bet · H501FöU4 · 2017-12-15 00:00:00 — Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2016/17:213 till handlingarna. I skrivelsen redogör regeringen för att det finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Den aktuella nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet är ett uttryck för regeringens övergripande prioriteringar och syftar till att utgöra en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Huvudsyftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Regeringen vill genom strategin även stödja de insatser och det engagemang som redan finns i samhället för att stärka informations- och cybersäkerheten. Strategin omfattar därmed hela samhället, dvs. statliga myndigheter, kommuner och landsting, företag, organisationer och privatpersoner. Av strategin framgår regeringens målsättningar och vad den avser att verka för. Utskottet ser positivt på regeringens nationella strategi, som kommer att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för informations- och cybersäkerheten för hela det svenska samhället. I anslutning till detta ärende behandlas också motionsyrkanden om infor-mations- och cybersäkerhet från den allmänna motionstiden /18. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, L, KD). Skrivelse 2016/17:213 Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. 16 yrkanden i följdmotioner. Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet Säkerheten i nätverk, produkter och system Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter Förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet Främjande av kunskap och kompetensutveckling Stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt 1.En generell förstärkning av informations- och cybersäkerheten, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Åtgärder för en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet, punkt 2 (M) 3.Översyn av de regelverk som styr kommunernas krav på informations- och cybersäkerhet, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Sanktioner, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Samverkan, punkt 5 (M, C, L, KD) 6.Ny myndighet för cybersäkerhet, punkt 6 (KD) 7.Säkerheten i nätverk, produkter och system, punkt 7 (M, C, L, KD) 8.Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter, punkt 8 (M) 9.Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter, punkt 8 (C) 10.Förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet, punkt 9 (M, C, L, KD) 11.Främjande av kunskap och kompetensutveckling, punkt 10 (M) 12.Främjande av kunskap och kompetensutveckling, punkt 10 (SD) 13.Främjande av kunskap och kompetensutveckling, punkt 10 (C) 14.Stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt, punkt 11 (M, C, L, KD) 15.Stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt, punkt 11 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En generell förstärkning av informations- och cybersäkerheten 2017/18:226 av (C) yrkande 3, 2017/18:639 av (KD), 2017/18:1133 av (M), 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7, 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 48. Reservation 1 (M, C, L, KD) Åtgärder för en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 3, 2017/18:3005 av (M), 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 5, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 21. Reservation 2 (M) Översyn av de regelverk som styr kommunernas krav på informations- och cybersäkerhet 2017/18:226 av (C) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 5 (M, C, L, KD) Ny myndighet för cybersäkerhet 2017/18:306 av m.fl. (KD) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 41. Reservation 6 (KD) Säkerheten i nätverk, produkter och system 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M, C, L, KD) Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 80, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 16. Reservation 8 (M) Reservation 9 (C) Förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet 2017/18:226 av (C) yrkande 2. Reservation 10 (M, C, L, KD) Främjande av kunskap och kompetensutveckling 2017/18:226 av (C) yrkande 4, 2017/18:353 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD) Reservation 13 (C) Stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt 2017/18:226 av (C) yrkande 5, 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:353 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:431 av (L), 2017/18:446 av (L), 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 81, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 14 (M, C, L, KD) Reservation 15 (SD) lägger skrivelse 2016/17:213 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringen anger att det finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Den aktuella nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet är ett uttryck för regeringens övergripande prioriteringar och syftar till att vara en plattform för fortsatta utveck-lingsarbete inom området. Justitie- och inrikesminister redogjorde bl.a. för regeringens arbete med informations- och cybersäkerhetsfrågor i utskottet . Generaldirektörerna för och för () samt chefen för den militära säkerhets- och underrättelsetjänsten (Must) informerade utskottet om myndigheternas cybersäkerhetsarbete . Förutom följdmotioner till skrivelsen behandlas i betänkandet även mo-tionsyrkanden om informations- och cybersäkerhet från den allmänna mo-tionstiden /18. Behovet av en strategi Regeringen understryker i skrivelsen att digitaliseringen är ett globalt fenomen som påverkar i stort sett alla delar av vårt samhälle. Digitaliseringen är en av vår tids största förändringar, och den snabba utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologi har stor inverkan på vår framtid. Det medför stora möjligheter, men också risker. Hur vi hanterar de risker som följer av digitaliseringen har stor betydelse för vår förmåga att upprätthålla och stärka både vårt välstånd och vår säkerhet. Alla behöver ta sitt ansvar för informa-tions- och cybersäkerhetsfrågor för att ska uppnå en effektiv och säker hantering av information, anför regeringen. Regeringen anser också att utmaningarna inom informations- och cybersäkerhetsområdet delas med andra länder. De strategiska lösningarna måste därför även utvecklas genom internationell samverkan och dialog kring förebyggande åtgärder, både inom EU och i andra internationella organ. Genom ett strukturerat och riskbaserat arbete med informations- och cybersäkerhet kan den fortsatta digitaliseringen av samhället säkerställas, som man också hävdar säkerhet och nationella intressen såsom mänskliga fri- och rättigheter och samhällets funktionalitet, menar regeringen. Ett strukturerat och riskbaserat arbete med informations- och cybersäkerhet är också en viktig förutsättning för svensk tillväxt och konkurrenskraft och en nödvändighet för att näringslivet ska kunna utveckla och tillhandahålla konkurrenskraftiga varor och tjänster. För att höja informations- och cybersäkerheten finns det ett behov av att alla berörda parter i högre grad samverkar mot gemensamma målsättningar. Mot denna bakgrund har regeringen beslutat att ta fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Strategin är ett uttryck för regeringens övergripande prioriteringar och syftar till att vara en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Med informations- och cybersäkerhet avses i skrivelsen en uppsättning säkerhetsåtgärder för bevarande av konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet av information. Med konfidentialitet avses att obehöriga inte ska kunna ta del av informationen. Med riktighet menas att informationen inte förändras, manipuleras eller förstörs på ett obehörigt sätt. Med tillgänglighet menas att behöriga ska kunna ha tillgång till informationen på det sätt och som tjänsterna erbjuder. För informationssäkerhet som avser digital information används i skrivelsen även begreppet cybersäkerhet. I skrivelsen används begreppen beroende av sitt sammanhang, där exempelvis cybersäkerhetsbegreppet är vanligt förekommande i en internationell kontext. Strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet har sin utgångspunkt i målen för säkerhet, anför regeringen: att värna befolkningens liv och hälsa, liksom samhällets funktionalitet, samt förmågan att upprätthålla grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Strategin har även sin utgångspunkt i det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet bygger på och konkretiserar de inriktningar för informations- och cybersäkerheten som regeringen anger i den nationella säkerhetsstrategin och i digitaliseringsstrategin (N2017/03643/D). finns bestämmelser om informationssäkerhet i olika regelverk. Informationssäkerhet är en av tre grundläggande säkerhetsskyddsåtgärder enligt säkerhetsskyddslagen (1996:627). Lagstiftningen gäller för de mest skyddsvärda verksamheterna i samhället och innebär långtgående krav på olika skyddsåtgärder. För övriga statliga myndigheter gäller de krav på informa-tionssäkerheten som framgår av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Bestämmelser om informationssäkerhet finns även i arkivlagen (1990:782), personuppgiftslagen (1998:204) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunika-tion. Utöver dessa författningar finns myndighetsföreskrifter som reglerar informationssäkerhet inom ett flertal sektorer. Flera författningar som reglerar informationssäkerhet kommer att förändras eller tillkomma inom , anger regeringen. Det pågår en översyn av säkerhetsskyddslagstiftningen med förslag om att bl.a. utvidga lagens tillämpningsområde för att uppnå ett bättre skydd för säkerhet (SOU 2015:25). och rådets direktiv (EU) 2016/1148 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen (NIS-direktivet), som ska vara genomfört i svensk lagstiftning senast , anger bl.a. en skyldighet för alla medlemsstater att anta en nationell strategi för säkerhet i nätverk och informationssystem. En annan EU-lag, och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), kommer att börja tillämpas och innebär högre krav på hanteringen av personuppgifter. Flera utredningar och granskningar inom informations- och cybersäkerhetsområdet har pekat på brister i förhållande till dagens hot och risker. Bland annat har granskat informationssäkerheten i statsförvaltningen (RiR 2016:8 och RiR 2014:23). Även betänkandet Infor-mations- och cybersäkerhet i innehåller ett flertal förslag på informa-tions- och cybersäkerhetsområdet (SOU 2015:23). I den försvarspolitiska inriktningspropositionen bedömde regeringen att samlade förmåga att förebygga, motverka och aktivt hantera konsekvenser av civila och militära hot, händelser, attacker och angrepp i cybermiljön måste utvecklas och förstärkas (prop. 2014/15:109). En systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet, dvs. yrkandena om en generell förstärkning av området, åtgärder för en systematisk och samlad ansats, översyn av regelverk, sanktioner, samverkan och en ny myndighet för cybersäkerhet. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (M), 3 (M, C, L, KD), 4 (M, C, L, KD), 5 (M, C, L, KD) och 6 (KD). Regeringen anger inledningsvis att det finns ett stort behov av att utveckla samhällets informations- och cybersäkerhet. Den aktuella nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet är ett uttryck för regeringens övergripande prioriteringar och syftar till att vara en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. Huvudsyftena med strategin är att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för samhällets aktörer att arbeta effektivt med informations- och cybersäkerhet samt att höja medvetenheten och kunskapen i hela samhället. Regeringen vill genom strategin även stödja de insatser och det engagemang som redan finns i samhället för att stärka informations- och cybersäkerheten. Strategin omfattar därmed hela samhället, dvs. statliga myndigheter, kommuner och landsting, företag, organisationer och privatpersoner. För att sårbarheter ska minska och för att målen för säkerhet och it-politik ska kunna främjas är det regeringens bedömning att man i arbetet med samhällets informations- och cybersäkerhet framför allt behöver prioritera att • säkerställa en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet • öka säkerheten i nätverk, produkter och system • stärka förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter • öka möjligheterna att förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet • öka kunskapen och främja kompetensutvecklingen • stärka det internationella samarbetet. För var och en av dessa prioriteringar ställer regeringen i skrivelsen upp ett antal målsättningar och anger en inriktning för hur målsättningarna ska nås. För att säkerställa en systematisk och samlad ansats i arbetet med infor-mations- och cybersäkerhet och för att bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete anger regeringen målsättningarna att statliga myndigheter, kommuner, landsting, företag och andra organisationer ska ha kännedom om hot och risker, ta ansvar för sin informationssäkerhet och bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete och att det ska finnas en nationell modell till stöd för ett systematiskt informationssäkerhetsarbete. Regeringen ska därför verka för att öka tydligheten i myndighetsstyrningen och lyfta betydelsen av ett tillfredsställande informationssäkerhetsarbete internt på myndigheterna, och verka för att förutsättningarna förbättras för samhällets olika aktörer när det gäller att bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete och göra mer enhetliga bedömningar av hot, risker och säkerhetsåtgärder, genom att en nationell modell för systematiskt informationssäkerhetsarbete tas fram. Regeringen menar vidare att en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet kräver att samverkan och informationsdelning på informations- och cybersäkerhetsområdet stärks. Regeringen ska därför verka för att samverkan mellan myndigheter med särskilda uppgifter på informations- och cybersäkerhetsområdet stärks och för att ändamålsenlig informationsdelning och samverkan mellan privata och offentliga aktörer säkerställs. Ytterligare en målsättning är att det ska finnas en ändamålsenlig tillsyn som skapar förutsättningar för en ökad informations- och cybersäkerhet i samhället. Regeringen ska därför verka för att säkerhetsskyddslagstiftningen bättre möter de förändrade kraven på säkerhetsskydd inom informationssäkerhetsområdet, bl.a. genom ett adekvat system för sanktioner och en effektiv tillsyn, att NIS-direktivet genomförs effektivt, att det etableras en adekvat styrning och tillsyn av säkerheten i nätverk och informationssystem i samhällsviktig verksamhet för vissa aktörer inom de utpekade sektorerna och att behovet av ytterligare åtgärder för att utveckla tillsynen av informationssäkerheten i hela samhället bevakas. Bakgrund och tidigare behandling I samband med om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter och regeringens påföljande skrivelse underströk utskottet i betänkande 2016/17:FöU8, på samma sätt som gjort i sin rapport, att man i statsförvaltningen hanterar mycket information som är skyddsvärd och att ett seriöst arbete med informationssäkerhet bör ha som mål att all skyddsvärd information ska vara tillgänglig, riktig, konfidentiell och spårbar. Eftersom informationssäkerhet är en fråga som berör all personal i en myndighet bör en allomfattande kultur skapas för att minimera riskerna för störningar i olika samhällsfunktioner. Utskottet fann likt tidigare att alla myndigheters roll och ansvar i arbetet borde framhållas, både ur ett ansvars- och ur ett samverkansperspektiv. Av dessa skäl fann utskottet det därför oroande att i sin genomförda granskning av nio myndigheter funnit att arbetet med informationssäkerhet på de granskade myndigheterna ”ligger på en nivå som är märkbart under vad som är tillräckligt” och – att döma av tidigare rapporter – inte ser ut att ha utvecklats i tillräcklig grad . Även Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) underströk i sin nationella risk- och förmågebedömning (publikationsnummer MSB1012) att myndigheter behöver utveckla arbetet med sin informations- och cybersäkerhet. Utskottet fann dock att regeringens arbete med att ta fram en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet i närtid var lovvärt och att detta förhoppningsvis kunde innebära ett bättre stöd till myndigheterna i informationssäkerhetsarbetet och en starkare styrning från regeringen gentemot myndigheterna men också samhället i stort. Utskottet ansåg att detta var nödvändigt för att kunna hantera hot eller risker från exempelvis stater, statsunderstödda aktörer, terrorister och organiserad brottslighet samt fel och störningar som inte orsakas av antagonister utan beror på mjuk- eller hårdvarufel, processbrister, bristande kvalitetskontroll, slarv, missbedömningar eller rena olycksfall. Regeringen borde bedriva arbetet skyndsamt, ansåg utskottet. Inom ramen för det övergripande strategiarbetet såg utskottet också fram emot regeringens utredning som skulle lämna förslag på hur NIS-direktivet borde genomföras i svensk rätt samt beredningen av betänkandet En ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25) som innehåller förslag om hur säkerhetsskyddsregleringen bör reformeras. Dessa var viktiga pusselbitar i sammanhanget, underströk utskottet. På grundval av detta pågående arbete ansåg utskottet det därför inte motiverat att vidta ytterligare åtgärder, och föreslog sålunda att lade skrivelse 2016/17:42 om informationssäkerhetsarbete på nio myndigheter till handlingarna och att samtliga motionsyrkanden i ärendet skulle avslås. Ur ett mer militärt perspektiv ansåg utskottet i betänkande 2016/17:FöU3 att cyberfrågorna var av stor vikt och att måste se dessa med ett strategiskt och långsiktigt perspektiv. Behovet av en svensk cyberförmåga hade behandlats av utskottet. Utskottet stod fast vid tidigare bedömning att grunden i en robust cyberförsvarsförmåga bör vara att kunna skydda samhällsviktiga funktioner och sådana system som är vitala för totalförsvaret mot antagonistiska it-angrepp från kvalificerade statliga och statsunderstödda aktörer. Utskottet lade fortfarande stor vikt vid att borde kunna genomföra aktiva operationer i cybermiljön och välkomnade därför att regeringen hade gett Försvarsmakten i uppdrag att med stöd av FRA analysera och redovisa hur förmågan att utföra aktiva operationer i cybermiljön kunde utvecklas. Utskottet delade motionärernas syn på behovet av ett aktivt cyberförsvar men bedömde , mot bakgrund av vad regeringen anfört om det pågående arbetet, att det inte fanns behov av ytterligare åtgärder på området. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes därför. En generell förstärkning av informations- och cybersäkerheten m.fl. (L, M, C, KD) föreslår i motion 2017/18:3220 att det bör ses över hur skyddet för samhällsviktig infrastruktur och verksamhet kan stärkas, detta bl.a. mot bakgrund av det stora antalet it-attacker mot svenska myndigheter och Transportstyrelsens agerande när de lade ut hanteringen av mycket känslig information på entreprenad (yrkande 7). I följdmotion 2017/18:226 anför (C) att en god infor-mations- och cybersäkerhet är mycket viktig men att arbetet behöver utvecklas ordentligt. Regeringen tar viktiga steg i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet men når inte riktigt ända fram för att skrivelsen ska göra skäl för sitt namn, menar motionären, som bl.a. föreslår i yrkande 3, tillika i motion 2017/18:3765 (yrkande 23), att bör förbereda sig bättre och mer resolut för det förändrade säkerhetsläget. Motionärerna föreslår därför, mot bakgrund av Transportstyrelsens hantering av känsliga it-uppgifter och många kommuners avsaknad av ett systematiskt arbete med informationssäkerhet, att åtgärder bör vidtas för att säkra it-hanteringen och stärka it- och cybersäkerheten generellt men inte minst för de verksamheter – privata och offentliga – som äger och driver samhällsviktig verksamhet eller infrastruktur eller i övrigt hanterar frågor som rör rikets säkerhet. (KD) föreslår i motion 2017/18:639 att det bl.a. mot bakgrund av det stora antalet cyberattacker som sker – inte minst mot svenska intressen – och händelserna kring Transportstyrelsens hantering av it-system bör tas ett helhetsgrepp om cybersäkerheten för infrastrukturen i . I motion 2017/18:3833 anför m.fl. (M) att det blir allt vanligare med it-angrepp mot samhällsviktig infrastruktur. Motionärerna föreslår därför att it-infrastrukturen i hela landet bör ha ett skydd som svarar upp mot det försämrade säkerhetspolitiska läget (yrkande 48). (M) föreslår i motion 2017/18:1133 att myndigheternas arbete med informationssäkerhet bör ses över eftersom det framkommit att deras arbete med informationssäkerhet är bristfälligt. Åtgärder för en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet m.fl. (M) anför i följdmotion 2017/18:341 att en väl fungerande informations- och cybersäkerhet är helt grundläggande för att samhället ska kunna fungera såväl i fred som i kris och krig. har flera granskningar pekat på allvarliga brister i säkerhetsskyddsarbetet hos både offentliga och privata aktörer. har även bristerna i säkerhetsskyddet åskådliggjorts genom ett antal omfattande cyberangrepp. Mo-tionärerna anser inte heller att – så som det är organiserat – klarar av att hantera säkerhetsskyddsfrågor som berör rikets säkerhet på ett adekvat sätt. Regeringens skrivelse kan mer liknas vid en vision än en strategi, och skrivelsen saknar besked om hur målsättningarna i strategin ska uppnås och med vilka medel, menar motionärerna. Mot den bakgrunden föreslås därför i yrkande 1, tillika i motion 2017/18:3566 yrkande 21 av m.fl. (M) och i motion 2017/18:3221 yrkande 2 av m.fl. (M), att ansvaret för it-säkerheten bör samlas och tydliggöras, t.ex. genom inrättandet av ett myndighetsråd.