bet · H501SfU3 · 2017-12-07 00:00:00 — Till anslag 1:1 anvisas mindre än i regeringens förslag. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag både om en höjning av barnbidraget och av det förlängda barnbidraget. Till anslag 1:2 anvisas mindre än i regeringens förslag. Motionärerna föreslår att taket i föräldraförsäkringen höjs som anslaget minskas till följd av partiets politik om att i första hand reservera den svenska välfärden för svenska medborgare. Till anslag 1:3 anvisas mindre än i regeringens förslag som en följd av partiets politik, som i första hand omfattar svenska medborgare. Till anslag 1:5 anvisas mindre än i regeringens förslag eftersom nyanlända minderåriga inte bör få rätt till efterlevandestöd. Till anslag 1:6 anvisas mindre än i regeringens förslag. Motionärerna föreslår att gränsen för funktionshindrade barns merkostnadsbidrag bör gå vid av prisbasbeloppet, oavsett om barnet bara behöver vård eller både vård och hjälpmedel. minskar kostnaderna för nyanlända barn och ungdomar genom att partiets förslag leder till att färre beräknas stanna i landet. Till anslag 1:7 anvisas mindre än i regeringens förslag som en följd av partiets förslag om att reservera den svenska välfärden för i första hand svenska medborgare. Till anslag 1:8 anvisas mer än regeringen. Motionärerna föreslår en höjning av bostadsbidraget till barnfamiljer. I kommittémotion 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om ekonomisk jämställdhet. Motionärerna framhåller att förslaget om ett höjt tak i föräldrapenningen leder till att föräldrar vars inkomst skiljer sig mycket åt och där den ena slår i taket, inte kommer att förlora lika mycket om den med hög inkomst är föräldraledig. I kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 42 begärs ett tillkännagivande om att höja bostadsbidraget för barnfamiljer och att se över återbetalningsrutinerna för bostadsbidraget i vissa fall. Enligt motionärerna krävs detta för att bl.a. motverka barnfattigdom. I samma motion yrkande 43 begärs ett tillkännagivande om att ta bort den orättvisa skillnaden i merkostnadsbidraget. Även i kommittémotion 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att sänka miniminivån för merkostnader som krävs för att beviljas ekonomiskt stöd så att samma regler gäller oavsett om barn endast behöver hjälpmedel eller även är i behov av vård. I kommittémotion 2017/18:3633 av och (båda SD) begärs i yrkande 20 ett tillkännagivande om uppjusteringar av reglerna för och en höjning bl.a. av bostadsbidraget. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2017/18:3713 att anvisar 1 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:1 anvisas mindre än i regeringens förslag. Motionärerna föreslår att en tidigare anslagshöjning avseende höjt flerbarnstillägg återställs. minskar anslaget till följd av partiets förslag om reformerade regler för ungas rätt till aktivitetsersättning. Till anslag 1:2 anvisas mer än i regeringens förslag genom att en tidigare anslagshöjning i budgetpropositionen 2016 avseende grundnivån i föräldrapenningen återställs och att jämställdhetsbonusen återinförs. Vidare höjs anslaget till följd av partiets förslag inom andra utgiftsområden. Till anslag 1:3 anvisas mindre än i regeringens förslag. Motionärerna avvisar förslaget om höjt underhållsstöd och återställer en tidigare anslagshöjning från budgetpropositionen 2017 avseende höjt underhållsstöd. Till anslag 1:8 anvisas mindre än i regeringens förslag genom att en tidigare anslagshöjning i budgetpropositionen 2017 avseende höjd inkomstgräns för bostadsbidrag till barnfamiljer återställs. ökas anslaget till följd av partiets förslag om en tidsgräns i aktivitetsstödet. m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2017/18:3808 att anvisar mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:1 anvisas mindre än i regeringens förslag genom att flerbarnstillägget återställs till nivå. Vidare föreslår motionärerna att unga som har förlängd skolgång överförs till studiemedelssystemet, vilket minskar kostnaderna för anslaget. Till anslag 1:2 anvisas mer än i regeringens förslag. Motionärerna anser att grundnivån i föräldrapenningen ska återställas till nivån , att jämställdhetsbonusen ska återinföras och att tillfällig föräldrapenning ska kunna ges i fler situationer än , t.ex. för kontakter med skolan/. Till anslag 1:5 anvisas mindre än i regeringens förslag. Enligt motionärerna ska barn som bor i t.ex. HVB-hem inte kunna få efterlevandestöd. Till anslag 1:8 anvisas mer än i regeringens förslag. Motionärerna vill dels höja barntillägget i bostadsbidraget med per barn och månad, dels återställa inkomstgränsen i bostadsbidraget till nivå. Även i partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om utökade möjligheter till tillfällig föräldrapenning. Den som behöver utökade kontakter med förskola, skola eller socialtjänst på grund av varaktig sjukdom, funktionsnedsättning eller psykiska och sociala problem hos barnet bör enligt motionärerna kunna få tillfällig föräldrapenning. m.fl. (KD) föreslår i partimotion 2017/18:3836 yrkande 51 att anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:2 anvisas mer än i regeringens förslag. Motionärerna anser inte att antalet föräldrapenningdagar för nyanlända ska begränsas för barn och anslår medel för detta. I motionens yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om detta. Till anslag 1:3 anvisas mindre än i regeringens förslag eftersom förslaget om höjt underhållsstöd avvisas. Till anslag 1:4 anvisas mer än i regeringens förslag. Enligt motionärerna bör adoptionsbidraget höjas från till per adoption. I motionens yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om detta. Till anslag 1:7 anvisas mer än i regeringens förslag. Motionärerna anser att pensionsrätten för barnår bör utökas från fyra till och jämförelseinkomsten under barnrättsåren höjas från . I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om detta. Till anslag 1:8 anvisas 650 miljoner mer än i regeringens förslag. Motionärerna föreslår att det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med för ett barn, för två barn och för tre barn. I motionens yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om detta. Även i kommittémotionerna 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om att utöka antalet barnrättsår och att höja den generella jämförelseinkomsten. I partimotionerna 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 52 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 105 begärs tillkännagivanden om att höja bostadsbidraget för hemmavarande barn. En generell välfärd som omfattar alla, ett jämställt föräldraskap och ett beaktande av principen om barnets bästa är grunderna för synen på och målsättningen med den ekonomiska familjepolitiken. En grundläggande strävan inom den ekonomiska familjepolitiken är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att förbättra situationen för familjer med låg ekonomisk standard är en prioriterad uppgift. Det är känt att hushåll med en ensamstående förälder som har flera barn har en utsatt ekonomisk situation och att detta särskilt gäller för kvinnor. Vidare har barnhushåll där någon förälder är utrikes född oftare en låg ekonomisk standard. Flera steg för en förbättrad ekonomisk standard har tagits genom den höjning av underhållsstödet som trädde i kraft , höjningen av föräldrapenning på grundnivån och höjt flerbarnstillägg för det tredje barnet . Vidare höjs underhållsstödet från med och barn för barn som fyllt (prop. 2016/17:216, bet. 2017/18:SfU9, rskr. 2017/18:16). En annan förändring är att underhållsstödet vid växelvis boende avskaffas från som ett nytt särskilt bidrag vid växelvis boende införs i bostadsbidraget (prop. 2017/18:6, bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46). För vissa personer innebär detta en förbättring rent ekonomiskt medan det för andra blir en försämring. För att mildra de negativa konsekvenser som kan uppstå införs bl.a. stegvis höjda inkomstgränser för prövning av bostadsbidragets storlek som underhållsstödet vid växelvis boende fasas ut . Barnfamiljer med låg ekonomisk standard behöver emellertid fortsatt stöd. Det är därför positivt att regeringen nu föreslår en höjning av barnbidraget med per barn och månad. Utskottet noterar att regeringen även aviserar att den avser att återkomma med förslag om att höja underhållsstödet för barn som är 11–med och med för barn som är eller äldre. Rätten till föräldrapenning är delad lika mellan vårdnadshavarna med möjlighet att använda vardera. Det faktiska uttaget av föräldrapenning är däremot inte jämställt eftersom det är kvinnorna som står för merparten av uttaget. Jämställdhetsbonusen infördes som en stimulansåtgärd för att göra uttaget av föräldrapenning mer jämställt. När jämställdhetsbonusen utvärderades visade det sig dock att den inte hade någon mätbar effekt. Bland annat av detta skäl avskaffades jämställdhetsbonusen genom att lagen upphörde att gälla vid utgången av . Ett mer jämställt uttag av föräldrapenning är en angelägen målsättning, men utskottet bedömer att det är andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå detta mål. När det gäller övriga frågor som tas upp i motionerna, t.ex. höjt tak i föräldraförsäkringen och tillfällig föräldrapenning i fler situationer än som medges , anser utskottet att det inte finns något utrymme för sådana förändringar i föräldraförsäkringen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 12 och förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed tillstyrker utskottet proposition 2017/18:1 punkterna 1 och 2 inom utgiftsområde 12 och avstyrker motionerna 2017/18:3755 (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3178 (M) yrkande 48, 2017/18:3612 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3891 (SD) yrkande 6, 2017/18:982 (SD) yrkandena 42 och 43, 2017/18:1593 (SD) yrkande 9, 2017/18:3633 (SD) yrkande 20, 2017/18:3713 (C), 2017/18:3808 (L), 2017/18:1848 (L) yrkande 19, 2017/18:3836 (KD) yrkandena 13, 18, 34, 38, och 51, 2017/18:3842 (KD) yrkande 6, 2017/18:3625 (KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3652 (KD) yrkande 52 och 2017/18:3750 (KD) yrkande 105. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att ta bort de reserverade dagarna i föräldrapenningen och om en översyn av den ekonomiska familjepolitiken i syfte att bekämpa barnfattigdom. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). Föräldrapenningsförmåner lämnas i två olika former, dels föräldrapenning för vård av barn med anledning av barns födelse eller adoption, dels tillfällig föräldrapenning i särskilda situationer när någon avstår från förvärvsarbete för att vårda ett barn eller i samband med att ett barn har avlidit (11 kap. 2 § social-försäkringsbalken, förkortad SFB). Både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning beräknas utifrån förälderns sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Denna fastställs av utifrån den beräknade årliga arbetsinkomsten. Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar eller avstår från förvärvsarbete. Som villkor för rätt till föräldrapenning gäller att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet på det sätt som krävs med hänsyn till barnets ålder (12 kap. 2 och 3 §§ SFB). Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna (12 kap. 12 § SFB). Av dessa lämnas med belopp på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå. Föräldrapenning kan tas ut till dess att ett barn avslutat första året i , eller t.o.m. den dagen då barnet fyller . För barn födda från kan sammanlagt sparas t.o.m. den dag då barnet fyller eller när barnet slutar i årskurs 5 i . Övriga dagar måste tas ut . När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet föräldrapenningdagar (12 kap. 15 § SFB). En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp, s.k. reserverade dagar. För barn födda eller senare gäller i stället att på sjukpenningnivå är reserverade och inte kan avstås till den andra föräldern. Den som har ensam vårdnad om barnet har rätt till alla . I motion 2017/18:3084 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta bort de kvoterade föräldradagarna. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2017/18:982 yrkande 13 ett tillkännagivande om att helt avkvotera föräldraförsäkringen och återge makten till familjerna. I motion 2017/18:1066 av (SD) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att avskaffa all kvotering inom föräldraförsäkringen och att i frågor som rör föräldraförsäkring sätta barnets välmående och familjens valfrihet i främsta rummet. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2017/18:1593 yrkande 3 ett tillkännagivande om att avkvotera föräldraledighet i sin helhet. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3789 yrkande 16 ett tillkännagivande om en översyn av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och bättre passa föräldrar. Enligt motionärerna ser familjer olika ut och de måste själva få bestämma hur de ska fördela föräldrapenningdagarna. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3625 yrkande 1 ett tillkännagivande om att avskaffa kvoteringen i föräldraförsäkringen. m.fl. (KD) begär i partimotion 2017/18:3836 yrkande 5 ett tillkännagivande om en mer flexibel föräldraförsäkring. Föräldrar ska enligt motionärerna själva få avgöra om och hur dagarna ska överlåtas och användas. I samma motion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa tvångskvoteringen i föräldraförsäkringen. I motion 2017/18:799 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör få i uppdrag att följa frågan om en individualiserad föräldraförsäkring och återkomma med en tidsplan när så är möjligt. En individualiserad föräldraförsäkring är enligt motionärerna den enskilt viktigaste reformen för att ska nå målet om ett jämställt familjeliv och arbetsliv. I motion 2017/18:1907 av (S) begärs ett tillkännagivande om en individualiserad föräldraförsäkring som delas lika mellan föräldrarna. I motion 2017/18:537 av (–) begärs ett tillkännagivande om att avskaffa de reserverade dagarna i föräldraförsäkringen. Övriga frågor om familjepolitik m.m. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2017/18:1593 yrkande 4 ett tillkännagivande om att intensifiera arbetet så att fler utrikes födda, lågutbildade personer, arbetslösa samt förlossningsrädda föräldrar nås av föräldrautbildningen. m.fl. (KD) begär i partimotion 2017/18:3836 yrkandena 1–4 tillkännagivanden om familjens betydelse för barnet och samhället, om att föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv, om att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer samt om att politiken ska möjliggöra för föräldrar att få mer tid för barnen. I motion 2017/18:1089 av (S) begärs ett tillkännagivande om att en nollvision ska tas fram och en översyn göras av den ekonomiska familjepolitiken med syfte att bekämpa barnfattigdomen i . Det övergripande syftet med föräldraförsäkringen är att ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att få ersättning för förlorad arbetsinkomst när de vår-dar barn och på detta sätt underlätta kombinationen av familjeliv och arbetsliv. Föräldraförsäkringen gör det möjligt för föräldrar att dela på ansvaret för barnens omvårdnad och att vara hemma med sina barn under längre sammanhängande tider. Det främjar en positiv utveckling, och barnets tillgång till båda sina föräldrar verkar för en fördjupad och harmonisk identitetsutveckling hos barnet och främjar barnets mognad och trygghet. Rätten till föräldrapenning är delad lika mellan vårdnadshavarna, men den faktiska fördelningen av dagar och ledighet är inte jämställd. lämnades föräldrapenning för av ersättningsdagarna till kvinnor och till män. I ett pressmeddelande uppger att pappor fortsätter att ta ut en allt större andel av föräldrapenningen. var fördelningen i procent mellan mammor och pappor 79,1 mot 20,9. Motsvarande siffror är enligt 72,4 mot 27,6. Det är förvisso glädjande att pappornas andel av uttagna föräldrapenningdagar ökar, men snedfördelningen är fortfarande påtaglig och leder inte sällan till en snedfördelning även av obetalt hem- och omsorgsarbete och till att kvinnors situation på arbetsmarknaden påverkas negativt. Enligt utskottets mening är detta starka skäl för att en del av föräldrapenningen även fortsättningsvis ska vara reserverad för vardera föräldern. För att förstärka incitamenten för båda föräldrarna att ta ut föräldrapenning och att vara föräldralediga reserverades i föräldraförsäkringen för vardera föräldern. Även om de nuvarande reglerna ger incitament till ett mer jämställt uttag av föräldrapenning behöver mer göras. Utskottet välkomnar därför att den av regeringen tillsatta Utredningen om en modern föräldraförsäkring (dir. 2016:10) ska göra en bred översyn av föräldraförsäkringen i syfte att föreslå åtgärder bl.a. för att föräldraförsäkringen i högre grad än ska bidra till jämställdhet på arbetsmarknaden och ett jämställt föräldraskap. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Föräldrar som deltar i föräldrautbildning har rätt till föräldrapenning i samband med utbildningen. Båda föräldrarna kan i detta fall få ersättning . Utskottet utgår från att de föräldrar som berörs får information om detta och är därför inte berett att föreslå någon förändring av regelverket. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:3084 (M), 2017/18:982 (SD) yrkande 13, 2017/18:1066 (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1593 (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3789 (C) yrkande 16, 2017/18:3625 (KD) yrkande 1, 2017/18:3836 (KD) yrkandena 1–6, 2017/18:799 (S), 2017/18:1907 (S), 2017/18:537 av (–) och 2017/18:1089 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en inkomstprövning av barnbidraget och om att ändra namnet på det förlängda barnbidraget till gymnasiesärskolans elever till särskilt studiestöd. Barnbidraget uppgår till och betalas ut t.o.m. det kvar-tal då barnet fyller (15 kap. 3 och 4 §§ SFB). Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet och för det fjärde barnet. För varje ytterligare barn lämnas flerbarnstillägg med . Förlängt barnbidrag betalas ut med fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning, t.ex. grundsärskolan. Denna förmån betalas ut t.o.m. den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. I motion 2017/18:1043 av (M) begärs ett tillkännagivande om att ändra namnet på bidraget till gymnasiesärskolans elever från förlängt barnbidrag till särskilt studiestöd, vilket enligt motionären lämpar sig bättre för gymnasiesärskolans elever. I motion 2017/18:78 av (SD) begärs ett tillkännagivande om inkomstprövning av barnbidraget. Motionären anser att frågan bör utredas. Barnbidragsförmånerna barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg bidrar till att uppfylla målet att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Enligt utskottet är det nuvarande barnbidragssystemet väl fungerande. Det har hög legitimitet och uppfattas som rättvist. Administrationskostnaden är låg, och risken för felaktigt utnyttjande är liten. Barnfamiljernas ekonomi har förbättrats bl.a. genom höjningar av barnbidraget och flerbarnstillägget. Genom regeringens förslag om att höja barnbidraget med per barn och månad från tas nu ytterligare ett steg. Med hänsyn härtill anser utskottet att det saknas skäl att utreda en inkomstprövning av barnbidraget. Motion 2017/18:78 (SD) avstyrks därmed. Den som går i gymnasiesärskolan har rätt till förlängt barnbidrag. I gymnasiesärskolan kan eleven som längst gå t.o.m. vårterminen det år då han eller hon fyller . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för att en person som har uppnått myndighetsåldern kan uppleva det som besvärande att få ett bidrag som benämns förlängt barnbidrag. Utskottet har därför inte något att invända mot att bidraget byter namn. Utskottet noterar dock att (SOU 2013:52) har föreslagit att den som omfattas av rätten till förlängt barnbidrag i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet. Enligt uppgift från är utredningsbetänkandet alltjämt föremål för beredning inom . Med hänsyn härtill och då utskottet inte anser att det finns skäl för att föregripa resultatet av regeringens beredning avstyrks motion 2017/18:1043 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att införa en jämställdhetsbonus för vab-dagar, låta fler ta del av föräldraförsäkringen, förlänga SGI-skyddet till och döpa om lägstanivådagarna till garantidagar. Jämför reservation 4 (SD), 5 (KD), 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (L), 10 (KD), 11 (C) och 12 (V). En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till ett annat mindre ansträngande arbete (10 kap. 2 § SFB). Detsamma gäller om den gravida kvinnan på grund av risk för bl.a. fosterskador har stängts av från sitt arbete enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Ersättning kan lämnas tidigast fr.o.m. den och längst t.o.m. den före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. Rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön gäller inte bara arbetstagare utan även gravida egenföretagare. Föräldrapenningförmåner får inte lämnas för tid innan anmälan gjorts till . Det gäller dock inte om det funnits hinder för en sådan anmälan, om det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas eller i det fall ett barn har avlidit (11 kap. 12 § SFB). Föräldrapenning betalas ut till barnets föräldrar eller till den som är särskilt förordnad vårdnadshavare. Föräldrapenning betalas också ut till blivande adoptivföräldrar. Vidare kan föräldrapenning betalas ut till en förälders make som sammanbor med föräldern och till en förälders sambo som har varit gift med eller som har eller har haft barn med föräldern. Dessa personer likställs med en förälder vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapenningförmåner (11 kap. 4 § SFB). En förälder som bedriver bundna heltidsstudier kan normalt inte anses uppfylla kravet på att han eller hon vårdar barn i den utsträckningen att föräldrapenning kan betalas ut. Om studierna är förlagda till sådan tid att föräldern ändå kan anses uppfylla vårdnadskravet kan föräldrapenning betalas ut (prop. 1978/79:168). Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse betalas ut under totalt sammanlagt för båda föräldrarna. Föräldrapenning för samma barn och tid kan lämnas till båda föräldrarna under barnets första levnadsår, s.k. dubbeldagar. Som mest kan 30 sådana dagar tas ut (12 kap. 4 a § SFB). Föräldrapenningen har tre olika ersättningsnivåer: sjukpenningnivån, grundnivån och lägstanivån. För 390 av de lämnas ersättning baserad på SGI:n (sjukpenningnivå). För föräldrar som har haft låga eller inga inkomster lämnas i stället ersättning med ett fast belopp för , per dag (grundnivå). De återstående ersätts lika för alla, med per dag (lägstanivå). lämnas ersättning antingen på sjukpenningnivån eller på grundnivån. SGI:n fastställs av utifrån beräknade årliga arbetsinkomster. I vissa skyddsvärda situationer finns möjlighet för en försäkrad att behålla en tidigare SGI även om förvärvsarbetet har upphört, s.k. SGI-skyddad tid. SGI-skydd gäller när den försäkrade helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn och barnet inte har fyllt (26 kap. 15 § SFB). Skyddet kan enligt 12 kap. 27 § SFB fortsätta även efter barnets ettårsdag. Enligt praxis gäller detta om föräldern i oavbruten följd är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete och uppbär föräldrapenning. För den som är helt ledig från arbetet krävs då att föräldrapenning tas ut .