bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 7 (bet. 2017/18:FiU1). I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nyssnämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på näringspolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Vi refererar också den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3882 och övriga förslag i motioner som ligger i linje med dessa förslag som behandlas i betänkandet. För att människors inneboende kraft, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att förverkligas menar vi att det är grundläggande med ett gott företagsklimat. Att företag satsar och växer är grunden för jobb och finansieringen av vår gemensamma välfärd. Fler företag och fler i arbete betyder fler händer i vården och fler lärare på skolorna. vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. Det förutsätter bl.a. tillgång till kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. utmanas företag och jobb i ständigt av entreprenörer och innovationer från hela världen. För att ska kunna konkurrera på den globala marknaden menar vi att villkoren för företagsamhet och entreprenörskap behöver bli bättre. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att klara jobben och välfärden. För att säkerställa goda villkor för företagande behöver de system har kontinuerligt utvärderas och förbättras. Vi anser att det finns många områden där kan och bör bli bättre. är ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import och därför är ökad frihandel i världen prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. Vi anser att även fortsatt ska vara en pådrivare för mer fri handel. Det ger fler möjligheter för svenska företag. Begränsande handelshinder såsom tullar, kvoter och standardiseringar måste i största möjliga mån undvikas. Om ramarna för samlade budgetförslag hade antagits av i budgetprocessens första steg hade det funnits andra förutsättningar för att driva en framgångsrik och företagsfrämjande politik. Vår uppfattning om hur anslagsfördelningen bör se ut stämmer överens med vad som framgår av motion 2017/18:3882 (M). Vi menar att RISE-instituten skulle kunna ta en större roll i att arbeta med samhällsutmaningar och involvera små och medelstora företag i det arbetet, men då behövs en större basfinansiering för detta. Vi anser därför att anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel borde ökas med utöver regeringens förslag . I enlighet med och utvecklings () rekommendationer föreslog redan i samband med beredningen av forsknings- och innovationsproposition ökade tillskott till . Liksom vill vi att ska utveckla en forsknings- och innovationspolitik där prioriteringar, styrkeområden och samhällsutmaningar kommer i fokus. Därtill menar vi att det behövs ett sammantaget grepp där hela det svenska forsknings- och innovationssystemet tar större hänsyn till internationell forskning och rekommendationer. Den förstärkning av instituten som gjordes under den tidigare alliansregeringen behöver enligt oss ta ytterligare steg vidare, vilket även är i linje med det som framhåller. När det gäller anslaget 1:4 vill vi anföra följande. Det är önskvärt att fler människor väljer att starta eget företag. För att nå dit menar vi att det är viktigt att jobba med attityder. En undersökning från visar att av unga i åldern 18–kan tänka sig att starta ett eget företag. Däremot är det som i slutändan gör det. Vidare har undersökningar av Ung Företagsamhet (UF) visat att bortåt var fjärde elev som går igenom UF senare i livet startar företag. De som genomför UF är också i högre utsträckning chefer, får högre lön och har kortare arbetslöshetsperioder än de som inte går UF. Vi anser därför att det är rimligt att anta att fler företag skulle startas om fler elever erbjöds och valde att gå UF. Vi moderater anser att alla gymnasieelever i ska erbjudas att läsa UF. För det ändamålet anser vi att det borde avsättas 2018. Vi anser också att det i samband med en sådan satsning vore angeläget att göra ett kvalitetslyft av UF-verksamheten. En annan viktig del av ökad företagsamhet sker på yrkeshögskolorna runt om i landet. Drivhuset har en etablerad verksamhet med goda resultat vars idéer skulle lämpa sig väl även på yrkeshögskolorna. Vi vill därför ge Drivhuset i uppdrag att etablera närvaro och verksamhet på landets yrkeshögskolor för att ge fler elever möjlighet och hjälp att starta och driva fler nya företag. Vi anser därför att det borde avsättas 2018 för detta ändamål. För att öka företagandet vill vi vidare se över hur nyanlända i ett tidigt skede kan ges introduktion och vägledning i hur man startar och driver företag. Vi ser gärna att detta sker i nära samarbete med civilsamhället. i (IFS) och är två exempel på aktörer som skulle kunna involveras i detta viktiga arbete. Företagande är en väg för många utrikes födda att komma in på arbetsmarknaden. Andelen företagare bland utrikes födda, och framför allt utrikes födda från , är högre än bland inrikes födda. Erfarenhet visar att mindre företag som drivs av utrikes födda är mer benägna att anställa andra utrikes födda än motsvarande företag drivna av svenskfödda. Ett uppenbart problem är att det inte görs någon systematisk resurskartläggning av nyanländas erfarenhet av företagsamhet. Vi menar att inte har råd att låta sådan entreprenörskompetens rinna ut i sanden. För detta ändamål menar vi att det borde avsättas 2018. Sammantaget anser vi att anslaget 1:4 borde ökas med i jämförelse med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:5 Näringslivsutveckling anser vi att det borde minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi menar att dessa satsningar borde stå tillbaka till förmån för andra prioriterade satsningar. Som vi anförde inledningsvis är företag som startar och växer grunden för fler jobb och finansieringen av vår gemensamma välfärd. vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa. Det förutsätter bl.a. tillgång på kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. Vi anser att regeringen agerar i motsatt riktning. kommer skatten att ha höjts med , varav slår mot jobb, tillväxt och sparande. Utanförskap och integration tillhör de riktigt stora utmaningarna för . Vi vet att nio av tio jobb skapas i mindre företag. Då menar vi att det är rimligt att göra reformer som underlättar för småföretagare och entreprenörer. Regeringen har med olika besked och beslut, t.ex. att göra det dyrare att anställa samt mindre lönsamt att jobba, försämringar av RUT- och ROT-avdragen, diskussion om vinst i välfärden, nya regler för upphandling och lastbilsskatt och flygskatt, fört i fel riktning. Merparten av landets företagare upplever att det blivit krångligare att starta och driva företag . Vidare anser vi att anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med 2018. Av kvarvarande medel anser vi att borde användas för att genomföra en kartläggning av grundvattenförutsättningarna i syfte att fördjupa kunskaperna om vattenbrist och torka. Motsvarande belopp borde även användas för samma ändamål 2019 och 2020. Vi anser även att följande anslag borde minskas i förhållande till regeringens förslag då vi gör andra bedömningar och prioriteringar än regeringen: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), anslaget 1:7 Turistfrämjande (–), anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation (–), anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–), anslaget 2:4 Investeringsfrämjande (–) och anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (–). Sammantaget anser vi att anslagen inom utgiftsområdet borde minskas med . Motionerna 2017/18:3882 (M), 2017/18:3405 (M), 2017/18:1447 (M) och 2017/18:2743 (M) innehåller förslag till tillkännagivanden om , UF, Drivhuset och entreprenörskap hos nyanlända som ligger i linje med det som vi anfört ovan och våra förslag till anslag. Eftersom dessa förslag är kopplade till beslutet om anslag inom utgiftsområdet, ett beslut vi valt att inte delta i, kan vi inte heller tillstyrka dessa förslag. Vi står dock givetvis i sak bakom förslagen. Anslag inom utgiftsområde 24 (C) (C) anför: Mitt i en stark internationellt driven högkonjunktur växer problemen i den svenska ekonomin. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större andel av de arbetslösa. öppnar sig en klyfta mellan de orter som växer och har följt med i den globala uppgången och de orter som har ställts utanför. Jag och anser att regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamt när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Hur ser på den övergripande ekonomiska politiken framgår av partimotion 2017/18:3716. har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 7 2018 (bet. 2017/18:FiU1). Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och förordat avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområdet som förordats i motion 2017/18:3698. Företagsamhet är grunden för välstånd. För att skapa långsiktiga förutsättningar för tillväxt, jobbskapande och högre reallöner måste villkoren för att starta, driva och utveckla företag förbättras. Det är dessutom viktigt för att kunna öka antalet sysselsatta och minska utanförskapet. En stark efterfrågan på arbetskraft, från växande företag, är en förutsättning för att fler människor ska komma i arbete. Ett gott företagsklimat i allmänhet, och ett mycket gott små- och nyföretagarklimat i synnerhet, är nödvändigt för att ska kunna dra nytta av de möjligheter som globaliseringen ger och möta de utmaningar som globaliseringen ställer inför. Villkoren för företagen måste vara minst lika goda i som i andra länder. Jag och menar att den svenska jobbskaparpotentialen finns i de små och växande företagen. Dessa jobbskapare måste därför få rejält sänkta trösklar till att ta steget att anställa. På samma sätt måste det svenska företagandet tillgängliggöras för fler. De första stegen som anställd eller företagare måste vara betydligt enklare och mer tillgängliga än . För att stimulera tillväxten krävs att villkoren för att starta, driva och utveckla företag kontinuerligt förbättras. välstånd vilar ytterst på att människor anstränger sig, driver företag och tar risker. Världshandeln ökar i betydelse och allt fler länder knyts på så sätt allt närmare varandra. välstånd är i hög grad byggt på frihandel och på att bejaka öppenhet mot omvärlden. Därför är det för en självklarhet att fortsätta arbetet för ökad handel, genom att verka för att tullar och andra handelsstörande subventioner och hinder mot resten av världen tas bort. Jag anser att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling borde minskas med 2018 som en följd av att anser att en tidigare genomförd anslagshöjning i samband med beredningen av budgetpropositionen 2016 för insatser inom immaterialrätten borde upphöra. anser vidare att regeringens förslag om att finansiera en ny myndighet för arbetsmiljökunskap borde avvisas, vilket skulle leda till att anslaget ökas med 2019 och 2020. Jag anser att anslaget borde ökas med 2018 till följd av förslag om vardagsnära innovationer i offentlig sektor. Sammantaget anser jag och att anslaget 1:2 borde minskas med 2018. Vidare anser jag att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas till följd av att anser att flera av regeringens tidigare anslagshöjningar som beslutades i samband med budgetpropositionen 2016 borde upphöra. Det gäller anslagshöjningarna för att genomföra en förstärkning av snabbspår för företagare (–), innovationsrådet (–) och nyindustrialisering (–). När det gäller snabbspåret för företagare vill jag i sammanhanget påminna om att har egna förslag, bl.a. om ingångsföretag som syftar till att förenkla integration via företagande. Jag anser vidare att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas till följd av att avvisar regeringens förslag om förbättrat nätverkande och fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad (–), fler matchningsaktörer (– ), smart industri på regional nivå (–), vidareutveckling av en nationell export- och investeringsplattform för smarta städer (–), automationsprogram för små och medelstora företag (– ) och insatser för nyanlända kvinnors företagande (–) i årets budgetproposition. Här vill jag bl.a. hänvisa till att har förslag om en kraftfull satsning på matchningsanställningar inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och förslaget inom anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation som beskrivs nedan. Sammantaget anser jag att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling borde minskas med 2018 i förhållande till regeringens förslag. Jag anser även att anslaget 1:8 geologiska undersökning borde minskas med 2018 till följd av att avvisar regeringens förslag om att prioritera uppgifter som kan utföras av personer med kort utbildning. Vidare anser jag att upprustningen av kan skjutas framåt i tiden och att anslaget 1:15 Upprustning och drift av därmed borde minskas med 2018. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde ökas med 2018 till följd av förslag om att öka resurserna till i (IFS) och programmet Investera i invandrarkvinnor. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet borde minskas med 2018 till följd av att anser att den tidigare anslagshöjningen i samband med budgetpropositionen 2016 med anledning av regeringens exportoffensiv borde upphöra. borde anslaget 2:3 ökas med 2018 som en konsekvens av att regeringens förslag om en överföring av medel till exportoffensiven borde avvisas. Anslaget 2:3 borde vidare minskas med 2018 till följd av att anser att förslaget om regional exportrådgivning (–) och stärkt svensk närvaro på tillväxtmarknader (–) i årets budgetproposition borde avisas. Sammantaget borde anslaget 2:3 minskas med 2018 i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget 2:4 Investeringsfrämjande borde minskas med 2018 i förhållande till regeringens förslag. Av dessa är en följd av att avvisar en tidigare anslagshöjning i samband med budgetpropositionen som jag menar borde upphöra och återgå till tidigare nivå och som en följd av att regeringens förslag om att överföra medel till exportoffensiven borde avvisas. Avslutningsvis anser jag att nio myndighetsanslag borde minskas eftersom anser att man bör ha en lägre uppräkningstakt inom den s.k. pris- och löneomräkningen (PLO). Sammantaget anser jag och att anslagen inom utgiftsområdet borde minskas med . I motion 2017/18:3788 (C) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg. Detta förslag ligger i linje med det som jag anfört ovan när det gäller anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling. Eftersom förslaget om tillkännagivande är kopplat till beslutet om anslag inom utgiftsområdet, ett beslut jag valt att inte delta i, kan jag inte heller tillstyrka detta förslag. Jag vill dock uttrycka mitt stöd till förslaget i sak. Anslag inom utgiftsområde 24 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, och ofta är det personer med bristande utbildning eller som är utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. I motion 2017/18:3752 lägger Liberalerna fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa, en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap vad gäller både det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. beslutade emellertid om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU1). Genom rambeslutet avvisade således förslagen till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde i budgetmotion 2017/18:3752 (L). Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se, vilket jag beklagar. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga denna viktiga process och äventyra effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I detta särskilda yttrande vill jag dock redovisa Liberalernas syn på näringspolitiken i enlighet med motion 2017/18:3797 (L). Liberalerna vill att det ska löna sig att driva företag och ta risker. betyder fler jobb, högre tillväxt och ökade skatteintäkter, vilket finansierar vår gemensamma välfärd. Jag menar att ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och väl fungerande finansiella marknader. Globaliseringen främjar tillväxt och öppenhet, och handel med omvärlden som är grunden för en välmående ekonomi. Svensk export motsvarar nästan hälften av BNP. Därför anser jag att ska verka för att fortsätta riva handelshinder som man värnar konsumentskyddet och miljön. ska enligt min mening fortsätta vara pådrivande för ambitiösa handels- och investeringsavtal med alla länder i hela världen. Varje ratificerat frihandelsavtal som sluts menar jag gynnar de svenska företagen och är viktigt för svenska handelsförbindelser. Vid sidan av globaliseringen påverkar också digitaliseringen alla, och i synnerhet . Utvecklingen utgör en utmaning, men kan innebära en potential att stärka tjänstesektorns och industrins långsiktiga konkurrenskraft på en global marknad. är ett litet exportberoende land med en tradition av att knyta kontakter med företag och konsumenter i andra länder. Det anser jag vara en god grund att stå på när en ny, modern näringspolitik ska tas fram för att möta dessa båda utmaningar. Även om jag avstår från att delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområdet står jag fast vid uppfattningen att anslagen borde utformas i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3797 (L). Som framgår i denna motion anser jag och Liberalerna att anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation borde ökas med i förhållande till regeringens förslag för att förstärka innovations- och tillväxtfinansiering. har framgångsrikt arbetat med insatser för företag i tidiga utvecklingsskeden, och Liberalerna vill utveckla dessa insatser ytterligare genom det ökade anslaget. För att prioritera andra satsningar i Liberalernas budgetmotion 2017/18:3752, däribland satsningar för att förbättra företagsklimatet som t.ex. påskyndandet av bredbandsutbyggnaden i hela landet, skattelättnader för företagen och uppbyggnaden av en offentlig portal för upphandling, anser jag att regeringens förslag till anslagsökningar inom utgiftsområde 24 i övrigt borde avvisas. Jag anser därutöver att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer och därmed att tidigare genomförda anslagshöjningar borde upphöra. Slutligen menar jag att myndighetsanslagens nivåer borde minskas som en följd av att Liberalerna föreslår att PLO-uppräkningen för åren justeras ned . Detta innebär sammantaget följande minskningar i förhållande till regeringens förslag: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–), anslaget 1:4 (–), anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (–), anslaget 1:7 Turistfrämjande (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 1:21 (–), anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–) och anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (–). Sammantaget anser jag och Liberalerna att anslagen inom utgiftsområdet borde minskas med . Anslag inom utgiftsområde 24 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. För ökad gemenskap och framtidstro vill jag och ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet. Det behövs reformer som återupprättar det välfärdslöfte som den nuvarande regeringens politik helt har tömt på innehåll. syn på den övergripande ekonomiska politiken redovisas närmare i partimotion 2017/18:3798. Genom sitt beslut fastställde att de samlade utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv inte får överstiga 7 2018 (bet. 2017/18:FiU1). Som tidigare framgått är utgångspunkten i detta ärende således att ramen för utgiftsområdet är fastställd. Jag står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 24 borde ha utformats i enlighet med förslaget i den ovannämnda partimotionen 2017/18:3798 (KD). I motionen har presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När det förslaget till budgetram för utgiftsområde 24 Näringsliv nu har fallit avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar jag den syn på näringslivspolitiken som har presenterat i motion 2017/18:3747. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i samklang med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande.