bet · H401UbU21 · 2017-06-09 00:00:00 — Om olika företag i en bransch går ihop och investerar i skola, utrustning och så vidare blir utvecklingen sådan. Jag visade med mina exempel att det är så. Det här är ett lagförslag, men jag tror inte att det går att lagstadga fram sådana saker. Det får komma i en dialog i de förordningar som kommer att arbetas fram efter det att lagförslaget har antagits. Sedan var det frågan om hur ska förbättras. Ett av förslagen som vi gemensamt stod bakom är en gemensam digital plattform. Den tror jag på. Där finns hemsidan studera.nu. Där finns även World Skills, som också har yrkesprogram på sin hemsida. Men det skulle finnas en gemensam plattform som skulle kunna avlasta . De är inte så många, och de behöver verkligen avlastning och kompetensutveckling. Utskottet gör en utvärdering. Den läggs fram . Vi behöver mer kunskaper. har gett oss ett underlag. I dialog med regeringen pågår arbetet med riktlinjer till en utredning. Det går sakta, ärligt talat! Men jag hoppas att vi kan leverera ett svar . Jag vet givetvis att det är ett lagförslag, men det är väl okej att förtydliga. Jag håller verkligen med om att det tar på SYV-hållet. Under tidigare mandatperioder har ett flertal utredningar släppts om just , bland annat några riktigt gedigna sådana. Mer förslag och handling skulle behövas på området. Alliansen och menar att regeringen hade kunnat ta tillfället i akt att i samband med att ett lagförslag läggs fram koppla på satsningar på studie- och yrkesvägledning riktade mot den målgruppen elever som kan vara intresserade av förslaget. Ni får gärna ta med er detta som ett medskick, och jag hoppas att ni återkommer. tog inte bara upp branschskolor, utan man tog också upp att det behöver göras en gedigen utredning om studie- och yrkesvägledning. Där tycker jag att det har tagit lite väl . Men vi behöver kunskapsunderlaget innan vi kan lägga fram konkreta förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En försöksverksamhet med branschskolor Just den målgrupp talar om kan man göra en hel del för via yrkesutbildningens år - som det visserligen inte ska heta. Regeringen, LO, och World Skills jobbar vidare, och det kan säkert göras något där. Vi behöver inte vänta på utredningen. Jag tackar för anförandet med en beskrivning av detta lagförslag och så vidare, och jag tänker att när vi nu har något bra på gång har vi ett tillfälle att berätta mer och ytterligare dryfta olika frågor som detta handlar om. nämnde hur vi kan motverka mer könsstereotypa val, och då blev jag nyfiken. Vid besöken i och så vidare, hur såg att man arbetar där? Vi vet att dessa branschskolor fungerar och lyfts fram som strålande exempel. På vilket sätt jobbar man där för att motverka könsstereotypa val och öka intresset, inte minst för de branscher som har stor brist på kompetensförsörjning? Jag har en annan nyfikenhetsfråga. Det är många frågor på gång, och ibland får man kanske ta en fråga i taget. Men här i debatten har vi chans att vidga perspektivet något. Vi har en stor samsyn när det gäller att utveckla fjärrundervisning på olika sätt. Hur ser på att detta område skulle kunna höra väl samman med möjligheten till branschskolor? Utan digitaliseringsmöjlighet är det svårt att få en utbildning som knyts samman. Det var ett par frågor som det skulle vara spännande att höra mer om. Vilka fler branscher ser som viktiga? Vi nämner att det är små och smala branscher, men vilka ytterligare branscher ser som möjliga för branschskolor, och var finns de? Det var många frågor från . Jag börjar med fjärrundervisningen. Det jag har sett är hantverksyrken. Man kan säkert ha fjärrundervisning på den teoretiska delen; jag har bara inte tänkt så. Det jag har sett har varit ett mer konkret och handfast sätt att lära sig yrket. Jag har också besökt och kompetensutvecklingscenter i , och där handlar det helt konkret om att kunna montera i en vägg. Men fjärrundervisning är en intressant tanke. Låt mig ta med mig din fråga och fundera på den, för jag hade inte förberett den över huvud taget. När det gäller könsstereotypa val: Branschskolorna tar emot elever från hemkommunerna. Därför handlar det mycket om att jobba med sådant på hemmaplan, med . Skolorna måste såklart också marknadsföra sig med att det inte bara är yrken för män - även om jag på skolfotona på väggen inte hittade många kvinnor. Det finns mycket att fundera på här, men vidareutbildningen för måste också innehålla detta med könsstereotypa val. När det gäller förslag på fler yrken och branschskolor kan jag nämna golvbranschen, som skriker efter folk. Det är en liten och smal bransch som inte finns överallt. Det gäller även mur och puts. I träffade jag den branschen, och man berättade att man har jättesvårt att hitta folk som kan mura spisar och så vidare. Det finns säkert fler branscher, men jag kommer inte på någon mer just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En försöksverksamhet med branschskolor Jag tackar för möjligheten till dialog och diskussion i dessa frågor. Det är viktigt att vi framöver lyfter fram detta och visar på möjligheter också från den politiska arenan, även om det är myndigheter som genomför. Precis som säger är det i och gymnasieskolan som möjligheten att motverka alltför mycket könsstereotypa val ges. Jag hoppas inte att det är att och gymnasieskolan ligger på två olika ministrar som gör att det tar tid i att få att komma på plats. Det är sedan tillkännagivandet gavs. Jag kan bara gissa att så fort det blev klart att det skulle bli ett tillkännagivande hintades departementet om detsamma och att departementet gärna velat motsvara förväntningar och göra ett gott arbete. Något som också lyfts fram är smalare områden inom livsmedelsbranschen. Jag tror att tidigare statssekreterare lyfte fram till exempel slakteri. Det finns alltså många branscher. Här har vi politiker kanske något av ett folkbildningsuppdrag vad gäller att bredda synen på vilka kompetenser som kan komma att behövas i olika branscher framöver. Även om mycket pekar på skolans uppdrag och studie- och yrkesvägledningen handlar det också om på vilket sätt vi politiker lyfter fram olika branschers behov. Vi kan alla vara en del av att stärka bilden av var det behövs arbetskraft framöver och vilka utbildningsalternativ som finns. När det gäller fjärrundervisning förstår jag att man inte kan göra plåtslageri med fjärrundervisning. Men att knyta samman utbildningarna med kompetenscentret med hjälp av den moderna tekniken torde vara en bra ingång. Jag uppfattade inte att jag fick en fråga, men jag lyssnade noga på vad sa. Jag kan försäkra om att det hintas ganska mycket till regeringen att det är dags att få igång detta; det kan jag lova. Jag kom på en till bransch som jag blev uppvaktad av: byggmaterialhandlarna. Det byggs mycket i , och det köps mycket byggmaterial. Handlarna har svårt att hitta kompetent folk. Kommer det in kund som jag och säger "jag ska ha ett element" måste det finnas någon där som kan branschen, vet vad jag behöver och kan möta kunder och sälja. Det finns säkert fler företag som vi kan hoppas vill gå in i denna försöksverksamhet. Jag yrkar inte bifall till något annat än utskottets förslag. Regeringens förslag på försöksverksamhet med branschskolor kommer väl inte direkt att lösa missmatchningen på arbetsmarknaden eller utbildningsbehovet för som nation. Vi har dock inget emot själva förslaget om att gymnasieskolan enligt skollagen får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter, så kallad entreprenad. utvecklade ju mer vad förslaget går ut på. En försöksverksamhet med branschskolor Precis som förslagsställaren ser vi att detta kommer att innebära ökade möjligheter för utbildning inom smala yrkesområden där det råder arbetskraftsbrist. Men givetvis kommer detta förslag inte ensamt att räcka till för att täcka upp den arbetskraftsbrist som råder på många områden. Vi är allmänt positiva till branschskolor - även till riktiga branschskolor, som det faktiskt inte är fråga om här, vilket påpekades i en följdmotion. Här handlar det om samarbete mellan kommunala yrkesskolor och branschskolor, vilket också är bra. Det finns branschskolor. Om lagarna behöver ändras eller om det behövs fler insatser för att främja branschskolor tittar vi gärna på det. Vi tror att branschskolor har framtiden för sig. Remissinstanserna har till övervägande del lämnat förslaget utan anmärkning eller kommentar. En remissinstans har avstyrkt förslaget, men motiveringen var konstig. Man kan undra om de ens förstod vad förslaget går ut på. Det var ett väldigt rörigt och konstigt svar. Sammanfattningsvis är detta ett steg i rätt riktning. Vi hoppas på en fortsatt utveckling av både yrkesutbildningar på olika nivåer och lärlingsutbildningar. Det behövs i det svenska näringslivet och för framtida elever. Detta är en försöksverksamhet, och den ska utvärderas och justeras efter försökstidens slut - en försökstid som för övrigt är ganska lång. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)