bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Området offentligt finansierad vuxenutbildning består framför allt av vuxenutbildning (komvux), inklusive vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi), särskild utbildning för vuxna (särvux), och folkbildningen. Resultatredovisning för finns i nästkommande avsnitt. Resultatredovisning för folkbildningen lämnas inom utgiftsområde 17. Fyra indikatorer vardera finns för komvux respektive sfi och en för särvux. Dessutom finns en indikator som avser personalens utbildning, vilken behandlas i den tidigare nämnda resultatredovisningen om personalsituationen. Förutom resultat för valda indikatorer ger regeringen också information om utvecklingsinsatser inom området som berör bl.a. regionalt yrkesvux och validering. I analysavsnittet påminner regeringen om att målet för komvux bl.a. är att vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning på arbetsmarknaden. Enligt regeringen blir denna uppgift allt viktigare mot bakgrund av att allt fler bedöms ha behov av att studera. Regeringen påminner om att kommunerna har en viktig roll för att möta behovet av utbildning hos personer som deltar i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Trots lagändringar som syftar till mer effektiv vuxenutbildning och satsningar på att öka tillgången på utbildningen är andelen som studerar liten och det är för få deltagare som lämnar etableringen för studier, enligt regeringen. Regeringen understryker betydelsen av en väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna, liksom införandet av studiestartsstödet samt av att Arbetsförmedlingens och kommunernas insatser samverkar i högre utsträckning än . Även frågan om validering är viktig i sammanhanget, enligt regeringen. Regeringen anger att målen för finns i lagen (2009:128) respektive förordningen (2009:130) om . Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning. Inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner i fråga om könsbundna utbildnings- och yrkesval. Verksamhetsområdet omfattar i första hand utbildningar men även vissa konst- och kulturutbildningar m.fl. Det finns två indikatorer för området men resultat redovisas även utifrån andra aspekter, t.ex. genomförda tillsyner och kvalitetsgranskningar av utbildningar. En redogörelse ges även för visst utvecklingsarbete som genomförs av Myndigheten för , t.ex. att främja branschers validerings-arbete. I analysavsnittet görs bedömningar av verksamhet, bl.a. ur ett kvalitetsperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen bedömer att matchningen och träffsäkerheten mellan yrkeshögskoleutbildningar och arbetslivets behov är god. Regeringen bedömer vidare att utbildningarna inom håller en hög kvalitet men att det finns flera utvecklingsområden, t.ex. att examensgraden bör kunna öka ytterligare för vissa studerandegrupper. Regeringen påpekar att utbildnings- och yrkesval inom till viss del präglas av stereotypa könsmönster. I avsnittet redovisar regeringen även beslut om åtgärder för att utveckla resultaten på områden, t.ex. att utbildningsanordnare nu kan erbjuda behörighetsgivande förutbildning. Regeringen redovisar även vissa insatser som Myndigheten för har i uppdrag att arbeta med och som syftar till att förbättra utvecklingen. Målet för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Sju indikatorer finns på verksamhetsområdet. När det gäller resultat för en av dessa, indikatorn Vetenskaplig produktion, hänvisas till redovisning under verksamhetsområdet . Förutom resultat kopplat till presenterade indikatorer redovisas även resultat utifrån andra aspekter, t.ex. antal studenter och doktorander, examina och internationell rörlighet, med ett flertal tabeller och översiktsdiagram över utvecklingen. I avsnittet Analys och slutsatser anger regeringen att måluppfyllelsen för verksamhetsområdet både när det gäller kvalitetsmålet och effektivitetsmålet har ökat . Regeringen bedömer att det finns mycket som tyder på att svensk högre utbildning håller hög kvalitet och bedrivs effektivt men att det finns skäl för fortsatta insatser som befäster och ytterligare förbättrar måluppfyllelsen. Förutom denna bedömning av det övergripande målet gör regeringen vidare en bedömning av ett antal mål som finns i högskolelagen (1992:1434), nämligen främjandet av hållbar utveckling, internationalisering, jämställdhet och breddad rekrytering. Regeringens slutsatser för dessa mål är att det saknas en samlad bild av hur utbildning för hållbar utveckling tillämpas, att det finns mycket att göra för att nå en jämn könsfördelning, att det finns behov att stärka internationaliseringen samt att det är viktigt att motverka skillnader i tillgång till utbildning. Avslutningsvis påminner regeringen om att det pågår en utredning med uppdrag att göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning (dir. 2017:46). I forskningspropositionen 2016 presenterade regeringen ett nytt mål för forskningspolitiken samt tre uppföljningsbara delmål. Målet är formulerat enligt följande. ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar upp mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Delmålen är följande. 1) ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. 2) En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. 3) Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Regeringen har gett och i uppdrag att utveckla indikatorer för uppföljning av svensk forskningskvalitet i jämförelse med omvärlden och i förhållanden till regeringens nya mål för forskningspolitiken. Till dess att nya indikatorer finns framtagna använder regeringen föregående års indikatorer för att följa upp de nya målen. De fyra indikatorer som används för att redovisa resultaten inom området är inriktade på produktivitet och kvalitet, med mått för antal artiklar och andel citerade artiklar. har regeringen använt två källor för resultat om publiceringsdata men används endast en källa, Web of Science. Förutom redovisning av resultat kopplat till de presenterade indikatorerna görs i resultatredovisningen en genomgång av den statliga forskningen med aktörer och deras verksamhet, inriktning på forskning, infrastruktur, internationellt samarbete, pågående utredningar m.m. I analysavsnittet gör regeringen en bedömning av svensk forskning i internationell jämförelse utifrån angivna indikatorer. Det konstateras att antalet publicerade artiklar har ökat men att ökningen per capita är större i flera andra länder. När det gäller vetenskapligt genomslag tillhör de 15 länder som presterat högst. Andelen högt citerade artiklar har dock länge varit trots att finansieringen har ökat kraftigt . De senaste årens ökade finansiering av forskning har alltså inte ökat svensk forsknings genomslag mätt som andel högt citerade artiklar, enligt regeringen. I analysavsnittet kommenteras även vissa delar av föregående avsnitts genomgång av aktörer och verksamhet. Regeringen gör en bedömning av den verksamhet som genomför och anger att man ser positivt på denna. Sammanfattning av utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2016 Utskottet har under de föregående två åren inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning gjort en särskild uppföljning av de riktade statsbidragen inom skolområdet (bet. 2015/16:UbU1 bilaga 5 och bet. 2016/17:UbU1 bilaga 9). I årets genomgång, vilken avser , redovisas tolv riktade statsbidrag och två uppdrag inom fem olika anslag. Några av de genomgångna statsbidragen eller satsningar där statsbidraget är en del är Matematiklyftet, Läslyftet, Mindre barngrupper i förskolan och Lärarlyftet II samt de två uppdragen Nationella skolutvecklingsprogram och Samverkan för bästa skola. Inga av satsningarna inom skolområdet har avslutats . Flera av statsbidragen har däremot förlängts eller fått tilläggsuppdrag. Dessutom har tre nya statsbidrag inom skolområdet tillkommit. De nya statsbidragen är Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik, Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan och Personalförstärkningar i skolbibliotek. Årets genomgång visar att medelsåtgången för vissa av satsningarna understiger vad som har avsatts för ändamålet. Här kan t.ex. nämnas statsbidragen för Matematiklyftet och Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever. Genomgången av statsbidragen har även visat att regeringen i budgetpropositionen för ett flertal av satsningarna har redovisat vissa resultat från de uppföljningar och utvärderingar som har genomförts. I en bilaga till betänkandet, bilaga 7, redovisas medelsanvändningen och utfallet för de tolv statsbidrag och två uppdrag som har identifierats. Samtliga statsbidrag som redovisas är s.k. stimulansbidrag som syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar. De är av mer tillfällig karaktär och avser insatser som syftar till att stimulera skolutveckling, t.ex. undervisningen i vissa ämnen, lärarfortbildning eller personaltäthet. Genomgången fokuserar på statsbidragens syfte och utformning eller motsvarande för uppdragen samt utfall och medelsanvändning . Avslutningsvis redovisas en tabell med översikt över statsbidragens syfte och kommande uppföljningar och utvärderingar. Utskottet välkomnar de förändringar av resultatredovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de senaste budgetbetänkandena. Utskottet ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Årets uppföljning fokuserar i större utsträckning än tidigare på resultatredovisningens avsnitt Analys och slutsatser. Utskottet ser med tillfredställelse på att indikatorn Övergången mellan olika utbildningsnivåer åter finns med för hela utgiftsområdet. Utskottet anser vidare att det är positivt att regeringen i likhet gör en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen av det övergripande målet för hela utgiftsområdet. Förskollärar- och lärarsituationen i skolväsendet Utskottet välkomnar regeringens uppdatering av redovisningen av förskollärar- och lärarsituationen. Det är värdefullt för utskottet att på detta sätt återkommande ta del av uppgifter om t.ex. prognosticerat rekryterings- och examinationsbehov. Det är vidare positivt att regeringen redovisar de åtgärder som vidtas för att öka intresset för läraryrket. Utskottet noterar att flera av dessa åtgärder behandlas i budgetpropositionens kapitel 9 Politikens inriktning, med förslag om medelstilldelning, men ser inte att regeringen gör någon bedömning av i vilken utsträckning pågående och planerade satsningar kan förbättra situationen. Enligt utskottet är personalläget även fortsättningsvis bekymmersamt och utskottet fortsätter att följa utvecklingen noga. Utskottet anser att regeringens redovisning av resultat på området är fyllig och intressant. Det är positivt att mycket information åskådliggörs i diagram och tabeller och även är fördelad på kön. Indikatorerna för förskola och förskoleklass avser deltagande i verksamheten. Utskottet anser att det är värdefullt med den typ av kvalitativ redovisning som regeringen presenterar och bedömer i analysavsnittet, dels av resultat från en kvalitetsgranskning av förskolan, dels av frågan om kvalitet i fritidshemmen och satsningar för att öka densamma. Enligt utskottet vore det av värde om regeringen övervägde möjligheten med fler indikatorer som fokuserar på kvaliteten i verksamheten. Utskottet noterar att delar av de verksamheter som ingår i skolväsendet, t.ex. grundsärskola och specialskola, liksom verksamhet som ligger utanför skolväsendet, såsom annan pedagogisk omsorg, i princip inte omfattas av vare sig mål för verksamhetsområdet eller av de utvalda indikatorerna. Utskottet önskar en kommentar av regeringen om vad som är skälet till detta. Utskottet konstaterar att viss redovisning, t.ex. om deltagande, ändå ges om verksamheterna. Utskottet noterar att regeringen gör en bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet i analysavsnittet. I avsnittet redovisar regeringen även olika åtgärder som har vidtagits för att möta utmaningar inom skolområdet. Enligt utskottet vore det också värdefullt om regeringen kommenterade i vad mån det är möjligt att redan nu se några resultat av dessa insatser eller när resultat kan förväntas. Utskottet har efterfrågat såväl redovisningar av större satsningar som uppföljningar av medelstilldelningar till sådana. Utskottet välkomnar att regeringen beskriver genomförandet av ett flertal satsningar som har fattat beslut om medel för. Inom ramen för utskottets särskilda uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet har utskottet fått information om bl.a. medelsanvändning. Utskottets önskemål om att regeringen i resultatredovisningen ska presentera uppgifter om utfall, medelsanvändning och bedömning av måluppfyllelse av satsningar kvarstår. Utskottet anser att det är positivt att regeringen i sin analys och sina slutsatser tydligt hänvisar till relevanta förslag som lämnas på en annan plats i budgetpropositionen. Utskottet noterar att målet för verksamhetsområdet beskrivs på olika sätt i avsnittet och menar att det är oklart i vad mån gymnasiesärskolan omfattas av målet. Utskottet noterar vidare att regeringen förutom de specificerade indikatorerna redovisar resultat för etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier och övergång till högskola och vuxenutbildning. Denna information ger värdefull information om genomströmningen i gymnasieskolan, och utskottet ser gärna att motsvarande typ av information redovisas även i fortsättningen. Utskottet anser även att regeringens redovisning av slutsatser från aktuella uppföljningar och utvärderingar tillför viktig information till bilden av läget på området. Enligt utskottet är det positivt med de tydliga slutsatser regeringen drar av den resultatinformation som ges för olika aspekter av området. När det gäller påbörjade satsningar som syftar till att förbättra resultat i olika delar hade det varit värdefullt med regeringens bedömning av satsningarnas effekt . I flera fall är det inte heller tydligt i detta avsnitt vad regeringen drar för slutsatser om behov av åtgärder, inklusive behov av medel, för att påverka resultatutvecklingen. Utskottet kan inte se att regeringen gör någon explicit bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet konstaterar att flera av de valda indikatorerna för verksamhetsområdet vuxenutbildning är inriktade på volymer. Enligt utskottet är det inte tydligt om utbildningsdeltagande för gruppen nyanlända ingår i denna statistik. Utskottet vill också lyfta frågan om det kan finnas indikatorer som ytterligare kan relatera till mål. Utskottet kan inte se att regeringen gör någon uttalad bedömning av måluppfyllelsen för verksamhetsområdet. I analysavsnittet förs en diskussion om behovet av utbildning hos nyanlända och behovet av samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Några slutsatser om åtgärder för att utveckla t.ex. det senare redovisas inte i detta avsnitt. Enligt utskottet kunde det också vara intressant med bedömningar av hur de refererade utvecklingsinsatserna inom lärlingsvux, regionalt yrkesvux och validering kan spela en roll för att möta utbildningsbehovet. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionens kapitel 9 Politikens inriktning anger att den ska återkomma i frågan om kommuners möjlighet att möta de nyanländas behov av utbildning. I samma kapitel redovisar regeringen även förslag på ett flertal satsningar inom vuxenutbildningen, t.ex. regionalt yrkesvux. Utskottet menar slutligen att möjligheterna för utskottet att bedöma regeringens förslag på verksamhetsområdet skulle öka om det i resultatredovisningens avsnitt om analys och slutsatser görs en tydlig hänvisning till förslagen i kapitel 9. Enligt utskottet ger regeringens resultatredovisning värdefull information om utvecklingen på området. Regeringen uttalar sig inte explicit om måluppfyllelsen på verksamhetsområdet. Utskottet värdesätter att regeringen gör tydliga bedömningar i analysavsnittets olika delar samt att det i flera fall redovisas åtgärder som vidtagits för att utveckla verksamheten. Utskottet anser att resultatredovisningen ger en utförlig och värdefull information, både utifrån indikatorerna och den övriga redovisningen. Regeringen gör en tydlig bedömning av måluppfyllelsen på området. Det hade varit önskvärt om regeringen i analysavsnittet tydligare redovisat bedömningar av vilka insatser som anses viktiga för att ytterligare förbättra måluppfyllelsen. Enligt utskottets mening ger regeringens resultatredovisning en fyllig beskrivning av verksamhetsområdet och utskottet uppskattar att regeringen återigen ger en samlad bild av forskningssatsningar för alla utgiftsområden. Utskottet noterar att indikatorerna för verksamhetsområdet har en annan utformning än den som används vid resultatredovisningen för hela utgiftsområdet för forskning. Utskottet önskar att regeringen kommenterar skälet till skillnaden i utformningen och vad detta innebär för bedömningen av måluppfyllelsen. Regeringen gör ingen uttalad bedömning av måluppfyllelsen på området. Utskottet noterar att regeringen i analysavsnittet anger att det inte går att se något samband mellan ökade resurser till forskning och antalet citeringar. Någon diskussion om möjliga förklaringar till detta eller förslag på åtgärder i syfte att påverka utvecklingen presenteras dock inte i avsnittet, men utskottet menar att det borde vara av intresse. Utskottet ser med intresse fram emot resultatet av det aviserade utvecklingsarbetet av indikatorer för jämförelse av forskningskvaliteten. I sammanhanget vill utskottet påminna om att det vid behandlingen av den senaste forskningspropositionen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) med tillfredsställelse noterade att regeringen i propositionen betonade vikten av uppföljning och utvärdering av forskning. Utskottet uttalade då att det är av stor vikt att kunna följa utvecklingen av forskningsverksamheten, inte minst utifrån de ökade anslagen till forskning som har beslutat om och regeringens nya mål för forskningspolitiken. Utskottet är mycket positivt till att regeringen i årets budgetproposition har utvecklat en modell med härledningstabeller och att det därmed är möjligt att urskilja satsningar inom anslagen. Utskottet har tidigare påpekat vikten av transparenta förslag till anslagsbeslut och ser i årets budgetproposition en positiv utveckling i detta hänseende. Utskottet har noterat att regeringen gör en bedömning av måluppfyllelsen för vissa av sektorns myndigheter men inte för andra. En kommentar om skälet för detta vore av intresse. Sammantaget menar utskottet att det finns utrymme för att utveckla avsnitten om analys och slutsatser i fråga om de olika verksamhetsområdena. Utskottet ser gärna att regeringens bedömningar och slutsatser om åtgärder ytterligare tydliggörs liksom att hänvisningar i större utsträckning görs i sådana fall relevanta satsningar beskrivs på en annan plats i budgetpropositionen. Detta sammantaget skulle kunna öka möjligheten för utskottet att bedöma regeringens förslag på insatser i kapitlet Politikens inriktning och regeringens budgetförslag. Uppföljningen av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2016 Det är viktigt att kan följa upp satsningar på skolområdet, bl.a. när det gäller medelsanvändning och regeringens bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet har betonat att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen bör överväga hur bedömningen av måluppfyllelsen ska genomföras så att det finns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen. Utskottet ser därför positivt på att planerade utvärderingar av satsningar redan från början är ett inslag i flera av satsningarna. Årets genomgång av de riktade statsbidragen inom skolområdet visar att regeringen i budgetpropositionen för ett flertal statsbidrag har redovisat vissa resultat av de uppföljningar och utvärderingar som har genomförts. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet vill dock understryka vikten av att regeringen i resultatredovisningen än tydligare redovisar uppgifter om utfall och medelsanvändning samt utvecklar sin bedömning av måluppfyllelsen för respektive satsning. Regeringen framför i budgetpropositionen att det som ett led i den förbättrade styrningen av skolan behövs en översyn av statsbidragen för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen. Utskottet instämmer med regeringen i detta avseende. Utskottet noterar dock att antalet statsbidrag inom skolområdet trots detta ökade . Utskottet noterar även att medelsanvändningen i ett antal satsningar skiljer sig mycket från de medel som har avsatts för ändamålet. Mot denna bakgrund efterfrågar utskottet en mer utförlig analys av dels hur statsbidragen har nyttjats av huvudmännen i förhållande till avsatta medel, dels varför medlen för vissa statsbidrag inte nyttjas i större utsträckning. Avslutningsvis vill utskottet påminna om att utskottet även har framhållit vikten av att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder fortsätter (bet. 2015/16:UbU1 s. 21 samt bet. 2016/17:UbU1 s. 23). har vid ett flertal tillfällen gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (se bl.a. bet. 2016/17:FiU8 och bet. 2017/18:FiU8). 2 Anslag inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga förslag med anslagspåverkan avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår 104 anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning om sammantaget ca (punkt 5 i propositionen). Förslaget finns i betänkandets bilaga 2. Utgiftsområdet omfattar därmed cirka en femtedel av antalet anslag i budgetpropositionen och motsvarar av de föreslagna utgifterna för hela statsbudgeten. Av de 104 anslagen föreslår regeringen 17 anslag för barn- och ungdomsutbildning om totalt ca , 4 anslag för vuxenutbildning om totalt , 67 anslag för universitet och högskolor om sammantaget , 12 anslag för forskning m.m. om totalt ca samt 4 anslag för gemensamma ändamål om sammantaget ca . Av dessa 104 anslag inom utgiftsområdet är 16 förvaltningsanslag, vilket motsvarar sammanlagt av de föreslagna medlen. Regeringen har också lämnat förslag om 16 bemyndiganden av olika slag (punkterna 1–4 och 6 i propositionen). Förslag om beställningsbemyndiganden finns i betänkandets bilaga 3.