bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 26 poängterar motionärerna att det är viktigt att erbjuder internationellt konkurrenskraftiga näringsvillkor för att locka utländsk arbetskraft och forskningsinvesteringar. I yrkande 28 framhålls vikten av att mer behöver göras för att stimulera privata forsknings- och utvecklingsinvesteringar i . I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 23 förespråkar motionärerna ett stärkt företags- och forskningsklimat. Förutom särskilda satsningar på FoU och ett bra utbildningssystem är faktorer som skattenivåer och regelverk avgörande för företags investeringsvilja, menar motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3149 av m.fl (M) yrkande 7 framförs att innovationskontorens uppgift att medverka till kommersialisering av forskningen vid lärosäten bör stärkas. Enligt motionärerna bör därför det s.k. lärarundantaget ses över i syfte att stärka lärosätenas roll att stötta forskare i att nyttiggöra forskningen. I yrkande 8 anges att innovationskontorens uppgift bör tydliggöras i regleringsbreven. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 31 framhåller motionärerna att utvärdering av innovationskontoren visar att det är viktigt att stärka kvaliteten och likvärdigheten i dessas verksamhet. I yrkande 32 understryker motionärerna att samarbete med inkubatorer ska leda till att inkubatorernas fulla potential som kommersialiseringsmotorer utnyttjas. Yttranden från andra utskott är i sitt yttrande positivt till att regeringen identifierar ökad digitalisering som en av de prioriterade utmaningarna för att uppnå en hållbar utveckling globalt sett liksom en stärkt konkurrenskraft. Utskottet delar också bedömningen att det är avgörande att står starkt inför de möjligheter och utmaningar som digitaliseringen erbjuder för världsledande forskning och innovation. Likaså instämmer utskottet i att den snabba digitaliseringen som samhället genomgår öppnar stora möjligheter, som det också finns risker som måste beaktas, inte minst när det gäller skyddet av den personliga integriteten liksom nät- och informationssäkerhet. påminner om att regeringen presenterade en ny bredbandsstrategi som handlar om tillgång för alla till bredband, och att regeringen parallellt utformar en digitaliseringsstrategi för att stödja näringslivet och samhällsutvecklingen. Utskottet pekar vidare på att dess arbetsgrupp för forskningsfrågor tog fram rapporten – och (2016/17:RFR1). I rapporten framgår bl.a. att forskningen visar tydliga samband mellan tillgång till bredband och ekonomisk tillväxt liksom att den potentiella nyttan med bredband är mycket stor på lång sikt. uppmärksammar i sitt yttrande den utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet som lämnade betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). I betänkandet presenteras ett antal förslag för att öka möjligheterna att utveckla entreprenörskap och innovation inom flera områden som präglas av samhällsutmaningar. Ett sådant förslag riktar in sig på behovet att göra tydligare nationella prioriteringar för att kunna koncentrera begränsade resurser till områden där har bäst förutsättningar att lösa problem och utveckla internationell konkurrenskraft. Remisstiden för betänkandet gick ut och beredning av ärendet pågår inom . anför att utskottet behandlade regeringens skrivelse om exportstrategin (skr. 2015/16:48). Ett syfte med exportstrategin är att öka attraktionskraft för investeringar, och den innehåller ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta utmaningar för den svenska utrikeshandeln. Business har vidare fått i uppdrag att utveckla former och genomföra insatser för att inkludera innovativa och tidigt internationaliserade företag vid export- och investeringsfrämjande aktiviteter. I uppdraget ingår även att locka utländska start-up-företag att etablera sig i . har fattat beslut om ett nytt regelverk om upphandling (bet. 2016/17:FiU7) utifrån regeringens förslag (prop. 2015/16:195). konstaterar i behandlingen av ärendet att regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom den offentliga sektorn och näringslivet bl.a. för att innovationsupphandling ska bli en del av de upphandlande myndigheternas verksamhetsutveckling. tar också fram ett konkret metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling. Utskottet kan konstatera att regeringen har inrättat fem samverkansprogram och att dessa är kopplade till ett antal strategiska innovationsområden. Enligt utskottets mening innebär dessa satsningar och åtgärder en struktur för att kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och ytterst för att möta de samhällsutmaningar som beskrivs i propositionen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det krävs samverkan mellan lärosäten, näringsliv och övrig offentlig sektor för att ska kunna fortsätta vara en stark forsknings- och innovationsnation. Utskottet påminner om att universiteten och högskolorna spelar en viktig roll i arbetet med att nyttiggöra forskningsbaserad kunskap, bl.a. genom de innovationskontor och holdingbolag som finns knutna till lärosäten. Utskottet är också positivt till att lärosätena i ökad utsträckning kan stärka sin roll i detta avseende, även i förhållande till små och medelstora företag runt om i landet. Utskottet anser att det är viktigt att följa verksamheten vid lärosätenas innovationskontor och ser därför med tillfredsställelse att regeringen aviserar att se över kontorens roll och utveckling, inklusive relationen till inkubatorer. Utskottet noterar också att regeringen även aviserar att inriktningen på holdingbolag bör ses över. När det gäller digitalisering anser utbildningsutskottet, i likhet med trafikutskottet, att det är positivt att regeringen tar upp frågan om digitalisering och de möjligheter och utmaningar som finns förknippade med den snabba utvecklingen på området. När det gäller yrkanden om förslag att på olika sätt utveckla entreprenörskap och innovation liksom åtgärder som syftar till att förbättra möjligheten till export eller etablering i vill utbildningsutskottet uppmärksamma den redovisning som näringsutskottet ger om flera pågående aktiviteter med dessa syften. Utskottet konstaterar att fattat beslut om ett nytt regelverk om upphandling (bet. 2016/17:FiU7) utifrån regeringens förslag (prop. 2015/16:195) samt att regeringen har antagit en nationell upphandlingsstrategi och att tar fram metod- och kompetensstöd för innovationsupphandling. Vad gäller frågan om skatteregler kan utskottet notera att regeringen anger i propositionen att denna fråga behandlas i det förslag till nationell strategi för ESS som tagit fram. Utskottet utgår från att denna aspekt av villkor för att främja utländska forskare och investeringar övervägs av regeringen. Med hänvisning till beslutade och planerade åtgärder anser utskottet att motionärernas yrkanden är tillgodosedda. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:930 (S) yrkande 1, 2016/17:951 (S) yrkande 4, 2016/17:1730 (L) yrkande 5, 2016/17:3149 (M) yrkandena 7–8, 2016/17:3564 (C) yrkandena 22–23, 25 och 37, 2016/17:3566 (KD) yrkande 17 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 26, 28, 29, 31–32. Uppföljning och utvärdering av forskning och innovation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som behandlar uppföljning och utvärdering av forskning och innovation. Jämför reservationerna 75 (M, C, KD), 76 (L), 77 (C), 78 (L) och 79 (KD). Ett av regeringens övergripande mål med forskningspolitiken är att det ska ske en övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen. Som redovisas ovan har regeringen i budgetpropositionen bedömt att lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå bör öka . Avsikten med de ökade anslagen är att ge universitet och högskolor förbättrade förutsättningar att ta ett långsiktigt ansvar för utvecklingen av forskningen och möjliggöra ett antal förändringar som förväntas leda till ökad kvalitet. Lärosätena får därmed ökade förutsättningar att utveckla t.ex. interna system för utvärdering av forskningens kvalitet, att öka forskningsanknytningen av utbildningar på grundnivå och avancerad nivå och att öka samverkan med det omgivande samhället. Uppföljning och utvärdering på nationell nivå är viktiga verktyg i regeringens styrning av forskningspolitiken. Regeringen ser ett behov av uppföljning och utvärdering av forskning som bl.a. kan ge underlag för en nationell bild av kvaliteten på svensk forskning och hur den utvecklas i förhållande till regeringens mål. Dessa utvärderingar och uppföljningar bör komplettera varandra och ge en bred och mer heltäckande bild av forskningens kvalitet och bidra till kvalitetsutveckling. och högskolor har ett ansvar för att hög kvalitet nås i verksamheten, vilket framgår av högskolelagen (1 kap. 4 §). Det innebär ett ansvar för såväl forskningens förutsättningar och processer som dess resultat. Regeringen ser det som angeläget att detta ansvar tydligt reflekteras vid kvalitetssäkring av högre utbildning och forskning. Förutom att ha utvecklat interna processer för kvalitetssäkring har ett flertal lärosäten på eget initiativ även anlitat externa och oberoende sakkunniga för att utvärdera forskningens kvalitet. Det har varit ett led i kvalitetsutvecklingen och har även utgjort underlag för strategiska prioriteringar och beslut. Regeringen anser att sådana utvärderingar fyller en viktig funktion och välkomnar utvecklingen. fick 2013 i uppdrag att lämna förslag till en modell för resursfördelning som innefattar sakkunniggranskning av forskningens kvalitet och relevans (U2013/01700/F). Regeringen anser att förslag till utvärderingssystem är alltför kostsamt och arbetsbetungande för universitet och högskolor i förhållande till det mervärde som utvärderingarna skulle ge. Som framgår ovan har universitet och högskolor ansvar för att utbildning och forskning är av hög kvalitet, och har i uppgift att ansvara för nationell kvalitetssäkring. Därutöver framgår av förordningen (2009:975) med instruktion för att rådet ska främja den svenska grundforskningens kvalitet och förnyelse. Vidare framgår att särskilt ska utvärdera forskning och bedöma forskningen och dess vetenskapliga kvalitet och betydelse. har även enligt sin instruktion i uppgift att följa utvecklingen av svensk och internationell forskning samt att genomföra forskningspolitiska analyser och ge regeringen råd i forskningspolitiska frågor (2 §). Av förordningen (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd respektive förordningen (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande framgår att råden har i uppgift att utvärdera den forskning som de har fördelat medel till. Forskningsråden har således en viktig roll i att förse regeringen med underlag utifrån sina ansvarsområden. För att nå regeringens mål om en övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen behövs det insatser som är inriktade på både kontroll och på kvalitetsutveckling. är den myndighet som har ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn och har ett ansvarsområde som omfattar hela högskolans verksamhet. Mot den bakgrunden avser regeringen att ge i uppgift att även ansvara för kvalitetssäkring av forskning. Granskningarna av forskningsverksamheten bör vara inriktade på både kontroll av resultat och på kvalitetsutveckling. Det är därför viktigt att granskar att kvalitetssäkringsarbetet på lärosätena ger resultat och inte stannar vid granskning av universitetsövergripande dokument och riktlinjer. Även tematiska utvärderingar av frågor med relevans för forskningen, t.ex. jämställdhet inom forskningen, villkor för unga forskare och samverkan med det omgivande samhället kan vara relevanta, liksom uppföljning av regeringens mål och delmål för forskningspolitiken. De tematiska granskningarna kan bidra till viktig kunskap och nationella jämförelser av hur lärosätena arbetar och vilka resultat som har nåtts i en viss fråga. Ett mer sammanhållet system för kvalitetssäkring som inkluderar högskolans hela verksamhet bedöms kunna bidra till en ökad koppling mellan forskning och utbildning, t.ex. genom att hela kunskapsmiljöer granskas samlat. Även risken för att samma verksamhet, t.ex. utbildning på forskarnivå, granskas i flera olika system bedöms minska om det nationella systemet för kvalitetssäkring av utbildning och forskning är sammanhållet. För att få en samlad nationell bild av forskningsverksamheten vid universitet och högskolor och kunna bedöma hur målen för forskningspolitiken uppfylls behöver utvärderingar kompletteras med uppföljning och analys. Regeringen har behov av underlag både för den årliga styrningen av universitet och högskolor och för den mer långsiktiga utvecklingen av forskningspolitiken. Det är också viktigt att medborgarna på ett transparent sätt kan följa den statligt finansierade forskningens kvalitet och effekter. Särskilt viktigt blir det att kunna mäta om målen för tio-årsperioden och de förväntningar på ökad kvalitet i forskningen som följer av ökade anslag till forskning och utbildning på forskarnivå uppnås. Regeringen ser dock ett behov av både ett utvecklingsarbete och en ökad samordning och systematik i de uppföljningar och analyser som berörda myndigheter ansvarar för. Regeringen avser därför att ge dessa myndigheter i uppdrag att utveckla uppföljningen av hur svensk forskning på nationell nivå utvecklas i förhållande till regeringens mål och till utvecklingen i omvärlden. I det arbetet är det centralt att involvera universitet och högskolor för att säkerställa att de uppgifter som behöver inhämtas för uppföljningen blir relevanta och av hög kvalitet. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 21 poängteras att regeringen bör ge en snabb reaktion på de rekommendationer som ges efter utvärderingar, t.ex. av de långsiktiga strategiska forsknings- och innovationsområdena. I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 13 vill motionärerna se en översyn av innovationssystemet. Systemet omsätter mycket offentliga medel och det behövs en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat, menar motionärerna. I yrkande 14 förespråkas att samhällsnyttan med innovationer utvärderas. I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 8 framförs att regeringen bör ge ett särskilt uppdrag att göra jämförande utvärderingar av olika forskningsområden för att kunna jämföra kvaliteten på svensk forskning med motsvarande forskning i andra tunga forskningsländer. I yrkande 11 förespråkar motionärerna att långsiktigt strategiska satsningar på forskning och innovation ska utvärderas systematiskt, avseende kvalitet och effektivitet. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 9 begärs att en utredning tillsätts med uppdrag att lämna förslag om hur statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation kan utvärderas. Enligt motionärerna saknar ett system för en samlad och oberoende analys av vilka resultat och effekter som statliga investeringar har inom dessa områden. Samma yrkande framförs i kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 6 och i kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 6. instämmer i sitt yrkande i motionärernas uppfattning att det är svårt att ha överblick över innovationssystemet och de många aktörer som finns vad gäller både innovationsfrämjande och forskningsinstituten. Detsamma gäller det faktum att de system och aktörer som finns inte är så väl kända bland de målgrupper som skulle kunna dra nytta av deras verksamheter. Utskottet konstaterar att det har genomförts flera översyner av statens stöd till innovation och företagande. påpekar att regeringen, i sin skrivelse till (skr. 2016/17:79) med anledning av granskning av statligt stöd till innovation och företagande, uppger att arbetet med utvärderingar och analysmetoder ska utvecklas. Myndigheten Tillväxtanalys ska få en central roll i att hålla ihop utvecklingsarbetet för att på ett mer ändamålsenligt sätt kunna bidra till mer systematisk och sammanhållen kunskap om företagsstöd. Myndigheten ska även ges ett uppdrag att i samverkan med näringslivsfrämjande myndigheter ta fram förslag till en sammanhållen metodik för att analysera och utvärdera sådana offentliga insatser som är avsedda att leda till strukturomvandling och ekonomisk förnyelse. kommer att behandla den ovannämnda skrivelsen. påminner vidare om att (SOU 2016:72) hade i uppdrag att se över, analysera och lämna förslag på hur det svenska innovations- och företagsfrämjande stödet kan samordnas och effektiviseras för ökat entreprenörskap, stärkt tillväxtförmåga, ökad internationalisering och ökad innovationskapacitet. Utredningen har remissbehandlats och beredning pågår i . Utskottet ser med tillfredsställelse att regeringen i propositionen betonar vikten av uppföljning och utvärdering av forskning. Utskottet noterar att regeringen ser ett behov av både ett utvecklingsarbete och en ökad samordning och systematik i det arbetet och att berörda myndigheter därför ska få i uppdrag att utveckla uppföljningen av hur svensk forskning utvecklas i förhållande till målsättningar och omvärlden. Enligt utskottet finns det därmed goda förutsättningar för en utveckling av arbetet med att följa upp och utvärdera forskningen. Utskottet menar att det är av stor vikt att kunna följa utvecklingen av forskningsverksamheten, inte minst utifrån de ökade anslagen till forskning som har beslutat om och regeringens nya mål för forskningspolitiken, och ser därför med förväntan fram emot resultatet av det aviserade utvecklingsarbetet. När det gäller frågan om bedömningar av arbetet med innovationsstödet i vid bemärkelse är utskottets mening att det även inom detta område finns förutsättningar till utveckling genom de förslag om åtgärder för att förbättra systemet genom utveckling av analys och utvärderingar av innovationsstödsinsatser som regeringen har presenterat i en skrivelse (skr. 2016/17:79) med anledning av granskning av statligt stöd till innovation och företagande. (SOU 2016:72), som har presenterat förslag om effektivisering och samordning av innovationsstödet, bereds dessutom i . Mot denna bakgrund finner inte utskottet anledning att föreslå att begär ytterligare åtgärder i frågan. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:3564 (C) yrkandena 6 och 21, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 6 och 13–14, 2016/17:3567 (L) yrkandena 8 och 11 samt 2016/17:3568 (M) yrkande 9. EU:s ramprogram för forskning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om inriktningen på EU:s forskningsprogram och andel av beviljade EU-medel för forskning. Jämför reservationerna 79 (M), 80 (SD) och 81 (M, C, L, KD). EU:s ramprogram för forskning och innovation för perioden –2020, Horisont 2020, som även omfattar Euratom (kärnforskning) och för innovation och teknik (EIT), är EU:s åttonde ramprogram. Det är världens största forskningsprogram och den tredje största posten i EU-budgeten med 2014–2020. Horisont 2020 antogs i ett ordinarie lagstiftningsförfarande och började gälla . Inför kommissionens förslag till det nya åttonde ramprogrammet hade utbildningsutskottet överläggningar med regeringen. Utskottet granskade också kommissionens grönbok om ett ramverk för EU:s forskningsfinansiering och subsidiaritetsprövade förslagen om Horisont 2020. Utskottet hade överläggningar om Horisont 2020 och regeringen redovisade sitt upplägg inför förhandlingarna i . Huvudprincipen för tilldelning av medel ur ramprogrammet för forskning och innovation är att i öppna utlysningar och full konkurrens välja ut de projektansökningar som visar mest excellens jämte nytta och genomförandekvalitet. Svenska aktörer har varit framgångsrika i tidigare ramprogram, vilket därför gett ett positivt finansiellt återflöde för . Under det förra ramprogrammet (FP7, i kraft åren 2007–2013) var ett av de tio mest framgångsrika länderna, och svenska organisationer beviljades totalt ca –2013, vilket motsvarar av ramprogrammets fördelade medel. I de första utlysningarna har beviljandegraden för svenska aktörer varit fortsatt god. medverkan till att Horisont 2020 genomförs väl sker framför allt genom arbetet i programkommittéerna och framtagandet av dess tvååriga arbetsprogram. Arbetsprogrammen för perioden och 2017 beslutades efter förhandlingar i alla programkommittéer under Horisont 2020, och de sista arbetsprogrammen för perioden –2020 ska beslutas . Representanter för och myndigheter ingår i programkommittéerna som leds av kommissionen. Kommissionen genomför en halvtidsutvärdering av nuvarande ramprogram, Horisont 2020, som väntas /. Det pågår också en preliminär utvärdering av de gemensamma företagen inom Horisont 2020 i form av ett s.k. öppet samråd där kommissionen har bett berörda parter om synpunkter senast . Kommissionens förslag till nästa fleråriga forskningsramprogram väntas . har lämnat sina rekommendationer för EU:s kommande ramprogram till kommissionen och även till som ett underlag till det kommande svenska inspelet för nästa ramprogram. Rekommendationerna har tagits fram i en process som involverat , ämnesråd, råd, kommittéer samt även forskare och personal på svenska lärosäten genom en enkät. vill bl.a. att grundforskning ska integreras i ramprogrammets alla delar, att det europeiska forskningsrådet (ERC) ska ha en fortsatt stark roll och att de tre pelarna från Horisont (excellent forskning, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar) ska behållas. Inriktningen på EU:s forskningsprogram I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 13 anser motionärerna att regeringen ska arbeta fram en handlingsplan för att tidigt kunna påverka kommande ramprogram inom EU. Genom att påverka inriktningen på EU:s forskningsprogram kan man ta hem mer resurser för forskning, innovation och infrastruktur, menar motionärerna. I kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att ska verka för en förändrad inriktning på forskningen inom EU. Motionärerna menar att det är fel att EU prioriterar regioner där forskning och innovation är som svagast i stället för att omvandla bra kunskapskluster till världsledande. Motionärerna anser att regeringen ska verka för att EU satsar på den bästa forskningen, utvecklingen och innovationen. andel av beviljade EU-medel för forskning I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 3 anser motionärerna att åtgärder bör vidtas för att ska öka sin andel av beviljade medel från EU:s forsknings- och partnerskapsprogram. Enligt motionärerna visar statistiken att andel av beviljade medel har minskat jämfört med EU:s förra forskningsprogram. Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 5. Utskottet vill peka på den betydelse som forskningen inom EU har generellt. Utskottet ser att det finns ett samband mellan inriktningen på programmen och den möjlighet man har att få del av EU:s forskningsmedel. Utskottet menar att det är viktigt att tidigt kunna påverka EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation och utgår från att regeringen, liksom inför tidigare ramprogram, är aktiv inför nästa programperiod. Liksom inför nuvarande program, Horisont 2020, kommer utskottet att kunna delta i beslutsprocessen och ser därför inte anledning att föreslå någon åtgärd med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:2520 (SD) yrkande 3, 2016/17:3564 (C) yrkande 5, 2016/17:3566 (KD) yrkande 5, 2016/17:3567 (L) yrkande 9 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 3 och 13. Internationella studenter och forskare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. hinder för internationella studenter och forskare och rekrytering av internationella forskare. Jämför reservationerna 82 (M, C, L, KD), 83 (M) och 84 (L). Vissa regler kring permanent uppehållstillstånd i utlänningslagen (2005:716) ändrades (prop. 2013/14:213, bet. 2013/14:SfU13, rskr. 2013/14:337).