bet · H401AU6 · 2017-02-24 00:00:00 — I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. konstaterar om att många nyanlända kommer från länder där mänskliga fri- och rättigheter, kvinnors rättigheter och barns rättigheter allvarligt kränks. Partiet föreslår därför att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial riktat till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck samt skyldigheter och rättigheter i (yrkande 8). Liknande förslag för fram i motion 2016/17:3078 av m.fl. (yrkande 29) och 2016/17:3288 av m.fl. (yrkande 2). I motion 2016/17:3078 av m.fl. påpekar att inte minst när det gäller synen på jämställdhet kommer många nyanlända från samhällen som skiljer sig från det svenska. Partiet föreslår därför att det blir obligatoriskt att delta i den samhällsorientering som kommunerna är skyldiga att erbjuda till nyanlända och att frånvaro från densamma ska leda till sänkt etableringsersättning. Dessutom bör samhällsorienteringen avslutas med en examination, där ett underkännande innebär att man helt eller delvis får gå om utbildningen (yrkande 19). Vikten av information om jämställdhet till nyanlända betonas även i motion 2016/17:1243 av (M) som menar att inom samhällsorienteringen bör ämnet väga ännu tyngre än vad som är fallet . I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. anser att det måste bli lättare för asylsökande och nyanlända att få reda på vilka rättigheter arbetstagare har på den svenska arbetsmarknaden i fråga om bl.a. skäliga löner och goda arbetsvillkor. Regeringen bör därför återkomma med förslag om att upprätta en plattform för information om vilka rättigheter arbetstagare har, hur arbetsmarknaden fungerar och om potentiella arbetsgivare (yrkande 21). I partimotion 2016/17:1079 av m.fl. skriver Liberalerna att mottagandet av asylsökande måste ske på ett sätt som tydligt värnar hbt-personers lika rättigheter. Till de åtgärder som Liberalerna föreslår hör att frågor kring hbt-rättigheter också ska ingå i den samhällsorientering som erbjuds alla nyanlända (yrkande 21). I motion 2016/17:351 av m.fl. menar att för många utrikes födda kvinnor är företagande enda möjligheten att få ett jobb, men många vet inte hur de ska gå till väga och vilken hjälp de kan få. föreslår därför att i samhällsorienteringens obligatoriska delar ska ingå att Arbetsförmedlingen informerar om möjligheten att driva företag inom ramen för etableringsuppdraget (yrkande 3). I motion 2016/17:2041 av (SD) föreslås att deltagande i den samhällsorientering som genomförs för nyanlända inte ska vara frivilligt utan obligatoriskt. I motioner av bl.a. finns önskemål om krav på obligatoriskt deltagande i den samhällsorientering som erbjuds nyanlända. Synpunkter på innehållet, t.ex. rättigheter för hbt-personer och möjligheten att driva företag inom etableringsuppdraget, framförs av och Liberalerna. Enligt utskottet är samhällsorientering ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration. För många anhöriginvandrare som saknar sociala nätverk kan samhällsorienteringen bidra med viktig kunskap om nyanländas rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. Samhällsorienteringen kan också bidra till att den nyanlände snabbare kan etablera sig i samhälls- och arbetslivet. När det gäller frågan om deltagandet i samhällsorientering noterar utskottet att den tidigare nämnda promemorian om ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet (Ds 2016:35) bl.a. innehåller förslag om att rätt till etableringsersättning bör vara villkorad av ett aktivt deltagande i insatserna, på motsvarande sätt som rätten till aktivitetsstöd är kopplad till deltagande i andra arbetsmarknadspolitiska program. Utskottet ser fram emot den fortsatta beredningen av detta förslag. När det gäller syfte och innehåll konstaterar utskottet att det framgår av förordning (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända att samhällsorienteringen bl.a. ska innehålla information om individens rättigheter och skyldigheter. Särskilt mot bakgrund av Liberalernas förslag uppmärksammar utskottet att det i det s.k. förordningsmotivet anges att denna obligatoriska del bl.a. bör innehålla rättigheter för homo-, bi- och transsexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. När det gäller förslag kan uppmärksammas att till de obligatoriska delarna hör också vad som benämns som ”att försörja sig och utvecklas i ” och i författningskommentaren anges att denna del bör innehålla information om att starta och driva företag. Vidare när det gäller samhällsorienteringens innehåll noterar utskottet att regeringen i ovan nämnda skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid talar om ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld inom olika verksamheter, bl.a. i samhällsorienteringen för nyanlända. Den nämnda skrivelsen behandlas utförligt av utskottet i betänkande 2016/17:AU5. När det gäller annan samhällsinformation, dvs. utanför den som erbjuds som samhällsorientering, noterar utskottet det som säger om vikten av att informera nyanlända om den svenska synen på bl.a. mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, och hedersrelaterat våld och förtryck. betonar vikten av information om arbetstagares rättigheter på den svenska arbetsmarknaden, bl.a. när det gäller skäliga löner och goda arbetsvillkor. Utskottet kan på ett principiellt plan instämma i det mesta av vad som sägs i dessa frågor. Det kan i sammanhanget noteras att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att ta fram en digital plattform med information på relevanta språk om hälsa och jämställdhet för nyanlända barn och unga. Det våldsförebyggande arbete som regeringen i och med detta uppdrag avser att stärka handlar delvis om att förändra stereotypa könsnormer som kopplar samman maskulinitet och våld. Liksom regeringen anser utskottet att information i dessa frågor är en förutsättning för nyanländas och asylsökandes hälsa och etablering i . Sammantaget konstaterar utskottet att regeringen har vidtagit relevanta och tillräckliga åtgärder för att i olika sammanhang informera om hur det svenska samhället är organiserat och den svenska synen på bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, jämställdhet och hedersrelaterat våld och förtryck. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionerna avstyrks därmed. Mottagande och insatser , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2907 av och (båda SD) och 2016/17:1316 av (MP), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 36 samt 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 38. Under har fört en extrem invandringspolitik, extrem i förhållande till folkviljan såväl som i jämförelse med våra grannländer. har beviljat över 1,7 miljoner människor uppehållstillstånd, enligt statistik, och såg vi hur antalet asylansökningar låg på över 1 000 personer per dag. Få andra länder i världen har haft en lika vidlyftig invandring sett till sin folkmängd. Till skillnad från utskottet är vi starkt kritiska till regeringens hantering av flyktingmottagandet. anser att ett ansvarsfullt flyktingmottagande måste utgå ifrån om det finns möjligheter att välkomna nya personer in i samhället. För detta krävs såväl ekonomiska som fysiska resurser, en balanserad arbetsmarknad och ett i allmänhet välfungerande samhälle. Självfallet måste även befolkningen känna sig redo och vilja ta emot de nyanlända. Eftersom det endast är kommunerna själva som har vetskapen om såväl befolkningens vilja som kommunens möjligheter och resurser är det för en självklarhet att det också bör vara upp till kommunerna att avgöra om dessa kan och bör anordna flyktingmottagande. För att värna enskilda kommuners självbestämmanderätt när det gäller mottagandet ska flyktingar endast anvisas till kommuner som frivilligt tecknat avtal med . Med hänvisning till det som anförts ovan anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om frivilligt flyktingmottagande i kommuner och att man i fortsättningen bör värna enskilda kommuners självbestämmanderätt när det gäller flyktingmottagande genom avtal med Mottagande och insatser , punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 38 samt 2016/17:1316 av (MP), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 36, 2016/17:2907 av och (båda SD) och 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 18. värnar öppenhet mot omvärlden. Sedan många decennier tillbaka kommer människor till för arbete, för studier, för kärlek eller för skydd. Det är någonting vi som land måste ta vara på. Med en välfungerande politik för integration och etablering kan bli ett välkomnande land för nya invånare. är tyvärr inte ett sådant land. behöver en politik för integration som ser problem och hittar lösningar. tror inte att lösningen är stängda gränser. Vi tror inte heller att utmaningarna är omöjliga och problemen eviga. Med närodlad politik, frihetliga reformer och en ambitiös liberal reformagenda kan integrationen vändas från utmaning till framgång. De förändringar som regeringen har genomfört kommer att få negativa konsekvenser, inte bara för öppenheten utan även för etableringen. De minskar både möjligheten för utsatta människor att söka asyl och möjligheten för de som får asyl att etablera sig i samhället. De gör byråkratin krångligare och mer omfattande, de gör vägen till jobb längre och de splittrar barnfamiljer. Det är också någonting som flera remissinstanser påtalat. För att kunna bevara öppenheten, värna ett effektivt mottagande och skapa en bättre etablering krävs många reformer, men det krävs andra reformer än regeringens begränsningspolitik. Jag anser därför att regeringen bör sträva mot ett öppnare där alla som får uppehållstillstånd i på ett snabbt och effektivt sätt kan bli en del av samhället. Mot bakgrund av de långa handläggningstiderna inom mottagningssystemet, den alltmer tudelade arbetsmarknaden och svårigheterna att få tag på en bostad anser jag att regeringen bör erkänna behovet av reformer av arbetsmarknaden, bostadsmarknaden, mottagandesystemet m.m. som antalet deltagare i och kostnaderna för etableringsuppdraget väntas öka kraftigt har etableringsreformen misslyckats med att uppnå önskade resultat. vill därför riva upp etableringsreformen och flytta tillbaka ansvaret till kommunerna. Jag anser därför att regeringen bör utreda hur mottagandeansvaret kan flyttas till kommunerna. Kostnaderna för nyanlända invandrare ska dock fortfarande täckas av staten. Jag delar alltså inte utskottets uppfattning att regeringen för en politik som skapar bästa möjliga förutsättningar för att ta emot nyanlända invandrare, utan menar att för att kunna bevara öppenheten och värna ett effektivt mottagande bör regeringen lägga om politiken. Mottagande och insatser , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 36 och 2016/17:1316 av (MP), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 14, 2016/17:2907 av och (båda SD), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 38 samt 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 18. vill se ett ändrat fokus i synen på mottagandet och etableringen av nyanlända invandrare. läggs mycket energi på att ställa krav på nyanlända i stället för att se över de system och strukturer som ska se till att de som fått asyl i kan etablera sig i samhället. I stället för att ensidigt ställa krav på nyanlända behöver vi ställa tydliga krav på att samtliga aktörer som deltar i mottagandets olika delar ska fullfölja sina åtaganden. Vi måste också ge tillräckligt goda förutsättningar för att alla parter – staten, kommunerna och individerna – ska kunna ta sitt respektive ansvar. Enligt mening bör staten ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter till . Flyktingmottagandet ska därför ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Däremot menar att kommunerna ska stå för själva genomförandet av introduktionen mot tillräcklig ersättning från staten. Det är i landets kommuner de nyanlända ska bo, arbeta och bygga sig en framtid. Därför bör kommunerna ha en tydlig roll i utförandet av introduktionen och mottagandet. ser kommunernas arbete med etablering väldigt olika ut. Det kommunala åtagandet bör regleras i en särskild förordning, där det bl.a. bör framgå att kommunen är skyldig att behandla alla lika oavsett ekonomisk ställning. Regeringen bör återkomma med förslag till en förordning i enlighet med detta i vilken kommunernas ansvar för nyanländas etablering regleras. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för att ta emot nyanlända invandrare menar jag att regeringen ytterligare bör verka för ett värdigt och rättighetsbaserat mottagande. Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26 samt 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41, 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22 samt 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3. plan för ett starkare ska bryta utanförskapet. Att förbättra integrationen i är centralt. har bara hälften av de som har kommit till som asylsökande ett jobb efter det att uppehållstillståndet beviljats. Enbart en av fyra har en helårsanställning. Det finns 130 utanförskapsområden där färre än hälften i arbetsför ålder arbetar, bidragsberoendet är utbrett och tre av fyra är födda i ett annat land. Arbetet för en bättre fungerande integration kommer att kräva långsiktighet och tålamod. Nya vägar in på arbetsmarknaden är avgörande. Vi behöver ha en tydlig fokusering på jobb man kommer till , stärka nyanländas möjligheter till arbete, satsa på anställningar som kombinerar jobb och utbildning samt skapa förutsättningar för fler enkla jobb. handlar integration inte enbart om arbete. Det handlar bl.a. också om att lära sig svenska för att snabbt komma in i samhället. Utan språkkunskaper är det svårt, i många fall omöjligt, att få ett jobb. Det gör det också svårare att bli en del av samhället i övrigt, t.ex. att följa med i barnens skolgång. Att lära sig svenska bör vara en central del i prövningen av uppehållstillstånd för de som saknar jobb och egen försörjning. Vi anser i enlighet med detta att regeringen bör verka för att det ställs krav på ansträngningar för att lära sig svenska för permanent uppehållstillstånd. I ett internationellt perspektiv är på många sätt ett av världens mest jämställda länder. Ändå återstår mycket att göra innan det svenska samhället och arbetslivet är jämställda. Det borde vara självklart att kvinnor och män ska behandlas lika av myndigheterna och få hjälp i lika stor utsträckning. Men så är inte alltid fallet . Inom asylprocessen och inom etableringsuppdraget är det inte sällan så att mannen särbehandlas, det är han som är och på olika sätt kommer i fokus för myndigheternas åtgärder. anser att detta är oacceptabelt, fel i sak och att det ger en felaktig bild av vad det svenska samhället står för. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att kvinnor och män behandlas lika av myndigheterna. En bristande jämställdhet när det gäller stöd och insatser för etablering förhindrar att fler kommer in snabbare på arbetsmarknaden. Det är t.ex. färre nyanlända kvinnor än män som deltar i arbetsmarknadsutbildning, förberedande utbildning och arbetspraktik. Det är också betydligt färre kvinnor än män som har instegs- eller nystartsjobb. Det är inte rimligt. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor. Detta är centralt för integrationen och förutsätter bl.a. att kvinnor och män får samma tillgång till bra insatser. Det kan uppnås genom t.ex. mer uppsökande verksamhet riktad till kvinnor från Arbetsförmedlingen eller genom mer samarbete mellan Arbetsförmedlingen och företag med många kvinnor. Det är inte ovanligt att människor under etableringen flyttar mellan olika kommuner. Detta gör det svårt att få kvalitet och kontinuitet i insatserna. För att få bättre kvalitet och progression inom etableringsuppdraget menar vi att regeringen bör vidta åtgärder så att full etableringsersättning villkoras mot att man blir kvar i den kommun där man påbörjat etableringen. Sammantaget delar vi inte utskottets uppfattning att regeringen för en ändamålsenlig integrationspolitik, utan vi menar att regeringen bör ändra inriktning på integrationspolitiken så att fler ges möjlighet till att få jobb, att försörja sig själva och att göra rätt för sig. Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14 och 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41, 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26. Vi delar över huvud taget inte utskottets uppfattning att regeringen för en kraftfull politik för nyanlända invandrares etablering. Tvärtom anser vi att regeringens enda svar på hur den ska komma till rätta med arbetslösheten är dyra arbetsmarknadspolitiska åtgärder med ingen eller mycket liten effekt. Till en del innebär denna politik också en subventionerad diskriminering av den svenska befolkningen. I första hand sker detta genom instegsjobben som innebär att arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får lönekostnaden subventionerad . Eftersom anser att en sådan arbetsmarknadspolitik är både diskriminerande och ineffektiv anser vi att regeringen bör verka för att slopa instegsjobben. Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41 samt 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26. När det gäller mottagandet av nyanlända invandrare anser att integrationspolitiken och insatserna inom etableringsuppdraget är illa organiserade och att de i stora delar har misslyckats. som antalet deltagare i etableringsuppdraget och kostnaderna väntas öka kraftigt har etableringsreformen misslyckats med att nå upp till önskade resultat. vill därför riva upp etableringsreformen och flytta tillbaka ansvaret till kommunerna. Jag anser därför att regeringen bör se över hur man kan flytta etableringen till kommunerna. Kostnaderna för nyanlända invandrare ska dock fortfarande täckas av staten. För att sänka kostnader och uppmuntra till ökad etablering på arbetsmarknaden anser jag att regeringen bör se över ersättningssystemen ur ett integrations- och etableringsperspektiv. Det gäller i första hand föräldrapenningen för att gynna föräldrarnas etablering på arbetsmarknaden. Det finns också skäl att titta närmare på andra ersättningssystem och hur de kan utformas på ett bättre sätt. Jag anser vidare att regeringen bör förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället. Detta kan ske genom att det offentliga blir bättre bl.a. på att bjuda in till samtal och samverkan och på att tillgängliggöra sina lokaler för föreningslivet på tider som annars är outnyttjade. Jag anser också att regeringen bör se över hur föreningar och frivilliga kan erbjuda nyanlända en väg in i samhället. I detta arbete bör man i större utsträckning ta lärdom av internationella och inhemska erfarenheter av civilsamhällets betydelse för integrationen. Sammantaget delar jag inte utskottets uppfattning att regeringen för en kraftfull politik för nyanlända invandrares etablering, utan jag anser att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder så att kan bli ett välkomnande land för nya invånare. Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23 samt 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41, 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26. tar patriarkala strukturer och bristande jämställdhet på allvar. När de används som slagträ i debatten för att misstänkliggöra flyktingar både skadar det jämställdheten och spär på rasistiska strömningar. Med en feministisk migrationspolitik kan vi säkerställa ett värdigt och inkluderande mottagande där alla människor har samma möjligheter att ta sig till och samma möjligheter att etablera sig i samhället. Det är så vi har byggt ett av världens mest jämställda länder, och det är så vi fortsätter att bygga ett mer rättvist och jämlikt . har utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) bedrivits av Nationella sekretariatet för genusforskning. Programmet syftar till att jämställdhetsintegrera arbetet i de 59 deltagande myndigheterna och har visat på stora förbättringsbehov inom bl.a. och Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens egna analyser visar att kvinnor tar del av myndighetens etableringsuppdrag i lägre utsträckning än män. Patriarkala strukturer i myndighetsutövande stärker patriarkala strukturer i samhället.