bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — Ändringarna innebar bl.a. att en person som har haft uppehållstillstånd i sammanlagt för studier på forskarnivå kan få permanent uppehållstillstånd. beviljades en doktorand uppehållstillstånd för studier, vilket medförde att doktorander inte på samma sätt som arbetskraftsinvandrare kunde kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd. Ändringarna innebar också att internationella studenter som slutfört en högskoleutbildning (för vilken uppehållstillstånd för studier beviljats) kan få uppehållstillstånd även efter studietiden. Uppehållstillståndet beviljas för av . behövde internationella studenter som ville ansöka om uppehållstillstånd för arbete i praktiken ha ett arbetserbjudande före studiernas avslutande. Av regleringsbrev framgår att myndigheten har i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggning av studerandeärenden och andra tillståndsärenden kan förkortas genom produktivitetsökningar och effektiviseringar. Planen ska innehålla konkreta åtgärder, en tidsplan för när dessa kommer att införas samt åtgärdernas förväntade effekter under innevarande och kommande år. Åtgärderna ska ge effekt . Planen ska redovisas till () . En bedömning av effekterna av vidtagna åtgärder ska redovisas . Utredning om ökad internationalisering av universitet och högskolor Regeringen tillsatte en utredning i syfte att öka internationaliseringen av universitet och högskolor (dir. 2017:19). En särskild utredare ska bl.a. se över systemet med anmälnings- och studieavgifter, rekrytering och prövning av uppehållstillstånd och lämna ett sammanhängande förslag till ett välfungerande system. I uppdraget ingår att följa arbete med handlingsplanen för att förkorta handläggningstiderna för uppehållstillstånd för studier. Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska också föreslå en nationell strategi för internationalisering av universitet och högskolor som behandlar såväl högre utbildning som forskning. Denna del av uppdraget ska redovisas . Universitet och högskolor bör ta initiativ till att se mobilitet som en prioriterad strategisk fråga och göra insatser för att främja en ökad mobilitet och för att premiera mobilitet vid rekrytering och meritering. Utländska forskare, i synnerhet unga forskare tidigt i karriären, behöver i ökad utsträckning rekryteras till . Regeringen vill betona vikten av en öppen och transparent rekrytering till alla anställningar liksom till utbildning på forskarnivå. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 22 anser motionärerna att formella hinder för internationella studenter och forskare som söker till, och verkar vid, svenska lärosäten eller institut måste avhjälpas. Motionärerna menar att de hinder som finns för inresande studenter och forskare framför allt beror på långa handläggningstider hos svenska myndigheter. Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 9. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 27 anser motionärerna att ändringar i utlänningslagen (2005:716) bör utvärderas och följas upp. Lagändringarna syftade bl.a. till att underlätta för utländska studenter och forskare att stanna kvar och bedriva verksamhet i . I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 19 anser motionärerna att särskilda medel bör avsättas för att rekrytera utländska framgångsrika yngre forskare tidigt i karriären. En viktig förutsättning för framgångsrik forskning är internationella kontakter och utbyten. Det internationella samarbetet bidrar till nya perspektiv i forskningen, och större forskningsframsteg är ofta resultatet av samarbeten och utbyten av idéer mellan forskare i olika delar av världen. Utskottet delar därför uppfattningen, som framförs i propositionen och av några motionärer, att utländska forskare, i synnerhet unga forskare tidigt i karriären, behöver rekryteras till i ökad utsträckning. Utskottet välkomnar också de förbättringar i bestämmelserna om uppehållstillstånd för doktorander och studenter som ändringar i utlänningslagen innebar. Utskottet ser fram emot resultaten av den utredning som tillsatts för att öka internationaliseringen av universitet och högskolor, särskilt översynen av dagens system för bl.a. prövning av uppehållstillstånd. Utskottet noterar också att har fått i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggningen av tillståndsärenden kan förkortas och att planen ska innehålla konkreta åtgärder som ska ge effekt . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 10, 2016/17:3566 (KD) yrkande 9, 2016/17:3567 (L) yrkandena 15 och 19 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 22 och 27. , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 1 och avslår proposition 2016/17:50 punkt 3. Regeringen har beslutat att ska benämnas från och har också i budgetpropositionen aviserat att beräknas tillföras för forskning och utbildning på forskarnivå. Till följd av sitt beslut föreslår regeringen i denna proposition en ändring i högskolelagen (1992:1434) som innebär att den nuvarande benämningen ska utgå ur bilagan till högskolelagen och att den nya benämningen ska föras in i bilagan. Vi anser att denna nya benämning inte är rimlig eftersom finns i närheten av . En fortsatt samverkan mellan lärosätena vore en bättre lösning. Dessutom är inte forskningen på av den kvalitet som man kan begära av ett universitet. bör därför avslå regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Mål för utbildnings- och forskningspolitiken, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 44. behöver en långsiktigt hållbar strategi för forskning och innovation för att bibehålla en stark position i den internationella konkurrensen. Det kräver tydliga mål som kan följas upp och starkt ledarskap. Det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör därför vara att ska vara en framstående kunskapsnation där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Detta mål ska ersätta det nya mål som regeringen presenterar i propositionen. Målet ska följas upp och utvärderas systematiskt enligt följande mätbara delmål: • offentliga och privata investeringar i FoU ska överstiga EU:s mål. • andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram ska vara 2020. • Svensk forskning och innovation ska fortsätta att vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag () och samlat innovationsindex (European Innovation Scoreboard). • Jämställdheten ska öka såväl inom grundutbildningar som bland meriteringsanställningar. • En bredare användning och utveckling av etablerad svensk forskningsinfrastruktur såsom , ESS och ska stimuleras. • Mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv samt offentliga verksamheter. • Fördelningen av resurser från forskningsfinansiärerna ska ske effektivt. Delmålen ska ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett reformerat resurstilldelningssystem, punkt 4 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 42. () har haft i uppdrag att följa upp vilka effekter Alliansens kvalitetsförstärkning av utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap har haft på kvaliteten i utbildningarna, och resultaten är dessvärre nedslående. UKÄ finner att de stora resursförstärkningar som gjordes av alliansregeringen endast lyckades kompensera för tidigare massutbyggnad av studieplatser. UKÄ anser därför att det nuvarande resurstilldelningssystemet bör ses över. Vi håller med om detta och anser att en utredning bör tillsättas för att se över resurstilldelningssystemet ur kvalitets- och effektivitetssynpunkt, inte bara inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga området utan för hela högskolan. Att satsa på en högskoleutbildning innebär att man förväntar sig ett jobb efter avslutade studier. Därför är det viktig att de utbildningar som ges håller hög kvalitet men också att de har en stark koppling till den arbetsmarknad som väntar. Man ska utbildas till jobb och inte till arbetslöshet. Vi anser därför att högskolans resurstilldelningssystem bör reformeras, och möjligheten att inkludera en starkare koppling också till etablering på arbetsmarknaden bör ses över. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m., punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1123 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 17, 2016/17:3105 av och (båda C), 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18 samt 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 16. Dagens finansieringssystem för högskolan premierar i hög grad kvantitet, dvs. så många studenter som möjligt, i stället för kvalitet i utbildningarna. Vi vill att finansieringssystemet reformeras så att kvalitet premieras mer. Regeringen bör därför utreda hur ett finansieringssystem för högskolan kan bli mer kvalitetsdrivande. Utredningen bör överväga en modell där varje lärosäte får ett utbildningsanslag för ett visst antal studenter på olika linjer och därutöver en peng för varje examen och en peng när studenten fått en anställning. En del av ersättningen till lärosätet bör alltså betalas ut först när studenten fått en anställning. Ett problem som uppmärksammats är nämligen anställningsbarheten efter avslutad utbildning. Alla utbildningar leder inte till relevanta arbeten efter examen. Många studenter väljer utbildning enbart efter eget intresse. Det finns dock också ett samhällsintresse av att utbildningarna ska vara meningsfulla. Studenternas eget intresse och samhällsintresset måste balansera varandra. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m., punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 17 samt 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18 samt 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1123 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3105 av och (båda C), 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5 samt 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 16. Jag vill ha ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Den högre utbildningen behöver vara nära kopplad till arbetsmarknaden med exempelvis praktik, samverkansprojekt och arbetsgivares delaktighet i utbildningens utformning. Det finns även ett behov av en större översyn av resurstilldelningssystemet, vilket varit mer eller mindre orört sedan det infördes. Exempelvis behöver resursfördelningen per område ses över för att skapa en bättre och jämnare kvalitet på landets alla utbildningar. Jag vill också att det införs mer lärarledd undervisning. Enligt TCO har endast hälften av studenterna lärarledd undervisning i mer än . För ökad kvalitet krävs även ett ökat fokus på återkoppling till studenterna. Resursfördelningssystemet borde också kunna vara en del i att belöna relevanta sommarkurser, t.ex. genom att fördjupningskurser premieras. Studenterna skulle därmed kunna avsluta sina studier tidigare och komma i arbete snabbare. För att stärka kvaliteten i den högre utbildningen bör regeringen tillsätta en utredning som ska se över resursfördelningssystemet för högskolan enligt vad som anförts ovan. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m., punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5 samt 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1123 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 17, 2016/17:3105 av och (båda C), 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18 samt 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 16. I Statskontorets rapport ur ett jämställdhetsperspektiv (2014) framkommer att inte bara de strategiska forskningsmedlen utan även basanslagen för forskning är ojämlikt fördelade. Statskontoret konstaterar även att det i de flesta fall saknas ett medvetet arbete för att förändra situationen. Universitet och högskolor måste komma till rätta med den snedfördelade anslagstilldelningen. Forskning kan inte längre vara en mansdominerad värld. Regeringen föreslår i sin proposition ett antal viktiga åtgärder. Jag vill dock skärpa dessa ytterligare. Regeringen bör införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin. Kritiken mot den modell för hyressättning som Akademiska Hus använder har varit stor. Lärare och forskare menar att den höga hyressättningen påverkar undervisningen och forskningen eftersom medel går till hyra i stället för till ökad kvalitet. Jag menar att det inte är rimligt att hyran till Akademiska Hus utgör en så stor del av lärosätenas kostnader som . Regeringen bör därför utreda hur man kan uppnå minskade hyreskostnader för universitet och högskolor som hyr av Akademiska Hus i syfte att frigöra en större andel av lärosätenas budget till forskning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m., punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 16 samt 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1123 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 17, 2016/17:3105 av och (båda C), 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5 samt 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18. Jag välkomnar den översyn av resurstilldelningssystemet för grundutbildning, forskarutbildning och forskning som regeringen har aviserat ska påbörjas . Min uppfattning är att den utredning som ska tillsättas också bör få i uppdrag att utreda frågan huruvida anslag till grundutbildning, forskarutbildning och forskning kan tilldelas lärosätena samlat. Regeringen bör därför låta utreda ett system där lärosätena tilldelas resurser för utbildning och forskning i ett samlat anslag. Om resurstilldelningssystemet är tillräckligt skarpt och tydligt premierar kvalitet kommer det att leda till en önskvärd ökad specialisering av lärosätenas verksamhet som med fördel kan förstärkas med en tydligare myndighetsdialog. En tydligare myndighetsdialog får dock inte innebära att politiken ska bestämma vilken specialisering de olika lärosätena väljer. Regeringen bör koppla en ökad specialisering till resurstilldelningssystemet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m., punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1123 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 17, 2016/17:3105 av och (båda C), 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 5, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 15 och 18 samt 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 16. Det är ett starkt incitament att koppla prestation till resurstilldelning. Det är därför viktigt att högskolans resurstilldelningssystem belönar både vetenskaplig kvalitet och kvalitet i samverkan och nyttiggörande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Omfördelning av resurser, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 7. För att premiera vetenskaplig kvalitet införde alliansregeringen en modell där av nya resurser omfördelades mellan lärosätena baserat på indikatorerna externa anslag för forskning samt publiceringar och citeringar. För att stimulera ökat nyttiggörande av forskningen fick och Verket för innovationssystem () i uppgift att utarbeta modeller för hur framtida resurser också skulle kunna fördelas baserat på lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. modell har remissbehandlats medan modell slutredovisades . För oss är det viktigt att den modell som införs är transparent och enkel att använda samt stimulerar och premierar vetenskaplig kvalitet, resultat i form av forskningsgenombrott och samverkan med det omgivande samhället. Vi har ännu inte tagit ställning till vilken modell som vi förordar och exakt vad vi anser ska ligga till grund för prestationen och omfördelningen av resurser till basanslagen. Vi anser dock att principen bakom den resursfördelningsmodell som alliansregeringen använde är bra samt att systemet med omfördelning ska finnas kvar och att modellen bör föreskriva att av nya medel ska omfördelas baserat på väl kända indikatorer. Vi anser också att alla lärosäten vid omfördelningen ska konkurrera i samma grupp, inklusive och . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Redovisning av principer för resursfördelning, punkt 7 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 8. I propositionen presenterar regeringen inte någon färdig modell för fördelning av framtida forskningsmedel. Regeringen definierar inte heller indikatorn samverkan, men vill däremot ge denna indikator samma viktning som de nu gällande indikatorerna: externa anslag samt citeringar och publiceringar. Regeringen behöver tydliggöra hur den avser att definiera samverkan och varför denna indikator ska tillskrivas samma vikt som övriga indikatorer. Samverkan får inte ske på bekostnad av vetenskaplig och konstnärlig kvalitet och excellens. förändringar av resursfördelningen till lärosäten har aviserats i forskningspropositionen. Regeringen underlåter att ge besked om hur resurser ska fördelas . Det är allvarligt. Regeringen bör återkomma till före nästa beslut och redovisa principerna för resursfördelningen. Beslut om principer för resursfördelning, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 4. Jag anser att resursfördelningssystemets utformning är en mycket viktig fråga vars principer måste få diskuteras grundligt, även om de bara kommer att få gälla en begränsad period. Jag förutsätter därför att kommer att ges möjlighet att besluta i frågan innan definitivt beslut fattas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. , punkt 9 (M, SD, C, KD) av (M), (M), (SD), (M), (M), (SD), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 17, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:894 av m.fl. (S) och 2016/17:1669 av m.fl. (S). Det är viktigt att möjligheterna för dagens högskolor att få universitetsstatus klargörs. För att undvika godtycklighet ska det finnas fastställda kriterier för vad som gäller för att ett lärosäte ska få benämnas universitet. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på sådana kriterier. Villkoren för doktorander, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkande 4. Det är viktigt med bra villkor för att kunna locka de främsta studenterna till en forskarkarriär. Jag kan dock konstatera att avskaffandet av utbildningsbidrag för doktorander, som regeringen aviserar i propositionen, och eventuella begränsningar av stipendier för forskarutbildning, som regeringen öppnar för i propositionen, leder till att doktorander i kan bli dyra i en internationell jämförelse. Det riskerar i sin tur att leda till färre doktorander. Externt finansierade stipendier som ger resurser till svenska lärosäten och utbildningar bör uppmuntras. Det är förstås motiverat att förbättra doktorandernas villkor. Men om kostnaderna för att utbilda doktorer höjs kraftigt riskerar antalet nya doktorer att minska, något som riskerar att försämra svensk konkurrenskraft. Regeringen bör ta det i beaktande vad gäller kommande förslag om stipendier till doktorander. Villkoren för doktorander, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 19. Osäkra anställningsförhållanden är ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden, och problemet är särskilt stort inom högskolesektorn. Av den senaste årsrapporten från () framgår exempelvis att av den forskande och undervisande personalen inom högskolan har en tidsbegränsad anställning.