bet · H501AU4 · 2017-12-07 00:00:00 — I likhet med regeringen ser betydande undanträngningseffekter i nystartsjobben där även s.k. dödviktsförluster gör sig gällande. har därför stött regeringens sänkning av subventionen för personer som har varit arbetslösa i mindre än och förkortningen av de maximala stödperioderna. Subventionen ökades för personer som varit arbetslösa samt för nyanlända. motsätter sig inte krav på kollektivavtalsliknade villkor, något som främjar trygga anställningar, och noterar precis som utskottet att regeringen landat i att inte ställa krav på kollektivavtal för nystartsjobb utan just på att lön och andra anställningsförmåner i väsentliga delar är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal i branschen. De stora grupper som står långt från arbetsmarknaden och i ökande utsträckning lämnas utan någon som helst åtgärd hade tidigare kanske fått plats inom ramen för sysselsättningsfasen. Dessa grupper behöver en ankaråtgärd som främjar ett bibehållet arbetsmarknadsdeltagande. Detta är nödvändigt för att människor inte ska lämnas i sticket. utgör tilldelningen av personer till ankaråtgärden i arbetsintegrerande sociala företag (ASF-företag) förutsättningen för att företagen ska fungera. Varje arbetad eller aktiverad timme som gör att personer kommer närmare arbetsmarknaden är en vinst för samhället såväl som för personen. I stället för att försättas i hjälplöshet blir de anställningsbara. konstateras att personer som står utan insats och sorteras hos Arbetsförmedlingen som i ”övrig aktivitet” uppgår till 94 000 personer. Åtgärden bör vara obligatorisk för den som varit utanför arbetsmarknaden och i jobb- och utvecklingsgarantin . stod 77 992 personer utan arbete . Anvisning bör ske till en sysselsättningsplats hos en arbetsgivare som kan vara en privat, offentlig eller ideell aktör. Anvisningen föregås av en arbetsförmågebedömning där individens arbetsförmåga prövats. De ramtider som personen ska kunna förväntas arbeta måste vara flexibla och kunna utföras som 20, 40, av en heltid. Utifrån bedömningen av arbetsförmåga och vad som sedan blir den arbetade tiden bör personer som har försörjningsstöd i stället kunna ersättas med aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Aktivitetsstöd ger beskattningsbar inkomst i stället för bidrag. Organiserad språkundervisning bör också kunna vara ett inslag som kompletterar insatsen. Alla människor förtjänar att motta stöd för att bibehålla den förmåga som krävs för att delta på arbetsmarknaden, som de själva bidrar efter bästa förmåga för sitt uppehälle. Jag anser att regeringen bör utreda förutsättningarna för att upprätta en obligatorisk ankaråtgärd – ankarjobb - till deltagande på arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa. Överutnyttjande av subventionerade anställningar, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 6–9. Jag välkomnar de förslag och det pågående arbete om subventionerade anställningar som utskottet hänvisar till. Jag menar dock att detta inte är tillräckligt och att ytterligare åtgärder behöver vidtas . Inom ramen för arbetsmarknadspolitiken finns flera olika former av subventionerade anställningar. Syftet med dessa är att stimulera arbetsgivare att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden – långtidsarbetslösa, nyanlända eller personer med funktionsnedsättning. Subventionerade anställningar kompenserar arbetsgivare ekonomiskt om de anställer en arbetssökande som uppfyller de kriterier som ställs för de olika stöden. anser att subventionerade anställningar är en bra och nödvändig åtgärd för att hjälpa nyanlända, långtidsarbetslösa eller personer med funktionsnedsättning att få en fastare anknytning till arbetsmarknaden. Det är positivt med arbetsgivare som i hög utsträckning välkomnar personer som av olika skäl står långt ifrån arbetsmarknaden. Användandet av subventionerade anställningar har även stöd i forskningen. Studier visar att personer som haft en subventionerad anställning snabbare får ett jobb utan stöd jämfört med dem som varit öppet arbetslösa (IFAU Rapport 2011:7). kan dock konstatera att det nuvarande systemet med subventionerade anställningar har varit behäftat med risker och problem. Vid sidan av den uppenbara risken för undanträngningseffekter finns stora problem med oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter, vilket bekräftas av ett flertal granskningar. har vi sett åtskilliga exempel på hur oseriösa arbetsgivare inom vissa branscher sätter i system att ta in arbetslösa från olika arbetsmarknadspolitiska program i stället för att anställa ordinarie arbetskraft. När stödperioden för en subventionerad anställning upphör avslutas anställningen och därefter anställs en ny person med en subventionerad anställning. Vissa arbetsgivare skriver dessutom öppet i sina jobbannonser att de söker personer som har rätt till subventionerade anställningar, såsom långtidsarbetslösa, nyanlända och personer med funktionsnedsättning. Granskningar genomförda av såväl medierna som enskilda fackförbund visar på omfattande missbruk, fusk, ekonomisk brottslighet, osund konkurrens och utnyttjande av utsatta människor. Det är uppenbart att det finns arbetsgivare som använder subventionerade anställningar som ett sätt att dumpa arbetsvillkoren eller för att göra det möjligt att lägga lägre anbud vid upphandlingar. Sammantaget leder det till att konkurrensen snedvrids, arbetsvillkor dumpas och reguljära anställningar uteblir. Problemen är särskilt påtagliga inom branscher som hotell och restaurang, taxi, städ och detaljhandel. Det är hög tid att ta tag i de missförhållanden som råder kring subventionerade anställningar och skapa ett regelverk som motverkar oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter. Regelverket måste vara sådant att det motverkar möjligheten för arbetsgivare att på olika sätt utnyttja subventionerade anställningar endast för att ersätta icke-subventionerade anställningar, och att dumpa löner och arbetsvillkor. Det bör införas en maxgräns för hur många eller hur stor andel anställda med subventionerad lön som en och samma arbetsgivare får ta emot. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt 9 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten har Arbetsförmedlingen skyldighet att genomföra samråd med en facklig organisation inför varje enskild anvisning till arbetsplatsförlagd insats. Genom samrådet kan fackliga representanter med god kännedom om den lokala arbetsmarknaden ge värdefull information till Arbetsförmedlingen inför beslut. Tyvärr tenderar handläggare inom myndigheten alltför ofta att låta bli att genomföra samråd. anser att samrådsbestämmelsen måste respekteras. Fackets yttrande inför beslut om arbetsplatsförlagda insatser är ett betydelsefullt underlag för Arbetsförmedlingens bedömning. Det säkerställer god kontroll och kvalitet i insatsen. Vi anser vidare att samrådsbestämmelsen även bör omfatta nystartsjobben. Regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att myndigheten ska genomföra samråd med facklig organisation inför varje arbetsplatsförlagd anvisning, även vad gäller nystartsjobben. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Utöver det grundläggande kravet på att samrådsbestämmelsen måste respekteras och även omfatta nystartsjobben anser vi att samrådet med facket ska ha stor betydelse för Arbetsförmedlingens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning. De fackliga organisationerna har god kännedom om arbetsmarknaden och kan därmed bedöma lämpligheten i anvisningen. Fackets synpunkter bör alltid noga övervägas. För att säkerställa detta behövs dels kompetensutveckling inom Arbetsförmedlingen i syfte att tydliggöra vikten av att genomföra samråd med facket, dels ett förtydligande av Arbetsförmedlingens uppdrag från regeringens sida. Regeringen bör förtydliga för Arbetsförmedlingen att den fackliga organisationens yttrande alltid noga bör övervägas i myndighetens beslut om arbetsplatsförlagd anvisning. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Enligt Arbetsförmedlingens instruktion (2007:1030) ska myndigheten säkerställa att den inte gör felaktiga utbetalningar. Av SOU 2014:16 framgår att det finns betydande risker för felaktiga utbetalningar inom ramen för Arbetsförmedlingens verksamhet, bl.a. vad gäller ekonomiskt stöd till arbetsgivare. Enligt utredningen är den arbetsgivarkontroll som Arbetsförmedlingen gör inför beslut om ersättning till arbetsgivare och anordnare begränsad. Det saknas exempelvis en rutin för att bedöma arbetsgivarens och anordnarens förutsättningar och risken för överutnyttjande och konkurrenssnedvridning (SOU 2014:16, s. 223). anser att Arbetsförmedlingens kontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner bör skärpas i syfte att motverka felaktiga utbetalningar, oegentligheter och överutnyttjande. Arbetsförmedlingens rutiner kring för- och efterhandskontroll av arbetsgivare bör därför förtydligas. Arbetsgivare som beviljas någon form av stöd ska leva upp till de villkor som ställs. Regeringen bör ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner. Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1929 av (M), 2017/18:2162 av m.fl. (S), 2017/18:2504 av (M), 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3764 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. har en viktig uppgift ifråga om att erbjuda sysselsättning åt de personer som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, som har allra svårast att få arbete. Flera granskningar av har visat att många anställda har potential att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden och också vill det. Eftersom en anställning hos är trygg och ibland även ger högre lön än genomsnittligt för liknande arbeten på den ordinarie arbetsmarknaden, blir många kvar även när arbetsförmågan har utvecklats och arbete på den reguljära arbetsmarknaden blivit möjlig. För att öka utflödet och ge fler möjlighet att få ta del av unika kompetens bör det utredas om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget. Det skulle ge möjlighet att pröva individen i arbete och bedöma vilken långsiktig insats som är lämpligast, t.ex. en fortsatt fast anställning i bolaget eller annan insats på Arbetsförmedlingen. På så sätt skulle framför allt fler unga kunna ges stöd för att bli anställda hos en annan arbetsgivare, utan att försämra anställningstryggheten för dem som är anställda i . Vi anser att regeringen bör pröva möjligheten för att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1929 av (M), 2017/18:2162 av m.fl. (S), 2017/18:2504 av (M), 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2017/18:3764 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Tudelningen av arbetsmarknaden är en av största utmaningar. Å ena sidan finns en stor grupp som, främst består av välutbildade personer mitt i livet, där arbetslösheten är låg. Å andra sidan finns människor som aldrig fått möjligheten att etablera sig, framför allt nyanlända – i synnerhet utrikes födda kvinnor – och unga i utanförskap, men även personer med funktionsnedsättning. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att driva företag måste förbättras. De stöd som ges vid anställning utgår inte vid eget företagande, trots att företagande kan vara en minst lika god väg ut ur utanförskap som en anställning. Därför behövs bättre stöd för att även personer med funktionsnedsättning ska kunna starta och driva företag. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag som gör det enklare för personer med funktionsnedsättning att driva företag. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2017/18:244 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:348 av (M), 2017/18:706 av och (båda S), 2017/18:774 av m.fl. (S), 2017/18:1798 av m.fl. (S), 2017/18:2839 av (C) yrkande 2, 2017/18:2959 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 11. betraktar arbetslöshetsförsäkringen som en del av de grundläggande ekonomiska trygghetssystemen. Vi anser därmed att arbetslöshetsförsäkringen ska vara garanterad samtliga löntagare som uppfyller kvalificeringskraven för ersättning och att den ska vara fullt ut solidariskt finansierad via skatten. Vidare anser vi att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring ska administreras av . Att tvinga bort människor från deras hembygd är inte bara negativt för den enskilde, det riskerar också att slå sönder familjer och försvaga det civila samhället. Vi anser att det ska vara en möjlighet att söka arbeten endast i sin hemregion och inom sitt kompetensområde, utan att detta medför inskränkningar i trygghetssystemen. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med vad vi anfört ovan. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2017/18:244 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:348 av (M), 2017/18:706 av och (båda S), 2017/18:774 av m.fl. (S), 2017/18:1798 av m.fl. (S), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2017/18:2839 av (C) yrkande 2 och 2017/18:2959 av (M) yrkande 3. Som företagare finns det ingen möjlighet att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen om man inte avvecklar verksamheten eller ansöker hos sin arbetslöshetskassa om att ha företaget vilande. För den som är arbetslös och vill starta ett eget företag gäller vissa regler i förhållande till arbetslöshetsförsäkringen. Det är tillåtet att göra ett förberedande arbete, däremot inte att bedriva någon verksamhet. Att hyra lokal, inleda kundkontakter eller sätta upp en hemsida är därför inte möjligt om man vill behålla rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. delar uppfattningen om att ersättning från arbetslöshetsförsäkringen enbart ska lämnas vid arbetslöshet. Det finns dock tillfällen när man från arbetslöshetskassan felaktigt betraktat ideellt engagemang i t.ex. en ekonomisk förening som faktiskt företagande. Enligt gällande lagstiftning ska en sökande kunna ägna sig åt ”arbete av ideell karaktär i verksamheten” utan att detta ska anses utgöra personligen utfört arbete. finns exempel på människor som nekats ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på grund av att man utan ekonomisk engagerat sig i det lokala fotbollslaget eller byalaget. Uppenbarligen finns det brister i rådande praxis. Jag anser att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att vidta åtgärder för att säkra möjligheten till ideellt engagemang utan att rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen går förlorad. Arbetsförmedlingen, punkt 5 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: , , och väckte under det förra gemensamt ett initiativ i utskottet om att regeringen borde ge om att ta fram förslag om hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer på arbetsmarknaden samt om hur det statliga åtagandet i övrigt bör organiseras. Förslaget vann majoritet i utskottet, och beslutade ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med allianspartiernas förslag (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Regeringen beslutade därefter om tilläggsdirektiv till utredningen i enlighet med uppmaning. I den alliansgemensamma motionen 2017/18:3177 ger vi återigen vår syn på Arbetsförmedlingen. En väl fungerande matchning är ett viktigt verktyg för att minska utanförskapet. vilar ett tungt ansvar på Arbetsförmedlingen när det kommer till att förbättra matchningen och integrationen, men tyvärr fungerar det inte. Arbetsförmedlingen har uppvisat låga förtroendesiffror och alltför dåliga resultat. Myndigheten har haft på sig att försöka vända utvecklingen utan att lyckas. Alliansen anser att det behövs en genomgripande förändring av den statliga matchningsfunktionen. Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form behöver läggas ned till förmån för en ny struktur där andra matchningsaktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Det finns många väl etablerade aktörer som skulle kunna bidra till en mer effektiv matchning, bl.a. genom en ökad specialisering. För att matcha arbetssökande till arbete är goda och upparbetade relationer med arbetsgivarna en förutsättning, och detta finns hos många av dessa aktörer. Genom en ny struktur där en myndighet framför allt ansvarar för funktioner som myndighetsutövning, kontroll och uppföljning medan själva matchningen och rustningen sköts av andra aktörer skulle rekryteringstiderna kunna minskas och kompetensförsörjningen förbättras. En central del i en sådan reform är en rigorös uppföljning och kontroll, samt ett system där de aktörer som kan uppvisa goda resultat premieras och där ersättning i huvudsak utgår efter uppvisat resultat: att få personer varaktigt i jobb. Lågpresterande och oseriösa aktörer ska sorteras ut och resurser fördelas på bästa möjliga sätt. Kvalitet ska stå i fokus. För arbetssökande som är i behov av utbildning kommer även kommunerna att behöva vara delaktiga i högre grad. , , och har under den allmänna motionstiden var för sig väckt förslag om Arbetsförmedlingen i linje med det som vi beskrivit ovan. Några av förslagen behandlas i detta betänkande, under denna förslagspunkt, medan andra förslag behandlas inom ramen för utskottets beredning av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2). Vi kommer att återkomma till denna fråga i andra sammanhang. Arbetsförmedlingen, punkt 5 (SD) (SD) och (SD) anför: har under allmänna motionstiden väckt förslag om Arbetsförmedlingen. I motion 2017/18:2526 föreslås att Arbetsförmedlingen avvecklas i sin nuvarande form. Resultaten från verksamheten uteblir, och myndighetens åtgärder och program bör ersättas och öppnas för övriga samhällsaktörer. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslaget. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till reservation i det nämnda betänkandet. Arbetsförmedlingen, punkt 5 (L) (L) anför: Liberalerna har under allmänna motionstiden väckt förslag om Arbetsförmedlingen. I motion 2017/18:3810 föreslås att Arbetsförmedlingen läggs ned i sin nuvarande form till förmån för en myndighet vars syfte måste vara att bli smalare och skarpare i sitt stöd för dem som behöver det allra mest. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som Liberalerna presenterat och hänvisar till Liberalernas särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Arbetsförmedlingen, punkt 5 (KD) (KD) anför: har under allmänna motionstiden väckt förslag om Arbetsförmedlingen. I motion 2017/18:3626 föreslås att Arbetsförmedlingen läggs ned i sin nuvarande form och att myndighetens resurser fördelas på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har under allmänna motionstiden väckt förslag om olika arbetsmarknadspolitiska program. I motion 2017/18:3876 föreslås dels ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar genom att flera olika stöd ersätts med ett nytt stöd som bygger på nystartsjobben som infördes av alliansregeringen, dels införande av kombinationsutbildningar för nyanlända inom ramen för etableringsuppdraget. För att öka drivkrafterna till arbete föreslås också i samma motion att aktivitetsstödet tidsbegränsas. Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (SD) (SD) och (SD) anför: I motion 2017/18:1646 yrkande 5 föreslår att regeringen ska verka för att se över möjligheten att införa någon form av ”flexjobb” för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning eller sjukdom. Liksom utskottet har jag noterat att regeringen har tillsatt just en sådan utredning om flexjobb för förbättrade möjligheter till arbete för personer med funktionsnedsättning (dir. 2017:41). Jag står naturligtvis bakom förslaget i motionen men har i avvaktan på utredningsarbetet avstått från att reservera mig till förmån för förslaget. Jag förutsätter att regeringen skyndsamt kommer att bereda det kommande utredningsförslaget, och jag kommer att återkomma till frågan då. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (KD) (KD) anför: har under allmänna motionstiden väckt förslag som rör arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. I motion 2017/18:3626 föreslås t.ex. en satsning på de arbetsintegrerande sociala företagen i form av ett handledarstöd. Eftersom utskottet behandlar detta förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har jag inte möjlighet att i detta ärende reservera mig till förmån för förslaget. Jag står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: har under allmänna motionstiden väckt förslag som syftar till att göra arbetslöshetsförsäkringen till en effektiv omställningsförsäkring. I motion 2017/18:3876 föreslås att antalet ersättningsdagar begränsas och att taket för ersättningen förändras. Eftersom utskottet behandlar dessa förslag i samband med beredningen av budgetpropositionen utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (bet. 2017/18:AU2) har vi inte möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis bakom de budgetförslag som presenterat och hänvisar till särskilda yttrande i det nämnda betänkandet. Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (C) (C) anför: har i motion 2017/18:3712 förslag om en reformerad arbetslöshetsförsäkring.