bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Motionärerna föreslår vidare en lägre pris- och löneomräkning , vilket påverkar anslagen 1:3 , 1:9 , 1:12 Transportstyrelsen, 1:13 Trafikanalys och 2:1 . Sammantaget föreslår en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2017/18:3818 av m.fl. (L) betonas att välfungerande kommunikationer och modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen Transportsektorn bär ett stort ansvar i arbetet för en fossilfri fordons- Motionärerna betonar att man inte vill förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Motionärerna avslår regeringens satsning om på gratis kollektivtrafik för ungdomar och prioriterar i stället till kollektivtrafik på landsbygden, vilket inkluderar åtgärder för höjd säkerhet i anslutning till hållplatser och perronger. erna accepterar regeringens punktsatsning på vägnät om 50 miljoner kronor men prioriterar i stället vägen mellan och för samma summa för att bl.a. gynna cykelturismen. För en förstärkning av vägar i anslutning till industri och hamnar avsätts . regeringens satsning på stadsmiljöavtal på då de anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till del snarare än samt- För att prioritera andra satsningar avvisas vidare på Sammantaget föreslår motionärerna en minskning av anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur med och av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med 51 mil- joner kronor jämfört med regeringens förslag. Motionärerna uppmärksammar att en nationell mobilitetsplan skulle kunna länka samman trafikslagen genom en digital plattform. under anslaget 1:3 för genomförandet av en pilotstudie om hur en nationell mobilitetsplan kan utformas. att en samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande. bidra till samplaneringsåtgärder för ökat bostadsbyggande. motionärerna en ökning av anslaget 1:3 med . Motionärerna avvisar regeringens förslag om att höja anslaget 1:6 Ersätt- ning avseende icke statliga flygplatser eftersom de avvisar regeringens förslag Motionärerna föreslår därför en minskning av anslaget med För att prioritera andra satsningar avvisas även 17 mil- joner kronor på anslaget 1:12 Transportstyrelsen, då motionärerna i stället för bonus–malus vill se en omvänd miljöbilsbonus. En minskning av anslaget 1:12 med sammanlagt föreslås. För att prioritera andra sats- ningar föreslås vidare en minskning av anslaget 2:1 med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna betonar att cyklismen behöver ges bättre förutsättningar och föreslår därför medel till en nationell satsning på utveckling av cykel- Barn behöver få utbildning i skolan om cykling och trafiksäker- het, och deras framkomlighet i trafiken bör prioriteras. dessutom behov av ett nationellt kunskapscenter för cykling som ska bistå kommuner och regioner i planering och utformning av strategier för cykling. Motionärerna välkomnar regeringens alternativa satsning på ett nationellt för cykling men anser att det är fel att lägga uppdraget under (), varför regeringens satsning på under anslaget 1:9 avslås. I stället avsätter motionärerna till en nationell satsning på cykelinfrastruktur under anslaget 1:1 samt till ett nationellt för cykling. Motionärerna prioriterar även en satsning på cykling och barn som uppgår till . Sammantaget föreslås att det nya anslaget Cykelkansli tillförs . Också i motion 2017/18:3627 av (L) yrkande 7 föreslås att ett nationellt cykelkansli med en cykelsamordnare inrättas. Motionärerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned , vilket påverkar bl.a. anslagen 1:1 Utveckling av statens trans- portinfrastruktur, 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, 1:3 och 1:12 Transportstyrelsen. Sammantaget föreslår Liberalerna en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) betonas att goda kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. I yrkande 1 föreslår motionärerna anvisade anslag . Motionärerna konstaterar att det byggs infrastruktur i hög takt. Med infrastrukturen möjliggörs också nya lägen för bostäder. Motionärerna lyfter bl.a. fram att investeringarna i nya stambanor och höghastighetsjärnväg ska anslagsfinansieras och betonar särskilt behovet av att Ostlänken byggs ut först med högsta prioritet för etappen –. Motionärerna avvisar de förslag som regeringen framför i årets budgetproposition vad gäller avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar , vilket innebär en budgetförstärkning på , som man föreslår att ytterligare minskas på tidigare aviserade åtgärder för stadsmiljöavtal. Motionärerna föreslår att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna vill satsa mer på drift och underhåll av järnvägen (yrkande 22) och också öka investeringarna i väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo i hela landet (yrkande 26). Motionärerna vill liksom regeringen öka investeringarna i väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden med . Motionärerna anser vidare att regeringens satsning på säkerhet ska utökas med samt riktas mer på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten. Motionärerna föreslår sammantaget att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med . Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:3 minskas med jämfört med Motionärerna säger vidare nej till regeringens förslag till nationell flygskatt och att öka anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplaster som är en kompensation för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade drifts- underskott vid vissa flygplatser. Motionärerna föreslår därför att anslaget 1:6 minskas med jämfört med regeringens förslag. erna föreslår vidare att anslaget 1:7 Trafikavtal minskas med 30 miljoner kronor och att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med 14 miljoner kronor jämfört med regeringens förslag. Motionärerna vill främja cykling bland ungdomar och nya svenskar (yrkande 46). Motionärerna lyfter fram att framkomligheten för cyklister ska prioriteras vid stadsplanering och infrastrukturinvesteringar och att det finns behov av en särskild satsning för att främja cykling bland ungdomar och nya Motionärerna föreslår därför ett nytt anslag, Cykelinfrastruktur, om- För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. för fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur, vilket ska kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt Motionärerna föreslår därför ett nytt anslag, Laddinfrastruktur, Motionärerna anser att det finns utrymme för en nedjustering av pris- och löneomräkningen, vilket skulle bidra till en effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur, 1:3 och 1:12 Trans- Sammantaget föreslår en minskning av anslagen för 2018 med totalt jämfört med regeringens förslag. Av bestämmelserna i budgetlagen följer att beslut om anslag eller andra utgifter i staten fastställs för varje utgiftsområde genom ett särskilt beslut, vilket innebär att samtliga anslag under ett utgiftsområde behandlas i en punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut och måste inrymmas i den ram som har lagt fast för utgiftsområdet. Utöver själva anslagen ska även andra förslag som påverkar anslagsnivån behandlas under samma punkt i förslaget till riksdagsbeslut. Regeringens förslag till anslag innebär att sammanlagt ca anvisas, varav till transportpolitiken och till politiken för informationssamhället. Förslaget är beräknat med utgångspunkt i målen för transportpolitiken och politiken för informationssamhället och i enlighet med den inriktning på politiken som redovisas i budgetpropositionen. Genom ett yttrande till finansutskottet har trafikutskottet ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer (yttr. 2017/18:TU1y). Avvikande meningar lämnades av , . I det följande redovisas utskottets ställningstagande till regeringens förslag till medelsfördelning och till de frågor som har förts fram i motioner i samband med lämnade förslag till alternativa medelsanvisningar. Utveckling av statens transportinfrastruktur Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande infrastruktur som bidrar till att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Välriktade investeringar i transportinfrastrukturen är en grundläggande del av samhällsbygget som skapar framtidstro och förbättrar tillgängligheten för kvinnor och män till bostäder, arbete, service och kultur. beslutade om en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029, varav till drift, underhåll och reinvestering i statliga järnvägar, till drift och underhåll av statliga vägar och till utveckling av transportsystemet (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Utöver planeringsramen tillkommer medel från trängselskatter, lån, infrastrukturavgifter, banavgifter och olika former av medfinansiering – totalt ca . Sammantaget innebär detta att satsningar på en historiskt hög nivå kommer att kunna genomföras under den kommande planperioden för att komma till rätta med de stora behov som finns inom transportsektorn. Utskottet ser positivt på de satsningar på att utveckla statens transportinfrastruktur som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Utskottet välkomnar den föreslagna utökningen av satsningen på kollektivtrafik på landsbygden. Utskottet delar regeringens bedömning att en utökning av satsningen bidrar till att ytterligare främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd. Utskottet vill framhålla att det är positivt att ska samråda med regionala utvecklingsansvariga aktörer om vad som kan uppnås i respektive län innan förslag lämnas till regeringen om hur medlen bäst kan användas. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att ska genomföra förbättringsåtgärder på vägnät i syfte att öka framkomligheten och förbättra trafikmiljön. Utskottet är positivt till Gotlandssatsningen och delar regeringens bedömning att det är viktigt att åtgärderna planeras i samråd med . Utskottet menar att det är angeläget att främja kollektivtrafiken och att minska resandets miljöpåverkan. Alla skolungdomar i hela landet, oavsett vilken ekonomisk situation de befinner sig i, ska kunna ta sig till sommarjobb och fritidsaktiviteter under sommarloven. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag om att införa ett statligt bidrag för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar . presenterade ett förslag till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden 2018–2029. En av de frågor som tas upp i planförslaget är förbättrade förut- sättningar för näringslivet. föreslår olika trimningsåtgärder som ska förbättra förutsättningarna för näringslivets transporter, bl.a. att en utpekad del avsätts till en s.k. näringslivspott med syfte att stärka näringslivets och tågoperatörernas inflytande på prioritering av smärre åtgärder. fram emot den fortsatta beredningen av förslag. Mot bakgrund av motionsförslaget om att skjuta upp införandet av det euro- peiska signalsystemet för järnvägar, System (ERTMS), vill utskottet betona att det är ett gemensamt signalsystem Enligt EU:s TEN-T-förordning ska medlemsländerna ha infört ERTMS på stomnätet . 2017 motionsförslag om att pausa införandet av ERTMS (bet. och 2016/17:TU17). Utskottet framförde bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät senast Utskottet underströk betydelsen av att man i det fortsatta arbetet tar till vara de erfarenheter som arbetet med ERTMS har gett för att systemet ska införas på ett smidigt och kostnadseffektivt sätt i . påminner också om att tillkännagav för regeringen att den bör verka för att införandet av ERTMS sker samordnat med grannländer och i nära samråd med branschaktörerna samt med beaktande av järnvägens totala funktionssätt (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Mot bakgrund av motionsförslaget om att inrätta ett transportpolitiskt råd vill utskottet understryka att det behövs underlag av god kvalitet som grund för förslag och prioritering av insatser för att kunna uppfylla de Utskottet vill påminna om att Trafikanalys är en myndighet som ska ge kunskapsunderlag till beslutsfattare inom transport- Trafikanalys ska bl.a. utveckla transportpolitiken genom att granska, analysera, följa upp och utvärdera åtgärder, analysera transportpolitikens om- värld samt sprida kunskap, erfarenheter och resultat från verksamheten. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att kvalitetsgranska förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2029 och för- slagen till trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfra- Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill vidare lyfta fram att utvecklingen och effektiviseringen av transportsystemet har betydelse för bostadsbyggandet. Det finns huvudsakligen tre typer av åtgärder som ger effekter på bostadsbyggandet: dels sådana som ökar tillgängligheten och förstorar arbetsmarknadsregionen, dels sådana som minskar infrastrukturens påverkan på platser där efterfrågan på bostäder är hög, dels sådana som ger mer effektiva transporter i tätorter genom att t.ex. möjliggöra överflyttning av trafik till mer yteffektiva transportslag som kollektivtrafik och cykling. Utskottet konstaterar att dessa tre typer av åtgärder har varit utgångspunkter i förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029. Mot bakgrund av motionsförslagen om att avvisa satsningen på stadsmiljöavtal vill utskottet påminna om att regeringen lanserade en satsning på stadsmiljöavtal som uppgick till . Satsningen har därefter utökats. Utöver stöd till investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och för nya transportlösningar för kollektivtrafik omfattar stadsmiljöavtalen även insatser för ökat cyklande. Syftet med satsningen är att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik eller cykel. Utskottet kan konstatera att stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas omfatta 2018–2029. Utskottet välkomnar detta och vill betona att stadsmiljöavtalen fyller en viktig funktion när det gäller att skapa en sådan kollektivtrafik som medborgarna efterfrågar. Satsningen på stadsmiljöavtal innebär att större fokus kan läggas på arbetet med hållbara stadsmiljöer och på att möjliggöra ökade investeringar i anläggningar för kollektivtrafiken såväl lokalt som regionalt samt i anläggningar för nya transportlösningar. Utskottet har framfört att cykeln är ett transportmedel med många fördelar, bl.a. för stadsplanering, för miljö- och klimathänsyn samt för folkhälsan. Utskottet ser därför positivt på att de medel som avsätts för stadsavtalen numera också kan användas för att främja ökat cyklande. Mot bakgrund av motionsförslaget om laddinfrastruktur vill utskottet betona att elfordon ska vara en trygg investering och att hinder för att använda elfordon ska undanröjas, bl.a. genom en utbyggnad av laddinfrastrukturen. Ut- skottet välkomnar därför regeringens förslag om att öka anslag med 2018 för att genomföra en översyn av hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. Utskottet noterar vidare att regeringen avser att inom utgiftsområde 21 arbeta med regionala planer för infrastruktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn. fanns ca 2 000 Genom Klimatklivet har ca 9 000 nya laddpunkter fått Genom ett nytt s.k. ladda-hemma-stöd, som blir en del av Klimatklivet, ska det bli enklare och billigare för hushållen att installera laddpunkter för elfordon i hemmet, och därmed bidra till omställningen till hållbara Vidare vill utskottet framhålla att det inom utgiftsområde 20 redan finns ett anslag som får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utskottet vill i likhet med föregående år framhålla att en välfungerande järnväg är en förutsättning för att detta trafikslag ska bli ett attraktivt alternativ såväl för industrins godstransporter som för arbetspendlingen. järnvägssystemet fungerar väl kan det också på ett effektivt sätt bidra till att uppnå de transportpolitiska målen och utveckla ett hållbart samhälle. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att satsningar på järnvägen är ett Utskottet välkomnar detta och konstaterar att insatserna för att förstärka underhållet på järnvägen har medfört ökade möjligheter att uppnå de De ökade underhållsinsatserna på järnvägen har också medfört att arbetet har kunnat koncentreras till de stora och mest trafikerade områdena där behoven och kapacitetsbristen är som störst. Utskottet vill understryka att de fortsatta insatserna innebär en kraftfull satsning på drift och underhåll, men också att nyinvesteringar blir möjliga. årliga anslaget till järnvägsunderhåll har redan tidigare ökat med , och tas nästa steg. Anslagsmedlen till drift och underhåll av järnvägen ökar med den kommande plan- perioden –2029, dvs. jämfört med innevarande plan- Utskottet delar i sammanhanget regeringens bedömning att det är centralt att underhållsverksamheten organiseras så att största möjliga nytta uppnås av de medel som tillförs drift och underhåll av järnvägen. Diagram 3 Utvecklingen av anslagsposten för drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2010–2020 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Källa: Regleringsbrev för och –2017. regeringens förslag och –2020 regeringens preliminära beräkning enligt prop. 2017/18:1 utg.omr. antog regeringens förslag till ändring i lagen om vägtrafikdefinitioner. Ändringen innebär att en ny bärighetsklass införs, BK4, som gör det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer (prop. 2016/17:112, bet. 2016/17:TU14). Utskottet ansåg att utskottets uttalanden bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för BK4, nämligen att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Regeringen framhöll i den bakomliggande propositionen att de ekonomiska konsekvenserna för beror på i vilken takt och omfattning det allmänna vägnätet öppnas för tyngre fordon och vilken standard dessa vägar har. Totalt finns det avsatta till bärighetsåtgärder inom planperioden –2025. redovisade i en rapport en kostnad om till högre bärighet på ett utpekat vägnät. Regeringen pekade dock på att osäkerhetsfaktorerna vid sådana beräkningar är flera. Mot bakgrund av motionsförslagen om att förstärka vägarna för tyngre transporter vill utskottet påminna om att medel till bärighetsåtgärder finns avsatta i den nationella planen, och att det inom ramen för detta finns möjlighet att genomföra åtgärder för högre bärighet (BK4) på ett utpekat vägnät. Det är inom ramen för åtgärdsplaneringen som man prövar medelsbehoven med hänsyn tagen till olika behov i transportsystemet och den samhällsekonomiska nyttan. Beslutet om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen för planperioden –2029 innebär att ska användas till vidmakthållande av statliga vägar, inklusive bl.a. bärighetsåtgärder (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4). tera att i sitt förslag till nationell plan har redovisat åtgärder i form av förstärkning av broar och vägar för att höja bärigheten och förbättra framkomligheten för tung trafik på vägnätet. En särskild satsning på ett BK4-vägnät föreslås för att möjliggöra tyngre lastbilstransporter. menar att satsningen också bidrar till att vägnätet ska vara tillgängligt året runt. I satsningen ingår det även att genomföra riskreducerande åtgärder för att klimatanpassa det regionala och nationella vägnätet, samt tjälsäkringsåtgärder. Enligt sker bärighetssatsningen till betydande del i landsbygdsregionerna. Utskottet ser positivt på denna satsning. Utskottet noterar att det av regeringens resultatredovisning framgår att tillståndet för det belagda vägnätet sammanfattningsvis var oförändrat jämfört med . Tillståndet för storstadsvägarna, där högre krav på jämnhet ställs, har försämrats, som tillståndet för övriga vägar har förbättrats. Det sammantagna brobeståndets tillstånd har enligt regeringen försämrats något , vilket innebär att kostnaden för att reparera skadorna har ökat. har antalet broar som inte klarar de laster de byggts för minskat . Jämfört med 2009 har enligt regeringen kvaliteteten framför allt på storstadsvägar förbättrats. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att satsningar på förbättrat vägunderhåll på landsbygden om har beslutats för perioden –2019 för att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygden. Årets budgetproposition innebär att satsningen på underhåll av vägar på landsbygden utökas med och förlängs –2020. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att åtgärder som kan omfattas är beläggningsunderhåll och åtgärder för bärighet och tjälsäkring, vilket är mycket viktigt för vägnätet på landsbygden. Diagram 4 Utvecklingen av anslagsposten för vidmakthållande av väg 2014–2020 Källa: Regleringsbrev för –2017. regeringens förslag och –2020 regeringens preliminära beräkning enligt prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottet ser med oro på att det på järnvägsstationer förekommer brottslig verksamhet och störning av allmän ordning och säkerhet. En konsekvens av detta kan bli att resenärer upplever vissa stationer som otrygga och kanske väljer andra kommunikationsmedel. Utskottet konstaterar att ansvarar för trafiksäkerhet och allmän trygghet på järnvägsstationer och invid den statligt ägda spåranläggningen inklusive perronger. Inom ramen för sitt ansvar som infrastrukturförvaltare och som ett led i att öka säkerheten och tryggheten planerar för en översyn och utökning av antalet järnvägsstationer som har bevakning och kameraövervakning, vilket utskottet välkomnar. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma att genomför trygghetsskapande åtgärder med stationsvärdar vid stationer i samverkan med andra aktörer som en arbetsmarknadsåtgärd. Utskottet ser positivt på den förstärkning av detta arbete som planeras för de kommande tre åren. Utskottet välkomnar att regeringen beslutade om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling som ska bidra till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. Strategin ska bl.a. fungera som en plattform för ett fortsatt gemensamt arbete inom området. I anslutning till arbetet med cykelstrategin har regeringen fattat beslut om ett antal uppdrag för en ökad och säker cykling. I riksdagsskrivelse 2014/15:123 tillkännagavs att regeringen bör ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (bet. 2014/15:TU5). Regeringen pekar i årets budgetproposition på att den har beslutat om den ovannämnda nationella strategin för ökad och säker cykling, vilken ger uttryck för regeringens ambitioner inom cykling och som också ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet. Regeringen framhåller att strategin kommer att både följas upp och vidareutvecklas.