bet · H401AU7 · 2017-03-03 00:00:00 — Det är därför glädjande att nya föreskrifter ställer krav på att arbetsgivaren ska se till att chefer och arbetsledare har kunskap om hur kränkande särbehandling kan förebyggas och hanteras. Minst lika viktiga är de förutsättningar som cheferna behöver i detta arbete, t.ex. tillräckliga befogenheter, rimlig arbetsbelastning och stöd i sin chefs- och ledarroll, för att kunna omsätta föreskrifterna i praktiken. Utskottet vill avslutningsvis, precis som vid förra , uppmärksamma att regeringen i sin arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 lyfter fram att kränkande särbehandling är en fråga som är lämpad för behandling i det dialogforum för arbetsmiljöfrågor som regeringen inrättat. Dialogforum ger regeringen goda möjligheter att tillsammans med arbetsmarknadens parter, berörda myndigheter och expertis på området fördjupa samarbetet om t.ex. kompetent ledarskap och förebyggande arbetsmiljöarbete för att motverka kränkande särbehandling eller mobbning på arbetsplatsen. Mot bakgrund av det som anförts ovan och det faktum att nya föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö varit i kraft mindre än delar utskottet inte uppfattning att det behövs ny eller ändrad lagstiftning på området. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Medbestämmandelagen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:400 av (M), 2016/17:1287 av (M), 2016/17:1495 av i (M), 2016/17:1852 av Boriana (M) och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. anser att den fackliga vetorätten i medbestämmandelagen behöver stärkas. Genom 38–40 §§ medbestämmandelagen ges arbetstagarorganisationer möjlighet att granska och bedöma om en entreprenör eller ett bemanningsföretag som arbetsgivaren vill anlita eller hyra in bedriver sin verksamhet på ett seriöst sätt. Den fackliga vetorätten kan således stoppa användandet av oseriösa entreprenörer och bemanningsföretag och förhindrar därmed ekobrott, brott mot arbetsrättsliga lagar och annan lagstiftning (arbetsmiljölagen, arbetstidslagen etc.). Enligt 38 § medbestämmandelagen ska en arbetsgivare, innan beslut om inhyrning av arbetskraft, på eget initiativ förhandla med den arbetstagarorganisation som hen är bunden av genom kollektivavtal för det avsedda arbetet. Har förhandling enligt 38 § ägt rum och arbetstagarorganisationen förklarar att den tänkta åtgärden kan antas medföra att lag eller kollektivavtal åsidosätts, eller att åtgärden strider mot vad som är allmänt godtagbart inom parternas avtalsområde, får åtgärden inte beslutas eller verkställas av arbetsgivaren enligt 39 § medbestämmandelagen. Syftet med reglerna om facklig vetorätt i 39 § medbestämmandelagen är att förhindra ekonomisk brottslighet, brott mot arbetsrättsliga regler och mot annan lagstiftning. Vetorätten har bidragit till att sanera tvivelaktiga verksamheter. Förutsättningen för att en facklig organisation ska kunna utnyttja sin vetorätt är att förhandlingar ägt rum enligt 38 § medbestämmandelagen. Om arbetsgivaren inte fullgör sin förhandlingsskyldighet kan inget veto läggas. Arbetsgivare ska inte ha fördelar av att bryta mot lagen. Därför bör fackliga organisationer kunna använda vetorätten även om arbetsgivaren brustit i sin förhandlingsskyldighet enligt 38 §. Kollektivavtalen är en i den svenska arbetsmarknadsmodellen och utgör en garant för löner och andra villkor för arbetstagarna. Formuleringen ”strider mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde” är ett för vagt begrepp för att fackföreningar ska kunna lägga veto mot anlitande av uthyrningsföretag som bedriver social dumpning. Inte minst för att förhindra att utländska arbetare utnyttjas och diskrimineras genom sämre löner och anställningsvillkor bör avsaknad av kollektivavtal kunna räcka för facklig vetorätt mot inhyrning. Jag anser att regeringen bör verka för att den fackliga vetorätten i medbestämmandelagen stärks i enlighet med vad som anförts ovan. Medbestämmandelagen, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22 samt 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:400 av (M), 2016/17:1287 av (M), 2016/17:1495 av i (M) och 2016/17:1852 av Boriana (M). Liksom utskottet är jag väl medveten om att har förhållandevis få strejker. Däremot menar jag att det finns flera andra konflikter på arbetsmarknaden. Fler och fler anställda och företag hamnar i avtalslösa tillstånd när ett avtal löpt ut. Hot om konfliktåtgärder förekommer fortfarande i stor utsträckning, och i vissa fall görs också allvar av hoten i proportioner som inte står i paritet till vad avtalstvisten gäller. För att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden vill stärka medlingens roll och skapa en proportionalitet i sympatiåtgärderna så att de inte oskäligt drabbar någon motpart eller hotar samhällsviktiga funktioner. Parterna bör inte få använda sig av arbetsrättsliga konfliktåtgärder utan att först söka medling vid eller, om parterna är eniga, den oberoende part som parterna enats om. Vidare vill se över lagstiftningen om sympatiåtgärder på arbetsmarknaden för att skapa ökad proportionalitet mellan aktörers aktionsutrymme, samt att förhindra att samhällsviktiga funktioner används i konflikter. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, dels bör vidta åtgärder för att begränsa rätten till arbetsrättsliga konfliktåtgärder, dels se över lagstiftningen kring sympatiåtgärder på arbetsmarknaden. Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4. I takt med att bidragsberoendet minskat i de grupper som står relativt nära arbetsmarknaden ser vi hur utanförskapet förändras. Det blir smalare och djupare. Risken att grupper som står nära arbetsmarknaden återigen pressas ut i utanförskap kvarstår visserligen, och förstärks av att regeringen nu gör det mindre lönsamt att arbeta. Det nya utanförskap vi ser i kan beskrivas med att många människor aldrig får sitt första jobb och överhuvudtaget inte kommer in på arbetsmarknaden, delvis på grund av de trösklar som finns i form av höga skatter på arbete, men också för att många saknar de kunskaper och erfarenheter som krävs på den svenska arbetsmarknaden. Det är unga och utrikes födda som drabbas allra hårdast. Den svenska arbetsmarknaden har präglats av trösklar i form av hög skatt på arbete som gjort det mindre lönsamt och attraktivt att arbeta. växer ytterligare trösklar fram, i form av att kunskapskraven på arbetskraften ökar. Antalet jobb som kan utföras med endast grundskoleutbildning minskar som kraven på att förvärvsarbetare ska kunna byta arbetsplats, yrke eller bransch ökar. Nya jobb i främst tjänstesektorn som kräver mer begränsad utbildning växer visserligen till, men inte i lika stor utsträckning som andra arbeten med liknande kompetenskrav försvinner. SCB:s prognos visar att efterfrågan på arbetskraft med förgymnasial utbildning sjunker med . Unga som inte får med sig tillräckliga kunskaper från gymnasiet har därför svårigheter att ta sig in på arbetsmarknaden, och riskerar att få det än svårare . Bland de unga som varken arbetar eller studerar har minst en tredjedel inte gått klart gymnasiet. Arbetslösheten för unga utan gymnasieutbildning är mer än dubbelt så hög som för ungdomar som har klarat gymnasiet. Gruppen drabbades hårdare under finanskrisen och har inte återhämtat sig . När kunskapskraven på arbetsmarknaden ökar, och jobben med lägre utbildningskrav blir färre, drabbas också utrikes födda som har liten erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden och ofta har begränsad utbildning. Inom gruppen nyanlända som befann sig i etableringsuppdraget hade hälften högst förgymnasial utbildning. är ett av de länder i som har det största sysselsättningsgapet mellan utrikes och inrikes födda. vill mot denna bakgrund införa en ny anställningsform i anställningsskyddslagen: en förstajobbetanställning. Anställningen ska vara tidsbegränsad och innehålla vissa utbildningsinslag. Krav på kollektivavtal ska inte ställas. Denna nya anställningsform ska kunna komplettera de s.k. YA-jobben genom att utbildningsinnehållet kan anpassas till arbetsplatsen och den enskildes behov. Arbetsförmedlingen och komvux bör få i uppdrag att ansvara för stödstrukturer i fråga om utbildningsinnehållet. bör arbetsgivaren ges en förlängd period för att pröva om den anställde klarar de uppgifter som han eller hon utbildas för. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för att införa förstajobbetanställning som en ny anställningsform för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga och nyanlända. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har tjänat väl. Ansvarstagande parter på arbetsmarknaden leder till stabilitet, vilket skapar långsiktigt trygga villkor för investeringar i . En viktig del i den svenska modellen är att arbetsrätten ger ett starkt skydd mot godtyckliga uppsägningar, vilket bidrar till att skapa trygghet för arbetstagaren. Flexibiliteten på arbetsmarknaden är dock den svenska modellens akilleshäl. Alltför strikta regleringar kan minska rörligheten och ge vissa negativa effekter på arbetsmarknaden. Effekterna på den totala sysselsättningen är små, men en större del av arbetslösheten riskerar att bäras av inträdande grupper såsom unga och utrikes födda. För att göra det lättare för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden och få sina första jobb anser vi att regeringen bör återkomma med förslag om att förlänga tiden för provanställning i anställningsskyddslagen från . Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4. vill att en helt ny anställningsform införs i lag, lärlingsanställning. Rent juridiskt bör den jämföras med nuvarande provanställning, men den ska kunna gälla högst . Vid sidan av våra omfattande satsningar på utbildningsväsendet i syfte att komma till rätta med missmatchning, kompetensbrist och utanförskap vill vi skapa ett nytt svenskt lärlingssystem i världsklass, med och som förebild. Den s.k. missmatchningen på arbetsmarknaden har ökat påtagligt under och prognostiseras att öka ytterligare, givet att kompetensförsörjningen till näringslivet inte stimuleras. Ett modernt lärlingssystem borde baseras på teoretiska kärnämnen, såsom matematik, svenska och engelska, vilket man studerar i skolan exempelvis , medan man praktiserar ett yrke på en faktisk arbetsplats. Lärlingssystemet inriktar sig i första hand mot ungdomar som börjar på gymnasiet, men bör vara öppet för äldre som av olika skäl inte slutfört sin gymnasieutbildning. Detta kan alltså avse såväl inrikes födda som utrikes födda. Vad avser äldre som saknar gymnasieexamen så förespråkar en utbyggnad av komvux där man kan läsa ihop sina betyg. Den som studerar på komvux i syfte att läsa ihop till en gymnasieexamen är därmed också kvalificerad för en lärlingsutbildning, oavsett ålder. Arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgifter, lärlingsanställningen jämställs med en provanställning, en minimilön lagfästs, och är tillika ”fredad”, det vill säga den ersätter inte andra inkomster eller försörjningsstöd. En person som saknar gymnasieexamen och uppbär försörjningsstöd har således mycket starka incitament att färdigställa sin examen för lärlingsutbildning hos ett företag. Vi anser att regeringen bör verka för att det införs en ny anställningsform i lag – lärlingsanställning – i enlighet med vad som anförts ovan. Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4. vill sänka trösklarna på svensk arbetsmarknad. Många nyanlända har färdighetsnivåer som till en början gör att de står långt från arbetsmarknaden och att svensk arbetsmarknad är dålig på att få dessa människor i arbete. Forskningen antyder att lägre ingångslöner, i kombination med andra reformer, har potential att öka sysselsättningen hos marginalgrupper. har uppmanat arbetsmarknadens parter att ta sitt ansvar och sänka trösklarna för nyanlända genom att skapa ingångsjobb, med lägre ingångslöner, för de nyanlända som inte får arbete, som övergår i vanliga ingångslöner. På så vis får nyanlända en andra chans på arbetsmarknaden för att undvika bidragsberoende. Givet att parterna tar sitt ansvar har sagt att det är villigt att sänka såväl inkomstskatterna som arbetsgivaravgifterna för samma personer, upp till en viss lönesumma. vill öka såväl flexibiliteten som tryggheten på svensk arbetsmarknad. Detta kräver bl.a. att turordningsreglerna byts ut mot ett modernare och tryggare system och att kraven på proportionalitet vid användning av sympatiåtgärder och blockader ökar. Även företrädesrätten vid återanställning bör ses över för att minska riskerna med att anställa. Vi vill även se en jobbpakt för småföretagen som låter ungdomar, nyanlända och långtidsarbetslösa kombinera arbete med utbildning och handledning. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, bör verka för att lagar och regler på arbetsmarknaden görs om för att sänka trösklarna och öka flexibiliteten och tryggheten. Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4. , , , och har alla pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Regeringen gör vissa välkomna satsningar på utrikes födda med utbildning men gör inte tillräckligt för dem som har en lägre utbildningsnivå. Dessa människor kommer inte att hjälpas av regeringens snabbspår eller aldrig så bra system för validering. De behöver en politik som ger dem möjlighet till utbildning, men framför allt behövs en politik som ger dem chansen att få ett jobb och en lön att leva på. Därför vill Liberalerna att unga och nyanlända ska kunna få s.k. startjobb som halverar lönekostnaden för arbetsgivaren och ger individen en lön på . Jag anser att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, bör återkomma med förslag om att införa s.k. startjobb. Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24. arbetsmarknadspolitik syftar till att förbättra matchningen. Arbetsgivare och arbetstagare ska lättare kunna finna varandra på arbetsmarknaden. För det krävs bättre utbildning, snabbare validering av befintlig kunskap och att trösklar in på arbetsmarknaden sänks. En stor andel av dem som och troligtvis även framöver är arbetslösa är personer födda utanför och i många fall utanför med låg utbildningsnivå. Höga ingångslöner är något som många ekonomer och internationella bedömare, som IMF, pekar på som hinder på den svenska arbetsmarknaden för personer med lägre utbildning och sämre språkkunskaper. Ett sätt att försöka hantera detta har varit olika typer av arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att subventionera och träna upp arbetskraft till att nå en produktivitet som motsvarar kollektivavtalsnivå. Detta behöver inte vara fel, men ofta har stöden varit krångliga och omgärdade av olika restriktioner, och inte sällan har kännedomen om dem varit låg. Regelkrånglet anförs ofta av arbetsgivarorganisationerna men har också hänvisats till som problem av Arbetsförmedlingen. föreslår därför en helt ny anställningsform – introduktionsanställningar. Den arbetsgivare som vill lära upp en ny medarbetare skriver inte under ett anställningsavtal utan ett introduktionsanställningsavtal. Anställningsformen gäller inte jobb som kräver eftergymnasial utbildning eller där lägsta kollektivavtalsenliga lön är . Introduktionsanställningar är ingen arbetsmarknadsåtgärd. Ingen byråkrati, inga stöd eller nya subventioner – dock blir det möjligt att kombinera med nystartsjobb. En introduktionsanställning bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid. Det kan handla om mer traditionella utbildningsinslag såväl som att lära sig jobbet på jobbet. Därför kan lönen sättas ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Den enskilda medarbeten ges en anställning som innebär att han eller hon får träning och utbildning för att efter hand (max ) kunna få full lön. Eftersom personen ges samma anställningsskydd som övriga anställda finns det en tydlig drivkraft för arbetsgivaren att ge medarbetaren utbildning och träning. Introduktionsanställningens främsta målgrupp är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men anställningen omfattar alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, oavsett ålder eller etnicitet. Vem som helst kan ta en introduktionsanställning och vilken arbetsgivare som helst kan anställa en person på det sättet. Inget krav på arbetslöshet. Inga kollektivavtal krävs på arbetsplatsen. Introduktionsanställningen ska kunna kombineras med nystartsjobb. Inkomstskatt och arbetsgivaravgift fungerar som vanligt. Inga stöd eller subventioner att hålla reda på. Den introduktionsanställde omfattas av anställningsskyddslagen som andra anställda. Arbetsgivaren och den anställde ansvarar själva för att fylla utbildningstiden med ett meningsfullt innehåll. Ingen rapportering till Arbetsförmedlingen eller någon annan myndighet. Enkla restriktioner innebärande dels att antalet introduktionsanställda på en arbetsplats inte kan vara fler än antalet vanligt anställda dels att om lägsta lön är högre än enligt kollektivavtal eller om anställningen avser ett jobb som kräver eftergymnasial utbildning kan introduktionsanställning inte bli aktuell. Längsta tillåtna introduktionsanställning är och anställningarna ska vara på heltid. Med riktade jobbskatteavdrag mot grupper som håller på att etablera sig på arbetsmarknaden blir introduktionsanställningen mer lönsam att arbeta inom. Jag anser att regeringen, i enlighet med vad som anförts ovan, bör återkomma med förslag om att införa anställningsformen introduktionsanställning. Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 5, 6 och 14 samt 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1680 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2016/17:1914 av (M) yrkande 1, 2016/17:2354 av m.fl. (M, C, L, KD) delyrkande 2, 2016/17:2735 av (S) och 2016/17:2778 av (S). anser att tillsvidareanställning ska vara norm på arbetsmarknaden och att tidsbegränsade anställningar bara ska få användas när det finns objektiva skäl för det. Så är det inte . För att anställa någon på ett vikariat krävs att en anställd är frånvarande och tillfälligt behöver ersättas. Men för att erbjuda någon en allmän visstidsanställning enligt 5 § anställningsskyddslagen finns inga sådana kriterier alls. Det står arbetsgivaren fritt att välja en tidsbegränsad anställning utan att motivera det. Därmed kan det inte sägas att tillsvidareanställning längre är norm i den svenska arbetsrättslagstiftningen. Allmän visstidsanställning bryter med en grundtanke i anställningsskyddslagen, nämligen att arbetstagaren, som i utgångspunkten har en underordnad relation till arbetsgivaren, åtminstone ska skyddas mot godtycke. Allmän visstidsanställning kan tvärtom sägas bygga på just godtycke. Allmän visstidsanställning infördes av den borgerliga regeringen . har , tillsammans med flera fackförbund, framfört krav på att allmän visstidsanställning bör tas bort ur anställningsskyddslagen. Den nuvarande regeringen har varit ovillig att tillmötesgå detta krav, trots de uppenbara problem som anställningsformen medför. I debatten har det hävdats att man i första hand bör komma till rätta med problemen i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Men grundproblemet har skapats genom utformningen av lagen och bör lösas därigenom. Dagens utformning ger en ensidig fördel till arbetsgivarna och bygger in ett godtycke i systemet. Arbetsgivarna har inget att vinna på att reglera detta i kollektivavtal, som problemet är som störst på områden där arbetstagaren redan befinner sig i särskilt utsatta situationer. I den mån frågan ändå regleras genom kollektivavtal betyder det dessutom att arbetstagarorganisationen måste betala för något som lagstiftaren inte borde ha öppnat för. En liknande slutsats drog 2016, som fattade beslut om att LO ska verka för att allmän visstidsanställning ska tas bort ur anställningsskyddslagen. Det finns således ett brett fackligt stöd för att ändra lagstiftningen.