bet · H401MJU12 · 2017-03-30 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om djurskydd från den allmänna motionstiden . De behandlade motionerna rör bl.a. djurskyddsarbetet inom EU, djurskyddskontrollen och utformningen av den svenska djurskyddslagstiftningen. I sitt ställningstagande hänvisar utskottet i huvudsak till pågående beredningsarbete. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlats tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. I ärendet finns elva reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 80 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utformning av den svenska djurskyddslagstiftningen m.m. Sjukdomar och smittskydd inklusive djurens hälso- och sjukvård Djurförsök inom medicinsk forskning Regler för djurtransporter och mobil slakt Motioner som bereds förenklat 1.Djurskyddsarbetet inom EU, punkt 1 (M, SD, C) 2.Djurskyddsarbetet inom EU, punkt 1 (KD) 3.Målstyrning i djurskyddslagstiftningen, punkt 3 (M, C) 4.Målstyrning i djurskyddslagstiftningen, punkt 3 (SD) 5.Kontrollprogram, punkt 4 (SD) 6.Kontrollprogram, punkt 4 (C) 7.Betesgång för mjölkkor, punkt 5 (KD) 8.Djurskyddskontrollen, punkt 7 (SD) 9.Djurskyddskontrollen, punkt 7 (C, KD) 10.Jordbruksverkets revision av länsstyrelsernas arbete, punkt 8 (M, SD, C, KD) 11.Djurförsök inom medicinsk forskning, punkt 11 (V, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motioner som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 14 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:636 av (S), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 20.2 och 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Reservation 1 (M, SD, C) Reservation 2 (KD) 2016/17:1586 av (M) yrkandena 1 och 2. 2016/17:131 av (M), 2016/17:1590 av (M) yrkande 2, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 21 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 7. Reservation 3 (M, C) Reservation 4 (SD) 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 24 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) 2016/17:1953 av och (båda C) och 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 7 (KD) Myndigheternas genomförandearbete med ny lagstiftning 2016/17:1006 av (M) yrkandena 1–3. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 26 och 2016/17:3300 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C, KD) revision av länsstyrelsernas arbete 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 27. Reservation 10 (M, SD, C, KD) 2016/17:1650 av och (båda SD) och 2016/17:2357 av (M) yrkandena 1 och 2. Yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 22. Djurförsök inom medicinsk forskning 2016/17:2180 av (SD) och 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 11 (V, KD) 2016/17:592 av (S), 2016/17:1395 av och (båda SD) och 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 3. 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (L), (V), (S), (SD), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 82 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Motionsyrkandena tar upp frågor som rör bl.a. djurskyddsarbetet inom EU, djurskyddskontrollen och utformningen av den svenska djurskydds-lagstiftningen. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i princip samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa förslag behandlas därför förenklat i ett separat avsnitt. lämnade generaldirektör med medarbetare information till utskottet, bl.a. om myndighetens arbete på djur-skyddsområdet. En särskild utredare fick 2009 i uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens innehåll, lämna förslag till ny djurskydds-lag och djurskyddsförordning och ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas (dir. 2009:57). Syftet med utredningen var dels att undersöka hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas, dels att finna lösningar på särskilda djurskyddsproblem. Villkor för den nya djurskydds-lagstiftningen var att den ska uppnå minst samma djurskyddsnivå som , utgå från de enskilda djurens behov och verka förebyggande samt att bestämmelserna ska vara baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. överlämnade sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) till regeringen. Många av de motionsyrkanden som behandlas i detta motionsbetänkande berörs direkt eller indirekt av förslag. Förslagen bereds inom , och enligt uppgift från är regeringens ambition att en proposition ska lämnas . överlämnade regeringen propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (2016/17:104) i vilken regeringen ger flera förslag på djurskyddsbestämmelsernas utformning och målsättning. Inledningsvis anför regeringen att en god djurhälsa är en viktig faktor för ett expansivt och hållbart jordbruk (s. 13) och att ska fortsätta att ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa (s. 55). Djurskyddsnivån ska inte sänkas (s. 56). I propositionen tar regeringen även upp några av de specifika förslag som lämnades i , bl.a. vad gäller uppdrag att sänka detaljeringsgraden i djurskyddsbestämmelserna där så är möjligt. För att nå de uppsatta målen har regeringen tagit fram en handlingsplan där konkreta insatser lyfts fram. Regeringen avser t.ex. att fokusera på en rådgivningsmodell inom animalieproduktionen för ökad kunskapsöverföring och samverkan mellan myndigheter, intressegrupper och näringen samt fortsätta att arbeta för att höja djurskyddsnivån i EU. Utskottets förslag i korthet avslår fyra motionsyrkanden om djurskyddsarbetet inom EU. Jämför reservationerna 1 (M, SD, C) och 2 (KD). I kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 20 i denna del framhålls att regeringen ska verka för högre djurskydd inom unionen. tillhör en liten skara länder i världen med högst djurskydd. Vi ställer höga krav på våra lantbrukare, vilket också ger resultat. Vi har t.ex. friskaste djur och använder i särklass minst antibiotika till djur i EU. Även i motion 2016/17:636 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen kraftfullt ska arbeta för stärkt djurskydd inom EU. Eftersatta områden är främst djurslakt och djurtransporter och det finns också svårigheter med att se till att lagar och regler tillämpas och kontrolleras. bör verka bl.a. genom att de direktiv som finns på djurskyddsområdet görs om till förordningar. I kommittémotion 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 4 anför motionärerna att svenska regler på djurskyddsområdet ska tjäna som vägledning inom EU. Vidare i yrkande 5 föreslår motionärerna att regeringen bör verka för att EU-regler mot svanskupering och antibiotikabehandling av friska djur upprätthålls i praktiken. blev rutinmässig kupering av grisarnas svansar förbjuden inom EU, men ändå får den allra största delen av alla grisar inom EU sina svansar bortklippta. behandling och kompletterande uppgifter Förbättringar av djurskyddet såväl internationellt som inom EU är en fråga som utskottet tillskriver mycket stor betydelse. I betänkande 2014/15:MJU10 föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet inom EU för att förbättra djurskyddet. Utskottet ville se att regeringen prioriterar frågan, i synnerhet mot bakgrund av de problem som många svenska jordbruksföretag har till följd av att djurskyddskraven är högre i . följde utskottets förslag (bet. 2014/15:MJU10, punkt 1, rskr. 2014/15:181). Regeringen har vid upprepade tillfällen anfört att måste verka för att stärka djurskyddet i EU och efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsreglerna. I proposition 2016/17:104 om en livsmedelsstrategi för (s. 57) och i tillhörande handlingsplan, påpekar regeringen att driver denna fråga på många sätt, bl.a. genom samarbete med , och . Som utskottet uppmärksammade i betänkande 2015/16:MJU16 har dessa länder initierat en gemensam djurskyddsdeklaration för gris. har tillsammans med dessa länder även lanserat ett förslag om att inrätta en EU-gemensam plattform för djurskyddsfrågor. antog kommissionen ett beslut om att en sådan djurskyddsplattform ska inrättas. Kommissionen specificerade att plattformen ska bestå av 75 medlemmar bestående av bl.a. representanter från nationella myndigheter och näringen, och att dessa ska komma samman minst . Plattformens första möte kommer att hållas då kommissionen avser att presentera sina prioriteringar inom djurskyddsområdet i syfte att undersöka hur plattformen kan bidra till kommissionens ansatser. satsar kommissionen bl.a. på att uppnå en bättre efterlevnad av de EU-gemensamma regler som redan finns. Beroende på vilken grad av samstämmighet som uppnås kommer kommissionen att fastställa ett arbets-program för djurskyddsplattformens fortsatta arbete. Ett andra möte är planerat till . Kommissionen lämnade information om djurskydds-plattformens inrättande på jordbruks- och fiskerådets möte . De medlemsländer som yttrade sig i frågan var positivt inställda. Landsbygdsminister mottog två frågor med bäring på den kommande djurskyddsplattformen. I sitt svar på fråga 2016/17:410, Djurskyddsarbetet i EU, av (S) anförde ministern att många angelägna djurskyddsfrågor kommer att kunna behandlas inom ramen för plattformens arbete. Ett exempel är att verka för att stympning av djur, särskilt i fråga om svanskupering av grisar och näbbtrimning av fjäderfä, ska upphöra, liksom långa djurtransporter. Vad gäller frågan om att komma ifrån obedövad kastrering av smågrisar anser ministern att även det ska vara ett prioriterat område. Som svar på fråga 2016/17:461, En EU-plattform för djurskydd, av (M) gjorde ministern bedömningen att arbetet inom plattformen i förlängningen även kommer att kunna fungera som startpunkt för en dialog som kan leda till att kommissionen utarbetar förslag till ny lagstiftning inom djurskyddsområdet. Regeringen har drivit på förhandlingarna om ny EU-lagstiftning på djurskyddsområdet med stor framgång. och åtminstone framåt genomförs ett omfattande förändrings- och genomförandearbete med ny lagstiftning inom EU på djur- och växtskydds-områdena, lagpaketet om djurhälsa och växtskydd. Som del av detta paket antog och rådet förordning (EU) 2016/429 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (djurhälsolagen) . Den nya lagen medför en tydligare ansvarsfördelning och en mer ansvarsfull användning av veterinär-medicinska läkemedel inklusive antimikrobiella medel. Lagpaketet innefattar också och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd m.m. (förordningen om offentlig kontroll). Förordningen, som bygger på kommissionens förslag KOM(2013) 265, antogs och har ännu inte offentliggjorts i EUT. Av förordningens artikel 95 och 96 följer att ”referenscentrum för djurskydd” ska inrättas i syfte att stödja den verksamhet som kommissionen och medlemsstaterna utövar i samband med tillämpningen och fastställande av djurskyddsbestämmelser. Uppgifterna för dessa centrum är bl.a. att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt kunnande och att utveckla metoder för bedömning och förbättring av djurvälfärden. Generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet besökte för att undersöka och bedöma hur arrangerar utbildningar i djurskydd för personer som sköter grisar eller som jobbar på slakterier. Som framgår i livsmedelsstrategin (s. 57) konstaterade direktoratet vid sitt besök att har ett väl fungerande system för att tillgodose dessa yrkesgruppers djurskyddskompetens och att kommissionen avser att sprida denna kunskap till andra medlemsstater. Det råder bred politisk enighet i om att arbetet för en högre djurskyddsnivå inom EU måste prioriteras. Av denna anledning beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU (bet. 2014/15:MJU10 punkt 1, rskr. 2014/15:181). Utskottet välkomnar de insatser som regeringen gjort för att höja djurskyddsnivån inom unionen, inte minst vad gäller de initiativ som fört fram tillsammans med likasinnade. Utskottet noterar att förslaget till en EU-gemensam djurskydds-plattform har mottagits särskilt väl. Utskottet noterar också att regeringen varit aktivt pådrivande i rådsförhandlingarna om nya lagstiftningsakter och att kunnande inom djurskyddsområdet lyfts fram av kommissionen inför andra medlemsländer som bästa praxis. Med hänvisning till bl.a. de insatser som nämns ovan bedömer regeringen att tillkännagivande nu är tillgodosett. Utskottet förutsätter inte desto mindre att regeringens arbete för ett högre djurskydd inom unionen fortskrider med samma intensitet som . Alltför många problem kvarstår för att ska sänka sin ambitionsnivå, inte minst den bristfälliga efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsbestämmelser som finns. Betydelsen av att fortsätter att verka aktivt pådrivande inom EU för att såväl höja djurskyddsnivån som att försäkra att regelverken följs kan därför inte understrykas nog. Utskottet förutsätter att regeringen delar denna uppfattning. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet de åtgärder som regeringen vidtagit och utgår från att regeringen med bestämdhet fortsätter att verka för ett högre djurskydd inom unionen. Mot denna bakgrund finner utskottet att sådana insatser som efterlyses i motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 20 i denna del, 2016/17:636 (S) och 2016/17:2557 (KD) yrkandena 4 och 5 i betydande utsträckning redan görs och att motionsyrkandena därför kan lämnas utan vidare åtgärd. avslår två motionsyrkanden om behovet av att utvärdera den svenska strategin mot antibiotikaresistens och om en inter-nationell strategi för att minska antibiotikaanvändningen vid djur-uppfödning. I motion 2016/17:1586 av (M) yrkande 1 framhålls att regeringen bör utse en lämplig aktör som ska svara för en systematisk utvärdering av den svenska strategin för arbetet mot antibiotikaresistens. Strategin som löper fram är enligt motionären ett mycket lovvärt initiativ, men den borde utvärderas . I yrkande 2 efterlyser motionären att regeringen bör verka för en internationell strategi för att minska antibiotikaanvändningen vid djuruppfödning. Enligt motionären måste ligga på såväl inom EU som inom WHO för att åstadkomma förbättringar i denna riktning. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har tidigare uppmärksammat det faktum att cirka två tredjedelar av all antibiotika som används i världen distribueras inom djuruppfödningen. Till stor del beror det på att djur medicineras som kompensation för bristande djurvälfärd. I ges inte antibiotika i tillväxtfrämjande eller profylaktiskt syfte, men det görs dock i många andra länder, vilket leder till allvarliga problem med multiresistenta bakterier. Utskottet har vid upprepade tillfällen påtalat vikten av att verkar aktivt pådrivande på alla nivåer för en restriktiv användning av antibiotika och för att stävja utvecklingen av antimikrobiell resistens. På grundval av den stora betydelse som utskottet tillmäter frågan beslutade 2015 om två tillkännagivanden till regeringen, dels om att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen (bet. 2014/15:MJU10 punkt 3, rskr. 2014/15:181), dels om att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen (bet. 2014/15:MJU3 punkt 22, rskr. 2014/15:121). beslutade regeringen om en strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. Strategin, som gäller , ligger till grund för arbete med att bromsa utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistens samt hantera dagens situation. Strategin tar främst sin utgångspunkt i det pågående arbetet i mot antibiotikaresistens och den globala handlingsplanen mot antimikrobiell resistens som antogs av WHO:s medlemsstater vid Världshälsoförsamlingen . Strategin består av dels en övergripande målsättning, dels av sju mål där regeringen har identifierat vad som är viktigt att beakta för att uppnå målen. Arbetet med dessa målsättningar ska vara långsiktigt och hållbart. Den huvudsakliga förändringen jämfört med tidigare är att strategin inbegriper ett tydligt internationellt perspektiv. Strategin omfattar inte bara arbetet nationellt utan även inom EU och internationellt. Regeringen tar på så sätt vara på det goda renommé som har i det internationella arbetet för att minska användningen av antibiotika. Som nämnts ovan var mycket pådrivande i förhandlingarna om den nya djurhälsolagen som antogs . Enligt regeringen är den nya lagen en viktig faktor för att minska användningen av antibiotika eftersom den innebär att djuren hålls på ett sådant sätt att infektionsspridning förhindras. Sådana regler har tidigare saknats i EU:s djurhälsolagstiftning. Vidare framgår av artikel 10 att människor som håller djur ansvarar för att minimera risken för att sjukdomar sprids samt för en försiktig och ansvarsfull användning av veterinärmedicinska läkemedel, och att djurhållare är skyldiga att vidta smittskyddsåtgärder. Av artikel 11 framgår att djurhållare och djuryrkes-verksamma ska ha adekvata kunskaper inom ett antal områden, bl.a. om antimikrobiell resistens och följderna av sådan resistens. Den nya djurhälso-lagen innebär med andra ord en tydligare ansvarsfördelning när det gäller användning av veterinärmedicinska läkemedel. Två ytterligare lagstiftningsförslag som rör antibiotikaanvändning inom djurhållningen behandlas . Det gäller veterinärmedicinska läkemedel (som främst regleras av direktiv /82/EG och förordning (EG) nr 726/2004) och foder som innehåller läkemedel (direktiv /167/EEG). Av särskild innebörd är att förslaget om en ny förordning om veterinär-medicinska läkemedel innehåller skrivningar om att foder som innehåller antibiotika inte får ges i förebyggande syfte utan enbart efter att en diagnos har ställts. har preliminärt planerat för två möten i vilka har för avsikt att aktivt driva på. I sitt svar på fråga 2016/17:197, Antibiotika i djuruppfödningen, av (M) anförde landsbygdsminister att har möjlighet att göra verklig skillnad i dessa förhandlingar och att driver på för ett förbud mot förebyggande antibiotikabehandling av grupper med friska djur, något som är vanligt i en del europeiska länder. När det gäller andra internationella åtaganden har initierat ett arbete om antibiotika-resistens i djurhållning inom samt föreslagit och fått gehör från övriga EU-länder för ett förslag om ett samarbete om antibiotikaresistens i de pågående förhandlingarna om ett handelsavtal mellan och (TTIP). Mot bakgrund av de åtgärder som har vidtagits och det arbete som pågår bedömer regeringen i sin livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104 s. 57) att två tillkännagivanden nu är tillgodosedda. Det råder ett gott djurhälsoläge i landet, och ett aktivt förebyggande arbete pågår. Liksom tidigare använder minst antibiotika till djur i hela EU, och resistensläget fortsätter att vara fördelaktigt i landet. Av regeringens budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framgår det att ytterligare fynd av anmälningspliktig resistens hos stafylokocker (MRSA och MRSP) gjordes , men det finns inga tecken på en ökande trend. MRSA finns på många grisgårdar inom EU, men har dock inte fått fäste i svenska grisbesättningar. I sitt svar på fråga 2016/17:109, Begränsning av MRSA-smitta, av (M) framhöll landsbygdsministern bl.a. att antibiotikaresistens är en global ödesfråga som han följer noga och prioriterar högt. Ministern tillade att den frivilliga provtagning för MRSA som sker när avelsmaterial för gris ska tas in till är en hörnsten i arbetet med att hålla svenska grisar MRSA-fria även i fortsättningen. Regeringen har därför beslutat att lämna bidrag som täcker delar av provtagningskostnaderna för MRSA i samband med avelsimport av gris till . Arbetet för en restriktiv antibiotikaanvändning är en fråga som tillmäter ytterst stor betydelse. Under innevarande mandatperiod har beslutat om två tillkännagivanden om att regeringen ska intensifiera sina insatser på detta område, dels vad gäller minskad antibiotikaanvändning i djurhållningen inom EU, dels vad gäller användning av antibiotika inom livsmedelsproduktionen. Utskottet anser att antibiotikaresistens är en utmaning som måste tacklas på alla nivåer. Den svenska strategin mot antibiotikaresistens som omfattar arbetet nationellt samt inom EU och internationellt är i sammanhanget ett särskilt betydelsefullt initiativ. Vidare noterar utskottet att regeringen drev på rådsförhandlingarna om djurhälsolagen med stor framgång. Det är glädjande att det nu finns EU-gemensamma regler om hur djur ska hållas så att infektionsspridning förhindras, och utskottet kommer att noggrant följa de fortsatta förhandlingarna om veterinär-medicinska läkemedel och foder som innehåller läkemedel. Med hänvisning till bl.a. insatserna ovan bedömer regeringen att två tillkännagivanden nu är tillgodosedda. Likväl kvarstår riskerna som en oansvarig användning av antibiotika medför, och arbetet för att stävja utvecklingen av antimikrobiell resistens måste ovillkorligen fortgå. Av denna anledning välkomnar utskottet regeringens uttalade ambition om att även fortsättningsvis ska vara aktivt pådrivande för denna målsättning i relevanta forum. Därmed anser utskottet att de insatser som framhålls i motion 2016/17:1586 (M) yrkandena 1 och 2 i huvudsak redan är tillgodosedda och att de därför kan lämnas utan vidare åtgärd. Utformning av den svenska djurskyddslagstiftningen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om målstyrning i djurskydds-lagstiftningen, kontrollprogram, förändring av beteskravet för mjölkkor samt myndigheternas genomförandearbete med ny lag-stiftning. Jämför reservationerna 3 (M, C), 4 (SD), 5 (SD), 6 (C) och 7 (KD). I kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 21 föreslås att dagens djurskyddslag reformeras så att dess reglering går från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskydds-nivå. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen för en mer målstyrd i stället för detaljstyrd lagstiftning. Motionärerna ser positivt på ett regelverk som är anpassat till dagens animalieproduktion och dess behov som djurens hälsa är i fokus. I motion 2016/17:1590 av (M) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att utvärdera regelverken och utveckla nya djurhållningsmetoder med bibehållen djurskyddsnivå. Enligt motion 2016/17:131 av (M) anförs behovet av en ökad helhetssyn i djurskyddslagstiftningen. För att stärka rättssäkerheten borde djurskyddslagen förändras så att helheten i djurets situation går före mindre väsentliga brott mot detaljregler i djurskyddslagen. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 8 anförs ett tillkännagivande om djuromsorgsprogrammen. Motionärerna ser positivt på att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram där djuromsorgen förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska land-vinningarna kan tas till vara. Programmen är ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. I kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 24 framhålls att regeringen ska verka för att fler djurvälfärdsprogram skapas. Även om det svenska djurskyddet är betydligt bättre än i resten av EU finns det fler förbättringar som kan göras, t.ex. har Svensk Fågel framgångsrikt arbetat fram ett djurvälfärdsprogram som har lyft branschen. Beteskravet för mjölkkor i lösdrift I kommittémotion 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att förändra beteskravet för mjölkkor i lösdrift.