bet · H401NU17 · 2017-05-05 00:00:00 — 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta krav på återställning efter prospektering och tillkännager detta för regeringen. BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:2636 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kronoandelsinstitutet, eller liknande, skulle kunna återinföras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta det viktiga arbetet med den nationella mineralstrategin och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över markägarens rättigheter som fordringsägare när det gäller dennes del av mineralersättningen vid en konkurs, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning som förstärker äganderätten i gruvnäringen och ger en rimlig avkastning till markägaren, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3196 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att med hänvisning till försiktighetsprincipen bör införa ett förbud mot gas- och oljeutvinning ur skiffer, och detta tillkännager för regeringen. Tryck: , 2017 Låt mig börja med att yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 6. ska vi debattera det mineralpolitiska betänkandet, som innehåller motioner från allmänna motionstiden. För att ge lite bakgrund om hur viktig mineralnäringen är för kan jag nämna att den sysselsätter i runda slängar 7 500 personer. Jämfört med andra sektorer är de kanske inte så många, men de står för ungefär 25 miljarder av vår export. ensamt står för av EU:s totala järnmalmsproduktion. Vi har också en av de renaste och miljövänligaste mineralbrytningarna i hela världen. Den är också basen för det stora välstånd som har. I Bankhallen här i kan vi se två stora målningar av de näringar som har försörjt oss. Den ena föreställer jordbruket. Den andra föreställer malmbrytningen, som var grunden för välstånd. Den står fortfarande för en ansenlig del av vår export. De förslag som och till viss del Alliansen lägger fram handlar om att fortsätta utveckla den mineralstrategi som alliansregeringen satte på plats . Den går ut , 2017, och vi ser ingen indikation på att det arbetet kommer att fortsättas av den socialdemokratiska regeringen. I stället säger man att det kanske på något sätt ska införlivas i det som kallas nyindustrialiseringsstrategin. Tyvärr riskerar många av de slutsatser som har dragits i mineralstrategin att gå om intet. Därutöver kommer man tillbaka till det problem vi har på den svenska arbetsmarknaden generellt. Jag vet inte om ni har spanat in den svenska Beveridgekurvan. Den ser nästan omöjlig ut just nu: Arbetslösheten är otroligt hög som det råder enorm brist på arbetskraft, och detta sker under en högkonjunktur. En viktig orsak till detta är naturligtvis bristen på kompetensförsörjning. Det är ganska spännande att ett land - för att inte tala om denna institution, herr talman, med politikens kraft och allt det där - som klarar av att utbilda tiotusentals genuscertifierade dj:ar, inte klarar av att utbilda 20 metallurger, vilket är vad som krävs för att vi ska ha ett fungerande mineralsystem. Detta om något är ett politiskt misslyckande. Därutöver kan man se de långa handläggningstiderna i . Det tar ungefär mellan första ansökan och beslut. Vi vet redan vad som sker på en marknad när det blir på detta sätt. Så är det redan på bostadsmarknaden. Det bildas oligopol. Det blir konkurrensunderskott, och det minskar också lönsamheten. Det drar ned viljan hos utländska investerare att investera i . I verksamheter som kräver stora kapitalinvesteringar är det naturligtvis bättre om dessa investeringar inte kräver att man binder upp sina pengar för en hel konjunkturcykel. Vem vet vad räntan är ? Hur vet man att man kan finansiera sin verksamhet ? Särskilt tittar man på mineralsidan, där mineralpriserna varierar kraftigt. Då är självklart korta handläggningstider viktiga för att vi ska få en bra, fungerande marknad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Vi behöver även långsiktiga spelregler. Det är viktigt att lagar och regler inte ändras hipp som happ när det gäller krav på miljö och annat som gäller dessa verksamheter. Om man har en politisk instabilitet i dessa frågor bidrar det i sin tur till att utländska investerare inte är redo att gå in. Det blir också svårare för svenska utförare att konkurrera med andra europeiska eller internationella aktörer. föreslår tillsammans med de andra i Alliansen att man ska fortsätta med den mineralstrategi som antogs 2013 och att man ska fortsätta att utarbeta en ny sådan. Därutöver anser vi att äganderätten bör stärkas för markägare. När det gäller av mineralbrytningen i är i och för sig ägaren av marken och mineralen densamma som den som bryter den. Men är så kallad koncessionsbrytning, där ägaren av marken är någon annan än den som bryter den. Där finns det skäl att se hur man kan förstärka äganderätten för dem som äger marken. Det gäller också fordringar vid konkurser, till exempel. Vid en konkurs är fordringarna från markägarna och de som äger mineralerna lågt prioriterade. Vi anser att man bör göra en översyn och se vad man kan göra för att stärka markägarnas äganderätt i relation till gruvbolagen. debatterar vi näringsutskottets betänkande nr 17 Mineralpolitik. I betänkandet behandlas bland annat frågor som rör mineralersättningen och miljöfrågor kopplade till näringen. Det är tyvärr inte så mycket om gruvnäringens förutsättningar kopplade till exempelvis energi och transport, då dessa frågor hamnar i andra betänkanden. Med tanke på gruvnäringens viktiga ställning som jobbskapare och den stora exportandelen tycker jag dock att dessa frågor är svåra att lämna utanför en sådan här debatt. Vid sidan av gruvindustrin har vi en stålindustri i som även den utgör en vital del av den svenska basindustrin. Den berörs dock inte alls i detta betänkande, men när det gäller gruv- och stålindustrin har branscherna ett antal gemensamma nämnare som gör att de båda kan gynnas eller missgynnas av en viss politisk inriktning. I är vi vana vid ett positivt handelsnetto för varor. har det dock varit en trend med ett allt sämre netto, vilket faktiskt slagit om till negativa siffror. Trenden är rak utan tillstymmelse till trendbrott, vilket är en högst oroväckande utveckling för vår industri och för vår ekonomi. Från sida är vi, vilket borde vara bekant vid det här laget, naturligtvis mycket angelägna om att stärka den svenska industrin för att kunna garantera välfärd åt våra medborgare. Gruvindustrin är en nyckfull bransch. Fluktuationerna i malmpriserna har varit enorma. När järnmalmspriset låg på topp, omkring 2011, var världsmarknadspriset per ton. Det har sjunkit till . Det är en nedgång på . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Statligt ägda vinster sköt följaktligen i höjden - det var nära före skatt - medan man i stället visade ett negativt resultat. fanns det förvisso fler skäl än bara malmpriset till det senaste årets dåliga resultat, men det är helt klart att gruvnäringen kräver mer långsiktighet än kanske någon annan bransch. Förutom de fluktuerande råvarupriserna är det långa ledtider och väldiga investeringar som föregår varje gruvprojekt. Gruvnäringen och stålindustrin utgör dock tillsammans en central del av vår basindustri och export. Även om är ganska litet i en internationell kontext är vi faktiskt den i särklass största järnmalmsproducenten inom EU. Där står vi för . Även när det gäller produktion av andra metaller hör vi till de främsta. Något som absolut inte är att förringa i detta sammanhang är att gruvnäringen som helhet står för tusentals arbetstillfällen, dessutom ofta på platser i där det är gruvorna som håller liv i orterna. Exporten av såväl malm som förädlade metaller är som sagt betydande för den svenska ekonomin. Den totala exporten av malm, stål och andra metaller uppgick till 113 miljarder . Det är av den samlade varuexporten. Den viktigaste varugruppen bland dessa är alltjämt stålprodukter, där svensk industri nischat sig genom att specialisera sig på så kallat högpresterande stål. När det gäller stål importerar faktiskt vi i ungefär lika mycket som vi exporterar, mätt i vikt. Men då vi producerar och exporterar det så kallade högpresterande stålet och importerar mer av standardprodukter är exportvärdet högre. Genom satsningar på mer högteknologiska produkter står sig relativt väl i konkurrensen, och man kan därmed fortsätta att ge såväl skatteintäkter som arbetstillfällen. Med detta sagt bör det stå klart för var och en hur viktiga de mineralrelaterade näringarna är för och dess välstånd. Därför blir det ibland svårsmält att höra hur vissa, om än indirekt, vill grusa förutsättningarna för en stark svensk gruv- och stålindustri. När man pratar med representanter för industrin är det en handfull konkreta orosmoln som kommer upp. Det handlar till exempel om energipolitiken. Man ser med oro på hur svensk politik riktas in på att byta ut allt det som har fungerat och tjänat oss väl mot kostnadsdrivande och opålitlig väderberoende elproduktion. Det handlar också om det eftersatta underhållet i viktig transportinfrastruktur, som försvårar och fördyrar för våra basindustriföretag att få ut sina varor på marknaden. Man kan också konstatera att det bedrivs alltför svaga utbildningsinsatser för industrin inom ämnen som till exempel metallurgi och när det gäller ingenjörer inom gruvteknik. Ett av de största orosmolnen är dock den ofta ogenomtänkta och panikartade klimatpolitiken, där man gång efter annan förser svensk industri med nya konkurrensnackdelar. EU har som bekant sitt system med utsläppshandel, som missgynnar europeisk industri och bidrar till att driva ut den ur EU och flytta utsläppen till andra delar av världen. Oavsett färg på regering har tyvärr varit pådrivande i denna självspäkning. På hemmaplan diskuteras vidare en så kallad vägslitageavgift eller kilometerskatt, som den ofta benämns. Denna skulle vid ett införande slå mycket hårt mot såväl basindustrin som landsbygden som helhet. Regeringen backade från en utredning av kilometerskatt, vilket givetvis var ett rimligt beslut. Likväl säger man sig vilja införa en variant redan under den innevarande mandatperioden, vilket naturligtvis är en stor risk för dessa företag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Ett skäl till att såväl stålindustrin som mineralindustrin har haft det tufft är att har dumpat världsmarknadspriserna på framför allt stål. Då svårligen kan betraktas som en marknadsekonomi uppstår därmed en högst osund konkurrenssituation. Denna fråga ligger just nu på bordet inom EU, där man diskuterar en ny antidumpningsmetod mot prisdumpad och subventionerad import från tredjeland. Men i detta läge väljer regeringen att ta ställning mot förändringar i regelverket som gör det möjligt att införa högre skyddstullar gentemot till exempel subventionerat stål från . är ett handelsvänligt parti som ser värdet av tullfrihet, men det måste vara sjysta spelregler och lika villkor. Därför skulle det vara intressant att höra representanter från regeringspartierna utveckla resonemanget när det gäller varför man inte tycks ha ambitionen att skydda svensk industri mot prisdumpningar från en stor och stark ekonomi som inte följer samma regler som alla andra tvingas göra. I detta betänkande har två reservationer. För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 7, som handlar om att justera den svenska mineralersättningen. Detta menar vi är rimligt i och med att en större del av värdet då kommer samhället och medborgarna till del, till exempel när utländska gruvbolag exploaterar svenska mineraler. Vi anser vidare att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen, och en höjd mineralersättning skulle göra det enklare för staten att bedriva en aktiv gruv- och mineralpolitik, inte minst när det gäller infrastruktur. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 9. Visste du att du under din livstid kommer att behöva mineraler och metaller? Även om inte alla vill erkänna det är nya gruvor och en ökad tillgång till metaller och mineraler är en förutsättning för det moderna samhället. Många vet också att är ett betydande gruvland i och att mycket av vårt välstånd baseras på de och mineraler som utvinns här. är ju som många vet största producent av järnmalm och står för av EU:s totala järnmalmsproduktion. Vi är också en av de främsta producenterna av många andra basmetaller, till exempel koppar, guld, silver och zink. En del frågar sig varför vi måste öppna fler gruvor. Räcker det inte med att återvinna den metall som vi redan har? Då ska vi komma ihåg att många människor runt om i världen reser sig ur fattigdom. Det gör att vi ser att fler hem byggs, allt fler har råd med en mobiltelefon och infrastrukturen byggs ut. I och med att det här händer ökar även efterfrågan på malm och mineraler. Personligen tycker jag att det är förmätet att vi ska neka andra människor en tillvaro som vi själva tar för given. Hur många i den här salen använder inte mobiltelefoner, kör bil, åker tåg på räls som tillverkats av stål och åker över broar som förbinder öar, landskap och landsändar med varandra? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik En annan orsak till att det behövs mer metaller är den nya, avancerade tekniken, för miljöändamål. Den kräver nya typer av metaller som inte har använts tidigare och som behöver tas fram i större omfattning, till exempel sällsynta jordartsmetaller som det finns ganska gott om i . Vi är väldigt duktiga på återvinning av metaller i vårt land. invigdes exempelvis världens största återvinningsanläggning för elektronikskrot i , och några av oss i näringsutskottet hade också förmånen att med vår delegation besöka och och se på det här med egna ögon. Självklart kan vi bli bättre på återvinning, men man måste också komma ihåg att återvinning bara kan ersätta en del av det ökande behovet av metaller som behövs i världen. Dessutom, herr talman, finns det också en annan aspekt som är värd att lyfta fram i sammanhanget. Eftersom vi lever i en alltmer orolig värld är det bra att och EU har en egen tillgång till malm och mineraler och inte är alltför beroende av andra länder. En egen och ökad försörjningsgrad är viktig inte bara för att bibehålla vår levnadsstandard utan även för en konkurrenskraftig basindustri. Den svenska gruv- och stålnäringen ligger långt framme internationellt sett med sin klimatsmarta produktion. Att försvåra för dessa branscher skulle ge större marknadsandelar för industrier i andra länder som inte har kommit lika långt i sitt klimatarbete. Men klimatsmart produktion och hög effektivitet är också en konkurrensfördel för . Ett aktuellt exempel på en klok, miljövänlig och begynnande innovation är samarbetsprojektet utan kol, som är ett samarbete mellan tre stora aktörer - , och - som jobbar för att ta fram en process där järn kan tillverkas med hjälp av vätgas i stället för med hjälp av den smutsiga kolen. För att det ska bli verklighet behöver dock samhället hjälpa till med till exempel testbäddar, eftersom den här verksamheten är så pass dyr som den är. I sammanhanget och som stolt norrlänning kan jag inte låta bli att också nämna , som har tagit fram en hel del spännande innovationer. Det handlar om de järnmalmskulor som man också kallar för gröna järnmalmspelletar. De här kulorna innehåller olika material utöver järnmalmen och minskar det totala utsläppet av koldioxid från gruvan till stålverkens masugnar med jämfört med konkurrenter. Ni hörde rätt - det är väl fantastiskt och verkligen i världsklass, eller hur? Mina kollegor har tidigare också nämnt tillståndsprocesserna för gruvbrytning, som tar i . Det kan vi nog vara överens om. Det är väldigt många myndigheter inblandade som ska ge besked, och det händer ofta att någon eller några av dessa myndigheter begär anstånd, eftersom de behöver mer tid för att svara på frågor. Detta i sin tur gör att hela processen drar ut ännu mer , vilket kan innebära att det har gått så att ursprungsansökan anses föråldrad och måste kompletteras, och då, begriper ni ju, startar processen om igen. Det här handlar naturligtvis om både tid och pengar. Om ska vara attraktivt för nya investeringar måste handläggningen bli snabbare, och prövningsmyndigheterna måste få fler resurser. Ska vi klara en rättssäker prövning av alla miljöfrågor för den växande gruvbranschen måste vi direkt i lagstiftningen sätta tidsramar för hur olika typer av processer faktiskt får ta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Avslutningsvis, herr talman, vill jag bara säga några ord om transporter på järnväg. Jag hörde tidigare från nämna just det här behovet. Då vill jag också påpeka att det här behovet finns i hela landet, inte minst i norra , där mycket av resurserna i gruv- och stålnäringen finns. Dessvärre har vi inte sett så många förbättringar som vi är i behov av på den betydelsefulla järnvägen än så . Vi är ett exportberoende land och även ett stort land geografiskt. Därför behöver vi transportmöjligheter för gods, inte minst i gruv- och stålbranschen, som jag nämnde tidigare. Som ni vet görs oftast prioriteringar efter persontrafikens behov, och min känsla är att godset kommer i andra hand. Investeringar för godsets räkning måste göras, från norr till söder, och behoven är minst sagt stora. Personligen tycker jag att det är en aning provocerande att majoriteten av alla infrastruktursatsningar görs i och omkring de stora städerna. Det sker på industrins bekostnad - en industri som ligger i glesare områden. Detta, mina vänner, gör inte mer konkurrenskraftigt, snarare tvärtom. Det ämne som debatteras är verkligen något som är viktigt för , även om merparten av svenskarna aldrig ser eller kommer att tänka på de här tillgångarna eller den basindustri som det faktiskt är. Jag talar givetvis om mineraler och gruvverksamhet, som i sin tur ger andra industrier plattformar att luta sig mot. Det finns städer i mitt län som aldrig hade kommit till om vi inte haft en gruvindustri, liksom det finns orter och byar som aldrig hade kommit till om vi inte hade haft skogsbruket. I finns en mängd mineraliseringar med värdefulla ämnen, och den svenska gruvindustrin är mycket betydelsefull för EU och , bröts det malm i . Under bidrog av EU:s järnmalmsproduktion. tillhör också EU:s ledande producenter av bly, koppar och zink. Huvuddelen av malmexport går till , medan en mindre andel - bara - går till . Med dessa insikter borde väl EU vara intresserat av att hjälpa till med infrastruktur för malmtransporter i ? Fastän gruvindustrin är så viktig och relativt stor är den oerhört känslig för prisvariationer. Det fick inte minst min hemkommun smärtsamt erfara och känna av i vardagen när det nyöppnade gruvbolaget gick i konkurs. Detta berör alla i min kommun på något sätt, fortfarande och starkt. Här har det dock kommit fram idéer som känns oerhört intressanta om en forskningsanläggning i anslutning till gruvan och anläggningarna som finns på platsen. tänds även hoppet för öppnande av gruvbrytning igen med nya ägare till anläggningen, och dessa arbetar exemplariskt för att starta gruvan igen. Arbetet sker nu med insikten om behovet av att få fram mer miljövänlig, effektiv och klimatsmart gruvindustri. Forskning känns helt rätt i tiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik För att arbetet ska lyckas krävs att alla parter som på något sätt kan påverka till en nystart verkligen gör sitt yttersta för att gruvan öppnas och brytningen kommer igång igen. Jag tänker på ägarna, det privata näringslivet och även myndigheter som kan ha ett finger med i spelet. Jag är övertygad om att det är bättre att hjälpa till så att den redan gjorda investeringen och det redan påbörjade dagbrottet blir en järnmalmsgruva. Den kan tillföra samhället resurser, arbetstillfällen och framtidshopp, i stället för att allt som samhället har uppoffrat blir ett återställningsobjekt för staten med flera hundra miljoner i kostnad. Det vore ett misslyckande. I slutet av kommer en förstudie i ämnet om forskningsgruvan. Jag hoppas att den kommer att ge svar på några frågor så att vår eminenta regering kan ge framtida gruvforskning en bra start för en hållbar utveckling för våra framtida gruvor. Det är inte konstigt i sig att dagens gruvprodukter är känsliga för påverkan från världspriserna. Vi säljer våra produkter på den öppna världsmarknaden, och där finns ju säljare av olika karaktär. Vad som känns olyckligt är givetvis att det inte finns någon svanmärkning eller certifiering som i ett globalt perspektiv tittar på hur till exempel ett företag inom stålindustrin hanterar sina anställda, koldioxidutsläpp i hela brytningsprocessen och även smältprocessen, det vill säga hela kedjan till färdig produkt. Med en sådan märkning skulle våra gruvor, med vidareförädling, som vi ägnar oss åt i , framstå som helt klart bäst i klassen. skulle ha det så kallade gröna stålet. Här passar det utmärkt, herr talman, att jag uppmärksammar på särskilda yttrande under punkt 3, Avgifter och ersättningar. I yttrandet visas vilken riktning borde ta gällande styrmedel, så att det skapas en gruvindustri som accepteras av lokalsamhället och att det går att få ut så mycket mineraler som möjligt ur det som grävs upp. Det är klart att en mineralavgift som bygger på ett system som ger de företag eller kluster som vidareförädlar materialet till hållbara produkter, med en för världens konsumenter tilltalande miljömärkning, skulle gynna det framtida systemet. Jag har haft lite svårt att sälja in mina tankar om en mineralavgift som bygger på idén att ju mer du förädlar, desto mindre avgift. Att bara gräva upp mineraler och sälja ut från landet skulle innebära högre avgift. Jag tar inte ställning till storleken på en eventuell framtida ökning av avgiften, men att inte alls försöka ta fram ett system som ger arbetstillfällen och ett mervärde till samhället är att missa något väsentligt. Det kan till och med vara så att pengar som har betalats in av bolag som ägnar sig minst åt förädling ska gå till de bolag som förädlar mest. Några skulle kanske kalla detta för protektionism, men jag tycker inte att det är ett hinder för vilket bolag som helst att utveckla formerna för förädling. En beskattning av våra naturresurser är väl helt klart en nationell fråga. Om vi sedan får in miljö, klimat och sociala aspekter som värdemätare i produktionen har vi kommit i hamn. har tre reservationer i betänkandet, och vi står givetvis bakom samtliga. För tids vinnande yrkar jag bifall till bara reservation 11, som bygger på en motion som tar upp frågan om kompetensförsörjning till gruvnäringen så att kvinnor och män i det lokala samhället kan attraheras till näringen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mineralpolitik Jag vill än en gång uppmärksamma ledamöterna på vårt särskilda yttrande. Gruvnäringen är, som redan har sagts här, en av vårt lands viktigaste basnäringar. Gruvnäringen genererar viktiga råvaror, skatteintäkter och arbetstillfällen. Tack vare ny teknik har dagens moderna gruvbrytning mindre påverkan på miljön än vad äldre brytning hade. Det är positivt när gamla gruvor återöppnas för att tack vare den moderna tekniken utvinna fyndigheter eller när befintliga gruvor utökar sin utvinning på ett mer hållbart sätt. Men vi vet också att gruvnäringen ger upphov till konflikter och misstro mellan olika grupper och intressen. Tillväxt och jobb ställs ofta mot miljö och exempelvis rennäring. Det är centralt att vi kan hantera och ta hänsyn till de olika intressen som finns. Den svenska minerallagen är bland de allra hårdaste i världen.