bet · H401JuU8 · 2017-01-19 00:00:00 — Vi är övertygade om att personer som av religiösa skäl vill täcka ansiktet vid idrottsarrangemang kan ha förståelse för de motiv som omnämnda remissinstanser angett för att inte inkludera religiös klädsel som ett undantag. bör därför besluta att ta bort stadgandet om att ”den som täcker ansiktet av religiösa skäl” i enlighet med vårt ändringsförslag. Sammanfattningsvis anser vi att 5 kap. 4 § tredje stycket i föreslaget till lag om ändring av ordningslagen bör ges den lydelse som framgår av bilaga 4. Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang, punkt 2 – motiveringen (L, KD) av (L) och (KD). Regeringen ägnar betydande uppmärksamhet åt frågan om i vilka situationer det inte ska dömas till ansvar, en fråga som förvisso är viktig. Däremot belyser regeringen inte alls i vilka situationer en överträdelse av maskeringsförbudet ska bedömas vara så allvarlig att påföljden kan bli fängelse i stället för böter. Regeringen gör i stället en allmän hänvisning till den straffskala som gäller för uppsåtliga brott mot ordningslagens 5 kap. 3 § första stycket och 4 § i dess nuvarande lydelse, vilket t.ex. gäller användande av bengaler och andra pyrotekniska varor eller att kasta in föremål på en idrottsplan under pågående arrangemang. Vi delar inte alls bedömningen att den hänvisningen är tillräcklig. Vad gäller exempelvis pyrotekniska varor är det uppenbart att det finns stor skillnad i straffvärde mellan att å ena sidan olovligen ta med sig en enstaka pjäs in på publikläktaren utan att använda den och å andra sidan rigga upp och tända ett större antal bengaliska eldar mitt i publikhavet, med uppenbar fara för de personer som står intill. I det fallet går det alltså att förutse hur straffskalan kan komma att tillämpas i praktiken på de gärningar som leder till påföljd. Maskeringsförbudet, däremot, syftar endast till själva handlingen att täcka sitt ansikte för att försvåra identifiering. Det går inte att ur propositionen utläsa i vilka situationer en sådan isolerad handling skulle kunna leda till ett så pass allvarligt straff som sex månaders fängelse. Naturligtvis kan det förutses att brott mot maskeringsförbudet oftast sker i samband med annan brottslighet som är mer eller mindre allvarlig. Dessa brott är dock redan kriminaliserade i sig. Om det är lagstiftarens avsikt att brott mot maskeringsförbudet ska leda till strängare påföljd ju allvarligare brott gärningsmannen i övrigt begår vid samma tillfälle, bör detta framgå tydligt av propositionen. Då det inte gör det anser vi att utskottet och därefter vid behandlingen av lagförslaget ska uttala att brott mot maskeringsförbudet ska leda till strängare påföljd ju allvarligare brott gärningsmannen i övrigt begår. Förarbetena till lagen behöver förtydligas med den inriktningen för att visa på hur allvarlig den grövre huliganrelaterade brottsligheten är. Annars riskerar fängelsedelen av straffskalan att bli en tom bestämmelse som aldrig kommer till användning. Vi anser därmed att brott mot maskeringsförbudet ska leda till strängare påföljd ju allvarligare brott gärningsmannen i övrigt begår. Vårt ställningstagande innebär att motionen tillgodoses och att den därför ska avslås. Nationell samordnare, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3543 av m.fl. (V) yrkande 2. fanns en nationell samordnare för att stärka den positiva supporterkulturen och motverka idrottsrelaterad brottslighet. Tyngdpunkten i detta arbete låg ofta på reaktiva och repressiva åtgärder. Jag anser att det bör tillsättas en nationell samordnare eller dylik funktion som får i uppdrag att samordna och lyfta fram det förebyggande arbetet. Samordnaren bör arbeta med ett tydligt genusperspektiv för att sprida kunskap om och förståelse för hur trakasserier, diskriminering och våld inom idrotten är sammankopplat med problematiska föreställningar om maskulinitet. Samordnaren ska även främja arbetet för att förändra dessa normer och ideal i syfte att skapa en positiv och inkluderande idrottskultur. Regeringen bör därför tillsätta en nationell samordnare eller dylik funktion som får till uppdrag att utifrån ett genusperspektiv arbeta med förebyggande insatser för att främja en positiv idrotts- och supporterkultur samt motverka idrottsrelaterad brottslighet. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:41 Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang: antar regeringens förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617). 2016/17:3543 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår regeringens proposition 2016/17:41 Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en nationell samordnare eller dylik funktion som får till uppdrag att utifrån ett genusperspektiv arbeta med förebyggande insatser för att främja en positiv idrotts- och supporterkultur samt motverka idrottsrelaterad brottslighet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3544 av (C): 1.Riksdagen avslår förslaget i den del som avser undantag från maskeringsförbudet med hänsyn till väderförhållanden. 2.Riksdagen avslår förslaget i den del som avser undantag från maskeringsförbudet med hänsyn till hälsoskäl. 2016/17:3545 av och (båda SD): avslår regeringens förslag i den del som avser undantag från maskeringsförbudet för den som täcker ansiktet av religiösa skäl. 2016/17:3546 av m.fl. (L): antar regeringens förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) med de motivuttalanden som framgår av motionen. 2016/17:3547 av m.fl. (M): 1.Riksdagen avslår förslaget i den del som avser undantag mot maskeringsförbudet med hänsyn till väderförhållanden. 2.Riksdagen avslår förslaget i den del som avser undantag mot maskeringsförbudet med hänsyn till hälsoskäl. Motion från allmänna motionstiden /17 2016/17:395 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa maskeringsförbud på fotbollsmatcher och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (punkt 3) Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) När idrottsarrangemang anordnas på en idrottsanläggning får inte någon 1. obehörigen beträda spelplanen eller annat motsvarande område som är avsett för idrottsutövningen, 2. kasta in föremål på spelplanen eller annat motsvarande område som är avsett för idrottsutövningen, om inte en sådan åtgärd är befogad med hänsyn till idrottsarrangemangets genomförande, eller 3. på idrottsanläggningen helt eller delvis täcka ansiktet på ett sätt som försvårar identifikationen av personen. Förbuden i första stycket 1 och 2 gäller även för plats som gränsar till de där avsedda områdena, om det genom stängsel, skyltar eller på annat sätt framgår att allmänheten inte har tillträde dit. Förbudet i första stycket 3 gäller inte den som täcker ansiktet av religiösa skäl eller den som har skäl att täcka ansiktet i tjänsten eller för idrottsarrangemangets genomförande. Förbudet gäller inte heller om det med hänsyn till väderförhållanden, hälsoskäl eller övriga omständigheter är att anse som befogat att täcka ansiktet. Vid bedömningen av om det är befogat att täcka ansiktet ska risken för hot mot den allmänna ordningen och säkerheten särskilt beaktas. Förbudet i första stycket 3 gäller inte den som täcker ansiktet av religiösa skäl eller den som har skäl att täcka ansiktet i tjänsten eller för idrottsarrangemangets genomförande. Förbudet gäller inte heller om det med hänsyn till övriga omständigheter är att anse som befogat att täcka ansiktet. Vid bedömningen av om det är befogat att täcka ansiktet ska risken för hot mot den allmänna ordningen och säkerheten särskilt beaktas. Denna lag träder i kraft . Reservation 3 (punkt 4) Ändring i regeringens förslag till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) När idrottsarrangemang anordnas på en idrottsanläggning får inte någon 1. obehörigen beträda spelplanen eller annat motsvarande område som är avsett för idrottsutövningen, 2. kasta in föremål på spelplanen eller annat motsvarande område som är avsett för idrottsutövningen, om inte en sådan åtgärd är befogad med hänsyn till idrottsarrangemangets genomförande, eller 3. på idrottsanläggningen helt eller delvis täcka ansiktet på ett sätt som försvårar identifikationen av personen. Förbuden i första stycket 1 och 2 gäller även för plats som gränsar till de där avsedda områdena, om det genom stängsel, skyltar eller på annat sätt framgår att allmänheten inte har tillträde dit. Förbudet i första stycket 3 gäller inte den som täcker ansiktet av religiösa skäl eller den som har skäl att täcka ansiktet i tjänsten eller för idrottsarrangemangets genomförande. Förbudet gäller inte heller om det med hänsyn till väderförhållanden, hälsoskäl eller övriga omständigheter är att anse som befogat att täcka ansiktet. Vid bedömningen av om det är befogat att täcka ansiktet ska risken för hot mot den allmänna ordningen och säkerheten särskilt beaktas. Förbudet i första stycket 3 gäller inte den som har skäl att täcka ansiktet i tjänsten eller för idrottsarrangemangets genom-förande. Förbudet gäller inte heller om det med hänsyn till väderförhållanden, hälsoskäl eller övriga omständigheter är att anse som befogat att täcka ansiktet. Vid bedömningen av om det är befogat att täcka ansiktet ska risken för hot mot den allmänna ordningen och säkerheten särskilt beaktas. Denna lag träder i kraft . ska vi debattera ett problem som vi har debatterat , nämligen de personer som systematiskt ägnar sig åt att förstöra våra idrottsarrangemang och, på olika sätt, skadar många. Vi har vidtagit en mängd olika åtgärder - framför allt gäller detta den tidigare regeringen. Vi såg till att man kunde utfärda tillträdesförbud för personer som inte har skött sig. Vi införde möjligheten att föra ett register, så att man i praktisk handling också kan stoppa dem från att komma in på arenorna. Vi införde möjligheten att transportera iväg människor som gör sig skyldiga till direkta ordningsstörningar utanför arenorna, så att de inte ska kunna ställa till med elände där inne. Vi införde förbud mot pyroteknik - de så kallade bengalerna - och förbud mot rusning mot plan. Vi kan notera att det här är en kategori människor som gärna vill ägna sig åt det som de tyvärr ägnar sig åt, det vill säga att deras första strävan inte är att följa utan kringgå regler. Det är också bakgrunden till dagens debatt och regeringens proposition om att återigen införa ett maskeringsförbud. I takt med att vi har förbjudit bengaler och rusningar har man naturligtvis sökt alla möjligheter att kringgå lagstiftningen, och det gör man genom att maskera sig i allt större utsträckning. har vi en maskeringslag vid ordningsstörningar, men den har gällt utanför arenorna och inte varit tillämplig inne. Därför är det rimligt och nödvändigt att den här propositionen har lagts fram. Vi välkomnar det, om man nu ska prata EU-språk, och tycker att det är bra. Vi måste vara på alerten. Vi kan konstatera att det finns människor som inte vill följa regler, som kringgår dessa, och vi ska inte ge upp för detta. Däremot är vi delvis lite kritiska, för vi ser en oro att vi återigen skapar möjligheter för dessa specialister på att kringgå lagstiftning att lättare kringgå även denna lagstiftning. Det finns ett antal mycket rimliga undantag i regeln om maskeringsförbud i propositionen. Det är naturligtvis fullständigt rimligt att idrottsutövarna får bära hjälm om de spelar ishockey och att kusken på travbanan får bära hjälm. Det är också högst rimligt att de som jobbar på arenan, inte minst poliser, kan täcka sig för att kunna göra sitt jobb. Det är även högst rimligt att det finns en punkt som heter Övriga omständigheter. Det innebär att domstolarna har möjlighet att göra bedömningar i särskilda fall som det alltid finns i lagstiftning, fall som man inte kan förutse, mycket särskilda händelser. Det bejakar vi, men vi känner oss lite bekymrade över två undantag som är väldigt vidsträckta, och som riskerar att utnyttjas av just dem som är specialister på att kringgå reglerna. De två undantagen är följande. Det föreslås ett undantag för väder. Väder är ett ganska vidsträckt begrepp. Det skiljer sig ofta från en person till en annan vad man uppfattar som bra eller dåligt väder. Även inom vårt utskott skiljer sig uppfattningarna om vad som är bra väder och vad som är kallt. Vi har skåningar som tycker att det är mycket kallare än vad jag som norrbottning tycker. De har ett mycket större behov av att klä på sig ordentligt och ibland även täcka ansiktet. Det är alltså ett ganska vitt begrepp som är svårtolkat. Domstolen ska alltså försöka utröna vad som är bra eller dåligt väder. Vi menar att punkten Övriga omständigheter räcker. Att lämna en öppning för dem som medvetet vill störa ett idrottsarrangemang att hänvisa till vädret, som är ett alldeles för vidsträckt undantag, riskerar att underminera hela lagstiftningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang Det andra undantaget som vi tycker mindre bra om är det som hänvisar till hälsa. Det är också vidsträckt. Även där skulle Övriga omständigheter kunna räcka som undantag. Det är inte otänkbart att en del människor mycket väl kan tänka sig, vilket också har påpekats i en del remissyttranden, att olagligt tända en bengal. Men eftersom det kommer en massa rök från den täcker man ansiktet, som man vill göra eftersom man bryter mot lagen och inte vill synas, och kan därmed hänvisa till hälsoskäl. Hur en domstol skulle avgöra i ett sådant fall vet vi inte. Men vi anser att det här är nog så vidsträckt och att undantaget Övriga omständigheter räcker i det fallet. Vi ser alltså en risk att den lagstiftning som vi är överens om behövs, med något undantag, riskerar att återigen behöva prövas av nya regeringar och ny riksdag, eftersom det blir alltför stora möjligheter att kringgå den. I reservationerna och även i remissyttranden finns ytterligare ett undantag, och det gäller för religiösa skäl. Det är helt rimligt att detta undantag finns med. Vi har en grundlagsskyddad rättighet i bestämmelsen om religionsfrihet i 2 kap. 1 § regeringsformen. Vi har också ett skydd i artikel 9. Att göra inskränkningar i ett sådant här ärende uppfattar vi inte som ändamålsenligt just . Vi har resonerat om detta i vår motion. Naturligtvis finns det olika tolkningar vad gäller religionsutövning, som de facto skyddas i grundlagen. Det ska naturligtvis alltid finnas gränser så att inte någon annan än den som de facto är troende kan använda sig av detta skäl för att kringgå lagstiftningen. Någonstans finns det naturligtvis även gränser för vad som utgör religionsutövning. Det är en diskussion som jag tror att vi måste ta men i ett bredare perspektiv. När det gäller idrottsarrangemang må jag säga att jag knappast tror att just det undantaget kommer att leda till några stora ordningsproblem på våra idrottsarenor. Det är snarare så att jag skulle önska se många fler unga muslimska tjejer sitta på läktarna på ishockeymatcherna och fotbollsmatcherna. De är alldeles för få . Däremot tror jag att det är viktigt, inte minst när det gäller rättegångssalar och andra typer av offentliga rum, att vi har en diskussion om att värna religionsfriheten men också att vi försöker se var gränsen går för vad vi kan kalla för religionsutövning. Det är viktigt att vi skiljer på detta och andra sedvänjor. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservation 2. Jag har en önskan att vi kan se till att vi får bukt med problemet med huliganer. Min uppmaning till er övriga ledamöter är: Ge nu inte huliganerna chansen att alldeles för enkelt kringgå det förbud som är riktat mot just dem! Inledningsvis kan jag passa på att ge regeringen lite beröm för att de faktiskt arbetar och levererar förslag mellan varven, ofta med syfte att skärpa till olika lagar vilket är positivt mot bakgrund av hur samhället ser ut och utvecklas. Det är så att säga inte i själva takten på att producera nya förslag som vi anser att det finns brister, utan bristen är, som vi från ofta påpekar, att förslagen, som kan ha en bra intention, alltför ofta kombineras med undantag som gör förslagen tandlösa eller att de missar målet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang Det här betänkandet är tyvärr inget undantag. Därför har skrivit en reservation, som jag för övrigt kan meddela att vi står bakom. Vid idrottsarrangemang är det alltför ofta problem med så kallade huliganer. Dessa personer dyker inte i första hand upp för att ta del av en upplevelse utan är ofta på plats i ett välplanerat syfte, att ställa till oreda och bråk på olika sätt. Ett problem som har identifierats är att dessa huliganer allt som oftast maskerar sig för att kunna undgå identifiering när de begår olika lagöverträdelser. Förslaget här tar fasta på just det problemet och innebär att maskering vid olika idrottsarrangemang kriminaliseras, och det är bra. Det finns ett symboliskt värde i själva kriminaliseringen, som kan göra att fler personer uppmärksammas på problemet och kanske avstår från att maskera sig. Det öppnar också för en möjlighet att ingripa och ge konsekvenser för dessa personer som maskerar sig med tvivelaktiga uppsåt. Problemet, som jag inledningsvis adresserade, är att detta förslag är förenat med ett antal undantag från det som kriminaliseringen är tänkt att gälla. Undantagen är att det inte ska vara kriminaliserat att täcka ansiktet av skäl som väderförhållanden, hälsoskäl eller religiösa skäl. Vissa allianspartier, närmare bestämt och , har i en reservation meddelat att de ser ett tillämpningsproblem ifall det ska vara förbjudet att maskera sig men inte förbjudet att täcka ansiktet vid exempelvis dåligt väder. Jag har faktiskt sympati för det resonemanget. Det öppnar upp för att lagstiftningen blir tolkbar. Vi har dock inte valt att reservera oss mot undantaget vad gäller väderförhållanden. Vad gäller hälsoskäl har och reserverat sig av samma skäl som vad gäller väderförhållanden. Vi har även för detta undantag valt att inte reservera oss. Anledningen är att vi ser att väderförhållanden och hälsoskäl är två skäl som är mer konkreta och kontrollerbara än undantaget för religiösa skäl. Man kan hävda att man måste täcka ansiktet med en halsduk när det är kallt ute , men är det ute är den vedertagna uppfattningen att det inte är speciellt kallt. Hälsoskäl måste man kunna påvisa konkret för att det ska ges relevans, exempelvis om man har synliga sjukdomar eller tydliga skador i ansiktet som man har skäl att täcka. Men hur kan ordningsmakten på konkreta grunder avgöra om någon vill maskera sig av religiösa skäl? En religiös tillhörighet är inget som ordningsmakten kan eller ska förneka, och därför blir det omöjligt att inkludera ett sådant undantag, om man inte vill göra lagstiftningen helt tandlös. Religiös tillhörighet är subjektivt, till skillnad från de två andra skälen, där omständigheter går att avgöra på en mer objektiv grund. Men av någon anledning har samma allianspartier, det vill säga och , som har ansett att lagen blir för tandlös med undantag för väder och hälsoskäl inte valt att reservera sig mot undantaget för religiösa skäl - som även vill ta bort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang Jag tror inte att det beror på ett olycksfall i arbetet, utan jag tror att deras ställningstagande bottnar i den klassiska rädslan att inte stöta sig med religiösa minoriteter och i rädslan för den så kallade rasiststämpeln. Det är samma rädsla som lamslog i princip alla partiers politiska utveckling tills isen bröts . Jag är dock övertygad om att samtliga besökare vid olika evenemang har förståelse för att det måste finnas vissa förhållningsregler för samtliga besökare och deltagare för att alla ska kunna få en så bra upplevelse som möjligt. Av denna anledning tror jag att rädslan för kritik mot att ta bort undantaget för maskering av religiösa skäl är obefogad. Jag vill vara tydlig med att vi är öppna för att även ta bort undantagen gällande väder och hälsoskäl. Vi hade dock lite svårt att avgöra vilka konsekvenser ett sådant borttagande skulle kunna få vad gäller hälsoskäl. Men vi har fått höra från att de har tänkt igenom resonemangen något, vilket öppnar för att vi kan tänka oss att ta bort även dessa undantag. I denna debatt och i denna vända väljer jag dock att bara stå bakom vår reservation, nr 3. Jag vill också gå på fotbollsmatch på Östgötaporten med min familj och se IFK vinna allsvenskt guld igen. Det vill jag göra utan bengaler, maskeringar och bråk. Jag vill inte se vuxna män vars enda syfte är att bråka med andra vuxna män. Jag vill hänga med andra barnfamiljer och fotbollssupportrar. Maskering ska inte kriminaliseras, för en kriminalisering har ingen egentlig effekt förutom det symboliska värdet. I realiteten kommer det att leda till mer bråk och mer konfrontation mellan polis och supportrar. Därför yrkar jag avslag på propositionen och bifall till reservation 1. Våld i samband med idrott och idrottsarrangemang är inte bara ett idrottsproblem. Det är mycket större än så; det är en del av ett samhällsproblem. Därför behöver åtgärder vidtas inte bara inom idrottssektorn utan även i samhället i stort. Det är därför viktigt att vi prioriterar arbetet med att problematisera och försöka förändra det rådande maskulinitetsidealet, även inom idrotten. är starkt kritiska till att människor väljer att maskera sig när de deltar vid idrottsevenemang, men vi anser varken att ett maskeringsförbud är rätt väg att gå eller utgör en lösning på de ordnings- och säkerhetsproblem som ibland förekommer på stora idrottsarenor. Vad som i stället behövs är ett nytt arbetssätt. Flera idrottsförbund och lokala klubbar arbetar löpande med att skapa en positiv supporterkultur och minska våldet och ordningsstörningarna, bland annat genom ett omfattande säkerhetsarbete. Klubbarna samverkar med polisen för att skapa gemensamma strategier. För att öka tryggheten och trivseln för publiken vid matcherna engagerar klubbarna bland annat publikvärdar och ordningsvakter. Klubbarna har också en löpande dialog med olika supportergrupper. När det gäller fotbollen kan nämnas att klubbarna har engagerat så kallade supporter liaison officers, SLO:er, för att förbättra dialogen mellan supportrar och polis. En SLO är ofta en person som har hög status inom supportergruppen och som många lyssnar på. Jag skulle kunna nämna hur många projekt som helst som just nu pågår för att skapa en god och trivsam supporterkultur. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Maskeringsförbud vid idrottsarrangemang Vill vi på riktigt förändra fotbollsupporterkulturen är det helt andra saker än kriminalisering vi ska arbeta med, och då måste vi lyssna på forskningens slutsatser. Enligt forskningsprojektet i svensk fotboll finns det flera åtgärder som polisen måste förbättra. Polisen arbetar enligt en särskild polistaktik, SPT, för att skapa en nationellt koordinerad strategi vid hantering av stora folksamlingar i . SPT bygger på fyra konfliktreducerande principer: kunskap, kommunikation, möjliggörande och differentiering. Sammanfattningsvis är denna särskilda polistaktik skapad för att uppnå flexibla situationsanpassningar genom mindre och mobila polisgrupper. Poliserna är specialutbildade och väl förberedda för att arbeta i extremt svåra och stressiga situationer, till exempel upplopp och kravaller. Polisen arbetar mycket med dialog med supportrar och SLO:er och inom polisen. I Enables forskning konstateras att implementeringen av den särskilda polistaktikens koncept har varit lyckad i samtliga storstadsregioner i . Dock har dialogtaktikens grundläggande roll på operativ nivå, alltså kommunikationslänken mellan supportrar och polis, inte alltid fungerat. Inom SPT arbetar poliser med olika arbetsuppgifter.