bet · H501FiU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Därutöver kan resolutionsreservens kreditram komma att användas till att betala ut kompensation till företagets ägare och borgenärer i de fall dessa fått ett sämre ekonomiskt utfall vid resolution än vid konkurs eller likvidation. Kreditramen om motiveras enligt regeringen av att den bör ha åtminstone samma förmåga till förlusttäcknings- och återkapitaliseringsåtgärder som kreditramen till stabilitetsfonden, dvs. , samt dessutom innehålla utrymme för att hantera eventuella kompensationsfall. Garantiramen för resolutionsreserven kan användas för att banker i resolution initialt kan behöva stöd för sin finansiering (likviditet). Garantier kan ges till banken själv eller till . Regeringen påpekar att det är svårt att uppskatta likviditetsbehov i en krissituation, men bedömning är att likviditetsstöd till ett antal av storbanker skulle behöva uppgå till . Då det även här kan finnas en negativ signaleffekt i att under ett krisförlopp behöva justera garantiramen föreslår regeringen att garantiramen för resolutionsfonden sätts till . Lagförslag om ändrat avgiftsuttag för resolutionsreserven Regeringen föreslår ett förhöjt uttag av resolutionsavgiften med en stegvis nedtrappning av avgiftsuttaget (se bilaga 5 med regeringens lagförslag). Förslaget innebär att de sammanlagda resolutionsavgifterna ska uppgå till av det totala avgiftsunderlaget , för . Det motsvarar ca , ca och ca . Förslaget innebär också att den s.k. riskavgiften ska slopas. Den svenska avgiftsmodellen i regelverket om krishantering kvarstår i huvudsak oförändrad i förhållande till gällande rätt. Förslaget om ändrade avgiftsnivåer och slopad riskavgift kräver att ändringar görs i lagen om resolution (). Vissa mindre ändringar görs också i marknadsföringslagen och offentlighets- och sekretesslagen. [2] De lagändringar som avser resolutionsavgiftens storlek ska enligt förslaget träda i kraft , respektive . Övriga lagändringar ska träda i kraft . Riskavgiften slopas – därmed anses tillkännagivande tillgodosett När behållningen i resolutionsreserven överstiger målnivån för resolutionsavgiften, ska enligt gällande rätt i stället en riskavgift tas ut. Riskavgiften ska för varje avgiftsskyldig spegla den förväntade kostnad som denna kan komma att belasta resolutionsreserven med. Riskavgiften får sättas till noll om sannolikheten att en avgiftsskyldig kommer att försättas i resolution är mycket låg. Det har förutsatts att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer () ska meddela föreskrifter om riskavgiftens storlek och hur den ska bestämmas. Till skillnad från resolutionsavgiften, har riskavgiften ingen motsvarighet i krishanteringsdirektivet. Förslaget att slopa riskavgiften innebär enligt regeringen att man därmed har tillgodosett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur bestämmelserna om riskavgifter i kan utformas så att kriterierna för hur riskavgifterna ska fastställas blir tydligare reglerade i lagen, och därefter återkomma till med förslag på ändringar i (se bet. 2015/16:FiU17 punkt 2 och rskr. 2015/16:117). Det aktuella tillkännagivandet är enligt regeringen därmed slutbehandlat. Skälen för regeringens förslag Enligt regeringen är en stark resolutionsreserv en förutsättning för ett trovärdigt regelverk om krishantering. Finanskriser är mycket kostsamma. I förhållande till den svenska ekonomin har en stor, koncentrerad och växande banksektor. Det gäller även i ett internationellt perspektiv. En koncentrerad banksektor ökar smitto- och systemrisker vid finansiell stress. Den svenska banksektorn verkar dessutom inom ett litet valutaområde, vilket innebär att extra stora reserver kan krävas för att motverka finansiella stabilitetsrisker. Därutöver har den svenska banksektorn en stor andel marknadsfinansiering. Det innebär sammanfattningsvis att det i finns behov av en stor resolutionsreserv i förhållande till andra med jämförbara medlemsstater i EU. Banksektorn gör stora vinster, och det är i goda tider som risker för den finansiella stabiliteten – t.ex. genom ökad skuldsättning och stigande tillgångspriser – byggs upp. Det talar enligt regeringens uppfattning för att avgiftsuttaget till resolutionsreserven – som utgångspunkt – bör ökas. finns det skäl att ta intryck av remisskritiken, inte minst från , och . Den svenska avgiftsmodellen bör inte i alltför hög grad avvika från motsvarande avgiftsmodeller i med jämförbara medlemsstater i EU. Med den utgångspunkten bör dels en bortre gräns för avgiftsuttaget till resolutionsreserven finnas, dels avgiftsuttaget till resolutionsreserven omfördelas och minska . Regeringen anser därför att den nuvarande målnivån för resolutionsavgiften (av de garanterade insättningarna) bör kvarstå oförändrad som riskavgiften bör slopas. Resolutionsavgiften beräknades till i statens budget (se prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1 och rskr. 2016/17:49). Enligt uppgår resolutionsavgiften för till ca . Det är enligt regeringen svårt att beräkna avgiftsuttaget till resolutionsreserven, eftersom avgiftsunderlaget, dvs. i huvudsak företagens balansomslutningar, varierar. Till det kommer att styrelsen i meddelade att banken avser att flytta huvudkontoret från till . Flytten ska enligt planerna genomföras . Effekterna för det totala avgiftsuttaget till resolutionsreserven fr.o.m. kan enligt regeringen bedömas först när ytterligare omständigheter kring omstruktureringen av banken har klarlagts. Regeringens förslag innebär att inkomsterna på statens budget av resolutionsavgiften beräknas uppgå till , och . Avgiftsuttaget till resolutionsavgiften påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande eftersom avgifter betalas från privat sektor till offentlig sektor. har en målnivå för resolutionsavgiften som uppgår till av de garanterade insättningarna och har redan uppnått krishanteringsdirektivets minimimålnivå på . Området omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter (SSC) är myndigheterna inom området. Statskontorets verksamhet finansieras helt med anslag och ESV:s i huvudsak med anslag. Kammarkollegiets verksamhet finansieras i stället till större delen av avgifter från uppdragsverksamheten och SSC helt med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till myndigheten. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är: – anslaget 1:1 Statskontoret – anslaget 1:2 Kammarkollegiet – Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter – Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Den redovisning i budgetpropositionen som rör SSC begränsar sig till en tabell med en budget för den avgiftsbelagda verksamheten (tabell 5.11). Av den framgår att det budgeterade resultatet för verksamheten beräknas till +5,2018. Regeringen redovisar politikens inriktning under de tre rubriker som är kopplade till de mål som beslutat för den statliga förvaltningspolitiken: – innovativ och samverkande förvaltning – rättssäkerhet och effektivitet – kvalitet, service och tillgänglighet. Under rubriken innovativ och samverkande förvaltning framhåller regeringen att man vill värna och utveckla den svenska förvaltningsmodellen, med en stor tillit och en långtgående delegering av ansvar till de statliga myndigheterna. Behovet av samordning har i flera fall ökat, och därför behöver styrningen i en del fall bli mer sammanhållen, anser regeringen. Lokalisering och digitalisering är exempel på områden där ett helhetsperspektiv ger fördelar för staten som helhet och som också avspeglar sig i regeringens styrning. Regeringen betonar att medborgarnas förtroende för det allmänna är en grundläggande förutsättning för den statliga förvaltningen och dess förmåga att möta förväntningar. För statens legitimitet är statens närvaro i hela landet en fortsatt prioriterad fråga. Regeringen nämner också att regeringens ambition är att ska vara ledande i genomförandet av FN-resolutionen om hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling, Agenda 2030. Agendan ska genomföras inom ramen för ordinarie styrning och processer genom arbetet inom alla politikområden. När det gäller rättssäkerhet och effektivitet lyfter regeringen i propositionen fram att arbetet med att effektivisera statens administrativa stödverksamheter fortsätter. Regeringens utgångspunkt är att fortsätta att utvidga förordningsregleringen av myndigheters anslutning till SSC:s lönerelaterade tjänster. Man kommer också att analysera om anslutningen till SSC:s beställnings- och fakturatjänster bör förordningsregleras. Eftersom en god informationssäkerhet måste säkerställas sker parallellt ett strategiskt arbete för att uppnå detta. Vidare bedömer regeringen att det är en tydlig fördel med en samlande aktör som SSC i samband med omfattande byten av administrativa stödsystem. Under rubriken kvalitet, service och tillgänglighet konstaterar regeringen att den geografiska spridningen av statliga myndigheter ska öka. Utgångspunkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Regeringen hänvisar till tillkännagivanden (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201 och bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). För att säkerställa och stärka tillgången till grundläggande statlig service i hela landet anser regeringen också att vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter behöver organiseras på ett mer sammanhållet sätt. Som ett led i detta arbete har , och i uppdrag att fram till etablera tio nya servicekontor. Dessutom ska SSC ansvara för en samlad serviceorganisation för statlig lokal service. Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. föreslår regeringen ett anslag till Statskontoret på . Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. [3] Anslaget får även användas för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt till vissa mindre skadestånd. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter. I propositionen redovisas dels en tabell med en budget för offentligrättslig verksamhet där myndigheten inte disponerar avgiftsintäkterna (tolkar och översättare samt stiftelserätt), dels en tabell med en budget för uppdragsverksamhet där myndigheten disponerar avgiftsintäkterna (kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, fordringsbevakning, registrering trossamfund, inköpscentral). Enligt tabellerna beräknas den offentligrättsliga verksamheten redovisa ett negativt resultat på ca 2018 och uppdragsverksamheten ett överskott på ca 2018. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för arbetet med ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall. Vidare föreslås en ökning av anslaget med för uppgifter som rör ett utbyggt regelverk om ökad insyn i partiers finansiering. Finansieringen föreslås ske genom omfördelning från utgiftsområde 1 . I övrigt ska anslaget enligt förslaget tillföras ca från utgiftsområde 1 respektive utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till följd av uppgifter som rör och . föreslår regeringen ett anslag till Kammarkollegiet på . Anslaget får användas för ESV:s förvaltningsutgifter och för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen. ESV:s verksamhet finansieras till viss del av avgifter. I propositionen redovisas en tabell med en budget för uppdragsverksamhet där myndigheten disponerar avgiftsintäkterna (ekonomisk styrning, administrativa system och tjänsteexport). Enligt tabellen beräknas uppdragsverksamheten ge ett överskott på ca 2018. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för att genomföra ett regeringsuppdrag om att analysera Sameskolstyrelsens kostnadsutveckling och ekonomistyrning. Anslaget föreslås också öka med 2018 för att varaktigt finansiera nationella digitala tjänster. Detta aviserades i budgetpropositionen . föreslår regeringen ett anslag till ESV på . Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med att nya myndigheter inrättas I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras med en kredit för Kammarkollegiet i . När en myndighet har bildats bör anskaffningen, inklusive ränta, regleras genom betalning av krediten. har krediten utnyttjats med . har av krediten nyttjats. föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med att nya myndigheter inrättas. Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet Regeringen begär ett bemyndigande om att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. Kreditramen är avsedd att finansiera enstaka stora skador eller anhopningar av skador. Regeringen anger att om den sammanlagda försäkringsersättning som Kammarkollegiet ska betala för en enskild skadehändelse överstiger ska dock regeringen besluta om hur det överstigande beloppet ska finansieras utanför det statliga försäkringssystemet. Digitalisering och it inom offentlig förvaltning Området omfattar frågor om digitalisering och it inom offentlig förvaltning, digital mognad, it-användning och it-investeringar i statsförvaltningen, e- handel i staten, elektronisk identifiering och underskrift, förvaltningsgemensam digital infrastruktur – t.ex. plattformar, tjänster, standarder och ramverk – samt vidareutnyttjande av information från den offentliga förvaltningen. Området omfattar också myndighetsstyrning av . Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:18 . Den redovisning i budgetpropositionen som rör begränsar sig till en tabell med en redovisning av budgeten för den avgiftsbelagda verksamheten (tabell 6.3). Av tabellen framgår att det budgeterade resultatet för verksamheten är 2018. Regeringens mål för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Den offentliga förvaltningen ska vara effektiv och samarbeta, återanvända information och uppgifter och söka gemensamma lösningar när det är möjligt och lämpligt. Digitalt ska vara förstahandsval i den offentliga förvaltningens verksamhet och i kontakter med privatpersoner och företag. I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till sina mål och konstaterar att resultat från internationella mätningar visar att den svenska offentliga sektorn inte möter den snabba digitala samhällsutvecklingen och de förändrade behoven från privatpersoner och företag. Regeringen bedömer att resultatet delvis är ett utfall av hur den digitala förvaltningen är organiserad i och anser att styrningen av digitaliseringen i den offentliga sektorn behöver stärkas. Bristen på en nationell digital infrastruktur har lett till många myndighetsspecifika lösningar som skiljer sig från varandra, vilket enligt regeringen i stor utsträckning resulterat i en ineffektiv ordning för den offentliga sektorn som helhet. Resultat i de internationella mätningarna visar också på ett behov av att främja innovation, användardriven design och användning av öppna data. Avslutningsvis konstaterar regeringen att det behövs bättre kunskap om kostnadsbilden i verksamheten för att kunna mäta vilken nytta it genererar för verksamheten och att myndigheterna behöver utveckla sin digitala mognad för att effektivt och säkert ta vara på digitaliseringens möjligheter. En viktig förutsättning för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen är enligt regeringen att lagstiftningen ger ett tillräckligt stöd för digitalisering och en samverkande förvaltning. Regeringen nämner att i den nya förvaltningslag som kommer att träda i kraft (prop. 2016/17:180, bet. 2017/18:KU2, rskr. 2017/18:2) tydliggörs och förbättras myndigheternas möjligheter att använda s.k. automatiserat beslutsfattande. De ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som regeringen föreslagit i proposition 2016/17:198 Utökat sekretesskydd i verksamhet för teknisk bearbetning och lagring och som behandlas av , bedömer regeringen kommer att bidra till bättre förutsättningar för myndighetssamverkan genom att säkerställa skyddet för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden samt skyddet för allmänna intressen vid användning av digitala tjänster och vid utkontraktering av it-drift mellan myndigheter. Regeringen har dessutom tillsatt en utredning som bl.a. ska kartlägga och analysera lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (dir. 2016:98). Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Det får också användas för utgifter för styrning, samordning och uppföljning av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen samt för den nationella digitala infrastrukturen. Anslaget får även användas för utgifter för E- legitimationsnämndens verksamhet, i den mån de inte finansieras med avgifter, och för andra förvaltningsgemensamma tjänster och funktioner. Regeringen anser att fler gemensamma insatser krävs för att nå målet för digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Mot den bakgrunden vill regeringen göra en långsiktig satsning för att stärka och effektivisera styrningen av digitaliseringen, bl.a. genom att inrätta en ny myndighet. Myndighetens uppgift ska vara att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen, den nationella digitala infrastrukturen och satsningen på öppna data. kommer att ansvara för uppgifter som utförs av som i sin tur kommer att avvecklas. föreslår regeringen ett anslag till på . Tillkännagivande om öppna data har tillkännagett att regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de offentliga handlingar som med liten eller ingen kostnad kan bli öppna data tillgängliggörs (bet. 2015/16:FiU25 punkt 2 och rskr. 2015/2016:208). Regeringen anför i budgetpropositionen att man givit i uppdrag till att främja myndigheters arbete med att tillgängliggöra handlingar för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ) och att redovisa förutsättningarna för att myndighetens egen digitala information ska kunna tillgängliggöras avgiftsfritt och som öppna data (Ku2017/00871/KL). har fått i uppdrag att främja öppen och datadriven innovation som ökar vidareutnyttjande av öppna data och information som omfattas av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar (Fi2017/02164/DF). Statskontoret har fått i uppdrag att utvärdera hinder mot vidareutnyttjande av öppna data från statliga myndigheter (Fi2017/02163/DF). Regeringen har också beslutat om bidrag till för en översyn av den datadrivna förvaltningen i (Fi2017/02165/DF). Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Tillkännagivande om gemensamma e-förvaltningsprojekt har tillkännagett att regeringen dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e- förvaltningsprojekt, dels bör säkerställa att de lägger ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster (bet. 2015/16:FiU25 punkt 1 och rskr. 2015/16:208). Regeringen anför i budgetpropositionen att man tillsatt en expertgrupp för digitala investeringar (dir. 2017:62). Expertgruppen har till uppgift att bl.a. bidra till kunskapsbyggande, erfarenhetsutbyte och lärande inom det offentliga så att statens samlade kompetens tas till vara. Vidare hänvisar regeringen till ändringen i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som säkerställer skyddet för uppgifter om enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden samt skyddet för allmänna intressen vid användning av digitala tjänster och vid utkontraktering av it-drift mellan myndigheter (prop. 2016/17:198, bet. 2017/18:KU9, rskr. 2017/18:40). Lagändringen träder i kraft och skapar enligt regeringen bättre förutsättningar för utveckling av digitala tjänster och samverkan kring gemensamma lösningar. Regeringen anser att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Området omfattar personal- och lönepolitiska frågor som t.ex. löneutveckling, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. Även frågor om arbetsmiljö och hälsa, jämställdhet, mångfald och värdegrundsarbete omfattas. och () hör till området tillsammans med flera nämnder som t.ex. , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd och . och disponerar inte några anslag för sin verksamhet på statens budget. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter och SPV disponerar ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som regeringen anger i myndighetens regleringsbrev. uppgår detta belopp till . SPV disponerar också avgifter från uppdragsverksamhet. Förvaltningsutgifterna för de nämnder som hör till området belastar Kammarkollegiets anslag och anslaget för arbetsgivarpolitiska frågor. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor – anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. – SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen. Den redovisning i budgetpropositionen som rör SPV:s uppdragsverksamhet utgörs av en tabell med en budget för den avgiftsbelagda verksamheten (tabell 7.15). Av den framgår att det budgeterade resultatet för verksamheten beräknas till +3,2018. Regeringens mål för området är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas i samverkan mellan myndigheterna och samordnas av . Regeringen har satt upp följande delmål för de statliga arbetsgivarna: – Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. – Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. – Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. – Andelen anställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. – Arbetsmiljön i staten ska vara god. – De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. I propositionen redovisar regeringen resultaten i förhållande till sina mål och konstaterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare. Det betyder bl.a. att löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska och att andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. Sjukfrånvaron i staten fortsätter dock att öka. Kompetensförsörjningen i staten fungerar i huvudsak väl. Bristen på lämpliga sökanden med it-kompetens är inte något unikt för staten, noterar regeringen, och konstaterar att bristen dock ställer ytterligare krav på myndigheterna att stärka statens attraktivitet som arbetsgivare. Regeringen noterar också att det finns ett stort intresse från myndigheterna att delta i de aktiviteter som Statskontoret bjudit in till som ett led i sitt uppdrag att främja och samordna arbetet med en god förvaltningskultur i staten. I propositionen anger regeringen att man överväger att ta fram förslag till indikatorer för att följa hur de statsanställdas kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman utvecklas.