bet · H401UU4 · 2017-03-22 00:00:00 — Det behövs mer satsningar inom EU på små och medelstora företag och på kvinnors företagande och deltagande på arbetsmarknaden. Om kvinnor arbetar i samma utsträckning som män anses bnp inom EU kunna öka ; det är väldigt mycket. Regeringen har sagt att man vill slåss för en social dimension och en social pelare. Vi tycker att det är detaljstyrning som EU inte bör syssla med. Vi ska ha, och vi har, bra regler i EU för arbetarskydd, arbetsmiljöfrågor och diskrimineringsskydd. Låt det räcka så. Regeringen vill också ändra utstationeringsdirektivet. Vi tror att det är fel väg att gå, vilket också flera andra länder anser. Mer eller mindre av EU? Det är frågan. Kommissionens ordförande lade fram en vitbok med fem scenarier för EU-27, något som medlemsländerna ska ta ställning till. Det blir en viktig diskussion för oss alla att delta i. Så låt oss fortsätta diskussionen om EU och dess betydelse för framtiden. Vi behöver utveckla ekonomin. Vi behöver lösningar på migrationsområdet och på försvars- och säkerhetsområdet. Vi måste ta klimathotet på allvar och fortsätta satsa på energisäkerhet. Vi kristdemokrater har inga reservationer i det här betänkandet. Vi tycker att arbetsprogram i stort är bra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Jag vill börja med att säga att det känns väldigt bra att vara här och få möjlighet att diskutera EU med er. Jag kommer kort att tala om kommissionens arbetsprogram och den ökande ojämlikheten och presentera regeringens EU-prioriteringar . Avslutningsvis kommer jag också att säga några ord om kommissionens vitbok om EU:s framtid, som ju precis nämnde i sitt anförande, liksom regeringens arbete med delaktighet och brexit. Jag är glad över att det i utrikesutskottets utlåtande i stort verkar finnas politisk samstämmighet gällande kommissionens arbetsprogram. Det ligger i stora delar i linje med de EU-prioriteringar som regeringen presenterar , där frågorna om jobb, klimat, migration och säkerhet är i fokus. Jag kommer att återkomma till dessa strax, men låt mig först sätta det hela i ett större sammanhang. Globalisering och handel har lyft många ur fattigdom, men många oroar sig också över växande klyftor och ökad sårbarhet. En våg av nationalism och protektionism har slagit in över världen och , och det påverkar självklart också EU. Många upplever just nu att förändringar inte är förbättringar. Tvärtom upplever väldigt många att förändringar är försämringar. Människor ser sina arbeten slås ut av den globala konkurrensen och teknikutvecklingen och därmed hur deras livssituation hotas. Det gäller att förstå att den här frustrationen finns, att den är stark och att den tyvärr på många ställen är välgrundad. På många sätt tror jag att den populistiska och nationalistiska vågen har skapats på grund av att både nationella regeringar och EU inte har klarat av att leverera tillräckligt, och framför allt inte tillräckligt fort. Alla har inte fått del av ökad tillväxt; i stället har klyftorna vuxit. När människor upplever att de får det sämre letar de efter alternativ och snabba svar. Det allra viktigaste är att EU kan leverera resultat, både på ett övergripande plan och i människors vardag, och visa att EU skapar ett värde för alla medborgare. Det finns mycket som kan göras här och . Det är viktigt att EU kan leverera resultat som påverkar på riktigt. Därför kommer regeringen att prioritera tre områden i EU-arbetet : ett för jobb och inkluderande tillväxt en ambitiös klimat, energi- och miljöpolitik en solidarisk flykting- och migrationspolitik och en säker omvärld. Låt mig säga något om varför vi har valt just dessa områden. Det första området är jobb och inkluderande tillväxt. Sedan gick med i EU har handeln vuxit och våra reallöner ökat. Över 1,4 miljoner svenskar går till jobbet tack vare den svenska exporten, och av den exporten går till EU. Handeln med den inre marknaden är avgörande för . Det finns en stor potential i mer ambitiös tjänstehandel och digitalisering. För att ännu fler svenskar ska kunna gå till jobbet driver regeringen på i dessa frågor. som den inre marknaden måste fördjupas än mer för att handeln ska kunna öka behöver vi också se till att det råder sjysta villkor för dem som arbetar på den inre marknaden och att det inte leder till lönedumpning eller försämrade villkor. Den ekonomiska krisen har visat att EU:s medlemsstater påverkas av varandras ekonomiska och sociala utveckling. När klyftorna ökar urholkas förtroendet för samarbete och politiska lösningar. I stället växer rädslan för globaliseringen och rörligheten, och det riskerar att skapa en grogrund för främlingsfientlighet och extremism. Det går inte att blunda för detta. Tvärtom är regeringen fast besluten att försöka göra något åt problemen. står statsministern tillsammans med kommissionens ordförande värd för ett toppmöte i om rättvisa jobb och tillväxt. Genom att utbyta erfarenheter med medlemsstater, arbetsmarknadens parter och andra nyckelaktörer på högsta nivå kan vi lära av varandra hur gemensamma utmaningar ska tacklas. Klimat, energi och miljö är den andra prioriteringen. Vårt samarbete inom EU har en viktig betydelse inte minst på klimat, energi och miljöområdet. Tillsammans kan vi fortsätta vara en stark och pådrivande global kraft. Trots att mängden koldioxidutsläpp har minskat finns det mycket kvar att göra. Regeringen fortsätter att driva en ambitiös klimat, energi- och miljöpolitik. Vi gör detta genom att verka för att EU ska värna och dess genomförande. föreslog vi instiftandet av en klimatlag - ett historiskt beslut med ambitionen att ska bli ett av världens första fossilfria länder. Men miljöproblemen är gränslösa. Förstöringen av miljön sker lokalt, men miljöförstöringens konsekvenser tar inte hänsyn till nationsgränser. Luftföroreningar är ett exempel där EU bidrar till att tackla problem som enskilda länder inte kan lösa själva. antog EU en ny lagstiftning, som förväntas bidra till en halvering av antalet förtida dödsfall orsakade av luftföroreningar inom EU. Den tredje prioriteringen är migration och säkerhet. Migrationen till är en utmaning för EU:s medlemsländer, och lösningar måste bygga på att alla tar ett ansvar. Vi måste givetvis arbeta för att långsiktigt motverka grundorsakerna till ofrivillig migration och säkerställa att EU har kontroll över den yttre gränsen. Det är en förutsättning för att den fria rörligheten inom Schengenområdet ska fungera. Trots utmaningarna går det ändå sakta i rätt riktning. EU gör redan stor nytta i arbetet mot människosmuggling, och medlemsländerna arbetar för att snabbt enas om ett nytt asylsystem. För regeringen är det viktigt att ett sådant system ger en jämnare fördelning av personer som söker skydd i EU och att fler lagliga vägar till skydd i EU skapas. Vi måste dessutom se till att asylprövningar sker rättssäkert och att de som får avslag återvänder på ett väl fungerande sätt. Vi vet att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer utmanas runt om i världen. Dessa grundläggande värderingar kan inte tas för givna. De måste ständigt försvaras och främjas, såväl internt i medlemsstaterna som i EU:s externa relationer. aggression gentemot och de fruktansvärda terroristattentaten visar på behovet av ett starkare och mer samlat EU-agerande. Vi måste bygga vår säkerhet tillsammans med andra, och där är EU viktigare . Med genomförandet av EU:s globala strategi kommer EU att utveckla en gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en effektiv civil och militär krishanteringsförmåga. EU:s förmåga att hantera både extern och intern säkerhet är avgörande för en bibehållen säkerhetsordning i . Jag har berättat om regeringens prioriteringar för arbetet med EU . Låt mig nu säga några ord om EU:s framtid. presenterade en vitbok om framtid. I rapporten finns inga skarpa slutsatser utan scenarier som syftar till att belysa konsekvenserna av olika vägval för hur EU ska utvecklas . Ett antal tankepapper för centrala politikområden ska presenteras under de kommande månaderna. Syftet med dessa ska vara att stimulera diskussionen genom att presentera alternativa utvecklingar utan att dra färdiga slutsatser. Diskussionen om EU:s framtid är både viktig och välkommen. Tillsammans måste vi analysera vilka konsekvenserna av de olika vägvalen för både EU och är. Här måste vi få till en bred diskussion som kan skapa förutsättningar för en samsyn. Här har en väldigt stor roll att spela. Jag är glad över att kommissionen försöker stärka delaktigheten i utformningen av EU:s framtid. Arbetet med ökad delaktighet i EU-arbetet ligger mig faktiskt väldigt varmt om hjärtat. Genom det som vi kallar för EU-handslag för ökad delaktighet med olika aktörer och parter försöker jag stärka kunskapen och stimulera till diskussion i olika EU-frågor. genomförde jag ett första sådant EU-handslag för ökad delaktighet med arbetsmarknadens parter. För genomförde jag ett nytt EU-handslag i med de norra länen. kommer jag att genomföra flera handslag, för jag tror faktiskt att vi kan göra skillnad och att vi behöver göra skillnad. Som en del av delaktighetsarbetet har regeringen åtagit sig att genomföra EU-sakråd. har två genomförts. Med anledning av kommissionens vitbok kommer jag att kalla till ett nytt EU-sakråd med fokus på EU:s framtid. Jag kan säga att många av delaktighetsdelarna kommer från den utredning som ledamot initierade när hon var EU- och demokratiminister. Jag måste säga någonting om brexit. Det är ändå en stor fråga: den kommande skilsmässan mellan och EU. Det är viktigt att vi som är kvarvarande medlemmar i håller ihop och att vi kan få ett välfungerande frihandelsavtal med . Regeringens prioritering är att upprätthålla goda relation till , och vi ska göra allt vi kan för att förhandlingarna ska bli så konstruktiva som möjligt. Jag har träffat den brittiske ministern med ansvar för brexit, , . Vi har haft bra samtal. vet vi att beslut att lämna unionen kommer att få konsekvenser för oss svenskar men framför allt för britterna själva. Vi har möjlighet att bidra konstruktivt, och det kommer vi att göra. Med de orden vill jag tacka så mycket för mig. Jag ser fram emot en konstruktiv och energirik diskussion. Jag tycker att det var bra. Jag tror att vi i stora delar har en liknande syn i EU och på prioriteringarna när det gäller jobb och tillväxt, energi och miljö, solidarisk flyktingpolitik och säker omvärld - jag tror att det var det ministern nämnde. Jag tycker att det är bra frågeställningar som vi absolut måste ha i fokus. Jag tycker också att vi ska ha sjysta villkor på arbetsmarknaden. Det är någonting som EU naturligtvis ska uppmuntra. Vi har, tycker jag, ganska många lagstiftningar och direktiv på det området. Social utveckling är viktig i våra medlemsländer för att alla ska hänga med - alla ska få en chans till utveckling och välfärd. Men så nämner statsrådet mötet i . ska då stå värd för ett om rättvisa jobb och tillväxt. Det har rått lite oklarheter kring en fråga som vi först har förhandlat om i arbetsmarknadsutskottet. Det gäller den sociala pelaren, som vi tycker är alldeles för detaljerad. Vi tycker inte att EU ska gå in och tala om exakt när någon ska ha en jobbcoach och så vidare. Det är någonting som varje land själv måste fatta beslut om. Vi ska ha regelverk som säger att man inte får ha lönedumpning och så vidare. Jag har då en fråga. Statsministern sa i går att han inte driver det här, men arbetsmarknaden driver detta. undrar jag bara: Vad säger ? Driver hon den frågan? Vad är regeringens linje när det gäller den sociala pelaren? Tack, ledamot , för frågan! Jag hoppas att vi driver samma linje i regeringen. Vi hoppas att toppmötet ska vara en möjlighet att diskutera en effektiv arbetsmarknad, väl fungerande sociala trygghetssystem och en social dialog med regeringschefer, arbetsmarknadsministrar och arbetsmarknadens parter. Men syftet är inte att fatta beslut om den sociala pelaren eller att fatta detaljerade överstatliga beslut om till exempel jobbcoacher, som nämnde. Syftet är att se: Vad kan vi lära oss? Bakgrunden är att det har varit alldeles för lite fokus på hur människor på arbetsmarknaden och de sociala delarna av samhället har det. Ända sedan finanskrisen har man bara pratat om att rädda bankerna och om hur man ska få ekonomin att fungera. Man har väldigt mycket glömt bort frågan: Hur ska vi få en bra situation för människor på arbetsmarknaden? Därför vill vi lyfta de här sociala frågorna, som vi ofta kallar arbetsmarknadsfrågor i vår vokabulär. Jag tror att det kan bli väldigt bra. Svaret är: Syftet är inte att fatta några överstatliga beslut på detta toppmöte. Det låter hoppingivande. Det låter som att vi börjar bli överens med regeringen om den sociala pelaren. Det är ingen bra idé att gå vidare med den typ av detaljstyrning som i alla fall fanns i utkastet till sociala pelaren, som vi fick se i arbetsmarknadsutskottet. Vi vill inte ha mer överstatlighet när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Vi tror att det regelverk som finns är en bra ram för säkerhet och trygghet. Det handlar om diskriminering på arbetsmarknaden. Det finns arbetsmiljödirektiv. Det handlar om föräldraledighet. Vi har flera olika direktiv när det gäller arbetarskydd och lönedumpning. Jag tycker att detta har visat sig vara väldigt effektivt och bra. När det gäller detta med att det har varit mycket fokus på att rädda banker kan jag i och för sig tycka att det för många vanliga medborgare nog är ganska bra att EU har gått in för att försöka skapa en trygghet på den finansiella marknaden. Det är också någonting som skapar en trygghet för medborgarna. Men jag skulle i mitt andra inlägg vilja ställa en fråga när det gäller tillväxt och att vi måste ha en solidarisk flyktingpolitik. Jag tycker att det hänger ihop med en fråga som jag försöker driva i ganska ofta. Det handlar om lagliga vägar in i EU. När det gäller arbetskraftsinvandring har vi också ofta haft en reservation från Alliansen. Vi tycker att det är synd att inte regeringen driver det. Det finns ett blåkortsdirektiv i EU som ger ökad möjlighet att ta hit arbetskraft. Men det finns inte för okvalificerad arbetskraft. Många av dem som finns i , som saknar arbete och som behöver ett arbete, kan ju matchas med dem som behöver arbetskraft här i . Då skulle vi gärna se att regeringen driver frågan om fler lagliga vägar in. Det är min fråga till statsrådet. Regeringen driver frågan om fler lagliga vägar in. Det pågår även en utredning under om detta. Vi är också positiva till att öka möjligheterna för tredjelandsmedborgare att komma till EU för högkvalificerade arbeten. Men vi anser att medlemsstaterna ska ha möjlighet att tillämpa nationella system för högkvalificerade arbetstagare vid sidan av det blåkortsdirektiv som finns. Annars finns det en risk för att den arbetskraftsinvandringen begränsas, och det tycker vi inte är bra. Jag tror att det var svar på frågorna. Jag börjar med att yrka avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag i betänkandet, eftersom jag missade detta i mitt anförande. Jag vill också tacka statsrådet för hennes deltagande i debatten. Det är alltid uppskattat här i . Jag lyssnade på statsrådet angående EU, och jag har några detaljfrågor som jag vill lyfta upp som är väldigt, väldigt avgörande. När det gäller jobb och företagande är TTIP, EU:s avtal med omvärlden, en grundläggande fråga. Jag skulle gärna se att statsrådet utvecklar sin syn på detta. Vi moderater tror att TTIP är väldigt, väldigt viktigt för och för men också för , och därför hoppas jag att regeringen verkligen ser till att arbeta för avtalet. Regelförenklingar och företagande är frågor som vi har debatterat mycket här i . Det är en fråga som näringslivet lyfter upp , och det är också en fråga som arbetsmarknadens parter har lyft upp, däribland fackföreningarna. Jag tycker att det här är viktigt, och jag hoppas att regeringen delar den uppfattningen och kommer att arbeta för detta. Ytterligare en fråga som jag vill lyfta fram handlar om det östliga partnerskapet. Länder som samarbetar brukar få en positiv utveckling. Jag vill gärna höra hur statsrådet ser på detta, för jag hörde ingenting om det östliga partnerskapet i anförandet. När det gäller migrationspolitiken tycker jag att det är viktigt att tänka på mänskliga rättigheter men också att underlätta för flyktingar att ta sig in på arbetsmarknaden. Tack för frågorna! Om jag börjar med TTIP, alltså det handelsavtal som förhandlades ganska långt mellan och fram till att den nya administrationen tillträdde, är svaret att regeringen ser väldigt positivt på att det skulle bli ett handelsavtal mellan de två största ekonomiska områdena i världen, nämligen och EU. Det skulle otvetydigt leda till tillväxt och fler jobb. är det så här att vår och även EU:s bedömning är att det för tillfället ligger i frysbox, eftersom Trumpadministrationen har varit väldigt protektionistisk på många olika sätt när det gäller handel. Bland annat har man sagt att man inte längre ska vara med i det andra stora handelsavtalet som är helt färdigförhandlat, TPP, och att man ska omförhandla . Man har dock ännu inte sagt något uttalat om TTIP, och det gör att vi ännu inte dödförklarar det utan ser att det fortfarande finns en möjlighet. har det dock inte funnits något särskilt intresse från administrationen. blev deras så kallade handelsminister utfrågad i går - kanske några ledamöter hörde det - och det var ju just den här vägen, det vill säga att man ska skydda och protektionism mer än att ha fler handelsavtal. Därför är vi inte helt positiva. När det gäller regelförenklingar kan jag bara säga att ja, regeringen jobbar för regelförenklingar, men jag är inte helt säker på att vi och ni har samma syn i allt. Jag tackar statsrådet för svaren. När det gäller frihandelsavtalet hoppas jag, och gör ett medskick här, att regeringen ser till att driva frågan framåt och verkligen undersöker alla möjligheter som finns när det gäller EU:s förmåga att få till ett avtal och naturligtvis även försöker påverka . Jag säger detta därför att vi från inte har upplevt att regeringen har ställt sig positiv till TTIP tidigare och inte heller försökt skynda på processen. Därför vill jag lyfta denna fråga. När det gäller regelverk och företagande har vi inte riktigt samma uppfattning, men det är ju viktigt att faktiskt arbeta för fler arbetstillfällen så att näringslivet kan stanna kvar i . Fler personer ska välja att starta företag och inte känna och uppleva att företagande är svårt och att det finns regler som gör att det är omöjligt att starta och driva ett framgångsrikt företag. ska där vara ett föregångsexempel, och därför vill jag gärna få fler kommentarer från statsrådet om vilka frågor regeringen avser att driva inom EU för att uppnå regelförenklingar och för att det som står i kommissionens arbetsprogram ska genomföras. När det gäller migrationsfrågorna vill jag återigen lyfta upp hur viktigt det är både med medborgarnas förtroende för migrationspolitiken och med EU som en rättsstat som ser till att bereda möjlighet för de personer som söker skydd att delta på arbetsmarknaden. Där kan regeringen göra mycket för att fler personer ska kunna ta sig in. Jag vill gärna ha kommentarer kring detta. Helt kort vill jag säga att det är felaktigt att påstå att inte regeringen försöker få ett avtal mellan och EU. Det har vi jobbat väldigt hårt för, men det är ju kommissionen som sköter alla förhandlingar. Det finns nu flera pågående förhandlingar - jag ska inte räkna upp dem alla - och vi ser också att det kan bli lättare på vissa andra områden, eftersom andra länder nu ser att den amerikanska marknaden stängs. Därför kan EU ha det lättare i de förhandlingar som pågår med , , , , , och så vidare, vilket är en positiv sak. När det gäller regelförenklingar jobbar vi naturligtvis för att man ska underlätta för företagen, men det finns regler som är till för att skydda arbetstagare, för att skydda hälsa och för livsmedelssäkerhet, och det finns ingen anledning att ta bort regler som fyller en funktion. Det är ju bara om man hittar regler som man är överens om inte fyller den funktionen som man ska arbeta för att få bort dem. Många regler är väldigt bra, och dem har vi ingen anledning att ta bort. När det däremot gäller regler på den inre marknaden kämpar vi stenhårt för att få bort många regler som vi tycker bara är till för att skydda nationella intressen. Jag kan ta ett exempel, och det gäller regler för vilka som ska få vilka yrken. I har vi ungefär 40 sådana inskränkningar. I har man ungefär 600. Till exempel finns det regler för vem som får bli bagare - du måste ha en certifiering för att kunna bli bagare. Det är en typisk regel som vi nu försöker få bort i det stora tjänstepaketet. Det finns flera andra sådana nationella regler som försvårar den fria tjänsteutövningen, och där är pådrivande. förlorar vi tyvärr , som har varit med i detta arbete. Tack, statsrådet, för informationen om regeringens prioriteringar ! De liknade med stor överensstämmelse prioriteringarna som presenterades , så det var inget riktigt nytt under solen i den delen. Jag vill också bara instämma i statsrådets hållning när det gäller agerande i kommande brexitförhandlingar, både när det gäller att hålla samman EU och när det gäller att vara en konstruktiv partner för att försöka nå ett bra frihandelsavtal med , som vi hoppas också håller samman när den dagen kommer. Jag valde att begära replik därför att jag lyssnade noggrant för att höra om statsrådet i någon del berörde den händelseutveckling som har ägt rum när det gäller syn på EU:s värden. Om EU ska kunna vara en stark global aktör måste EU vara tydligt och stå upp för de värden som vi gemensamt byggt EU kring. Vi måste tydligt markera när dessa värden angrips, oavsett om det är internt inom EU eller kommer från en extern aktör. I det här fallet har vi kunnat höra hur president hoppat på flera av våra medlemsländer, som och . Det är viktigt att vi samlat är tydliga från sida men också från andra EU-länders sida att vi står bakom våra medlemsgrannar när de angrips på ett sådant oacceptabelt sätt som vi har kunnat höra från president . Jag vill höra om regeringen delar den synen. Jag börjar med brexit. Jag tror verkligen att roll måste vara att föra konstruktiva diskussioner och förhandlingar. Det finns tecken på att tonläget skruvas upp mycket. Det kommer inte att vara till fördel. är så ekonomiskt beroende av handeln med EU på både tjänstesidan och varusidan att det inte skulle bli bra för oss om det blir kaos i förhandlingarna. Det är absolut vår ambition. Regeringen har direkt till företrädare för den turkiska regeringen varit, och kommer att fortsätta att vara, tydlig med att vi oroas över förutsättningarna för att genomföra folkomröstningen och de konstitutionella förändringar som gäller under rådande undantagstillstånd. Vi har uttryckt djup oro över arresteringarna av den politiska oppositionen, inte minst partiledarna för HDP, och den begränsade yttrandefriheten. När det gäller de konkreta diskussionerna och tuffa uttalanden mellan och tror vi att det är läge för alla sidor att avstå från ytterligare upptrappning och i stället sänka tonläget och anstränga sig att upprätta en dialog. Ingen vinner på de oerhört upptrappade och ibland obehagliga kommentarerna. Det förekommer faktiskt inga förhandlingar just nu mellan och . Vi anser att man måste ha en långsiktig syn på och EU-närmandeprocessen. Vi tror att det är det bästa sättet att verka för reformer i . Vi förväntar oss att , som är kandidatland, lever upp till de grundläggande fri- och rättigheterna. Jag hör att regeringen oroas eller känner djup oro. Vi kunde ta del av om det konstitutionella förslag som ska vara föremål för folkomröstning i . Det är en förödande rapport i sin tydlighet om förutsättningarna för att kunna hålla en demokratisk folkomröstning. Efter att ha läst utlåtandet finns det skäl att vara tydlig. Förutsättningarna för en demokratisk folkomröstning saknas, så som verkligheten ser ut i .