bet · H501CU7 · 2017-12-04 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som minskar kraven på hållbarhetsrapportering för företag. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som gäller bl.a. revisionsplikt för små företag, lagstiftning för sociala företag, budplikt och sänkt aktiekapital. Sju motionsyrkanden bereds i förenklad ordning. I de fallen hänvisar utskottet till ställningstaganden som gjorts tidigare . I betänkandet finns tre reservationer (S, MP, V, KD). (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. I betänkandet finns också ett särskilt yttrande. Tretton yrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sänkt krav på aktiekapital Motioner som bereds förenklat 1.Hållbarhetsrapportering, punkt 1 (S, MP, V) 2.Revision, punkt 2 (V) 3.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 5 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 5. Reservation 1 (S, MP, V) 2017/18:1143 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 2 (V) 2017/18:1614 av (M). 2017/18:2792 av (M). Sänkt krav på aktiekapital 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 3 (KD) Motioner som bereds förenklat 2017/18:471 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:479 av (S) yrkande 1, 2017/18:715 av (S), 2017/18:2869 av och (båda C) yrkande 5, 2017/18:3472 av (C) yrkande 4, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 11. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), Nooshi Dadgostar (V) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 13 motionsyrkanden i olika associationsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /18. Motionerna avser bl.a. minskade krav på hållbarhetsrapportering, revisionsplikt för små företag, lagstiftning för sociala företag, budplikt och sänkt aktiekapital. Sju yrkanden bereds i förenklad ordning, och utskottet hänvisar i dessa fall till ställningstaganden som gjorts tidigare . Utskottet behandlar de olika frågor som aktualiseras i motionerna under skilda rubriker. Motionsyrkandena finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär minskade krav på hållbarhetsrapportering för företag och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att minska kraven på hållbarhetsrapportering för företag. Genom de lagändringar som föreslogs i proposition 2015/16:193 Företagens rapportering om hållbarhet och mångfaldspolicy infördes krav på att alla företag av en viss storlek ska upprätta en hållbarhetsrapport med upplysningar om miljö, sociala förhållanden, personal, respekt för mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. Lagändringarna, som infördes i årsredovisnings-lagstiftningen, trädde i kraft och tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter (bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25). Rapporteringskravet bygger på EU:s s.k. ändringsdirektiv (2014/95/EU). Vid dess genomförande föreslog regeringen att rapporteringskravet skulle kopplas till de gränsvärden som definierar stora företag enligt redovisningsdirektivet (2013/34/EU). Det innebär att den svenska regleringen omfattar fler företag än vad ändringsdirektivet kräver. De företag som omfattas av rapporteringskravet enligt den svenska regleringen uppfyller fler än ett av följande villkor: medelantalet anställda är för vart och ett av mer än 250, balansomslutningen är för vart och ett av mer än och nettoomsättningen är för vart och ett av mer än . Även stora företag som är moderföretag i en koncern ska upprätta en hållbarhetsrapport för koncernen. Detsamma gäller om moderföretaget är ett noterat företag, ett kreditinstitut, ett värdepappersbolag, ett försäkringsbolag eller ett finansiellt holdingföretag och koncernen uppfyller fler än ett av de ovannämnda villkoren. I direktivet finns en uppräkning av de delar som en hållbarhetsrapport ska innehålla. I årsredovisningslagstiftningen återges motsvarande uppräkning. Regeringen bedömde att ytterligare preciseringar inte borde göras och framhöll att det finns skäl att avstå från förarbetsuttalanden som inte har direkt stöd i direktivet och som kan uppfattas som bindande för enskilda. Regeringen anger i propositionen att reformen bör följas upp och utvärderas när den varit i kraft . I betänkande 2016/17:CU2 behandlade utskottet proposition 2015/16:193 jämte ett antal följdmotioner med motsvarande innebörd som det nu aktuella motionsyrkandet. Utskottet ställde sig bakom regeringens lagförslag och avslog samtliga motioner. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:25). Utskottet anser att hållbarhetsrapportering fyller en funktion för att öka tillgängligheten till information om företagens hållbarhetsarbete. Hållbarhetsfrågorna får därigenom en mer framträdande roll och konsumenter och investerare får mer information om företagen och deras utveckling. Utskottet anser dock inte att det finns skäl att i svensk lagstiftning föreskriva att fler företag ska omfattas av rapporteringskravet än vad EU-direktivet kräver. Den överreglering som har genomförts i svensk rätt leder till ökad regelbörda och ökade kostnader för företagen, vilket riskerar att försvaga den svenska konkurrenskraften. På förslag av utskottet har ställt sig bakom ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med förslag som i fråga om kategoriindelning i årsredovisningslagen utgår från ambitionen att minska företagens regelbörda (bet. 2015/16:CU6). De lagändringar som antagits när det gäller vilka företag som ska omfattas av kravet på hållbarhetsrapportering går i motsatt riktning mot denna ambition och medför i stället en ökning av regelbördan. Utskottet anser därför att svensk lagstiftning bör ändras och anpassas till EU-direktivets krav. Utskottet anser vidare att lagstiftningen, så långt det är möjligt, inte bör göra skillnad mellan noterade moderbolag och onoterade moderbolag när det gäller hållbarhetsrapportering på koncernnivå. Enligt utskottet finns det också anledning att tydliggöra vilka uppgifter som ska tas upp i hållbarhets- rapporteringen. Det ovan anförda bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om revisionsplikt för mindre aktiebolag Jämför reservation 2 (V). I partimotion 2017/18:1143 av m.fl. (V) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur en revisionsplikt för mindre aktiebolag kan utformas. har små företag en möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor eller inte (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Ett privat aktiebolag ska ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Utrymmet för att på nationell nivå reglera revisionskravet begränsas av (rådets direktiv /34/EU). Utskottet behandlade motioner om minskad revisionsplikt i betänkande 2016/17:CU6. Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:133). har påbörjat en granskning av den reform som innebar att revisionsplikten avskaffades för mindre aktiebolag. Resultatet av granskningen kommer att publiceras i en rapport . Syftet med rapporten är att undersöka om de effekter som regeringen avsåg med reformen för berörda aktiebolag har infriats och om reformen har medfört oavsedda effekter för de berörda myndigheterna , och . Enligt utskottet är det angeläget att minska de administrativa bördorna för företagen. Som redovisats ovan har utskottet som ett led i detta arbete föreslagit ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande. Det kan vidare konstateras att effekterna av den lagstiftning som trädde i kraft och som undantog små företag från revisionsplikten är föremål för granskning av och en rapport kommer att publiceras . Utskottet anser mot denna bakgrund att det saknas skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionen. bör avslå yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om nationell lagstiftning för sociala företag. I motion 2017/18:1614 begär (M) ett tillkännagivande om att regeringen bör ta fram en nationell lagstiftning för sociala företag. Motionären anför att avsaknaden av ett nationellt regelverk medför praktiska och juridiska problem för kommuner som överväger att stödja sådana företag. beslutade regeringen om en treårig satsning där totalt tillförs för sysselsättningsfrämjande insatser genom arbetsintegrerande sociala företag (A2016/00424/A). fick i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerande sociala företag startar och växer. Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. I regeringens budgetproposition 2017/18:1, i den del som avser utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (s. 39), anför regeringen att de arbetsintegrerande sociala företagen bedriver ett värdefullt arbete när det gäller att stärka och skapa arbetsställen för personer som har varit arbetslösa . Regeringen anser att det är angeläget att dessa företag ges goda förutsättningar för att göra detta även . För att skapa ytterligare förutsättningar för att tillvarata och samarbeta med företagen kommer och Arbetsförmedlingen att undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för de arbetsintegrerande sociala företagen. En sådan kvalitetssäkring skulle enligt regeringen göra det enklare för bl.a. Arbetsförmedlingen att använda de arbetsintegrerande sociala företagen för fler insatser inom det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Det av regeringen aviserade uppdraget till och Arbets-förmedlingen att undersöka möjligheterna att skapa ett kvalitetssäkringssystem för de arbetsintegrerande sociala företagen syftar bl.a. till att det ska bli enklare för olika aktörer att samarbeta med sådana företag. Utskottet anser mot den bakgrunden att motionsyrkandet inte bör leda till något initiativ från . bör avslå yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att reglerna om budplikt på aktiemarknaden ska ses över. I motion 2017/18:2792 begär (M) ett tillkännagivande om en ändring eller ett förtydligande i lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden. I lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden finns regler om hur en budgivare ska agera vid ett offentligt uppköpserbjudande. Lagen, som trädde i kraft , genomför ett EG-direktiv. I lagen finns regler om budplikt som innebär att den som förvärvar aktier i ett svenskt noterat aktiebolag i sådan utsträckning att det sammanlagda innehavet motsvarar av röstetalet för samtliga aktier i bolaget ska vara skyldig att erbjuda sig att förvärva även resterande aktier i bolaget (3 kap. 1 §). Budplikten syftar till att skydda minoritetsaktieägare om en aktieägare tar kontrollen över ett företag. Tillsyn av lagen utövas av som kan lämna besked om budplikt föreligger eller inte och även besluta om dispens från budplikt. Enligt 7 kap. 10 § får överlåta hanteringen av dessa frågor till ett organ med representativa företrädare för näringslivet. har meddelat föreskrifter som innebär att () fattar beslut i dessa frågor. Ett beslut fattat av AMN får överklagas till . Ett i huvudsak överensstämmande motionsyrkande om översyn av reglerna om budplikt har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2008/09:CU14. Utskottet ansåg att det inte fanns tillräckligt underlag för att ta ställning till om det finns anledning att överväga en ändring av reglerna och avslog motionen. följde utskottets förslag (prot. 2008/09:60). Utskottet gör ingen annan bedömning i frågan om behovet av ändrad lagstiftning än vid den tidigare behandlingen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Sänkt krav på aktiekapital Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att aktiekapitalet ska sänkas till . Jämför reservation 3 (KD). I motion 2017/18:3747 yrkande 10 begär m.fl. (KD) ett tillkännagivande om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag. Enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) ska aktiekapitalet i privata aktie-bolag uppgå till . En lagändring som innebar en sänkning av minsta aktiekapital från till gjordes 2010 (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Utskottet behandlade likalydande motionsyrkanden i betänkande 2016/17:CU6. Utskottet föreslog ett tillkännandegivande om att regeringen bör återkomma med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till . följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:133). Med anledning av tillkännagivande höll ett samrådsmöte med företrädare för , , , , , , och . Syftet med mötet var att bl.a. diskutera konsekvenserna av aktiekapitalsänkningen som genomfördes , särskilt vad gäller användningen av aktiebolag för brottslig verksamhet, och vilka konsekvenser en ytterligare sänkning kan få. Inom EU har det pågått förhandlingar om ett direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar (s.k. SUP-bolag). Av kommissionens arbetsprogram framgår att kommissionen kommer att återkalla förslaget med hänsyn till det lagstiftningspaket om bolagsrätt som kommissionen avser att lägga fram . Utskottet står fast vid sitt ställningstagande om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om en sänkning av kravet på aktiekapital till i enlighet med det tillkännagivande som har beslutat om. Utskottet kan även konstatera att det inom har inletts ett analysarbete i denna fråga. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå att tar ett initiativ med anledning av motionen. Motionsyrkandet bör därför avslås. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som beretts i förenklad ordning. Jämför det särskilda yttrandet (C). I motioner års allmänna motionstid har väckts förslag om minskad administration i små företag, ingångsföretag, åtgärder mot oseriösa näringsidkare, franchising, statliga revisorer och åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet. Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsförslag har utskottet behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2016/17:CU6 som avsåg motioner från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. avslog i enlighet med utskottets förslag samtliga motionsyrkanden (rskr. 2016/17:133). Utskottet står fast vid sina senaste ställningstaganden, och det finns inte heller andra skäl att åter behandla motionerna i vanlig ordning. Motionerna avstyrks därför. Hållbarhetsrapportering, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), Nooshi Dadgostar (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 5. Vi anser att företagens arbete med hållbarhetsrapportering skapar förändringar i riktning mot en mer hållbar global ekonomi och att detta arbete i hög grad är företagsdrivet. Allt fler företag ser affärsmässiga fördelar i form av stärkt varumärke och renommé med att informera om hur de arbetar med hållbarhetsfrågor. Redan innan den aktuella lagstiftningen om krav på hållbarhetsrapportering trädde i kraft arbetade många svenska företag aktivt med hållbarhetsfrågor och rapporterade om dessa. Vi anser att de utökade krav som genomfördes i årsredovisningslagstiftningen bidrar till att stödja och stärka företagens hållbarhetsarbete. Att såsom motionärerna föreslår begränsa kretsen företag till den nivå som direktivet föreskriver skulle enligt vår mening inte bidra till någon vidareutveckling på området. Det föregriper också den utvärdering som regeringen har angett bör ske när lagstiftningen har varit i kraft . I motsats till motionärerna anser vi att svenska företags ställning och konkurrenskraft stärks, bl.a. genom ett ökat förtroende hos konsumenter och investerare. När det gäller förtydliganden av vilka frågor som ska belysas genom hållbarhetsrapporteringen gör vi ingen annan bedömning än den som utskottet gjort tidigare, dvs. att någon ytterligare precisering inte bör göras. Det finns inte heller skäl att frångå de krav som införts när det gäller rapportering på koncernnivå. Mot bakgrund av det ovan anförda är det vår uppfattning att inte bör frångå sitt tidigare ställningstagande när det gäller hållbarhetsrapportering. Motionsyrkandet bör därför avslås. Revision, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1143 av m.fl. (V) yrkande 1. Avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag som genomfördes har bidragit till att den ekonomiska brottsligheten har ökat. har granskat effekterna av den avskaffade revisionsplikten på den ekonomiska brottsligheten. I den rapport som myndigheten publicerade framgår att nästan hälften av de granskade bolagen bedöms ha använts som brottsverktyg. De aktiebolag som valt att inte ha någon revisor är också överrepresenterade när det gäller planerad ekonomisk brottslighet. Det är främst avsaknaden av insyn som gör att dessa bolag används som brottsverktyg. Jag anser därför att det finns anledning att återinföra en revisionsplikt som en brottsförebyggande åtgärd och även överväga hur den lämpligen bör utformas. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 10. Jag anser att trösklarna till företagande måste sänkas för att möjliggöra att fler människor kan starta och utveckla företag och därigenom skapa arbete för sig och för andra människor. Många företagare saknar de medel som krävs för att kunna bilda ett aktiebolag eller har svårt att göra avsättningar av sina löpande inkomster till den grundplåt som aktiekapitalet utgör. Det är därför viktigt att regeringen prioriterar arbetet med att ta fram ett lagförslag som innebär att aktiekapitalet sänks från till . Vad som anförs ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (C) Utskottet har efter förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns i förslagspunkt 6. När det gäller partimotion 2017/18:3683 och kommittémotion 2017/18:3789 vill jag hänvisa till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i betänkande 2016/17:CU6. Jag vidhåller de synpunkter som förts fram men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande uppfattning i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:471 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge svenska myndigheter i uppdrag att i tolkning av regelverk säkerställa att svensk konkurrenskraft inte drabbas, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att olika regelverk harmoniseras, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:479 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en spärrfunktion hos och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:715 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt skydd för franchisetagare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1143 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur en ny revisionsplikt kan utformas för mindre aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1614 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell lagstiftning för sociala företag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2792 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ändring eller förtydligande i lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2869 av och (båda C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla incitament bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att reducera kravet på hållbarhetsrapportering till företag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3472 av (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om statliga revisorer kan träda in då revisorer hotats så allvarligt att de inte vågar fullfölja sitt uppdrag, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheten att införa en ny företagsform, ingångsföretag, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper, styrelser och som chefer och tillkännager detta för regeringen. Vi debatterar civilutskottets betänkande nr 7. Det är ett betänkande som tar upp motioner från den allmänna motionstiden som berör associationsrätt. Det är lagstiftning om olika företagsformer och andra regler som berör området, till exempel revision och redovisningsregler. Det är viktigt att vi har en lagstiftning som ger tydliga ramar för företagande, hur det går till att starta, vilka skyldigheter och rättigheter du har när du driver företag och slutligen hur du lägger ned. spelregler skapar förtroende för våra svenska företag. När alla håller sig till de regler som vi har satt upp konkurrerar företagen på lika villkor. Eftersom det finns de som använder företag i brottsligt syfte är det också viktigt att de lagar och regler som rör företagande motverkar till exempel ekonomisk brottslighet och skapar möjlighet till insyn och kontroll. Revision och redovisning är ett område som vi har stärkt genom införandet av redovisningsdirektivet. De genomförda lagändringarna syftar till att stärka revisorernas oberoende, förbättra kvaliteten och tillföra mer information i revisionsberättelsen, som är till nytta för olika intressenter. har de av alla svenska företag som innefattas i kategorin mindre företag fått förenklingar i kraven på sina redovisningar - detta för att minska den administrativa bördan. Dessa lagändringar är resultat av EU-beslut. Våra företag agerar på EU:s inre marknad. Därför är det viktigt med liknande spelregler för att företag ska kunna konkurrera på lika villkor. Vi har moderniserat lagen om ekonomiska föreningar, och snart kommer en helt ny lag som ska bli mer överskådlig och lättillgänglig. Ekonomiska föreningar konkurrerar på samma marknad som aktiebolag.