bet · H501UU4 · 2017-12-05 00:00:00 — Alltför stora och dyra investeringar i europeisk infrastruktur för decentraliserad produktion och grön teknik för att säkerställa klimatmål genom väderberoende förnybar energi och i vissa fall avvecklad kärnkraft ser vi som en ekonomisk orimlighet. Vi anser att vissa subventioner av bl.a. vindkraft bör avskaffas. Att lägga för stora kostnader på europeiska företag kommer att hämma den ekonomiska tillväxten och därmed innebära minskade resurser till forskning och utveckling. Vi menar att det bör ligga en balans i ekonomin och miljösatsningarna. ser däremot positivt på ökat fokus på slutkunder. Våra viktigaste prioriteringar är därför ett minskat koldioxidläckage och en stärkt europeisk konkurrenskraft. En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, punkt 3 – motiveringen (V) av (V). Det är olyckligt att inom ramen för den förändrade LULUCF-förordningen öppnar för en referensnivå baserad på prognos i stället för på det historiska skogsbruket. Det riskerar att underminera integriteten i systemet och främja ökad skogsavverkning. måste därför tydligt motsätta sig ökade möjligheter att använda skogsbruket som en kolsänka. Vi i anser inte att det finns någon risk för att skogsrika länder som kommer att behandlas på ett orättvist sätt och anser därmed att utskottets formuleringar på området är överflödiga. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas, punkt 4 – motiveringen (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (S), (MP) och (S). Vi anser inledningsvis att ska delta fullt ut, aktivt och konstruktivt i EU-samarbetet. Detta har vi anfört tidigare. Behovet av samarbete på lämpliga och relevanta nivåer har inte minskat. Enligt oss är den sociala dimensionen av väsentlig betydelse också för att den fria rörligheten ska fungera. Det europeiska samarbetet skapar välstånd för och sammanhållning mellan människor. För att tillväxten och konkurrenskraften ska öka som våra samhällen ska hålla ihop krävs det också sociala reformer. hade en överläggning med regeringen om det aviserade förslaget om en europeisk arbets-marknadsmyndighet. Vår förhoppning var att utskottet skulle ge regeringen stöd att för räkning bedriva ett aktivt påverkansarbete i frågan om hur en ny myndighet ska utformas. Vi delar regeringens bedömning och stödjer regeringens vilja att arbeta aktivt för att vara med och påverka utformningen av den nya myndigheten. Vi beklagar att utskottet inte vill se att det behövs en konstruktiv hållning för att ska kunna vara med och påverka grundläggande frågor om myndighetens utformning och därmed bevaka svenska intressen. Mot denna bakgrund anser vi att utrikesutskottet borde lyfta fram att det är viktigt för att påverka ett förslag om en eventuell europeisk arbetsmarknadsmyndighet i ett tidigt skede. Om ska ha inflytande i utformandet av ett sådant förslag måste vi vara aktiva i processen. När ett förslag väl finns på bordet kommer vi att ta ställning till det. Vi anser också att utrikesutskottet borde framföra att en ny myndighet på området bör ha ett tydligt mervärde för att vi ska kunna bejaka den. Myndighetens befogenheter bör inriktas på gränsöverskridande aspekter kopplade till rörlighetsfrågor på arbetsmarknaden. Den bör inte ha mandat att utföra självständiga kontroller och inspektioner eller omfatta ett obligatoriskt gränsöverskridande samarbete på operativ nivå mellan medlemsstaternas nationella myndigheter. Myndigheten bör inte ha någon roll i att tolka nationella kollektivavtal och inte heller ta egna initiativ till att föreslå ny lagstiftning på arbetsmarknadsområdet. Vidare bör framhållas att det är angeläget att respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella arbetsmarknadsmodeller och sociala trygghetssystem och principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Det är också angeläget att finansiering sker inom de ekonomiska ramarna. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas, punkt 4 – motiveringen (V) av (V). EU:s grundlagsfästa marknadsliberalism har inneburit ett hinder i stärkandet av arbetstagarnas rättigheter och villkor. En viss tendens att ge arbetsrättsliga och sociala frågor ett större utrymme i överväganden inom EU-systemet kan skönjas , t.ex. i samband med den riktade omförhandlingen av utstationeringsdirektivet och i processen som har lett fram till antagandet av en social pelare. Det är i det perspektivet som högerpartiernas vilja att sätta käppar i hjulet för regeringens EU-arbete på arbetsmarknadsområdet generellt ska ses. hade en överläggning med regeringen om det aviserade förslaget om en europeisk arbetsmarknads-myndighet. Vår förhoppning var att utskottet skulle ge regeringen stöd att för räkning bedriva ett aktivt påverkansarbete i frågan om hur en ny myndighet ska utformas. delar regeringens bedömning och stöder regeringens vilja att arbeta aktivt för att vara med och påverka utformningen av den nya myndigheten. Vi beklagar att utskottet inte vill se att det behövs en konstruktiv hållning för att ska kunna vara med och påverka grundläggande frågor om myndighetens utformning och därmed bevaka svenska intressen – särskilt när det gäller en stark autonomi för arbetsmarknadens parter i alla frågor som rör förhållanden på arbetsmarknaden, och oviljan mot en självförstärkande överstatlig byråkrati. Mot denna bakgrund anser vi att utrikesutskottet borde lyfta fram att det är viktigt för att påverka ett förslag om en eventuell europeisk arbetsmarknadsmyndighet i ett tidigt skede. Om ska ha inflytande i utformandet av ett sådant förslag måste vi vara aktiva i processen. När ett förslag väl finns på bordet kommer vi att ta ställning till det. Vi anser också att utrikesutskottet borde framföra att en ny myndighet på området bör ha ett tydligt mervärde för att vi ska kunna bejaka den. Myndighetens befogenheter bör inriktas på gränsöverskridande aspekter kopplade till rörlighetsfrågor på arbetsmarknaden. Den bör inte ha mandat att utföra självständiga kontroller och inspektioner eller omfatta ett obligatoriskt gränsöverskridande samarbete på operativ nivå mellan medlemsstaternas nationella myndigheter. Myndigheten bör inte ha någon roll i att tolka nationella kollektivavtal och inte heller ta egna initiativ till att föreslå ny lagstiftning på arbetsmarknadsområdet. Vidare bör framhållas att det är angeläget att respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, nationella arbetsmarknadsmodeller och sociala trygghetssystem och principerna om subsidiaritet och proportionalitet. Det är också angeläget att finansiering sker inom de ekonomiska ramarna. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Mot bakgrund av att det är varje medlemsstats ansvar att upprätthålla lag och ordning samt skydda den nationella säkerheten är det nödvändigt att det även råder en suverän beslutsrätt över gränskontrollerna när det gäller kommissionens engagemang för Schengensystemet. När det gäller den nya europeiska åklagarmyndigheten är en utökning av dess uppgifter ett tydligt steg mot att ge mer makt till EU på bekostnad av medlemsstaternas suveräna självbestämmande. Den utvecklingen avvisas bestämt. Vi menar att ett utökande av EU:s kapacitet på säkerhets- och försvarsområdet per automatik kommer att innebära att mer kontroll över försvarsfrågor skjuts över till unionen. Vi motsätter oss därför en utveckling av civilskyddsmekanismens operativa kapacitet, så länge den inte ligger på medlemsstaterna själva. När det gäller samarbete om cybersäkerhet är det värt att påminna om att EU bara är ett samarbete och inte en statsbildning, vilket innebär att vi naturligtvis inte kan dela alla våra underrättelser med övriga medlemsstater. Detta faktum gör att it-säkerhet (cybersäkerhet) har sin lägsta effektiva nivå hos medlemsstaten, dvs. Det är nämligen helt omöjligt att fullständigt skilja säkerheten i tekniksystemen från innehållet i databaser och kod. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). Som har framförts delar inte regeringens och utskottets positiva inställning till förslaget om ändring vad gäller bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroll vid de inre gränserna. Frågan är alltjämt problematisk ur flera perspektiv, inte minst när det gäller vilka effekter regleringen har för asylrätten. I grunden är det dessutom en fråga som medlemsstaterna helt själva bör bestämma över. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (L) av (L). Det är positivt att den europeiska åklagarmyndigheten föreslås få utökade uppgifter i form av terrorismbekämpning. bör aktivt delta i arbetet för att utveckla och intensifiera arbetet även på åklagarsidan, inte minst när det gäller den grova organiserade brottsligheten och arbetet mot terrorism. En starkare global aktör, punkt 7 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). bör inte delta i säkerhets- eller försvarssamarbeten inom Europeiska unionen. bör inte bidra till att militarisera EU. Att bygga upp en EU-struktur för försvar och säkerhet är att bygga en dubblerande funktion till befintliga samarbeten, inklusive Nato. Ekonomiskt och funktionellt är det bättre att satsa helt på befintliga strukturer än att investera i två olika parallella samarbeten. EU-alternativet lyfts fram som delvis mellanstatligt, men det är en illusion. Ett EU-försvar kan inte bli annat än överstatligt i det långa loppet. Investerade pengar kan inte garantera en fullständigt mellanstatlig användning. När det gäller försvarsindustriellt samarbete bör det markeras tydligare att detta enbart ska vara mellanstatligt som enskilda länder, som , måste ha möjlighet att utveckla sin egen industri. Någon gemensam EU-försvarsförmåga bör inte byggas upp alls, även om vi välkomnar olika medlemsstaters försvarssatsningar. En starkare global aktör, punkt 7 – motiveringen (V) av (V). Vi delar inte utskottets bedömning av kommissionens arbetsprogram 2018. Utgångspunkten för försvars- och säkerhetspolitik ska vara att värna vårt lands säkerhet. Detta kräver att har en trovärdig militär alliansfrihet. Den militära alliansfriheten har tjänat och vår omvärld väl och har möjlighet att göra det . Den har dessutom gett oss ett utrikespolitiskt handlingsutrymme som gjort att kunnat spela en viktig internationell roll för fred och nedrustning. Vi motsätter oss militariseringen av EU och anpassning därefter. Att utveckla våra internationella samarbeten är viktigt och helt nödvändigt för att bygga fred och säkerhet. Det gör vi genom en framgångsrik säkerhetspolitik som byggt på militär alliansfrihet, nedrustning, fredliga lösningar på konflikter, stöd till FN och solidaritet med tredje världen, inte genom ökad militarisering och upprustning. Vi ställer oss därför inte bakom utskottets ställningstagande i frågan. har uppmärksammat situationen i . Vi har i motioner, interpellationer, skriftliga frågor och på demonstrationer vid en lång rad tillfällen protesterat mot regimens övergrepp mot bl.a. etniska minoriteter, kvinnor, fackföreningsaktiva och hbtq-personer. Om kommissionen ska utveckla förbindelserna med är det av yttersta vikt att fokus ligger på mänskliga rättigheter och att det ska väga tyngre än handel och investeringar. En union i demokratisk förändring, punkt 8 (S, MP, L) (S), (S), (S), (L), (S), (S), (MP) och (S) anför: Kommissionen anför i arbetsprogrammet att den avser att komma med förslag på hur EU kan använda s.k. passereller eller övergångsklausuler inom vissa områden. Varje gång ett sådant initiativ tas kommer, som framgår av utskottets ställningstagande, det att krävas att ger sitt godkännande. I sitt ställningstagande ger utskottet även uttryck för hur man på en övergripande nivå ser på ambitionen att fler beslut ska fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet. Utskottet uttalar att det är kritiskt till en sådan ambition. Enligt vår uppfattning går ett sådant uttalande alldeles för långt. Vi vill i stället framhålla vikten av att noga överväga varje enskilt förslag från kommissionen när det gäller beslut som ska fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet, eftersom detta i realiteten innebär att makt på centrala områden flyttas från medlemsstaterna. EU ska bygga på en välgrundad befogenhetsfördelning mellan unionen och medlemsstaterna. Ett sådant system innebär en reglerad makt- och ansvarsfördelning där EU ägnar sig åt frågor där de lokala, regionala och nationella nivåerna inte räcker till. Särskilt yttrande (SD) (SD) och (SD) anför: Utöver de områden som utskottet behandlar i utlåtandet vill vi göra följande särskilda yttrande. När det gäller fullföljandet av den digitala inre marknaden är övergripande och generella syn att digitala EU-projekt inte ska vara kostnadsdrivande för nettobetalande medlemsländer samt att exempelvis digitala infrastrukturprojekt ska vara realistiskt förankrade. ser generellt positivt på digitaliseringen på den inre marknaden. Denna bidrar till att bl.a. varor, information och transaktioner kan hanteras mer effektivt samt till att den fysiska lokaliseringen av företag spelar mindre roll. Allt fler arbetsuppgifter och nya typer av lösningar kan genereras på grund av goda digitala förbindelser. Vi ser en stor tillväxtpotential i den digitala marknaden men även försvårande omständigheter som kommissionen bör ta i största beaktning. Vi ser exempelvis behovet av lösningar och samarbeten för att försvåra för ekonomisk brottslighet och den nya typen av digitaliserad brottslighet. Även om den digitala säkerhetsmarknaden är en stor tillväxtpotential anser vi att det bör finnas en avvägning mellan tillgänglighet och säkerhet. Kommissionen nämner även förslag om spridning av falsk information. Detta är något som vi ser positivt på, men vi menar att detta kan misstolkas och missbrukas. Vi ser exempelvis prov på detta i en svensk myndighet där en viss typ av information i projekt kan sållas bort som ”irrelevant”. Vi menar att ”korrekt” information är av betydelse och att kommissionen bör ta detta i beaktning. När det gäller strategin Handel för alla ställer sig försiktigt positivt till unionens kommande handelsavtal men med betoning på hur de slutgiltiga avtalen ser ut och hur avtalen påverkar bl.a. svensk industri, sektorer, miljö och arbetsrätt. Vi sverigedemokrater ser generellt positivt på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Att skapa globala handelsavtal är på ett övergripande plan eftersträvansvärt. är det i varje enskilt fall viktigt att förhålla sig till handelsavtalens innehåll och hur detta påverkar den svenska och europeiska marknaden. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller slutas i form av bilaterala eller multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekt. Vi anser även att andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken som t.ex. djuretik, corporate social responsibility (företagens sociala ansvar, CSR) och miljöaspekter, där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. Vi anser att och EU inom ramen för () ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om EU och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi vill i det här sammanhanget därför även betona vikten av att ett nytt handelsavtal mellan och kommer till stånd. Särskilt yttrande (V) (V) anför: Utöver de områden som utskottet behandlar i utlåtandet vill vi göra följande särskilda yttrande. Vi ser med stor oro på hur EU och EU:s medlemsstater valt att möta flyktingkrisen. I av flera blodiga konflikter och de största flyktingströmmarna sedan skulle EU behöva värna asylrätten, arbeta för lagliga vägar och garantera att alla EU:s medlemsstater lever upp till sina internationella åtaganden. Dessa perspektiv saknas helt i arbetsprogrammet. är starkt kritiskt till EU:s flyktingavtal med och . När det gäller EU:s bistånd är ambitionen att vända dagens utveckling med sjunkande biståndsnivå bra, men inte tillräcklig. Utöver målet om att utvecklingsbiståndet från EU och dess medlemsstater ska nå av EU:s bruttonationalinkomst (BNI) bör EU ha som mål att andelen bundet bistånd ska sjunka och att kvaliteten på biståndet ska öka. Exempelvis behöver de mycket omfattande avräkningar som en rad EU-länder genomför avvecklas. Att öka samstämmigheten inom EU:s relationer till utvecklingsländerna och öka fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i unionens utvecklingssamarbete är andra centrala utmaningar. Förteckning över granskade dokument Kommissionens arbetsprogram 2018 – En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (KOM(2017) 650). 2016/17:JuU23 Den parlamentariska kontrollen av Europol Utkast till text från trojkans arbetsgrupp inför den 23– 2016/17:NU22 Granskning av meddelande om ren energi för alla i EU KOM(2016) 860 2016/17:UbU13 En rymdstrategi för KOM(2016) 705 2016/17:UU4 Kommissionens arbetsprogram 2017 KOM(2016) 710 2016/17:JuU30 Den parlamentariska kontrollen av Europol – reviderat förslag Ordförandeskapets kompromissförslag om formerna för den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol 2016/17:KrU11 Mot en EU-strategi för internationella kulturella förbindelser (2016) 29 2016/17:KU12 Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism KOM(2016) 379 2016/17:UU18 om EU:s framtid KOM(2017) 2025 2017/18:NU8 Granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen KOM(2017) 240 Diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid KOM(2017) 315 2017/18:FöU10 Start för Europeiska försvarsfonden KOM(2017) 295 Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union KOM(2017) 291 Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser KOM(2017) 358 2016/17:FiU38 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ändringar i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet KOM(2016) 850 KOM(2016) 854 2016/17:AU17 Subsidiaritetsprövning av direktivförslag om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare KOM(2017) 253 2017/18 FiU:7 Ändrade regler för tillsyn över centrala motparter i EU och i tredje land KOM(2017) 331 yttrande 2017/18:KU3y yttrande 2017/18:FiU2y yttrande 2017/18:SkU7y yttrande 2017/18:JuU4y yttrande 2017/18:FöU4y Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2017/18:MJU3y yttrande 2017/18:AU2y Vi debatterar kommissionens arbetsprogram, UU4. Först vill jag nämna att vi socialdemokrater tillsammans med andra partier har ett särskilt yttrande under punkt 8 och en motivreservation, nr 4, som jag yrkar bifall till. EU har i dessa tider ett särskilt ansvar att agera som en stark, disciplinerad och lyhörd global aktör. När agerar impulsivt och via Twitter och när Trump, som den förste presidenten , erkänner som huvudstad finns det utmaningar att hantera. Erkännandet riskerar att få oerhört allvarliga konsekvenser. Den fred och försoning som behövs för att uppnå en tvåstatslösning är allvarligt hotad. Därför måste EU agera tydligt för att skapa den rimligaste formen av samtal så att parterna återigen samlas för att diskutera tvåstatslösningen. agerar med sitt starka stöd till , vilket har förlängt . Det känner vi alla till. försöker via ekonomisk kraft bli starkare än . Då behövs ett EU som agerar klokt, rationellt och med tålamod. Världsbilden är förändrad, och med ett historiskt anslag är det inte så konstigt att det sker förändringar. Men vem hade trott att brexit skulle uppstå? Vem hade trott att Trump skulle bli president eller att skulle avgå? Det skulle han förmodligen ha gjort i alla fall, men han gjorde det ändå relativt snabbt när det väl skedde. Vem hade trott att Macron skulle bli president? Eller vem hade för den delen trott att skulle slå ut i kvalet till ? Det är viktiga frågor att hantera här i kammare, tycker jag. Det finns ett pågående förändringstryck runt omkring i EU, och den resan är bara påbörjad. EU behöver reformeras och bli ett EU för människorna, som regeringen har framhållit gång efter annan. Man bör skapa en ny social pelare som ska vägleda EU-länderna till mer jämställdhet och jämlikhet. EU ska i denna kontext också utveckla Pesco, permanent structured cooperation, inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Med EU:s alltmer aktiva gemensamma utrikespolitiska agerande finns goda möjligheter att göra förändringar i ett flertal pågående konflikter som EU gör en stor skillnad med humanitära insatser i särskilt utsatta områden. EU bidrar till långsiktig jämlikhet och jämställdhet och till demokratisk utveckling i de länder där dessa processer pågår. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommissionens arbetsprogram 2018 Det är också bra att kommissionen avser att föreslå en strategi för att stärka förbindelserna mellan och , för ett förnyat partnerskap med och och för nya former för kontakterna med , och . På avser kommissionen att presentera en strategi för EU-medlemskap för och med avsikten att de ska vara föregångare på västra . Det sistnämnda är viktigt. De länder som var inbladade i har ett gemensamt ansvar att stärka närmandet till EU som EU självklart ska vara både redo och rådgivande när det gäller att välkomna ytterligare steg till samverkan och gemenskap och slutligen för att vissa länder också ska få medlemskap. Behovet av samarbete på lämpliga och relevanta nivåer har inte minskat. Enligt oss socialdemokrater är den sociala dimensionen av väsentlig betydelse för att den fria rörligheten ska fungera. Det europeiska samarbetet skapar välstånd för och sammanhållning mellan människor. För att tillväxten och konkurrenskraften ska öka som våra samhällen ska hålla ihop krävs också sociala reformer. hade en överläggning med regeringen om det aviserade förslaget om en europeisk arbetsmarknadsmyndighet. Vår förhoppning var att utskottet skulle ge regeringen stöd att för räkning bedriva ett aktivt påverkansarbete i frågan om hur en ny myndighet ska utformas. Vi socialdemokrater delar regeringens bedömning och stöder regeringens vilja att arbeta aktivt för att vara med och påverka utformningen av den nya myndigheten. Vi beklagar att utskottet inte vill se att det behövs en konstruktiv hållning för att ska kunna vara med och påverka grundläggande frågor om myndighetens utformning och därmed bevaka svenska intressen. Mot denna bakgrund anser vi att utrikesutskottet borde lyfta fram det viktiga för i att påverka ett förslag om en eventuell europeisk arbetsmarknadsmyndighet i ett mycket tidigare skede. Om ska ha inflytande i utformandet av ett sådant förslag måste vi vara aktiva i processen. Vi kan inte stå helt stillsamt bredvid och titta på. När ett förslag väl finns på bordet kommer vi självfallet att ta ställning till det, men vi vill ändå vara med och utforma det. Vi anser också att utrikesutskottet borde framföra att den nya myndigheten på området bör ha ett tydligt mervärde för att vi ska kunna bejaka den. Myndighetens befogenheter bör inriktas på gränsöverskridande aspekter kopplade till rörlighetsfrågor på arbetsmarknaden. Myndigheten bör inte ha mandat att utföra självständiga kontroller och inspektioner eller omfatta ett obligatoriskt gränsöverskridande samarbete på operativ nivå mellan medlemsstaternas nationella myndigheter. Myndigheten bör inte ha någon roll i att tolka nationella kollektivavtal, och den bör inte heller ta några egna initiativ till att föreslå ny lagstiftning på arbetsmarknadsområdet. Vidare bör framhållas att det är angeläget att respektera fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaternas nationella arbetsmarknadsmodeller och sociala trygghetssystem. Principerna om subsidiaritet och proportionalitet är viktiga. Det är också angeläget att finansiering sker inom de ekonomiska ramarna.