav vid slutet av årskurs 3, 6 och 9, beroende på ämne. Kunskapskraven beskriver den lägsta godtagbara kunskapsnivån för en elev i årskurs 3 och anger den kunskapsnivå som krävs för betygen A, C respektive E i årskurs 6 och 9. Betyg sätts i och i sameskolan från årskurs 6 och i specialskolan från årskurs 7 I och sameskolan sätts betyg fr.o.m. årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen utom språkval. Betygssättning i språkval påbörjas i årskurs 7. I specialskolan gäller liknande betygsbestämmelser med den skillnaden att betygssättningen påbörjas , dvs. i årskurs 7 och att betygssättning i språkval påbörjas i årskurs 8. För grundsärskolans elever gäller att betyg ska sättas om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. I sådant fall ska betyg sättas fr.o.m. årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen (10 kap. 16 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 16 § och 13 kap. 16 § skollagen). När betyg sätts innan ett ämne har avslutats ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven har fått i ämnet t.o.m. den aktuella terminen. Vid betygssättningen av ett ämne som har avslutats, ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav. Terminsbetyg ska utfärdas vid slutet av varje termin från det att betygssättningen påbörjas (i årskurs 6 eller 7) till den näst sista terminen i skolformen. Den sista terminen ska det, i samband med att skolplikten upphör, utfärdas ett slutbetyg. Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskursen som eleven genomgått och om de senaste besluten om elevens betyg. Betyg som satts innan ett ämne har avslutats ska inte ingå i slutbetyget (10 kap. 19 och 20 §§, 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 19 och 20 §§ och 13 kap. 20 och 21 §§ skollagen och 6 kap. 11, 14 och 15 §§ skolförordningen). Som betyg för godkända resultat ska i , specialskolan och sameskolan någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. För en elev i grundsärskolan som inte uppnår kraven för betyget E ska betyg inte sättas (10 kap. 17 §, 11 kap. 20 §, 12 kap. 17 § och 13 kap. 18 § skollagen). Att läsa moderna språk kan ge högre meritvärde Om antalet platser vid ett nationellt program i gymnasieskolan är färre än antalet sökande som ska tas emot ska företräde mellan de sökande bestämmas efter ett meritvärde som utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Betygsvärdet för betygen har fastställts enligt följande: För sökande som fått betyg i moderna språk som språkval får meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg och de 16 bästa betygen i övrigt. Det högsta meritvärdet utan betyg i moderna språk som språkval är 320 poäng, och det högsta meritvärdet med betyg i moderna språk som språkval är 340 poäng (7 kap. 4 § gymnasieförordningen [2010:2039]). En stadieindelad timplan bidrar till en ökad likvärdighet i Regeringens bedömer att det bör införas en stadieindelad timplan i . Vidare bör få i uppdrag att ta fram förslag till stadieindelade timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Regeringen framhåller i skälen för bedömningen bl.a. att det finns studier som visar att det förekommer brister i huvudmännens uppföljning av att eleverna verkligen får de undervisningstimmar som de har rätt till. I stället lägger huvudmännen i första hand fokus på att eleverna når kunskapskraven. Det är naturligtvis av centralt intresse för skolornas verksamhet att eleverna når dessa krav. Enligt regeringen finns det dock skäl att framhålla att en viktig förutsättning för att eleverna ska kunna nå kunskapskraven är att de får de undervisningstimmar som anges i timplanen. Av den anledningen är det av betydelse att huvudmännen genom ordentliga uppföljningar säkerställer att eleverna får undervisning i den omfattning de har rätt till. Regeringen anser att en stadieindelad timplan skapar fler naturliga avstämningstillfällen och kan bidra till en bättre uppföljning av att eleverna får den tid som anges i timplanen. En tydlig uppdelning av timplanen i låg-, mellan- och högstadium kan dessutom förväntas underlätta huvudmännens planering. Timplanen blir mer lättöverskådlig och möjliggör regelbundna uppföljningar, som enligt regeringen är nödvändiga för att kunna garantera att eleverna får den undervisning de har rätt till. Enligt regeringen kan den stadielösa timplanen orsaka problem vid ett skolbyte eftersom en elev riskerar att inte få den undervisningstid som han eller hon är garanterad och därmed att gå miste om undervisning i delar av det centrala innehållet. finns det en risk för att eleven får läsa samma centrala innehåll två gånger. Med den nuvarande timplanen har undervisningstiden kommit att variera mellan olika huvudmän och skolor. Vidare upplever rektorer och lärare att elevernas rörlighet mellan skolor och kommuner har ökat och därmed att skolpersonalen arbetar under delvis nya förutsättningar. Den information som följer med när en elev byter skola kan se väldigt olika ut, och det saknas ofta uppgifter om hur mycket undervisningstid som eleven fått vid den tidigare skolan. Den nuvarande timplanen i gör det möjligt för en huvudman att avgöra om eleverna ska erbjudas undervisning i moderna språk inom ramen för språkval från årskurs 6 eller årskurs 7. Det har i vissa situationer resulterat i att elever i samband med skolbyten inte getts möjlighet till undervisning i moderna språk inom ramen för språkval på den nya skolan, eftersom de inte påbörjat sådan undervisning i årskurs 6. Möjligheten till språkval kan ha betydelse i samband med att en elev söker till ett nationellt program i gymnasieskolan (se avsnittet Nuvarande reglering ovan om beräkningen av meritvärde vid urval). När det gäller möjligheten till undervisning i moderna språk inom ramen för språkval gör regeringen bedömningen att eleverna ska erbjudas sådan undervisning i mellanstadiet. Det medför att undervisningen ska påbörjas senast i årskurs 6, och därmed minskas risken att det uppstår situationer där en elev nekas sådan undervisning i samband med skolbyten. Med en stadieindelad timplan kommer ett skolbyte alltså enligt regeringen ytterst sällan att leda till att eleven riskerar att gå miste om meritpoäng vid urval till gymnasieskolans nationella program. Regeringen framhåller att det redan har genomförts ett antal reformer som inneburit att utvecklingen gått i riktning mot en tydligare stadieindelning av och de övriga obligatoriska skolformerna: • 2011 genomfördes en läroplansreform som innebar att det infördes nya kursplaner i samtliga ämnen. I samtliga kursplaner, förutom de i moderna språk och hem- och konsumentkunskap, formuleras det centrala innehållet för årskurs 1–3, 4–6 och 7–9. I moderna språk formuleras det centrala innehållet i stället för årskurs 4–9 och i hem- och konsumentkunskap för årskurs 1–6 och 7–9. • För samtliga ämnen, förutom i moderna språk, finns det kunskapskrav för slutet av årskurs 6 och 9. För svenska eller svenska som andraspråk, matematik, natur- och samhällsorienterande ämnen finns dessutom kunskapskrav för slutet av årskurs 3. För moderna språk finns kunskapskrav för slutet av årskurs 9. • Nationella prov genomförs i matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9. Nationella prov i engelska genomförs i årskurs 6 och 9. I de natur- och samhällsorienterande ämnena genomförs nationella prov i årskurs 9. • Behörighetskraven för bl.a. grund- och ämneslärare i utgår från indelningen årskurs 1–3, 4–6 och 7–9 (2 kap. 2, 6 och 8 §§ förordningen [2011:326] om legitimation för lärare och förskollärare). Dessutom utgår grund- och ämneslärarutbildningens inriktningar från indelningen förskoleklass och årskurs 1–3, årskurs 4–6 och årskurs 7–9 (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]). Mot denna bakgrund utgör enligt regeringen en stadieindelad timplan en naturlig fortsättning på de förändringar som har genomförts. Med en stadieindelad timplan får den minsta garanterade undervisningstiden i de olika ämnena en tydligare koppling till kursplanerna och de nationella proven. På så sätt blir systemet mer enhetligt och greppbart. Regeringen vill framhålla att avsikten med den stadieindelade timplanen är att uppnå en ökad likvärdighet mellan skolor. Regeringen anser vidare att en stadieindelad timplan kommer att ge huvudmännen bättre förutsättningar att säkerställa att eleverna får den undervisningstid som de har rätt till. Det kan i sin tur förväntas leda till förbättrade möjligheter för eleverna att nå kunskapskraven. Detta är viktiga byggstenar när det gäller det grundläggande kravet om att utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen). Regeringen bedömer att möjligheten att bevilja undantag från skyldigheten att tillämpa timplanen ska finnas kvar. Regeringen vill dock framhålla att utgångspunkten måste vara att den stadieindelade timplanen ska tillämpas i och att tillstånd att få bedriva utbildning utan timplan bara ska lämnas i undantagsfall. En reglering av timplanen på förordningsnivå ger ett enhetligt normgivningssystem I propositionen föreslås att regeringen ska ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i (timplan). Regeringen gör i propositionen bedömningen att timplan bör regleras som en bilaga till skolförordningen. Regeringen föreslår även att timplan i bilaga 1 till skollagen ska upphöra att gälla. Det befintliga bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om timplanen för grundsärskolan ska ändras så att möjligheten för regeringen att delegera föreskriftsrätten till en myndighet tas bort. Vidare ska upplysningsbestämmelsen om regeringens möjlighet att meddela föreskrifter om timplanen för specialskolan och sameskolan förtydligas så att det framgår att det kan göras med stöd av den s.k. restkompetensen. Regeringen anför som skäl för sina förslag och sin bedömning bl.a. att en stadieindelad timplan i innebär en ökad, men nödvändig, styrning av huvudmännens fördelning av den minsta garanterade undervisningstiden. Den ökade styrning som en stadieindelad timplan innebär kan dock medföra att det i fortsättningen kommer att uppstå fler situationer där exempelvis huvudmännen uppmärksammar ett behov av att det genomförs förändringar i timplanen. En reglering av timplan på förordningsnivå kan underlätta och göra förändringsprocessen snabbare. En sådan ordning innebär å ena sidan att timplanen är centralt reglerad och stadieindelad i syfte att skapa en likvärdig skola och å andra sidan att det finns rimliga möjligheter att ändra i timplanen när ett sådant behov uppstår. Timplanen var senast reglerad läroplan (Lgr 80), dvs. inte heller då reglerades timplanen på lagnivå. anser dock regeringen att den stadieindelade timplanen bör regleras som en bilaga till skolförordningen. Timplanerna för de övriga obligatoriska skolformerna regleras redan som bilagor till den förordningen (se avsnittet Nuvarande reglering ovan). Ett återinförande av timplan till förordningsnivå skapar därmed en enhetlig struktur för de obligatoriska skolformerna. Huvudmän för är dels kommuner, dels enskilda som har godkänts som huvudmän (2 kap. 2 § första stycket och 5 § första stycket skollagen). För specialskolan och sameskolan är det däremot staten som är huvudman (2 kap. 4 § skollagen). Detta är förklaringen till att timplanerna för specialskolan och sameskolan regleras i skolförordningen med stöd av regeringens restkompetens. Motsvarande reglering för och grundsärskolan riktar sig däremot till kommunala och enskilda huvudmän. Av den anledningen bör det enligt regeringen i skollagen, i likhet med vad som gäller i fråga om grundsärskolan, införas ett bemyndigande som ger regeringen rätt att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i . Som redan har nämnts bör vidare bemyndigandet att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden för grundsärskolan inskränkas till att enbart avse regeringen. Av de nuvarande upplysningsbestämmelserna som gäller möjligheten för regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i specialskolan och sameskolan (12 kap. 5 § och 13 kap. 5 §) framgår inte att det är fråga om regeringens restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Upplysningsbestämmelserna bör förtydligas i fråga om detta. Benämningarna låg-, mellan- och högstadium ska återinföras i skollagen Regeringen föreslår i propositionen att benämningarna låg-, mellan- och högstadium införs i skollagen. – i och grundsärskolan delas de nio årskurserna in i lågstadiet (årskurs 1–3), mellanstadiet (årskurs 4–6) och högstadiet (årskurs 7–9) – i specialskolan delas de tio årskurserna in i lågstadiet (årskurs 1–4), mellanstadiet (årskurs 5–7) och högstadiet (årskurs 8–10) – i sameskolan delas de sex årskurserna in i lågstadiet (årskurs 1–3) och mellanstadiet (årskurs 4–6). Regeringen anger som skäl för förslaget bl.a. att införandet av benämningarna låg-, mellan- och högstadium i skollagen måste ses som en naturlig följd av att en stadieindelad timplan införs.