bet · H401SfU15 · 2017-04-24 00:00:00 — Enligt 9 kap. 3 § UtlL har en transportör en skyldighet att kontrollera att en utlänning som transportören transporterar till direkt från en stat som inte omfattas av har pass och de tillstånd som krävs för resan in i landet. Transportören kan också behöva kontrollera att utlänningen har medel för sin hemresa. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett yrkande om att transportörsansvaret ska tas bort. Motion 2016/17:1200 (V) yrkande 12 avstyrks därför. Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG), som genomförts i svensk rätt, reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Begreppet familjemedlem i rörlighetsdirektivet omfattar även registrerade partner. Emellertid förutsätter likställandet i respektive nationell lagstiftning att den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. Utskottet konstaterar att en registrerad partner till en unionsmedborgare för svenskt vidkommande ska räknas som familjemedlem enligt rörlighetsdirektivet, och förutsätter att även fortsättningsvis verkar för att regelverket fullt ut görs icke-diskriminerande. Motionerna 2016/17:1079 (L) yrkandena 19 och 25 och 2016/17:2791 (S) yrkande 3 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fri rörlighet inom EU/EES. Jämför reservation 19 (SD) och 20 (KD). Det s.k. rörlighetsdirektivet (2004/38/EG) reglerar unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig i en annan medlemsstat. Direktivet är införlivat i svensk rätt (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). En EU-medborgare behöver vid inresan till visa pass eller en annan identitetshandling för att styrka sitt medborgarskap. En EU-medborgares rätt att uppehålla sig i regleras i 3 a kap. UtlL. Med uppehållsrätt avses enligt 3 a kap. 1 § UtlL en rätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar att vistas i mer än utan uppehållstillstånd. Enligt 3 a kap. 3 § UtlL har en EES-medborgare uppehållsrätt om han eller hon är arbetstagare eller egen företagare i , har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning, är inskriven som studerande vid en erkänd utbildningsanstalt i och enligt en försäkran om detta har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning samt har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i , eller har tillräckliga tillgångar för sin och sina familjemedlemmars försörjning och har en heltäckande sjukförsäkring för sig och familjemedlemmarna som gäller i . Som arbetssökande kan personen vistas i i åtminstone om han eller hon söker arbete och har en verklig möjlighet att få anställning. En EES-medborgare som har vistats lagligt i utan avbrott under har permanent uppehållsrätt (3 a kap. 6 § UtlL). En EES-medborgares familjemedlem som inte själv är EES-medborgare och som har uppehållsrätt ska ansöka om uppehållskort hos senast efter det att han eller hon kom till . Detta gäller dock inte för en utlänning som har ett giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd (3 a kap. 10 § UtlL). Enligt 8 kap. 8 § UtlL får en EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare avvisas i anslutning till inresan eller efter inresan bl.a. om han eller hon inte kan styrka sin identitet. m.fl. (SD) begär i partimotion 2016/17:3409 yrkandena 48–52 tillkännagivanden om registreringskrav för EES-medborgare vid inresa till , om krav på EES-medborgares identitetshandlingar, om att bör ges möjligheter att tillämpa straffåtgärder gentemot EES-länder vars medborgare i högre utsträckning missbrukar den fria rörligheten, om EES-medborgare och försörjningskrav och om avvisning av EES-medborgare. Enligt motionärerna bör EES-medborgare i samband med att inresan registreras verifiera sin identitet. Vidare ska EES-medborgare som befinner sig i med uppehållsrätt längre än den initiala perioden uppfylla krav på arbete och försörjning så att de inte blir en oskälig belastning på svenska sociala trygghets- och bidragssystem. Dessutom ska de ha en sjukförsäkring motsvarande den för medborgare i . I de fall något av ovanstående villkor för att vistas i inte uppfylls ska EES-medborgaren enligt motionärerna omgående avvisas till sitt hemland. Vidare bör det vara möjligt att tillämpa straffåtgärder på EU-nivå mot länder som bidrar till missbruket av den fria rörligheten. I motion 2016/17:2890 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att återinföra registreringen av EU-medborgare. Motionärerna anser att genom att registreringen av EU-medborgare som stannat i har avskaffats har problemet ökat med EU-migranter som inte kan försörja sig själva. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att följa upp dagens rapportering. Motionärerna anser att bör följa upp de rapporter som lämnar till myndigheten om EU-medborgare som saknar rätt att vistas i . I partimotion 2016/17:3212 av m.fl. (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om fri rörlighet och fattiga EU-medborgare. Motionärerna anser att för att slå vakt om den fria rörligheten är det viktigt att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ser till att dess medborgare får ett rimligt socialt skydd och tillgång till skola och hälsovård. ställdes vissa krav på registrering hos för EES-medborgares uppehållsrätt. Kravet togs dock bort 2014 eftersom det enligt kommissionen inte var förenligt med det s.k. rörlighetsdirektivet att kräva att en unionsmedborgare skulle både registrera sig enligt utlänningslagen och folkbokföra sig enligt folkbokföringslagen. En EES-medborgare eller en familjemedlem till en EES-medborgare får avvisas i anslutning till inresan eller efter inresan bl.a. om han eller hon inte kan styrka sin identitet eller visar sig vara en orimlig belastning för biståndssystemet enligt socialtjänstlagen (2001:453). En utlänning som har uppehållsrätt får inte avvisas av dessa skäl. För uppehållsrätt krävs emellertid att EES-medborgaren antingen är arbetstagare eller egenföretagare eller har kommit till för att söka arbete och har en verklig möjlighet att få en anställning. För studerande och EES-medborgare i övrigt krävs för uppehållsrätt både tillräckliga tillgångar och heltäckande sjukförsäkring. Utskottet kan inte ställa sig bakom krav på ytterligare försörjning, registrering eller styrkande av identitet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3409 (SD) yrkandena 48–52 och 2016/17:2890 (SD) yrkande 1. Utskottet konstaterar att regeringen har gett i i uppdrag att stärka samverkan och utveckla samordningen mellan de aktörer som möter utsatta EU-medborgare som tillfälligt vistas i och som saknar uppehållsrätt. Regeringen har även presenterat ett åtgärdspaket som innehåller insatser för ökad samverkan inom EU och samarbetsavtal med och . Utskottet kan dela uppfattningen i motion 2016/17:3212 (KD) yrkande 1 om vikten av att det ramverk som finns efterföljs och att varje land ska se till att dess medborgare får ett rimligt socialt skydd och tillgång till skola och hälsovård. Motionen får anses delvis tillgodosedd och avstyrks. Enligt instruktion ska myndigheten analysera, följa upp och utvärdera faktorer som har betydelse för dess verksamhet. Utskottet utgår från att regeringen noga följer om följer upp de rapporter som lämnar till myndigheten om EU-medborgare som saknar rätt att vistas i . Motion 2016/17:2890 (SD) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. flyktingstatus för hbt-personer och grunder för skydd. Jämför reservation 21 (V, L) och 22 (KD). Enligt 4 kap. 1 § UtlL är en flykting en person som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av ras, nationalitet, politisk eller religiös uppfattning eller på grund av kön, sexuell läggning eller annan tillhörighet till en viss samhällsgrupp och som inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, begagna sig av sitt hemlands skydd. Som flykting anses även en utlänning som är statslös av samma skäl som ovan och som befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort och som inte kan, eller på grund av sin rädsla inte vill, återvända dit. I kommittémotion 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att en översyn av utlänningslagen bör göras för att tydliggöra vad som gäller i de fall en person åberopar sexuell läggning som asylskäl men exempelvis dolt sin läggning i ursprungslandet. Motionärerna anser att tillämpningen av utlänningslagen avviker från lagens intentioner och att lagen bör förtydligas. I motion 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att inom EU bör verka för att flickor och unga kvinnor som IS/Daish gjort till sexslavar och som lyckats rymma eller bli ”friköpta” bör beviljas asyl i och erbjudas den vård de behöver för att kunna leva. Enligt motionären finns det inte någon plats för dem i samhället de återvänder till efter fångenskapen. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:1079 yrkande 18 ett tillkännagivande om en utvärdering av rättstillämpningen när det gäller asylsökande hbt-personer. Enligt motionärerna bör en person inte nekas asyl för att han eller hon dolt sin sexuella läggning både i hemlandet och i . I kommittémotion 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om uppföljning av lagen när det gäller personer som riskerar förföljelse på grund av tro, könsidentitet eller sexuell läggning. Mo-tionärerna anser att möjligheterna att få uppehållstillstånd för denna grupp inte har förbättrats trots insatser och domar i migrationsdomstolarna. Det är därför dags att se över lagstiftningen. I motion 2016/17:932 av (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för uppehållstillstånd kopplat till verkställighetshinder, medborgarskap och angränsande frågor för palestinska flyktingar. Enligt motionären är det rimligt att statslösa palestinier som har haft sin hemvist i får möjlighet att etablera sig här. I motion 2016/17:1157 av (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga en översyn av lagstiftningen mot bakgrund av ärenden om utvisning av kristna konvertiter. Motionären anser att det inte är rimligt att människor som lämnat islam och konverterat till kristendomen utvisas till länder som förbjudit konvertering från islam. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:1714 yrkande 1 ett tillkännagivande om att även transpersoner som förföljs i sitt hemland på grund av könsidentitet eller könsuttryck ska omfattas av flyktingdefinition. Enligt motionärerna bör bestämmelserna ändras för att det inte ska råda någon tvekan om att även dessa personer omfattas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn för att tillämpningen av hbt-personers skyddsskäl bättre ska överensstämma med beslut. Motionärerna anser att kunskap om hbt-personers förhållanden i andra länder har uppenbara brister. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om bedömningen av hbt-skäl som framförs sent i asylprocessen. Motionärerna anser att hbt-flyktingars svåra situation i hemlandet bör beaktas även om den omständigheten framförs sent i asylprocessen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om en utvärdering av hur bestämmelserna om hbt-flyktingars asylskäl tillämpas. Motionärerna anser att utvärderingen bör genomföras skyndsamt. Utskottet konstaterar att den som söker asyl i får sitt skyddsbehov prövat i enlighet med skyddsgrunderna i utlänningslagen. Bedömningarna görs alltid utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. och migrationsdomstolarna ska på de skäl som anförts och med det underlag som presenterats avgöra om det finns grund för uppehållstillstånd. När det gäller att ge vägledning för tillämpningen är det en fråga för Migrationsöverdomstolen i egenskap av praxisbildande instans. I samband med att utskottet behandlade regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning klargjorde utskottet i sitt av godkända betänkande 2005/06:SfU4 att begreppet kön avser såväl biologiskt som socialt kön. Utskottet välkomnade även propositionens ställningstagande att samtliga transpersoner kan omfattas av begreppet kön men framhöll att det liksom för övriga asylsökande när det gäller samhällsgruppsrekvisitet krävs att förföljelsen har sin grund i just personens kön eller förhållningssätt till könsidentiteten. Utskottet konstaterar att efter lagändringen 2006 ska könsrelaterade aspekter beaktas vid bedömningen av om en person ska anses tillhöra en viss samhällsgrupp enligt flyktingdefinitionen. För att stärka arbetet med lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck har dels tagit fram ett nytt rättsligt ställningstagande, dels tagit fram en ny standard för arbetet. Önskade effekter är ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet i hbt-ärenden. I årsredovisningen anger att en uppföljning visar att den rättsliga kvaliteten i asylärendena är god, men att det fortfarande finns ett stort behov av att utveckla kvaliteten för att bli ännu bättre. Exempelvis behöver systemen för att föra ut och fånga upp rättsfrågor i verksamheten förbättras och de nyanställdas kompetens behöver öka. Myndigheten anger att den fortsatt att arbeta med hbt-specialister vid asylutredning och beslutsfattande samt överprövning och prövning av verkställighetshinder. När det gäller frågan om situationen för bl.a. kristna konvertiter och statslösa vill utskottet framhålla att den som bedöms vara i behov av skydd och som befinner sig i har rätt till uppehållstillstånd här. Bedömningarna görs utifrån de individuella förutsättningarna i det enskilda fallet. Det är och migrationsdomstolarnas uppgift att ta ställning till om det finns skäl för uppehållstillstånd, t.ex. på den grunden att asylsökanden vid ett återvändande skulle löpa risk att utsättas för förföljelse, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling. I ett rättsligt ställningstagande om religion som asylskäl, inklusive konvertering, har poängterat behovet av att ha tillgång till korrekt och aktuell landinformation innan en utredning genomförs. Vidare lämnades rekommendationer för bedömningen av om grunderna för ansökan uppfyller kraven om förföljelse och att hänsyn även ska tas till att en person kan tillskrivas en religiös uppfattning som han eller hon inte har. Särskilt poängterades att sökanden inte ska behöva dölja sin religiösa tillhörighet om han eller hon inte väljer att göra det av personliga skäl. Mot bakgrund av det som anförts ovan anser utskottet att det inte finns skäl för att nu göra något tillkännagivande om arbete, om en översyn av lagstiftningen eller om en utvärdering av rättstillämpningen. Motionerna 2016/17:1200 (V) yrkande 20, 2016/17:136 (V) yrkande 8, 2016/17:1079 (L) yrkande 18, 2016/17:3302 (KD) yrkande 28, 2016/17:1157 (S), 2016/17:932 (S) och 2016/17:1714 (S) yrkandena 1, 2, 4 och 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bl.a. identitet, arbete under asylprövning och handläggningen hos . Jämför reservation 23 (M), 24 (SD), 25 (C), 26 (V), 27 (L), 28 (KD) och 29 (M, SD). En asylsökande är undantagen från kravet på arbetstillstånd om han eller hon lämnar in godtagbara identitetshandlingar, eller på annat sätt medverkar till att klarlägga sin identitet, om ärendet ska prövas i och om ansökan är välgrundad. I dessa fall meddelas ett s.k. arbetstillståndsundantag (AT-UND) enligt 5 kap. 4 § utlänningsförordningen (2006:97). AT-UND gäller fram till dess att utlänningen lämnar landet eller ett beslut om att bevilja honom eller henne uppehållstillstånd har fått laga kraft. Undantaget upphör dock att gälla om en utlänning inte medverkar till verkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning som vunnit laga kraft. Ett offentligt biträde ska förordnas, om det inte måste antas att behovet av biträde saknas, i mål och ärenden i vissa fall om avvisning, utvisning, verkställighet av avvisning eller utvisning och hemsändande (18 kap. 1 och 1 a §§ UtlL). Utlänningsdatalagen (2016:27) syftar till att ge , och utlandsmyndigheterna möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt i sin verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om att pass och andra id-handlingar ska kunna tas i beslag i större utsträckning under asylprocessen. Enligt motionärerna bör de skärpta reglerna för svenska pass som infördes även omfatta andra resehandlingar. Regelverket bör även ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort. m.fl. (M) begär i partimotion 2016/17:3372 yrkande 2 ett tillkännagivande om att förenkla för asylsökande att få nödvändiga dokument för att kunna ha ett jobb. Motionärerna anser att asylsökande bör undantas från kravet på arbetstillstånd och få ett samordningsnummer från direkt när de kommer till . I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om ett ökat jobbfokus i placeringen av asylsökande. Motionärerna anser att asylsökandes kompetens bör klarläggas direkt när de kommer till . I motion 2016/17:1795 av (M) begärs ett tillkännagivande om att asylärenden där de asylsökande kommer från s.k. säkra länder ska handläggas i särskild ordning och hanteras snabbt. Motionären anser att om de asylsökande kommer från länder som inte befinner sig i krig eller där det inte förekommer systematiskt förtryck bör asylärendet handläggas i särskild ordning och av i snabbare takt än övriga ansökningar. I motion 2016/17:1500 av i (M) begärs i yrkandena 8 och 9 tillkännagivanden om rätten för asylsökande att arbeta under asylprocessen och om att häva det automatiska förbudet och ersätta det med en automatisk rätt att arbeta under asylprocessen. Motionären anser att reglerna om att behöva ansöka om undantag från förbudet mot att arbeta är ineffektiva och står i strid med arbetslinjen. m.fl. (SD) begär i partimotion 2016/17:3409 yrkande 17 ett tillkännagivande om ändringar i utlänningslagen som möjliggör ett automatiskt avslag och utvisning för asylsökande som begår brott eller vägrar att samarbeta under asylprocessen. Motionärerna anser att det bör vara tydligt att brott och missbruk inte tolereras. I motion 2016/17:1348 av (SD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att alla som söker asyl ska lämna DNA, fingeravtryck, fotograferas och genomgå obligatorisk hälsoundersökning. Enligt motionären bör alla i nöd få hjälp men rikets säkerhet får inte äventyras. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande inte ska få vistas fritt i samhället innan de styrkt sin identitet. Motionären anser att asylsökande bör omhändertas på särskilda anläggningar till dess att deras identitet kan bekräftas. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2975 yrkande 8 ett tillkännagivande om att ändra systemet för undantag från kravet på arbetstillstånd så att huvudregeln blir att asylsökande får arbeta. Motionärerna anser att utgångspunkten bör vara att låta alla asylsökande arbeta. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att underlätta för företag att erbjuda praktikplatser åt asylsökande. Motionärerna anser att det inte är rimligt att praktikplatser måste godkännas av efter en alltför omfattande ansökningsprocess. Det behöver bli lättare för fler att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Även i kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 begärs tillkännagivanden om att huvudregeln ska vara att asylsökande får arbeta och om att underlätta för företag att erbjuda praktikplats för asylsökande. Motionärerna anser att hindren och trösklarna in på arbetsmarknaden bör undanröjas. I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om att utvidga rätten till arbete så att den omfattar samtliga asylsökande. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att informera om möjligheterna till undantag från krav på arbetstillstånd i samband med att ansökan om uppehållstillstånd lämnas in. I kommittémotion 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att rätten till familjeåterförening i enlighet med Dublinförordningen efterlevs. Enligt motionärerna bör kunskap om rätten till familjeåterförening öka hos handläggare. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att införa en bestämmelse i utlänningslagen om att asylsökande som söker uppehållstillstånd som alternativt skyddsbehövande har rätt till biträde. Motionärerna anser att en sådan bestämmelse skulle lindra rådande rättsosäkerhet. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att se över hanteringen av hbtq-frågor och genomföra kompetenshöjande insatser för att åtgärda eventuella brister. Motionärerna anser att tillämpningen vid myndigheten behöver bli enhetlig. I yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör säkerställa att kan erbjuda tolkar med hbtq-kompetens. Motionärerna anser att den asylsökande bör bemötas på ett respektfullt sätt och att tolken bör kunna behärska relevanta ord. I partimotion 2016/17:1065 av m.fl. (L) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att arbeta och praktisera . Motionärerna anser att en asylsökande som kan styrka sin identitet automatiskt bör tilldelas ett samordningsnummer för att göra det möjligt att arbeta och praktisera även . I motion 2016/17:1999 av och (båda L) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda om RFSL bör tilldelas ökat ekonomiskt stöd för att kunna stötta asylsökande hbtq-personer. Motionärerna anser att behovet av juridisk rådgivning i asylprocessen har ökat. m.fl. (KD) begär i partimotion 2016/17:3384 yrkande 2 ett tillkännagivande om behovet av ett effektivt och rättssäkert mottagande av asylsökande. Motionärerna anser att en hög legitimitet är viktig såväl för den asylsökande som för allmänhetens syn på invandring och för integrationen. Det ska löna sig att medverka till att beslutsunderlaget blir så komplett som möjligt. I kommittémotion 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om asylansökningsområden. Enligt motionärerna bör asylsökande hänvisas till särskilda områden med asylboenden och sjukvård nära stora gränsövergångar. Syftet är att registreringen och beslutsprocessen ska vara rättssäker och effektiv. Detta kan också hindra att personer avviker och hamnar i en utsatt situation. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om vikten av korrekta beslutsunderlag i asylprocessen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att stärka drivkrafterna för asylsökande att medverka till att identiteten fastställs. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att rätten till anhöriginvandring endast ska gälla för anhöriga som den asylsökande har informerat om vid ankomsttillfället. Enligt motionärerna skulle det underlätta identifieringen av den asylsökande och ge bättre kontroll över mottagandet. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att villkoret om identitetshandlingar för att få AT-UND bör tas bort. Motionärerna anser att det inte längre finns behov av att ha kvar kraven eftersom en betydande andel kan styrka sin identitet. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete. Motionärerna anser att asylsökande bör kunna få tjäna utan att dagersättningen sänks. I yrkande 26 begärs ett tillkännagivande om vikten av ett gott mottagande för att förhindra ett långvarigt utanförskap. Enligt motionärerna är det viktigt att asylsökande får arbete och bostad samt att kan ge besked inom rimlig tid. I motion 2016/17:1424 av (KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att utbilda myndighetspersoner i bemötande av utsatta barn.