bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 16–19. Ett av de enskilt viktigaste hindren i arbetet mot fattigdom är de enorma globala pengaflöden som går från fattiga till rika länder genom olaglig och oredovisad skatte- och kapitalflykt. Skatte- och kapitalflykten slår sönder möjligheten för länder i syd att mobilisera sina egna nationella resurser. Utan skatte- och kapitalflykten hade många länder i syd själva haft resurser att minska fattigdomen. Målet för utvecklingssamarbetet måste vara att länder i syd får kapacitet att själva ta ut skatt för att finansiera samhällsservice och att de får äga sin egen utveckling. Detta mål undergrävs tydligt av skatte- och kapitalflykten. Möjligheterna till insyn skulle öka om de multinationella företagen skulle redovisa sina finansiella resultat – omsättning, vinster och skatt – för varje land där man är verksam som ett komplement till dagens redovisning på koncernnivå. har flera internationella initiativ tagits för att införa land-för-landredovisning för de transnationella bolagen. anser att offentligheten är central för att land-för-land-redovisning ska få önskad effekt och att måste vara drivande i denna process. bör arbeta aktivt för att EU antar direktiv om offentlig land-för-landrapportering för multinationella företag inom alla sektorer. EU-länders policyer på skatteområdet och skatteavtal med låg- och medelinkomstländer kan ha negativ inverkan på förmågan att öka inhemska skatteintäkter i dessa länder. Skatteavtalen, som i flera fall har använts för att minska skattebetalningar för finansiella flöden mellan länder, baseras ofta på modell som är till fördel för rika länder. FN:s modell för skatteavtal anses vara mer fördelaktig för låg- och medelinkomstländer då den ger möjlighet till större skatteintäkter. Action Agenda innehåller ett gemensamt åtagande med syfte att minska skatteflykten, effektivisera möjligheterna till beskattning och öka skatteuppbörden i låg- och medelinkomstländer. har inte genomfört någon konsekvensanalys av skatteavtalen med utvecklingsländer. Det är också oklart om följer FN:s eller modell för skatteavtal. menar att regeringen måste se över skatteavtal med utvecklingsländer utifrån ett rättighets- och fattigdomsperspektiv för att säkerställa samstämmigheten i enlighet med PGU. Analyserna bör också inkludera bedömningar av effekter av avtalen utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Behoven av transparens och kunskap om företags verkliga ägare eller förmånstagare har diskuterats flitigt . Panamadokumenten, Luxleaks och Swissleaks är tre exempel på läckor som skapat stora rubriker i och världen över. Läckorna visade bl.a. att ett väsentligt antal svenska företag ägnat sig åt komplexa skatteplaneringar och att flera kända svenskar fanns med på listorna över dem som har försökt gömma undan pengar. Detta görs bl.a. genom skalbolag, där företag och individer registrerar företag i skatteparadis under annat namn, vilket gör det svårt att följa vart pengarna sedan tar vägen. Ett viktigt verktyg för att sätta stopp för den typen av verksamhet och låta länder driva in en rättmätig skatt är att skapa offentliga register över verkliga ägare till företag, stiftelser och truster. EU har intensifierat sitt arbete mot skatteflykt, även om det visat sig otillräckligt. Bland annat har unionen enats om ett antipenningtvättsdirektiv (AMLD) som innebär att alla medlemsländer ska upprätta register över företags verkliga ägare. Enligt direktivet ska informationen vara tillgänglig för dem som har ett legitimt intresse. Det är dock upp till medlemsländerna att avgöra hur detta ska tolkas, vilket skapat en gråzon för vad som ska offentliggöras. Några länder har valt att upprätta offentliga register, vilket är positivt. har historiskt sett inte varit ett föregångsland i att förespråka och skapa offentliga register över företagens verkliga ägare. anser att bör upprätta offentliga register över företags verkliga ägare och förmånstagare när EU:s antipenningtvättsdirektiv genomförs i svensk lagstiftning. Låg- och medelinkomstländers deltagande i de internationella samarbeten som rör skattefrågor är centralt för att få till fungerande regelverk som gynnar världens fattiga. Att regeringen driver på för att fler låg- och medelinkomstländer ska inkluderas i OECD-BEPS är därför välkommet då samarbetet kritiserats för brister på just detta område. En annan väg som flera låg- och medelinkomstländer har förespråkat är att skattesamarbetet och bekämpandet av skatteflykt förflyttas till ett mellanstatligt skatteorgan under FN där samtliga länder kan delta på lika villkor. tror att ett mellanstatligt skatteorgan under FN skulle kunna ge en ökad kraft åt arbete mot skatteflykt samt skapa ett större inflytande för de stater som drabbas hårdast. bör arbeta för att upprätta ett mellanstatligt organ inom ramen för FN, där låg- och medelinkomstländer kan delta på lika villkor i diskussioner kring skattesamarbete och åtgärder för att motverka kapital- och skatteflykt. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. 2016/17:33 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge Expertgruppen för biståndsanalys i uppdrag att göra återkommande utvärderingar av politiken för global utveckling (PGU) och arbete med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur tydligare kan involveras i arbetet med att följa upp politiken för global utveckling (PGU) och arbete med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med tydliga förslag på hur man ska hantera de hinder för utveckling som beskrivs i skrivelsen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta fram riktlinjer för det svenska utvecklingssamarbetet som tydliggör att svenska biståndsmedel inte får bidra till landgrabbing och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag för att införliva frågor om landgrabbing i AP-fondernas etiska riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ha som mål att av biståndet ska gå till flickor och kvinnor och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU, relevanta FN-organ, och de regionala utvecklingsbankerna förstärker sitt jämställdhetsarbete med målet att av allt utvecklingssamarbete ska gå till flickor och kvinnor, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör öka andelen bistånd som avsätts för arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) till av den totala biståndsbudgeten samt verka inom EU och FN för att övriga biståndsgivare följer exempel, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på hur den ska öka insynen i den verksamhet som () och () bedriver och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på krav på risk- och konsekvensanalyser för myndigheters och statsägda bolags insatser inom utvecklingssamarbetet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör slå fast att inte använder bistånd som påtryckningsmedel inom migrationspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för en förändring av biståndskommittés regler så att de inte tillåter avräkningar från biståndet för mottagande av flyktingar, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att som komplement till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att den svenska krigsmaterielexporten blir samstämmig med politik för global utveckling och inte motverkar en hållbar utveckling, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta aktivt för att EU ska anta direktiv om offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag inom alla sektorer och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra konsekvensanalyser av sina skatteavtal med utvecklingsländer utifrån ett rättighets- och fattigdomsperspektiv och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör upprätta offentliga register över företags verkliga ägare och förmånstagare när EU:s antipenningtvättsdirektiv genomförs i svensk lagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att ett mellanstatligt organ upprättas inom ramen för FN, där låg- och medelinkomstländer kan delta på lika villkor i diskussioner om skattesamarbete och åtgärder för att motverka kapital- och skatteflykt, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:51 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bristerna i regeringens skrivelse och om att genomföra en parlamentarisk översyn av politik för global utveckling för att uppgradera det svenska biståndspolitiska ramverket i överensstämmelse med Agenda 2030, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /15 2014/15:81 av m.fl. (V): 6.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen om att det är av högsta prioritet att jämställdhet blir ett tredje perspektiv inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. 2014/15:2993 av m.fl. (M): 23.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5 En öppnare värld genom handel, utveckling och bistånd. 25.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i motionen i avsnitt 5.2 En bredare syn på utveckling. Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:374 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag om hur man kan arbeta för att ska bidra till att alla jordens invånare har säker och hållbar tillgång till vatten och sanitet till 2030, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen, nationellt såväl som i EU och FN, IMF och och i andra nationella sammanhang, bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör delta med en regeringsföreträdare vid nästa högnivåmöte med Sanitation and Water for all och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör understödja arbetet med att bygga upp fungerande gränsöverskridande samarbeten om vatten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:579 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska beakta möjligheten att sträva efter att ska bli ett föregångsland i ESD och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1936 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör kräva att insatser för ökad religionsfrihet måste ingå i det 16:e utvecklingsmålet om fredliga och inkluderande samhällen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör kräva att insatser för ökad religionsfrihet måste ingå i det 16:e utvecklingsmålet om fredliga och inkluderande samhällen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbeta för att uppnå millenniemålen 4 och 5 om minskad barnadödlighet och förbättrad mödrahälsa och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2460 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett hållbart lantbruk och lantbrukets organisationer ges en starkare status i det internationella klimatarbetet och fattigdomsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka kvinnors ekonomiska självständighet som en del av att utveckla lantbruket i fattiga områden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2678 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i FN bör kräva att insatser för ökad religionsfrihet ska ingå i det 16:e utvecklingsmålet om fredliga och inkluderande samhällen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Flyktingströmmar och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.3 Informationsteknologins betydelse och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.4 Sociala konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 6.1 En bredare syn på utveckling och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:92 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skuldavskrivningar för de fattigaste länderna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör använda sin plats i högnivågruppen för implementering av Agenda 2030 till att uppmana FN:s medlemsstater att inkludera arbete med hbtq-frågor i sitt arbete och sina rapporter om Agenda 2030, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör inkludera hbtq-frågorna i sitt genomförande av Agenda 2030 och i sina framstegsrapporter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1049 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska beakta möjligheten att sträva efter att ska bli ett föregångsland i ESD och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1073 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att som medlem i bör arbeta för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2024 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att ett hållbart lantbruk och lantbrukets organisationer ges en starkare status i det internationella klimatarbetet och fattigdomsbekämpningen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att stärka kvinnors ekonomiska självständighet som en del av att utveckla lantbruket i fattiga områden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 4.2 Flykting- och migrationsströmmar och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.3 Informationsteknologins betydelse och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.4 Sociala konsekvenser och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.5 Företagande och näringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 6.1 En bredare syn på utveckling och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 6.2 De globala hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3082 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en parlamentarisk översyn av politik för global utveckling för att uppgradera det svenska biståndspolitiska ramverket i överensstämmelse med Agenda 2030 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3206 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att departementens handlingsplaner för genomförande av de nya globala hållbarhetsmålen bör bli offentliga och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk permanent kommitté som med jämna mellanrum granskar regeringens och dess myndigheters arbete med genomförandet av PGU och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att barnäktenskap aktivt måste motverkas på ett kulturellt och värderingsmässigt plan för att mödradödligheten ska minska och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3308 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av samordning av politiken för global utveckling och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hur arbetet med politiken för global utveckling förhåller sig till de nya hållbarhetsmålen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med förslag på hur analys, kunskapsutveckling och rapportering ska förbättras och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 14 m.fl. (M) och (båda S) och (båda S) yttrande 2016/17:JuU3y yttrande 2016/17:FöU1y yttrande 2016/17:UbU2y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2016/17:MJU2y Stenografisk uppteckning från en offentlig utfrågning vice ordförande: förmiddag och välkomna till utrikesutskottets och skatteutskottets gemensamma offentliga utfrågning om politiken för global utveckling, med fokus på skatters betydelse för utveckling och fattigdomsbekämpning! Jag heter , är vice ordförande i utrikesutskottet och ersätter , som är vår ordförande. Jag och skatteutskottet är naturligtvis glada över att det är så många från olika organisationer som vill vara med och lyssna på utfrågningen. fattade beslut om en svensk politik för global utveckling. Den var baserad på en proposition. Det beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Ända rapporterar regeringen regelbundet i skrivelser till om hur genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling ska gå till. Tanken att man ska ha en gemensam politik för global utveckling har bred parlamentarisk förankring. antog den nya agendan, som ni känner till väl – en ny agenda för global hållbar utveckling som vi kallar Agenda 2030. I den förenas arbetet för fattigdomsminskning och arbetet för en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Det är den händelseutvecklingen som är utgångspunkten i regeringens senaste skrivelse, Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Den här utfrågningen är ett led i utrikesutskottets hela behandling av regeringens skrivelse. Här finns också en fördjupad redovisning av bland annat kapital och skatteflykt. Det är också fokus för dagens utfrågning. Vi är mycket tacksamma för att vi har så väl insatta paneldeltagare. Därför vill jag särskilt hälsa välkomna våra fyra talare : , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat samt också vice statsminister, , statssekreterare på , , policyrådgivare på och också representant för Concord , samt , doktorand vid och verksam vid . Innan jag går in på det praktiska upplägget av utfrågningen vill jag ge ordet till Per Åsling, som är ordförande för skatteutskottet. ordförande: också mig hälsa välkommen. Skatteflykt är ett problem som drabbar alla länder, men det får extra stora effekter på fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer. Många utvecklingsländer förlorar rättmätiga skatteintäkter genom både illegal skatteflykt och aggressiv men laglig skatteplanering. Jag upplever att det finns en bred samsyn här i , och det har också bekräftat alldeles . Regeringar oavsett färg har arbetat med att minska skatteerosion och flykt av kapital över landsgränser. Vi har informationsutbytesavtal med i stort sett alla länder – jag tror att det fattas ett. Vi har också sett till så att större industrikoncerner eller företag inte ska kunna föra kapital över landsgränser. Frågan om skatteflykt har fått hög status på den internationella agendan. Det är bra. G20 beslutade att anta en handlingsplan. Det var starten för det så kallade , som fortfarande pågår, för att implementera ett regelverk som innebär att vi kommer till rätta med skatteerosion och överföring av kapital över landsgränser. När det regelverket sätts på plats är det viktigt att det skapas en samsyn om hur det ska se ut, och det är också angeläget att större och betydelsefulla länder finns med och engagerar sig fullt ut i arbetet för att skapa jämlika spelregler. Vi måste ha en gemensam standard för att skapa rättvisa och likvärdiga villkor. Det är speciellt angeläget för ett land som , som är litet och är mycket beroende av vår export. Det är också angeläget för att klara FN:s milleniemål att skatteintäkterna ökar i utvecklingsländerna. Skatteintäkternas andel av bnp i just utvecklingsländerna är i regel bara 10–jämfört med 25–i de rika länderna. Ökade skatteintäkter som andel av bnp ger ett utökat utrymme för att göra offensiva satsningar. Jag vill också lyfta frågan att det också är ett sätt att via skattesystemet effektivisera och skapa ett bättre fungerande samhälle. Det främjar demokratin och statens legitimitet. Sett ur ett näringslivsperspektiv är frågan om att skapa rättvisare och sjysta villkor mycket viktig. Svenska företag har en direkt nackdel när de ska konkurrera med företag som är nollbeskattade i andra delar av världen. Det är alldeles uppenbart att de här frågorna inte kan tas på tillräckligt stort allvar när det gäller skatteflykt och skatteundandragande utan att det finns ett internationellt samarbete på området. Därför har skatteutskottet i närtid haft tre utfrågningar på området, och jag ser fram emot att få följa en spänstig och intressant diskussion här . vice ordförande: Då har jag några praktiska detaljer innan vi sätter igång på allvar. Eftersom utfrågningen tv-sänds vädjar jag till er att sätta era mobiler i flygläge eller stänga av dem för att inte störa sändningen. Det kommer att sammanställas stenografiska uppteckningar från utfrågningen. Upplägget är följande, som ni har sett i programmet. Alldeles strax ger jag ordet till vår första talare. Tanken är att alla våra talare får hålla var sin presentation i en följd, och därefter följer en frågestund. Då är det utrikesutskottets och skatteutskottets ledamöter som får möjlighet att ställa frågor. Ni begär ordet till mig eller Per.