bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera i EU för att förhandlingarna om ett turkiskt medlemskap i villkoras med att våldet och repressionen mot oppositionella upphör och att alla som fängslats på politisk grund friges och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i EU bör verka för att PKK stryks från EU:s terrorlista och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1871 av m.fl. (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rösta nej till CETA till dess utredningen är klar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2467 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att stoppa Nord Stream 2 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör låta ryska få tillgång till hamn och hamn under byggandet av Nord Stream 2 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2766 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska arbeta för en ambitiös strategi för hur det östliga partnerskapet ska utvecklas, ta nya initiativ i syfte att bredda och fördjupa samarbetet och vara det mest pådrivande landet i EU för partnerskapet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det för de länder som genomför politiska och ekonomiska reformer ska finnas ett tydligt EU-medlemskapsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha ett långsiktigt engagemang för fortsatt reformering av länderna inom det östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska ge dessa partnerländer starkt stöd i deras ansträngningar och reformarbete som detta medför och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör synliggöra fördelarna med partnerskapet för medborgarna i respektive land samt verka för att involvera och engagera medborgarna i processen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU tydligare måste synliggöra de problem och möjligheter som finns med partnerskapet och hitta nya lösningar och en väg för att snabbare nå målen med partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för möjligheten till differentiering mellan partnerskapsländerna där respektive land ska ha möjlighet att göra framsteg i sin egen takt och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det östliga partnerskapet ska grunda sig i ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, respekt för skyddet av minoriteter samt principerna om marknadsekonomi och hållbar tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupa samarbetet mellan EU och partnerländerna inom energisäkerhet och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska arbeta för att partnerskapsländerna utvecklar rena, säkra och långsiktigt hållbara energikällor och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU måste ställa högre krav på partnerskapsländerna när det gäller korruptionsbekämpning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2767 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska spela en ledande roll inom EU för att utveckla och förstärka den gemensamma utrikespolitiken och den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka den transatlantiska länken mellan och , bl.a. genom att snabbt få till stånd ett gemensamt frihandels- och investeringsavtal, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka länder när det gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska bidra till EU:s militära och civila krishantering och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genom EU måste stötta gentemot militära aggressions- och destabiliseringspolitik och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska arbeta för en fortsatt stark satsning på länderna i det östliga partnerskapet och understryka vikten av implementering av gjorda åtaganden och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i EU ska verka för ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU) och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU och dess medlemsstater behöver utveckla en starkare militär och civil förmåga att hantera kriser och konflikter och fördjupa det försvarspolitiska samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara pådrivande inom EU för fortsatt utvidgning där EU är öppet för alla europeiska länder som lever upp till de krav som medlemskapet ställer, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU behöver en mer effektiv styrning och hantering av biståndsmedel och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bidra till att utveckla samarbetet för att effektivare kunna bekämpa terrorism inom EU och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åtgärder för bekämpande och motverkande av terrorism, vilket innefattar förebyggande arbete, ska vara i fokus för EU-arbetet och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhållande till och vikten av att utträde ur EU innebär fortsatt starka relationer, samarbete och frihandel och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör välkomna den föreslagna europeiska säkerhetsstrategin och om vikten av att den nu implementeras och får genomslag i praktiken och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.1 EU och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.2 Vårt och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.3 En större union med välmående grannar och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.4 EU:s röst i världen och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 4.4 Energi och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2860 av och (båda KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör utvärdera och följa upp det flyktingavtal man slutit med och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2910 av och (båda KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU, innan ett slutgiltigt avtal signeras, omfattar det oberoende civila samhället på och av regimen icke erkända organisationer och föreningar, advokater, journalister, läkare, kyrkor och MR-aktivister i dialogen, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska driva på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s delegationer i omvärlden måste stärkas och samordningen i tredjeland mellan EU:s medlemsländer förbättras och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara pådrivande inom EU för att få till stånd en översyn av , s.k. battle groups, som står i ständig beredskap att delta i en snabb och begränsad insats, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör fortsätta att spela en aktiv roll som politisk och ekonomisk partner till , samt bistå med kraftfullt stöd i kampen mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU på allvar måste återuppta sitt engagemang i och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör agera för att inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik få till stånd ett rotationssystem för platserna i för att undvika intern och kostsam konkurrens mellan EU-länder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3346 av m.fl. (KD): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU sätter upp tydliga mål i syfte att efterleva resolution i alla konflikter där EU involveras, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3382 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska spela en ledande roll inom EU för att utveckla och förstärka den gemensamma utrikespolitiken och den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för implementeringen av en europeisk säkerhetsstrategi och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet m.fl. (L) m.fl. (L) m.fl. (V) m.fl. (MP) m.fl. (M, C, L, KD) m.fl. (M) och (båda KD) och (båda KD) m.fl. (KD) m.fl. (M) Miljö- och jordbruksutskottets yttrande ska vi alltså behandla utrikesutskottets betänkande med anledning av regeringens årliga skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen, tillsammans med utrikesutskottets utlåtande om vitboken om EU:s framtid. grundades Europeiska unionen i , och under dessa har det europeiska samarbetet bidragit till fred, säkerhet och tillväxt i . EU har blivit världens största gemensamma inre marknad, den största handelsmakten och den största givaren av utvecklingsbistånd. står unionen , , inför stora utmaningar. Unionen har försvagats av euro- och flyktingkriserna, säkerhetsutmaningar, en hög arbetslöshet och de negativa effekterna av globaliseringen. Och sedan unionen bildades har ett medlemsland valt att lämna EU. Det finns stora åsiktsskillnader inom unionen: Hur ska den framtida relationen med se ut? Hur ska EU:s relation till se ut? Hur ska den finansiella åtstramningspolitiken hanteras? Vill man ha ökad federalism i förhållande till återtagen nationell beslutsrätt eller inte? Migrationsfrågor, budgetrestriktivitet, inflytandet för icke-euroländer i beslut som fattas av men berör hela EU, frihandel och hur fri rörlighet för människor inom unionen ska hanteras är några av alla frågor som unionen måste hantera. Därtill utmanas EU:s grundläggande värderingar av ett antal medlemsstater. Vi måste erkänna att det finns allvarliga brister i EU-samarbetet. Därför måste trycka på i det som är nyckelfrågor för att kunna återskapa förtroendet för det europeiska samarbetet. Läget kräver konstruktivt och framåtblickande ledarskap. EU har misslyckats med att lösa stora gemensamma utmaningar. Missnöjet med utvecklingen finns inte bara i utan också här hemma. Fler projekt över människors huvuden eller bortom demokratisk förankring är inte svaret på den oro och det missnöje vi ser . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Men å andra sidan är det endast ett väl fungerande EU som kan hantera många av de utmaningar vi har framöver. Många gränsöverskridande frågor kan bara lösas genom Europasamarbetet. EU är varken mer eller mindre än världens bäst fungerande samarbete mellan demokratiska länder. EU:s viktigaste uppgift i denna svåra och utmanande tid är att slå vakt om det som medlemsländerna gemensamt har uppnått och med detta som grund använda alla möjligheter och verktyg som redan finns för att möta utmaningarna. Det gäller alltså att fortsätta den nuvarande inriktningen, men med bättre fokus på de sakfrågor som är viktigast för välstånd och tillväxt. Det handlar om EU-budgetens innehåll och prioriteringar, genomförandet av hela den inre marknadens lagstiftning, ökat samarbete inom det rättsliga området och en hållbar migrationspolitik. Det finns olika samarbeten där inte alla medlemsländer deltar. För oss är det vitalt att värna principen om att det som rör EU-27, det vill säga EU:s kvarvarande 27 medlemsländer, också ska diskuteras av EU-27. Vi moderater vill inte se en utveckling mot ett Tvåhastighetseuropa. En sådan utveckling skulle med största sannolikhet leda till att marginaliseras i EU. Vi moderater vill också se en utveckling, effektivisering och förbättring av det mellanstatliga EU-samarbetet på sakområden där det finns ett tydligt mervärde med samarbete över nationsgränserna. Det gäller till exempel migration, miljö och klimat och terroristbekämpning. Vi vill fördjupa och fullfölja den inre marknaden. Men vi vill inte se utökade eller fler federala strukturer. EU-samarbetet ska användas just för att hitta lösningar på gränsöverskridande problem. Men problem som bäst hanteras på nationell nivå behöver inte och ska inte hanteras av EU. Samarbetet ska fokusera på områden som ger ett verkligt mervärde för befolkning. Vi vill värna den nationella kompetensen på områden som arbetsmarknad, familjerätt och beskattning. I denna nya miljö måste inom EU skapa nya allianser i prioriterade frågor. Vårt inflytande i EU är nämligen helt beroende av att vi lyckas samla likasinnade i frågor som är av betydelse för oss, till exempel med de nordiska och de baltiska länderna men också med andra länder där vi ser att vi har gemensamma intressen. Här måste regeringen arbeta än mer aktivt än , för det är just genom att bygga allianser som man får inflytande i EU. Vi vill också se en reformerad budget, där EU fokuserar på att bli mer konkurrenskraftigt. Vi ska se över former för regional- och strukturfonder för att använda EU:s budget så effektivt som möjligt, med bättre revision och resultatanalyser samt öppenhet. Varför är det så viktigt med ett konkurrenskraftigt ? Jo, därför att det är det som ger välstånd, jobb och bra välfärd för dem som bor i . Vi vill driva på för en omprioritering av budgeten och en minskning av utgifterna när lämnar EU. Vi säger nej till EU-skatter i någon form. Vi tycker att EU fortsatt ska finansieras med de bni-relaterade avgifterna - detta för att ska bli mer konkurrenskraftigt och kunna skapa tillväxt, sysselsättning och välfärd. Vi behöver göra mer för att uppfylla EU:s åtaganden om fri rörlighet för människor, kapital, varor och tjänster och förstärka den inre marknaden för att höja konkurrenskraften och produktiviteten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Vi vill se fler frihandelsavtal. EU ska bejaka globalisering och värna och främja frihandel. EU ska vara öppet för alla de europeiska länder som vill och förmår leva upp till de krav som medlemskapet ställer. Inte minst är det perspektivet centralt för de länder som ingår i det östliga partnerskapet. För oss är det östliga partnerskapet en logisk fortsättning på vårt historiskt starka stöd för EU-utvidgning och spridning av EU:s värden, standarder och arbetssätt till hela den europeiska kontinenten. Vi vill också att det ska ställas tydligare krav på EU:s medlemsländer att efterleva fattade EU-beslut men också att följa grundläggande demokratiska principer och värderingar. Viktigast just nu är att EU kan hålla samman. Det är det som är nyckeln för ett fortsatt framgångsrikt samarbete. Avslutningsvis, herr talman, vill jag framhålla de moderata och alliansgemensamma reservationerna och vårt särskilda yttrande om Nord Stream 2. Av tidsskäl yrkar jag bara bifall till reservation 14 men står självklart bakom samtliga reservationer. Jag vill inleda med att hälsa statsrådet välkommen till debatten. Det är viktigt med närvaro i kammaren när vi diskuterar de här frågorna. Jag noterar att jag kom snabbare till talarstolen än vad jag hade beräknat, eftersom en av de stora avvikarna i den här debatten, , strök sig från att delta. Det här är en debatt som granskar 2016 men också blickar framåt. 2016 var ännu ett utmanande år, får vi väl konstatera. Våra gemensamma värden utmanades på flera sätt. fortsatte att testa, utmana och försöka "bryta upp" och fick tyvärr stöd av . Det finns också andra som tar rygg på dessa krafter. Vi har utmanats av olika terrorangrepp, som naturligtvis påverkat. Men vi har också utmanats av vår omvärld. Migrationsfrågorna har påverkat, men också det som hänt i , som alltjämt är ett av kandidatländerna till EU-medlemskap. Vi har också utmanats när det gäller vår gemensamma säkerhet. är det krig i . ockuperas delar av . Det är således inte bara som ockuperas. Vi har tydlig och entydig rysk inblandning i både och , men också i andra delar av vårt . Folkomröstningen i präglade naturligtvis 2016. I skrivelsen och redogörelsen är detta också tydligt. En brexit utan tydlig färdplan påverkar naturligtvis EU, som var berett att samla ihop sig inför 60-årsfirandet men som fick möta ett som inte riktigt visste vart det ville annat än att det ville lämna EU. Vi kan väl ändå konstatera att EU har klarat provet , trots de utmaningar som funnits. Ett land med undantagstillstånd, , folkomröstningen om brexit, , - många utmaningar har nämnts, men trots allt har EU klarat att hålla ihop. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid En av våra grunder har också varit den fria handeln. Vi är en röst för det globala handelsutbytet. fick en ny president som hoppades på att britterna skulle följas av andra som skulle knacka på dörren för att lämna EU. Men vi fick inte den utveckling som president uppenbarligen drömde om. Den multilaterala väg som president och några till så tydligt och uppenbart ogillar - jag är inte säker på att det gäller hela administrationen - har i stället visat sig vara en möjlighet för EU, eftersom EU har blivit en kraft som många söker sig till för multilaterala lösningar när andra dörrar stängts. Det är också ett exempel på att EU har klarat provet. Vi har en utvidgningsprocess. Det framgår av handlingarna att , som länge har knackat på dörren och som man kan ha mycket diskussioner om historiskt, i princip är "on hold". Arbete pågår inte. Det är naturligtvis allvarligt för de turkiska medborgare som drömt och drömmer om en annan utveckling än vad man nu kan se i . Verkligheten i är givetvis djupt allvarlig och påverkar , och EU, även om det är de turkiska medborgarna som får dra det stora lasset med utvecklingen under president . Utvidgningen handlar också om västra , ett område som behöver ökad uppmärksamhet. Det är fortfarande ett område med öppna ärr och sår som inte är läkta. Det är viktigt att EU håller i perspektivet om utvidgning för att inte släppa västra i fritt fall. Ett exempel på en viktig process har varit att klara och Kosovo. Att inte få en ny stor oro på västra är centralt, och detta måste från EU:s sida få betydligt större uppmärksamhet än vad som varit fallet och så här långt . Utvidgningsprocessen handlar dock inte bara om och västra utan också om östliga partnerskapet. Östliga partnerskapet måste ha ett medlemskapsperspektiv kvar. Tappar man bort den chansen, den möjligheten, den bilden och den drömmen kommer människor att söka andra vägar. Framför allt lämnar man fältet fritt för dem som försöker - och då tänker jag på och hans vänner - bryta sönder och på nytt lägga beslag på de länder som en gång tillhörde . Östliga partnerskapet måste alltså ha ett öppet medlemskapsperspektiv. Viseringsfriheten - i går för och tidigare för - är naturligtvis viktiga signaler, men de måste följas av fler. De differentierade möjligheter som vi pratar om är naturligtvis viktiga att driva på för. Här har en speciell roll: att inte släppa det östliga partnerskapet, den kraft som vi har utgjort där och det hopp som vi har bidragit till för människor i de länderna. Jag vill här yrka bifall, herr talman, till reservation 14 under punkt 6, en gemensam alliansreservation. EU ska vara en utrikespolitisk aktör. Det är säkerhetspolitiskt viktigt. Vi har pratat om och om att hålla i sanktionspolitiken, men också om att på annat sätt visa att vi står upp för de värden som vi har skrivit under på. Att vi bekämpar terrorism och har lyckats nå en överenskommelse är bra, men vi behöver gå vidare. Vi ska vara beredda på militära insatser. Vi är en stark aktör när det gäller bistånd. Och vi är centrala när det gäller klimatet. Det är inte bara så att det är som gett namnet till Parisöverenskommelsen, utan det är ett förpliktande uppdrag för EU att stå upp och driva på, inte minst nu när president lämnat Parisöverenskommelsen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Verksamheten i Europeiska unionen och om EU:s framtid Vi bör kort, herr talman, även beröra framtidsspåren. De fem spår som finns i säger en del, men inte allt. Det är ingen karta för framtiden, utan de fem scenarierna är inspiration för diskussion. För är det viktigt att vi inte bygger murar mot omvärlden. Säkerhetspolitiskt gäller det att säkra Nato som försvarsorganisation för EU. Vi måste behålla en länk till och en länk till och klara gemensam gränsbevakning, men också säkerställa gränsöverskridande lösningar på de problem som vi gemensamt står inför. Vi brukar nämna "smalare men vassare" som ett tankespår för hur vi ska angripa framtiden i EU. Vi hoppas att vi tillsammans ska kunna utveckla ett värdebaserat EU som inte undergräver det vi förenas i för frihet, möjligheter och välstånd. Vi hoppas kunna jobba för en union förenad i mångfald och öppenhet, en röst för globalt ansvar och samarbete. Jag tackar dig, statsrådet , för att du är här. Vi är glada över att du är här. Det behövs en minister på plats i denna viktiga debatt. EU befinner sig i den största förtroendekrisen sedan unionen grundades. Krisen är massiv i många medlemsstater. I , där man har fått folkomrösta om framtiden, har folket röstat för att lämna EU. Många av EU:s medborgare vänder sig mot en ökad överstatlighet och mot unionens sätt att hantera de djupa ekonomiska kriserna i flera medlemsstater. EU:s inriktning att låta medborgarna bära kostnaderna för bankernas spekulation och att spara sig ur krisen har i grunden misslyckats. EU:s krispolitik har inte bara slagit sönder välfärd och trygghetssystem i ett flertal EU-länder. Arbetslösheten biter sig fast, de ekonomiska klyftorna ökar och i krisens spår ökar främlingsfientlighet och rasism. EU har misslyckats med att hantera flyktingkrisen i . med visar att unionen prioriterar att stoppa flyktingar framför att stå upp för grundläggande mänskliga rättigheter, i synnerhet asylrätten. Förhandlingarna mellan och om ett nytt frihandelsavtal, TTIP, har skapat oro och protester i stora delar av unionen. Förhandlingarna har präglats av slutenhet. Kommissionen prioriterar näringslivets intressen framför miljön, livsmedelssäkerheten, välfärden och medborgarnas inflytande.