bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — I motion 2017/18:3692 av och (båda C) i denna del föreslås att anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagstillskottet ska användas till en satsning på lokalt brottsförebyggande arbete. I motion 2017/18:3825 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslagsökningen föreslås användas bl.a. för att fler ordningsvakter ska kunna anställas i regi och för lokala åtgärder mot radikalisering och värvning till terrorism. Regeringens och oppositionspartiernas förslag i fråga om anslaget 1:16 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 . Anslaget får användas för Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2017 fanns ett anslagssparande om . Regeringens och oppositionspartiernas förslag i fråga om anslaget 1:17 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2017 fanns ett underskott om . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Regeringens och oppositionspartiernas förslag i fråga om anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet sammanfattas i följande tabell. Anslag till Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Anslaget får användas för utgifter för verksamhet som bedrivs inom ramen för Fonden för inre säkerhet, samt för administration av fonden. uppgår anslaget till . Vid ingången av 2017 fanns ett anslagssparande om . Fonden för inre säkerhet är en del av flera EU-fonder kopplade till EU:s fleråriga budgetram som sträcker sig . har tilldelats ca från EU-budgeten för projekt inom ramen för fondens ändamål. Verksamheten ska bedrivas utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Åtaganden medför således utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. för och Kriminalvården (förslag till nytt anslag 99:1) I motion 2017/18:3771 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 12 framställs en begäran om att inrätta en extern tillsynsmyndighet för och Kriminalvården. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Även i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 7 framställs ett yrkande om en extern tillsynsmyndighet. Kommunala insatser mot våldsbejakande terror (förslag till nytt anslag 99:2) I motion 2017/18:3850 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att staten förstärker sitt stöd insatser mot till våldsbejakande terror. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Beredskapspolis (förslag till nytt anslag 99:3) I motion 2017/18:3850 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att beredskapspolisen återinförs. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 16 framställs en liknande begäran. Forced marriage unit (förslag till nytt anslag 99:4) I motion 2017/18:3850 av m.fl. (KD) i denna del föreslås att det inom inrättas en särskild enhet vars uppgift är att hjälpa flickor och pojkar som riskerar att giftas bort mot sin vilja. Motionärerna föreslår att ett nytt anslag skapas för detta ändamål och att det anslås . Liknande förslag framställs även i motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 19, motion 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 7 och motion 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 25. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. är på många sätt ett tryggt land att leva i, men ojämlikheten har ökat . Det finns bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. I likhet med regeringen anser utskottet därför att det är angeläget med en kraftsamling för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. För att skapa ett tryggt samhälle behövs såväl en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att rättsväsendets arbete, liksom lagstiftningen, måste anpassas efter de förändrade samhällsförutsättningarna. I likhet med regeringen finner utskottet att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. För att den målsättningen ska bli verklighet anser utskottet att det krävs satsningar på breda och långsiktiga åtgärder. Utskottet är också positivt till att regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle och fortsätter arbetet för att nå regeringens särskilda jämställdhetsmål (prop. 2015/16:1). För att möta de ökade kraven på och öka myndighetens ambitionsnivå har regeringen i årets budgetproposition föreslagit en kraftig anslagsökning till , vilket utskottet är positivt till. Regeringen anför i budgetpropositionen att behöver öka antalet anställda väsentligt, både poliser och personal med annan kompetens, och att det krävs polisutbildning vid ytterligare två lärosäten för att göra det möjligt att rekrytera fler poliser. Enligt regeringen är det själv som ska avgöra vilken kompetens som ska rekryteras. Regeringen kommer därför inte att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om 20 000 poliser (bet. 2015/16:JuU1 punkt 11, rskr. 2015/16:106). Däremot kommer den anslagsökning som föreslås att leda till att antalet poliser kommer att överstiga 20 000. Utskottet återkommer till återrapporteringen av det aktuella tillkännagivandet i avsnittet om polisens organisation. För att kunna uppfylla sin huvuduppgift – att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp – i hela landet krävs en lokalt förankrad och närvarande polis. Det är också viktigt att fortsätter att förstärka sin samverkan med andra myndigheter och med andra berörda aktörer i samhället. måste också prioritera arbetet i utsatta områden genom att öka de brottsförebyggande och brottsbekämpande insatserna. Inte minst mot bakgrund av den ökade otryggheten bland kvinnor är det enligt utskottet viktigt med ett stärkt straffrättsligt skydd för att motverka mäns våld mot kvinnor. För att motverka mäns våld mot kvinnor har regeringen antagit en tioårig nationell strategi. Ambitionen är att i högre grad lägga fokus på mäns ansvar och delaktighet, liksom maskulinitetsnormer. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Vidare har ett antal utredningar lämnat förslag för att stärka det straffrättsliga skyddet mot olika former av utnyttjande. Det rör sig bl.a. om människohandel, köp av sexuell tjänst, sexualbrott, barnäktenskap, tvångsäktenskap, brott med hedersmotiv och skydd för transpersoner. kommer även att få förstärkta resurser för att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. För att öka människors trygghet behövs inte bara åtgärder för att stärka rättsväsendets förmåga att utreda och lagföra brott, utan det finns även ett stort behov av att utveckla det brottsförebyggande arbetet. Det brottsförebyggande arbetet ska inte bara bedrivas inom rättsväsendet utan även hos andra berörda aktörer som kommunerna, näringslivet och civilsamhällets organisationer. presenterade regeringen ett nytt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott, som är tänkt att bidra till att fler aktörer vidtar brottsförebyggande åtgärder och utvecklar samverkan på nationell, regional och lokal nivå. Utskottet har tidigare uttalat att utskottet ser positivt på att regeringen har lagt fram ett brett nationellt brottsförebyggande program eftersom detta skapar bättre förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete (bet. 2016/17:JuU15). kritiserade utskottet bristen på konkreta aviseringar om åtgärder och att programmet saknade tidsram (bet. 2016/17:JuU15 s. 16 f.). Insatser för att förebygga återfall är en central del av det brottsförebyggande arbetet. En utredare har lämnat förslag på en modell för samverkan kring återfallsförebyggande insatser på individnivå, s.k. inslussningsgrupper. Regeringen avser att ge Kriminalvården i uppdrag att bedriva försöksverksamhet i enlighet med förslaget, och utskottet ser fram emot att ta del av resultatet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att öka tryggheten och minska brottslighet och segregation i socialt utsatta områden. Problemen med kriminalitet, gängbildning och social utsatthet måste bemötas från flera håll och genom gemensamma insatser från hela samhället. Så som regeringen skriver är det viktigt att åtgärderna är långsiktiga och omfattar såväl tidiga insatser för att förhindra kriminalitet som insatser för unga i riskzonen och förstärkta insatser mot unga kriminella. Det är mot denna bakgrund positivt att regeringen har gett en utredare i uppdrag att lämna förslag på vilka ytterligare insatser, framför allt av socialpreventiv karaktär, som bör vidtas för att förebygga brottslighet och öka människors trygghet i socialt utsatta områden. I socialt utsatta områden, liksom i andra delar av landet, krävs kraftfulla insatser mot organiserad brottslighet. Utskottet ser mycket allvarligt på att förekomsten av explosiva varor och skjutvapen i kriminella kretsar har ökat och att dödligt våld där skjutvapen varit involverade har ökat. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag till straffskärpningar för grovt vapenbrott samt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Enligt utskottet krävs dock ytterligare skärpningar av lagstiftningen (bet. 2017/18:JuU8). Utskottet ser således positivt på de åtgärder som regeringen vidtagit för att motverka denna utveckling men vill understryka att mycket arbete ännu återstår. Utskottet vill här särskilt peka på vad har tillkännagett för regeringen om polisens närvaro i brottsutsatta områden (bet. 2015/16:JuU1 punkt 7, rskr. 2015/16:106 och bet. 2016/17:JuU1 punkt 17, rskr. 2016/17:90). Att förebygga våldsbejakande extremism och att bekämpa terrorism måste, som regeringen anför, ständigt vara en högt prioriterad fråga. Det råder en bred politisk enighet kring vilka åtgärder som måste vidtas för att ytterligare förebygga, förhindra och försvåra för terrorism, samt för att kunna hantera konsekvenserna av ett eventuellt attentat. Den överenskommelse som regeringen ingick med , har kompletterats med en ny överenskommelse som slöts , efter attentatet på i . Regeringen pekar också på att bekämpandet av terrorism är ett ansvar för hela samhället och att samverkan mellan ansvariga aktörer är en förutsättning för att arbetet ska bli framgångsrikt. Regeringen har som ett led i detta föreslagit att informationsutbytet inom för terrorhotsbedömning ska effektiviseras genom att myndigheterna ska få möjlighet att utbyta information genom direktåtkomst, vilket utskottet ställer sig positivt till. För att stärka samhällets insatser på detta område avser regeringen att inrätta ett nationellt centrum för förebyggande av våldsbejakande extremism vid . Regeringen anför att den säkerhetspolitiska situationen inom och i grannskap är en större utmaning . Utskottet delar uppfattningen att det krävs ett brett förhållningssätt till säkerheten för att hantera denna komplexa instabilitet och är positivt till regeringens målsättning att långsiktigt öka antalet polisanställda som engageras i konflikthantering och fredsfrämjande verksamhet. I propositionen redogör regeringen avslutningsvis för vissa åtgärder som planeras för att utveckla rättsväsendets verksamheter. Regeringen anför bl.a. att det är viktigt att minska isoleringen av intagna i häkte såväl av humanitära skäl som ur rättssäkerhetssynpunkt. Så som utskottet har redogjort för ser utskottet allvarligt på att vid upprepade tillfällen har fått internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning (bet. 2016/17:JuU1 s. 43). Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att Kriminalvården ska tillföras resurser som ska bidra till att utveckla myndighetens arbete för att minska tiden i isolering och möjliggöra kvalitativa isoleringsbrytande åtgärder. Rättsväsendet ställs inför allt större utmaningar när det gäller att hantera stora förundersökningar och brottmål. En utredning har till regeringen lämnat förslag på åtgärder som kan modernisera och effektivisera handläggningen av stora brottmål. Regeringen har gjort bedömningen att frågan måste utredas ytterligare samt att även möjligheten att använda dokumenterade förhör i större utsträckning i brottmålsprocessen ska utredas. En utökad användning av dokumenterade förhör skulle enligt regeringen kunna bidra till kortare häktningstider och minskad restriktionsanvändning. Uppdraget ska redovisas . Tillgången till information från kameraövervakning är i många fall avgörande för polisens möjlighet att förebygga brott, avbryta pågående brottslighet och utreda begångna brott. En utredning har lämnat förslag som innebär ökade möjligheter att få tillstånd till kameraövervakning, både för brottsbekämpande ändamål och för andra ändamål (SOU 2017:55). Förslagen har skickats ut på remiss. har tillkännagett för regeringen att det bör bli möjligt för polisen att i större utsträckning än använda sig av kameraövervakning i de områden där brottsligheten är som störst (bet. 2016/17:JuU17 punkt 1, rskr. 2016/17:212). Regeringen avser att tillsätta en ny utredning som bl.a. ska överväga om tillståndskravet för polisens kameraövervakning ska tas bort och ersättas med en anmälningsplikt. Enligt uppgift från är förhoppningen att utredningen ska tillsättas innan årsskiftet. I likhet med regeringen bedömer utskottet att polisens möjlighet till kameraövervakning behöver förenklas ytterligare, och utskottet kommer att följa utvecklingen på området. Regeringen anför vidare att det finns en outnyttjad potential i digitalisering. Utskottet delar denna uppfattning. Rättsväsendets myndigheter behöver därför öka takten i det elektroniska utbytet av information och stärka sin förmåga att driva och leda verksamhetsutveckling där digitalisering ingår. En ökad digitalisering ställer höga krav på att enskildas rättigheter och personliga integritet kan värnas. Personuppgiftslagen kommer att upphävas som en konsekvens av dataskyddsreformen, och all lagstiftning om personuppgiftsbehandling ska ses över och anpassas. Regeringens proposition 2016/17:222 Ett starkt straffrättsligt skydd för den personliga integriteten behandlades av (bet. 2017/18:KU13, rskr. 2017/18:36). För att möta den ökade hotbilden mot säkerhetskänslig verksamhet avser regeringen att återkomma till med ett förslag till en ny lag som ska svara mot de förändrade kraven på säkerhetsskydd. Vidare tillförs ett antal berörda myndigheter mer resurser för att kunna möta de förändrade kraven som den nya säkerhetsskyddslagen kommer att innebära. Utredningen om vissa säkerhetsskyddsfrågor (Ju 2017:08) ska bl.a. överväga om det ska göras tillståndsprövning innan utkontraktering får ske. Utredningen ska också föreslå ett system med sanktioner i säkerhetsskyddslagen och se över tillsynsstrukturen när det gäller säkerhetsskyddet. Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens inriktning av kriminalpolitiken. Utskottet delar vidare regeringens syn på vilka åtgärder som bör vidtas för att minska brottsligheten och öka tryggheten samt för att stärka den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Med regeringens förslag till anslagsfördelning får rättsväsendet goda förutsättningar att genomföra dessa åtgärder. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet (se bil. 3) och regeringens förslag till bemyndigande. Av det anförda följer att utskottet inte ställer sig bakom de motioner som föreslår en annan ansvarsfördelning. Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner som behandlas i detta avsnitt. Prioritering av arbetet mot olika slags brott Utskottets förslag i korthet avslår motioner om prioritering av arbetet mot olika slags brott. Jämför reservation 1 (C, KD), 2 (M, C, L, KD), 3 (M, C, KD), 4 (M), 5 (M, C, L, KD), 6 (M), 7 (M), 8 (V), 9 (KD), 10 (M, C, L, KD), 11 (SD, -), 12 (KD) och 13 (V). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 48) att möjligheten att leva ett tryggt liv utan brottslighet inte ska vara beroende av i vilket område eller vilken del av landet man bor eller vem man är. Regeringen satsar därför på att genom breda och långsiktiga åtgärder bygga ett starkare samhälle, där rättsväsendet tillsammans med andra aktörer tar ansvar för att ge människor en tryggare tillvaro. Regeringen anför att det är angeläget med en kraftsamling för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. För att möjliggöra detta har regeringen bl.a. aviserat ökade resurser till . Förutom att öka antalet anställda är även åtgärder för att behålla befintlig personal av stor vikt. Som ett led i att stärka bl.a. polisers arbetsmiljö har regeringen tillsatt en utredare för att ta fram ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. För regeringen är det centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp. Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. I propositionen framhåller regeringen arbetet mot vissa brottstyper som särskilt angeläget. Det är enligt regeringen (s. 50 f.) angeläget att öka tryggheten och minska brottslighet och segregation i socialt utsatta områden. Ett särskilt fokus bör riktas mot ungdomar i utsatta områden. I de socialt utsatta områdena, liksom i andra delar av , krävs det enligt regeringen insatser mot organiserad brottslighet. Förekomsten av explosiva varor och skjutvapen i kriminella kretsar har ökat. Även dödligt våld där skjutvapen varit involverade har ökat. För att bidra till att motverka denna utveckling har straffskärpningar genomförts för olovlig hantering av explosiva varor, t.ex. handgranater. Vidare lämnade regeringen över ett förslag (prop. 2017/18:26) till om ytterligare straffskärpningar för grovt vapenbrott och grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor. Regeringen framhåller även (s. 51) att det är mycket som tyder på att brott mot välfärden har kopplingar till organiserad brottslighet. En utredare har lämnat förslag på åtgärder mot organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdssystemen, och förslagen bereds i . Regeringen pekar i propositionen (s. 48) på att kvinnors upplevda otrygghet är betydligt större än mäns. Det finns även skillnader i mäns och kvinnors utsatthet för brott och egna brottslighet. Regeringen prioriterar arbetet med att skapa ett mer jämställt samhälle högt. Det är enligt regeringen (s. 49 f.) oacceptabelt att ett stort antal personer, däribland många kvinnor och barn, blir utsatta för brott. I propositionen framhålls att regeringen vidtar ett brett spektrum av åtgärder för att förebygga och beivra våld och andra övergrepp mot kvinnor och barn, inklusive hedersrelaterade brott. Arbetet omfattar även hbtq-personers utsatthet, och regeringen avser att lämna en proposition till som behandlar förslagen i utredningsbetänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. (SOU 2015:103). Det framgår vidare av propositionen (s. 50) att regeringen anser att det straffrättsliga skyddet mot sexualbrott behöver förstärkas och moderniseras. En parlamentarisk kommitté har lämnat förslag som har utgångspunkten att det som inte är frivilligt ska betraktas som ett övergrepp. När det gäller arbete mot sexualbrott framhåller regeringen att myndigheten har fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Vidare anför regeringen (s. 49 f.) att det straffrättsliga skyddet behöver utvecklas även i vissa andra avseenden. Ett antal utredningar har lämnat förslag för att stärka det straffrättsliga skyddet mot olika former av utnyttjande. Det gäller bl.a. förstärkt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer. Regeringen framhåller även att en utredare har fått i uppdrag att se över hur skyddet mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv kan stärkas. Att förebygga våldsbejakande extremism och att bekämpa terrorism är fortsatt högt prioriterade frågor för regeringen (s. 51 f.). Den överenskommelse som regeringen ingick med , har kompletterats med en ny överenskommelse som slöts , efter attentatet på i . Viktiga nya åtgärder för att ytterligare förebygga, förhindra och försvåra för terrorism är t.ex. ett uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om skärpt säkerhet i den offentliga miljön, en utredning om Säkerhetspolisens tillgång till information från signalspaning, en utredning om informationsutbytet mellan bl.a. och samt utökade möjligheter för polisen att använda kameraövervakning. Regeringen understryker att det förebyggande arbetet mot radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism är särskilt viktigt. För att stärka samhällets insatser på detta område avser regeringen att inrätta ett nationellt centrum för förebyggande av våldsbejakande extremism vid . Arbetet mot hatbrott är en prioriterad fråga för regeringen (s. 50). Det framgår av propositionen (s. 24) att utvecklar det brottsförebyggande arbetet på området utifrån regeringens plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Detta sker bl.a. genom en utökad kontakt och dialog med utsatta grupper. Även vid är detta en prioriterad fråga, och myndigheten har tagit fram nya riktlinjer för att skapa en enhetlig handläggning av hatbrott. Regeringen betonar (s. 49) även att polisens arbete med miljöbrott och arbetsmiljöbrott ska stärkas. Frågor om prioritering av arbetet mot olika slags brott behandlas i ett flertal motioner. I motion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 43 begärs att det ska säkerställas att arbetet med människohandel, koppleri och sexköp prioriteras av polisen för att fler fall ska upptäckas och kunna lagföras. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 18 påtalas vikten av att polisen har de resurser som krävs för att kunna prioritera arbetet mot barnprostitution och människohandel. I motion 2017/18:1032 av (KD) yrkande 2 anförs att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. I motion 2017/18:2986 av (M) yrkande 1 begärs att polisen ska ges ett tydligt uppdrag att höja uppklaringsgraden för sexualbrott. Även motion 2017/18:3584 av m.fl. (L) yrkande 8 handlar om polisens utredningar av sexualbrott, och motionärerna anser att regeringen har ett ansvar för att följa upp hur väljer att organisera arbetet mot sexualbrott. I motion 2017/18:2574 av och (båda S) anförs att utredningar av sexualbrott mot barn måste få hög prioritet och handläggas snabbt för att möjliggöra en rättssäker utredning. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om att vardagsbrottsligheten, s.k. mängdbrott, ska prioriteras av polis och åklagare.