bet · H501NU4 · 2017-11-17 00:00:00 — Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Utöver vad som framgår av dessa bestämmelser krävs godkännande vid väsentliga ändringar av bolagens verksamhetsföremål. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Enligt de riktlinjer som beslutade om (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26) ska följande huvudprinciper gälla för förvaltningen av statliga bolag: • Statligt ägda företag ska arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. • Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag ska med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget ska uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Styrning av de statliga bolagen Statens ägarstyrningsdokument, Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 (ägarpolicyn), anger ramverket för bolagsförvaltningen och klargör förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning. I ägarpolicyn anges att regeringen aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktier i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är enligt ägarpolicyn viktigt att staten är en aktiv och professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. I ägarpolicyn redogör regeringen vidare för sitt förvaltningsmandat och sin inställning i viktiga principfrågor om ägarstyrning och bolagsförvaltning. Statens ägarpolicy omfattar även regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Vidare innebär statens ägarpolicy att Svensk kod för bolagsstyrning ska tillämpas. Statens ägarpolicy tillämpas i majoritetsägda bolag med statligt ägande, och i övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Den nya ägarpolicyn beslutades av regeringen och tillämpas . Den ersätter också den tidigare ägarpolicyn som beslutades . Övergripande om styrning av statliga bolag I ägarpolicyn anges att utgångspunkten för regeringens bolagsstyrning är den svenska bolagsstyrningsmodellen. Det innebär bl.a. att de bolag som ägs av staten styrs associationsrättsligt på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär också att styrelsen ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att det är styrelsens ansvar att fastställa mål och strategi för bolagets verksamhet samt att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Regeringens riktlinjer för extern rapportering för bolag med statligt ägande ska tillämpas för de rapporter som lämnas för verksamhetsår som inleds fr.o.m. och ersätter tidigare riktlinjer som beslutades . Regeringens riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande ska för respektive bolag med statligt ägande tillämpas fr.o.m. årsstämman 2017 och ersätter tidigare riktlinjer som beslutades . Ägarpolicyn har beslutats i de statligt helägda bolagen vid årsstämmorna 2017. riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag I ägarpolicyn anges att den förvaltningsprinciper i huvudsak följer riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag. har deltagit i framtagandet av både de ursprungliga riktlinjerna och de reviderade riktlinjerna . riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsebart ramverk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag verkar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten agerar som en passiv ägare eller som en överdrivet ingripande ägare. Bolagen med statligt ägande förvaltas av eller andra statliga myndigheter. Merparten av de bolag som förvaltar förvaltas av den särskilda organisation för förvaltning av bolag med statligt ägande som finns i . Statsministern kan med stöd av 7 kap. 5 § regeringsformen ge i uppdrag till något annat statsråd än respektive departementschef att ansvara för frågor som gäller statens företagsägande och som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Regeringens principer för aktiv förvaltning och styrning av de statligt ägda bolagen omfattar därmed samtliga bolag med statligt ägande. Arbetet inom är fördelat så att ansvaret för särskild sektorslagstiftning typiskt sett ligger på andra enheter än de som förvaltar bolagen med statligt ägande. Därigenom upprätthålls en åtskillnad mellan statens roll som ägare och reglerare. För att åstadkomma en aktiv och professionell förvaltning har utvecklat ett antal verktyg och processer för sitt arbete. Förvaltningen sker bl.a. genom att nominerar styrelseledamöter, fastställer mål samt följer upp och utvärderar bolagens verksamhet. Bolagen med statligt ägande styrs liksom privatägda bolag med aktiebolagslagen (2005:551) som övergripande ramverk och bolagsstämman som bolagets högsta beslutande organ. ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. I detta ingår att fortlöpande bedöma bolagets ekonomiska situation och att se till att bolaget har en betryggande internkontroll. Den löpande verksamheten sköts av bolagets ledning. I ägarpolicyn anges vidare att mål och uppföljning är redskap som staten använder för att styra de statliga bolagen. Genom att bolagens prestation regelbundet följs upp mot fastställda mål kan bolagens utveckling mätas. I det fall ett bolag inte når målen kan ägaren begära en plan från bolaget på åtgärder att vidta. Ekonomiska mål och uppdragsmål beslutas vid bolagsstämman. De ekonomiska målen ger möjlighet att mäta och följa upp bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. Uppdragsmål beslutas för de bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag, framför allt för att möjliggöra utvärdering av hur väl det särskilt beslutade samhällsuppdraget utförs. För att på ett tydligt sätt integrera hållbart företagande i bolagets affärsstrategi och affärsutveckling har ägaren gett bolagsstyrelserna i uppdrag att fastställa strategiska mål för ett hållbart företagande. Samtliga mål följs upp inom ramen för ägardialogen. har förvaltningsansvar för majoriteten av de statligt ägda bolagen. Andra departement som också har förvaltningsansvar är , , och . De olika departementens statsråd och politiska ledning träffar regelbundet styrelseordföranden och ledningen hos de statligt ägda bolagen vid s.k. ägardialog. Vid ägardialogen följer man upp uppdragsmål och ekonomiska mål. Utfallet gentemot målen diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen. Även de strategiska mål som styrelsen fastställt inom området hållbart företagande följs upp inom ramen för ägardialogen. Vid ägardialogen diskuteras även aktuella frågor av väsentlig karaktär för bolagets verksamhet. Mål och uppdrag för bolag med statligt ägande Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. I bolag med statligt ägande har verksamhetsföremålet sin grund i beslut. Bolagsordningarna för de statligt ägda bolagen utgår från aktiebolagslagens regler för bolag med aktier upptagna till handel på en reglerad marknad, Svensk kod för bolagsstyrning och ägarpolicyn. Genom ägaranvisningar ger ägaren instruktioner till bolagets styrelse. I bolag med statligt ägande används ägaranvisningar i huvudsak när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, får anslag, befinner sig i omstrukturering samt vid avregleringar och andra liknande väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga samt formaliseras genom beslut på bolagsstämman. Om ett uppdrag lämnas i en ägaranvisning ska det i ägaranvisningen tydligt framgå hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. I regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140 s. 28) anges att bolag med statligt ägande i de flesta fall verkar under marknadsmässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. Det innebär att de har samma förutsättningar som andra aktörer på marknaden och att de precis som dessa drivs med värdeskapande som övergripande mål. På så vis anges de statliga bolagens konkurrenskraft, långsiktiga värdeutveckling och effektivitet stärkas, som risken för snedvridning av konkurrensen minskar. Ett betydelsefullt stöd för bolag som eftersträvar ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt är fastställandet av ekonomiska mål. De ekonomiska målen ska vara realistiska, uppföljningsbara och ambitiösa. Staten utarbetar därför målen tillsammans med bolagen. På så vis skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig styrning som målens kvalitet och verklighetsförankring förbättras. För bolagen med särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts ekonomiska mål som uppdragsmålen eftersom det särskilt beslutade samhällsuppdraget då kan sättas i relation till ekonomiskt värdeskapande. Hållbarhetsanalysen ingår i den fundamentala analys av bolagets möjligheter och risker som ligger till grund för de ekonomiska målen. Syftet med ekonomiska mål är enligt skrivelsen framför allt att • säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål • uppnå kapitaleffektivitet genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital • hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå • tillförsäkra ägaren direktavkastning genom hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapitalbehov och finansiella ställning • på ett strukturerat sätt mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. I skrivelsen uppges vidare att de ekonomiska målen ska vara framåtblickande och långsiktiga. Det betyder att de kan överträffas vissa år och inte uppnås andra år, bl.a. beroende på konjunktursvängningar. Vid regelbundna avstämningsmöten med bolaget följer ägaren upp bolagets utveckling och måluppfyllelse. diskuteras både bolagets interna arbete för att uppfylla målen och de omvärldsfaktorer som påverkar bolagets förutsättningar. Måluppfyllelsen utvärderas i förhållande till bl.a. rådande marknadsförutsättningar, budget och affärsplan. Särskilt beslutade samhällsuppdrag och uppdragsmål Vissa bolag med statligt ägande har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Det rör sig om ett sådant när bolaget har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I vissa fall kan verksamheter inom ramen för ett särskilt beslutat samhällsuppdrag delfinansieras genom anslag på statsbudgeten. Bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag bidrar bl.a. till kulturella värden, mer hållbar konsumtion, forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning och upprätthållande av infrastruktur. Uppdragsmål tas fram för statligt ägda bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag. Syftet med att fastställa uppdragsmål för bolagen är att • säkerställa att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl • tydliggöra kostnaden för utförandet av de särskilt beslutade samhällsuppdragen • möjliggöra uppföljning och rapportering till och andra intressenter • klargöra förutsättningarna för de ekonomiska målen. Enligt ägarpolicyn ska bolag med statligt ägande agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Ett föredömligt agerande inkluderar ett strategiskt och transparent arbete med samarbete i fokus. Vägledande för detta arbete är internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling. De internationella principer som återges i ägarpolicyn är • FN:s Global Compact • FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter • riktlinjer för multinationella företag. Dessa principer och riktlinjer bygger på internationella konventioner och avtal och har formulerats i samarbete mellan stater, företag, arbetstagarorganisationer och andra intressenter i syfte att ge näringslivet vägledning i hantering av risker och affärsmöjligheter inom området hållbart företagande. Det är enligt ägarpolicyn viktigt att bolag med statligt ägande, utifrån sin bransch och de marknader de verkar på, identifierar och hanterar risker och affärsmöjligheter inom området hållbart företagande. När det gäller de frågor om statliga företag och hållbart företagande som behandlas i den här aktuella motion 2017/18:3405 (M) kan nämnas att utskottet behandlade identiska motionsyrkanden , och (bet. 2015/16:NU4, 2015/16:NU7 och 2016/17:NU4). Utskottet avstyrkte dessa motionsyrkanden bl.a. mot bakgrund av det pågående arbetet med hållbarhetsfrågor inom förvaltningen av de statliga bolagen. följdes utskottets ställningstaganden upp i reservationer (M, C, L, KD). Vidare kan nämnas att ett enigt utskott (bet. 2015/16:NU21) med anledning av regeringens skrivelse 2015/16:60 om regeringens hantering av risker i statliga bolag framhöll att de hållbarhetsanalyser som de statliga bolagen genomför bidrar till att öka bolagsförvaltningens medvetenhet och kunskap om risker i bolagen. Utskottet betonade betydelsen av arbetet med hållbarhet inom de statligt ägda bolagen. Bolagens verksamhet ska enligt vad utskottet framförde präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Utskottet framhöll avslutningsvis i sitt ställningstagande att det pågått ett arbete för att stärka de statliga bolagens hållbarhetsarbete och att det är viktigt att regeringen fortsätter att utveckla arbetet med hållbart företagande i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. beslutade regeringen om nya riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor till ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. De nya riktlinjerna, vilka ingår som en del av ägarpolicyn, ska tillämpas i de statliga bolagen fr.o.m. årsstämman 2017. För tillämpas de tidigare riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande som beslutades . I bolag där staten direkt eller indirekt är en av flera delägare bör regeringen enligt ägarpolicyn i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda bolagen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. I ägarpolicyn anges att det för att säkerställa en effektiv kompetensförsörjning till bolagens styrelser tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande. Styrelsenomineringsprocessen inom koordineras av . För varje bolag analyseras kompetensbehovet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar, styrelsens sammansättning samt genomförda styrelseutvärderingar. I arbete med styrelsenomineringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Därefter fastställs eventuella rekryteringsbehov, och rekryteringsarbetet inleds. Av ägarpolicyn framgår vidare att för den statligt ägda bolagsportföljen (hel- och delägda bolag) ska andelen kvinnor respektive män i styrelserna vara . För respektive bolagsstyrelse ska följande gälla. Om bolagets styrelse har • högst tre av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas personer av båda könen • fyra eller fem av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst två personer av vartdera könet • sex–åtta av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst tre personer av vartdera könet • nio av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas minst fyra personer av vartdera könet • fler än nio av bolagsstämman valda styrelseledamöter, ska bland dessa finnas av vartdera könet. Bostadsbyggande på mark som ägs av statliga företag fick en särskild utredare (landshövding ) i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statens fastigheter (dir. 2017:7). Uppdraget innefattar bl.a. att en dialog ska föras med statliga bolag som förvaltar fastigheter om möjligheter att bygga bostäder på mark som ägs av dessa bolag. lämnade utredaren en delredovisning (SOU 2017:71, Bostäder på statens mark – en möjlighet?) till regeringen med en bedömning av förutsättningarna för bostadsbyggande på statens fastigheter. Utredaren redovisade även en tidsplan för det fortsatta arbetet. Av delredovisningen framgår att flera statliga bolag aviserat att det finns möjlighet att på olika grunder sälja fastigheter till förmån för bostadsbyggande. Uppdraget ska slutredovisas . Med anledning av vad som framförs i motion 2017/18:3405 (M) om att statliga bolag inte ska snedvrida konkurrensen på marknader kan det nämnas att de statliga bolagen, med undantag för vad som anges nedan, lyder under samma lagar som privatägda bolag. Det handlar t.ex. om aktiebolags-, årsredovisnings-, konkurrens- och bokföringslagen samt insiderlagstiftningen och lagen om offentlig upphandling. Det finns inte några särregler för bolag med statligt ägande, frånsett att har rätt att utse revisorer i de bolag som staten har ett bestämmande inflytande i och i bolag vars verksamhet regleras i författning. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet, vilket har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. De statligt ägda bolagen, liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor, kan exempelvis också lyda under särskild sektorslagstiftning, t.ex. postlagen (2010:1045) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. De bolag med statligt ägande där staten direkt eller indirekt har ett dominerande inflytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) enligt vilken på talan av kan förbjuda sådana företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en effektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av sådan konkurrens. Regleringen gäller även landstingsägda och kommunägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Utöver detta ska statliga företag följa statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande, vilket bl.a. innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt. Statliga företags medlemskap i intresseorganisationer m.m. Med anledning av vad som framförs i motionerna 2017/18:1872 (S) och 2017/18:2704 (M) om statliga bolags opinionsbildande roll kan nämnas att utskottet avstyrkte en liknande motion från (mot. 2016/17:1199) om statliga företags medlemskap i intresseorganisationer (bet. 2016/17:NU4). Utskottet hänvisade till hur de statliga bolagen styrs. Motionen följdes upp i en reservation (V). För övrigt kan framhållas att statsrådet under en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:59 Statliga bolag och ) med (V) anförde följande: Jag vill inledningsvis säga att bolagen med statligt ägande är en självklar och viktig del av svenskt näringsliv. Det är naturligt och bra att bolagen på olika sätt deltar i samhällsdebatt och utveckling. Det är något positivt och självklart. Ett sätt att göra det på är genom branschorganisationer som driver viktiga frågeställningar för olika branscher och för svenskt näringsliv i stort. sker det i överensstämmelse med regeringens linje på området och ibland i överensstämmelse med andra åsikter. I flera fall har bolag med statligt ägande påverkat näringslivet i positiv riktning. Bolagen med statligt ägande lyder liksom övriga svenska aktiebolag under aktiebolagslagen (2005:551). Styrningen av bolag ska inte blandas ihop med styrning av myndigheter, som sker främst i enlighet med förvaltningslagen. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och har, liksom bolagets ledning, att se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Jag kan vidare konstatera att det står var och en fritt att inom ramen för regeringsformens bestämmelser om föreningsfrihet sammansluta sig med andra för allmänna och enskilda syften. Regeringen ställer höga krav på bolagen med statligt ägande, inte minst på området hållbart företagande, och bolagen ska i övrigt agera på ett sådant sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Jag utgår därför från att representanter för bolagen med statligt ägande för fram argument och ståndpunkter i debatten som är balanserade och välgrundade. Utskottets ställningstagande när det gäller övergripande frågor om förvaltningen av statliga företag redovisas under följande rubriker: – Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande – Skrivelsen om statens bolagsinnehav – Förvaltningen av de statligt ägda företagen – Jämställdhet och statliga företag – Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen. Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande Systemet med årliga redogörelser från regeringen för företag med statligt ägande baseras på ett beslut av 1981. Som utskottet vid ett flertal tidigare tillfällen framhållit är det av stor vikt att regeringen lämnar dessa redogörelser för att ska kunna följa regeringens förvaltning av de aktuella företagen. Utskottet välkomnar att regeringen har utvecklat innehållet i den årliga skrivelsen så att på ett bättre sätt ska kunna få en bild av utvecklingen i de statliga bolagen. Utskottet vill i sammanhanget även understryka vikten av att detta arbete fortsätter. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Skrivelsen om statens bolagsinnehav I regeringens skrivelse om statens bolagsinnehav går regeringen igenom om aktualitet i motiv, syfte och mål med de statliga bolagsinnehaven. Det finns, som framgår av detta betänkande, åsiktsskillnader mellan företrädarna för olika partier i utskottet när det gäller det statliga företagsägandet. Utskottet vill dock i sammanhanget framhålla vikten av att man genomlyser den statliga bolagsportföljen för att det ska finnas ett gott underlag inför olika beslut om ägande och förvaltning av de statliga bolagen. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Förvaltningen av de statligt ägda företagen