bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — valde att lämna försvarsöverens- kommelsen när det stod klart att regeringen inte kunde tänka sig att leverera den höjning av anslagen som försvaret behöver. Den ram som de andra partierna kommit överens om räcker inte för att åtgärda de problem Krist- demokraterna menar finns. Sammanlagt vill motionärerna se en förstärkning av försvarsanslagen med ca 2018–2020. En skola där ingen lämnas efter Skolans uppgift är enligt motionärerna att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxen- livet. För att fördjupa skolans kunskapsuppdrag vill man öka tillgången på speciallärarkompetens, införa fler karriärlärartjänster och tillföra mer resurser till utsatta skolor. Motionärerna ser både ett behov av att skolan fördjupar sitt kunskapsuppdrag och ett behov av insatser för att vända trenden med barn och unga som mår dåligt och drabbas av psykisk ohälsa. I det arbetet vill man stärka familjer, barn- och ungdomsvården, skolan och den ideella sektorn t.ex. genom evidensbaserade antimobbingsprogram och utbildningsträffar för föräldrar. avlämnade propositioner och utredningsbetänkanden Proposition 2017/18:22 Ytterligare verktyg för makrotillsyn överlämnade regeringen proposition 2017/18:22 till . I propositionen föreslås lagändringar som innebär att ges ytterligare verktyg för makrotillsyn. Förslagen innebär i huvudsak att det införs krav på att kreditinstitut och företag som bedriver verksamhet enligt bolånelagen ska bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden, att amorteringskravet ska tillämpas också av sådana kreditgivare som bedriver verksamhet enligt bolånelagen och att det införs en möjlighet att i erkänna krav som ställs upp i en offentlig reglering inom ett annat land inom EES och som motsvarar amorteringskravet eller kravet på att vissa företag ska bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att de inte bidrar till finansiella obalanser på kreditmarknaden. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen behandlas i finansutskottet , och beslutet i kammaren är planerat till . 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN SOU 2017:78 En sammanhållen budgetprocess Kommittén har haft i uppdrag att analysera och ta ställning till vilka slags lagförslag som ska behandlas inom ramen för budgetprocessen och hur detta ska regleras i lag. I uppdraget ingick även att analysera hur förslag till budgetrelaterade tillkännagivanden ska behandlas i budgetprocessen och hur förslag som väcks inom utanför den ordinarie budgetprocessen och som har en tydlig påverkan på statens budget ska hanteras, samt att se över i vilken utsträckning dessa frågor kan regleras i lag. Kommittén föreslår förändringar av vissa bestämmelser i riksdagsordningen och att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna prognos över offentliga finanser Enligt () senaste prognos över offentliga finanser från beräknas det finansiella sparandet till av BNP 2018, vilket kan jämföras med regeringens beräkning på av BNP. KI:s prognos utgår från regeringens finanspolitik som den föreslagits i budgetpropositionen . beräknas det finansiella sparandet till av BNP, vilket är än vad regeringen beräknar. Enligt KI försvagar budgeten det strukturella sparandet med , eller av potentiell BNP. Det strukturella sparandet beräknas till 2018, vilket kan jämföras med regeringens beräkning på . KI anser att det strukturella sparandet är lägre än den nivå som är förenlig med både det nuvarande och det nya föreslagna överskottsmålet och konstaterar att den underfinansierade budgeten innebär att finanspolitiken förstärker högkonjunkturen. För att nå det nya överskottsmålet behöver finanspolitiken därför vara åtstramande 2019. I penningpolitiska rapport från redovisas en prognos över den offentliga sektorns finansiella sparande på 1,2, 0,9, av BNP –2020, vilket –2019 är något högre jämfört med den prognos som redovisades . I rapporten konstaterar att omfattningen av regeringens åtgärder redan var känd och då innefattades i prognosen, varför prognosen inte ändrats nämnvärt. Sammansättningen av åtgärderna blev dock lite annorlunda mot vad som antogs i septemberprognosen. Tyngdpunkten ligger nu mer på stimulanser till hushållen och något mindre på offentlig konsumtion. konstaterar att konjunkturen är stark och att skatteintäkterna bedöms öka även och att de offentliga finanserna väntas visa överskott även 2018. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN framhåller man att det offentliga sparandet är något lägre än vad det varit historiskt vid motsvarande starka konjunkturläge. prognos över statens lånebehov I senaste prognos över statens finanser och upplåning –2019 från konstateras att en starkare tillväxt i svensk ekonomi medför att statens budget kommer att visa ett överskott på 2017, vilket kan jämföras med regeringens prognos på . Myndighetens prognos har reviderats upp med i förhållande till sin tidigare prognos, framför allt på grund av högre skatteinkomster. Den underliggande utvecklingen fortsätter enligt myndigheten att vara stark , och budgetöverskotten ökar gradvis mellan åren. Enligt prognosen väntas budgetens saldo bli , vilket kan jämföras med regeringens prognos på . Eftersom i sin prognos nu räknar med att vidareutlåningen till ska fortsätta tills vidare revideras budgetens saldo ned med jämfört med föregående prognos. Myndighetens prognos för budgetens saldo 2019 är , vilket kan jämföras med regeringens prognos . prognos innehåller ett antagande om ofinansierad finanspolitik motsvarande . Enligt prognos väntas statsskulden som andel av BNP bli 28, –2019, vilket kan jämföras med regeringens bedömning på 27, –2019. har i sin höstprognos reviderat upp sin prognos för den offentliga sektorns finansiella sparande från av BNP till av BNP 2017, jämfört med prognosen från . är prognosen oförändrad, dvs. , som är ett nytt prognosår, räknar kommissionen med att det finansiella sparandet som andel av BNP blir av BNP. Det strukturella sparandet beräknas till av potentiell BNP 2018 och 2019. Maastrichtskulden kommer enligt prognosen att minska från 2019. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att och svensk ekonomi är i en styrkeposition. Tack vare den ansvarsfulla finanspolitik regeringen bedrivit sedan den tillträdde har underskott i de offentliga 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN finanserna vänts till överskott, som angelägna samhällsinvesteringar har kunnat genomföras. Det betyder att åtgärder för att minska arbetslösheten, stärka välfärden, öka den ekonomiska jämlikheten och främja investeringar i bostadsbyggande, infrastruktur och klimatanpassning har kommit till stånd. Det är reformer som utskottet anser ha varit mycket angelägna. Sammansättningen av de offentliga utgifterna och intäkterna har därmed ändrats så att de gynnar tillväxt, sysselsättning och en bättre Utskottet håller med regeringen om att styrkan i svensk ekonomi nu ska användas ansvarsfullt och rättvist så att de ekonomiska framgångarna kommer alla till del, i hela landet. Utskottet välkomnar därför att regeringen nu går vidare med kraftfulla investeringar i jobb, skola och klimat med det finanspolitiska ramverket som grund för den ekonomiska politiken. Utskottet noterar att statsskuldskvoten beräknas uppgå till sin lägsta nivå och att de offentliga finanserna visat överskott Regeringens förslag till budget innebär att eller av BNP används för att betala av på statsskulden , vilket utskottet anser vara en stram och ansvarsfull finanspolitik. utskottet också ansvarsfullt att i det här starka ekonomiska läget ta itu med de utmaningar som finns i samhället. Därför välkomnar utskottet regeringens finanspolitiska inriktning med viktiga strukturreformer för att stärka den svenska modellen och avvisar oppositionspartiernas respektive förslag till inriktning på finanspolitiken eftersom de inte gör den prioriteringen. ska vara ett land i arbete och sammanhållning, i jämlikhet och hållbar Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringens samlade politik bidrar till en mer jämlik fördelning och konstaterar att man runt om i världen pekar på den svenska modellen som en förebild för att lyckas kombinera hög sysselsättning, hög tillväxt och hög jämlikhet. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att utvecklingen för de offentliga finanserna har vänt efter en femårsperiod med underskott, vilket som mest uppgick till eller av BNP 2014. på den starka utvecklingen i svensk ekonomi, dels på att regeringen sedan den tillträdde fört en ansvarsfull ekonomisk politik. Utskottet noterar att de offentliga utgifterna vuxit betydligt långsammare än BNP, trots de högre utgifter som uppstod till följd av det mycket stora antalet personer som sökte Utskottet noterar att prognosen för de offentliga finanserna har reviderats upp jämfört med prognosen ekonomiska I huvudsak är det intäkterna från skatt på kapitalvinster och konsumtion som beräknas bli högre. De åtgärder som föreslås i budgetpropositionen medför att utgifterna revideras upp men i mindre utsträckning än inkomsterna. I takt med att de åtgärder som aviseras i budgetpropositionen genomförs 2019 och 2020 belastas sparandet i staten, 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN vilket medför att prognosen för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn successivt revideras ned i förhållande till vårpropositionen. Oppositionspartierna framför att regeringen i rådande konjunkturläge bedriver en för expansiv finanspolitik. Utskottet ställer sig i det sammanhanget bakom det regeringen anför i propositionen som ett svar på Finanspolitiska rådets rapport , dvs. att det strukturella sparandet har stärkts med av BNP sedan regeringen tillträdde och att detta enligt gängse kriterier bör anses vara en åtstramande finanspolitik. Utskottet delar också regeringens syn att det finns få tecken på överhettning i ekonomin som motiverar ytterligare åtstramning. Regeringens bedömning är att både det finansiella och det strukturella sparandet ligger i linje med överskottsmålet . Utskottet delar den bedömningen. Utskottet konstaterar liksom regeringen att den finanspolitiska inriktning som presenteras i propositionen innebär en lämplig övergång till det nya lägre överskottsmålet, en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel, som regeringen i propositionen föreslår ska gälla . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till utgiftstak och konstaterar att den föreslagna nivån gör det möjligt att genomföra prioriterade reformer i kommande budgetpropositioner. vill utskottet liksom betona att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna, utan att reformer på utgiftssidan kan genomföras först efter avstämning mot målet för det finansiella sparandet och de inkomstförstärkningar som kan komma att krävas. Utskottet noterar i det här sammanhanget att budgeteringsmarginalen 2020 är av de takbegränsade utgifterna, dvs. högre än den minsta säkerhetsmarginal som enligt regeringen bör finnas. Utrymmet för reformer på utgiftssidan kommer enligt utskottet också att begränsas av hur stor del av budgeteringsmarginalen som behöver tas i anspråk för oförutsedda utgifter, t.ex. volymförändringar i transfereringssystemen. föreslår regeringen att utgiftstaket till följd av tekniska justeringar fastställs till 1 337 respektive , vilket utskottet ställer sig bakom. Med anledning av tillkännagivande till regeringen om att sätta utgiftstak så att de återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349) noterar utskottet att regeringen i propositionen anger att man har för avsikt att återkomma i den frågan ekonomiska vårproposition. Ändringar i det finanspolitiska ramverket Utskottet ställer sig bakom både regeringens förslag om att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande fastställs till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och förslaget om att 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN fastställa ett riktmärke för nivån på den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld (ett skuldankare) till av BNP fr.om. I det här sammanhanget vill utskottet påminna om sitt ställningstagande med anledning av ekonomiska vårproposition då regeringen aviserade förslagen (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349). Utskottet ställde sig då bakom regeringens bedömning om betydelsen av att eftersträva ett brett politiskt stöd för eventuella förändringar för att värna stabiliteten i det finanspolitiska ramverket. Mot bakgrund av att regeringen inte föreslår någon lagreglering när det gäller uppföljningen av skuldankaret, och därmed inte heller någon reglering av regeringens skyldigheter i förhållande till i det avseendet, vill utskottet betona vikten av att en uppdaterad beskrivning av både principerna för uppföljningen och regeringens åtagande gentemot när det gäller uppföljningen. Med detta sagt står utskottet fortfarande bakom den process för uppföljning av skuldankaret som regeringen beskrev ekonomiska vårproposition. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet delar regeringens syn att ska vara ett land i arbete, sammanhållning, jämlikhet och hållbar utveckling. Utskottet vill se ett säkert och tryggt samhälle för alla. Som regeringen framhåller finns det utmaningar och problem som behöver lösas. Fler måste komma i arbete, skolresultaten måste förbättras, fler måste få sjukvård och fler brott måste upp. Byggandet är på en historiskt hög nivå men letar många fortfarande efter bostad. För att möta dessa utmaningar behöver fortsätta att investera i samhällsbygget för fler jobb, en stärkt välfärd och en ökad trygghet: investeringar och reformer som ger alla möjlighet att delta på arbetsmarknaden och minskar klyftorna, ökar tilliten och stärker ekonomin. ska vara ett land som håller ihop, och utskottet står bakom regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska ligga fast och att ett samhälle för trygghet, hållbar utveckling och minskade orättvisor ska fortsätta att byggas. Alla som kan ska jobba Utskottet delar regeringens bedömning att målet om att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU 2020 ska vara vägledande för den ekonomiska politiken. Utskottet noterar att arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt, med en sysselsättning som fortsätter att öka och allt fler som deltar i arbetskraften. har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i . behöver mer göras, särskilt för de som inte gått ut gymnasieskolan och de som är födda utanför . Utskottet delar regeringens syn att det behövs fler och enklare vägar till jobb, kompetenshöjande åtgärder och särskilda insatser för att utrikes födda kvinnor 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Även arbetsmarknadsutskottet lyfter i sitt yttrande till finansutskottet fram att vägarna till jobb måste bli fler och enklare. Regeringens förslag till förändringar av gällande subventionerade anställningar, där ett flertal stödformer ersätts med ett nytt anställningsstöd – introduktionsjobb, välkomnas av arbetsmarknadsutskottet. Enligt arbetsmarknadsutskottet kan färre, enklare och mer kraftfulla stöd förväntas bidra till att öka arbetsgivares vilja att anställa med stöd och därigenom göra det lättare för grupper med svag ställning att komma in på arbetsmarknaden. ser också positivt på regeringens särskilda insatser för att nyanlända ska komma i arbete, som t.ex. omläggningen av regelverket för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag och införandet av utbildningsplikt för alla nyanlända invandrare. är inte av någon annan uppfattning. Allianspartierna argumenterar för sänkta ingångslöner som ett sätt för bl.a. nyanlända invandrare med låg utbildning att lättare komma in på arbetsmarknaden genom s.k. inträdesjobb. Liksom arbetsmarknadsutskottet anser finansutskottet att sänkta ingångslöner riskerar att öka lönespridningen och att ett samhälle med ökande klyftor kommer att resultera i sämre förutsättningar för social rörlighet och omställning på arbetsmarknaden. anser i likhet med regeringen att ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. Den svenska arbetsmarknadsmodellen utgår dessutom ifrån att det är parterna på arbetsmarknaden som huvudsakligen sköter lönebildningen. Det skulle vara ett kraftfullt avsteg från partsmodellen att i stifta lag om lägre löner än de som parterna kommit överens om. anser att investeringar i utbildning och kompetens ger förutsättningar för människor i hela landet att utbilda sig och stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden och förutsättningar för omställning under hela livet. Genom att investera i utbildning skapas också bättre förutsättningar för att säkra den framtida kompetensförsörjningen och ställning som konkurrenskraftig kunskapsnation. Därför välkomnar utskottet regeringens förslag om att bygga ut . Det är också glädjande att regeringen avser att höja bidragsdelen inom studiemedlet, vilket förväntas få fler att vilja studera. En bättre etablering uppnås också genom regeringens förslag om att införa en möjlighet för utrikes födda kvinnor att lära sig svenska under föräldraledigheten och om att utöka stödet för deras företagande. Utskottet kan konstatera att den politik som förts med bl.a. statliga investeringsbidrag har lett till att bostadsbyggandet ökat, för att 2017 nå rekordnivåer. Byggandet av nya bostäder har inte varit så högt . Trots det har många ändå svårt att hitta en bostad. I likhet med regeringen anser utskottet att det ska gå att hitta en bostad i när man får jobb eller en studieplats. Utskottet står därför bakom regeringens fortsatta arbete med att genomföra det s.k. 22-punktsprogrammet för att upprätthålla en hög takt i bostadsbyggandet och effektivisera plan- och byggprocessen. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Programmet ligger också i linje med de rekommendationer som regeringen fått av Europeiska kommissionen inom ramen för den europeiska Kommissionen anser att hushållens ökade skuldsättning utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten, en bedömning som utskottet i likhet med regeringen delar. Utskottet kan också notera att ett flertal åtgärder har vidtagits för att minska riskerna, som t.ex. bolånetak, höjda riskvikter för bolån, skärpta kapitalkrav och amorteringskrav. noterar att regeringen fortsätter att följa utvecklingen av hushållens skuldsättning noga och är beredd att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas, vilket utskottet välkomnar. Goda skattemässiga villkor för att starta och driva företag är en förutsättning för att hela landet ska växa. regeringens förslag om att utvidga det s.k. växa-stödet till att även omfatta aktiebolag och handelsbolag, för att på så sätt underlätta för enmansföretag att ta steget att anställa. Utskottet är också positivt till förslaget om att ändra beskattningen av personaloptioner, så att möjligheten att behålla socialförsäkringsstödet för företagare kan enligt utskottet också förväntas leda till att fler vågar starta företag. Samtliga oppositionspartier anser att regeringens politiska prioriteringar är felaktiga och att de i flera avseenden riskerar att förstärka problemen i Regeringens reformer bedöms försvåra och fördyra jobbskapande. Flera av oppositionspartierna föreslår att politiken i stället ska inriktas på att få fler i arbete genom lägre skatter, stramare bidragsnivåer och skattesubventioner för enskilda företag och hushåll som delvis ska finansieras av en höjd mervärdesskatt. Utskottet delar inte den inriktningen på politiken utan anser i likhet med regeringen att staten ska fortsätta att understödja jobbtillväxten genom en väl avvägd finanspolitik med åtgärder inom regeringens jobbagenda och med fokus på ett brett kunskapslyft, fler och enklare vägar till arbete, investeringar i klimat, infrastruktur och bostäder samt en aktiv närings- och innovationspolitik. Utskottet noterar också att bedömning är att offentliga investeringar är det mest effektiva sättet att snabbt öka tillväxten och sysselsättningen. på politiken som föreslår bygger i stort på att integrationspolitiken slopas helt. Det är ett synsätt som utskottet tydligt tar ska ha en jämlik kunskapsskola För att elever ska lära sig mer måste ojämlikheten i skolsystemet brytas. skolor ska vara bra skolor. Stora investeringar har gjorts för en mer jämlik kunskapsskola och fler än 20 000 har anställts i skolan sedan regeringen tillträdde, men i likhet med regeringen anser utskottet att det krävs mer för att regeringens mål om en jämlik kunskapsskola ska nås. därför regeringens förslag om att politiken ska inriktas 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN likvärdigheten och öka möjligheten till en god kunskapsutveckling genom att tillföra ökade medel till kommunsektorn, göra läraryrket mer attraktivt, förstärka och förlänga Läslyftet och förlänga skolplikten. Det finns därför inte skäl att tillstyrka motionärernas förslag, som förordar en annan politik för skolan. ska bli ett fossilfritt välfärdsland I likhet med regeringen anser utskottet att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Därigenom visar globalt ledarskap, vilket är en central del i det moderna samhällsbygget. Utskottet kan notera att regeringen har genomfört de största satsningarna på miljö och klimat i svensk historia. är nu närmare att nå klimatmål 2020 med enbart inhemska åtgärder. Utskottet noterar att rankas som överlägset bäst i EU när det gäller klimatarbetet men vill, i likhet med regeringen, framhålla att ambitionerna behöver höjas ytterligare om vi tillsammans ska klara klimatomställningen. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet regeringens förstärkning av klimat- och miljöarbetet med åtgärder för ett renare hav, skydd av dricksvatten, en levande och giftfri stadsmiljö och ett främjande av fossilfria resor och transporter. I trafikutskottets yttrande till finansutskottet framhålls att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som politiken står inför och att det är viktigt att prioritera arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Regeringens förslag om ett reduktionspliktssystem bedöms vara ett långsiktigt och effektivt styrmedel som bör införas utan onödigt dröjsmål. är inte av någon annan uppfattning. delar också regeringens bedömning att det behövs skatteförändringar för att minska utsläppen från vägtransportsektorn och flyget. Regeringens förslag om att förstärka Klimatklivet och införa ett industrikliv, ett stöd till innovativa projekt och ny teknik för att minska utsläpp av växthusgaser, är enligt utskottets mening viktiga kostnadseffektiva åtgärder som förstärker klimatarbetet. Utskottet kan konstatera att den politik som regeringen vill föra innebär en ambitionshöjning i den klimatomställning som krävs för att långsiktigt hållbara utsläppsnivåer ska uppnås och anser därför att det inte finns skäl att tillstyrka motionärernas förslag. Utskottet delar regeringens syn att ska vara ett ledande välfärdsland. Alla ska bidra och alla ska få ta del av det växande välståndet. Utskottet kan konstatera att regeringen har genomfört omfattande satsningar på välfärden, t.ex. har pengar avsatts för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. utvärdering av dessa medel visar att satsningen gett över 5 000 fler årsarbetskrafter i äldreomsorgen. I likhet med regeringen vill utskottet framhålla vikten av att fortsätta investera i välfärden. Med en växande befolkning kommer behoven av välfärdstjänster att öka. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN