bet · H501FiU6 · 2017-10-20 00:00:00 — Redovisning av AP-fondernas verksamhet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2016/17:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. I skrivelsen redovisas resultatet av verksamheten i fonderna 2016. Dessutom redovisar regeringen sina utvärderingar av fondernas långsiktiga förvaltningsresultat, kostnadsutvecklingen i fonderna samt fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, kontroll och regelefterlevnad. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på nästan 2016. Buffertkapitalet ökade med till . Buffertfonderna förde över för att täcka underskott i pensionssystemet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna. Utskottet konstaterar att de senaste årens trend med stigande förvaltningskostnader i fonderna bröts . Utskottet konstaterar dock också att skillnaden i kostnadsnivå mellan buffertfonderna är stor. Utskottet behandlar dessutom motioner med förslag om bl.a. AP-fondernas placeringsregler, AP-fondernas arbete med hållbara investeringar och en ombildning av . Utskottet föreslår att avslår motionerna. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (V). Skrivelse 2016/17:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Hållbara investeringar i AP-fonderna AP-fondernas verksamhet , punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2016 Tabell 2 Buffertfondernas avkastning Tabell 3 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2016 Tabell 4 Buffertfondernas kostnadsutveckling till 2016 Tabell 5 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Tabell 6 Buffertfondernas rörliga ersättningar till personal Tabell 7 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Tabell 8 Buffertfondernas prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Diagram 1 Buffertfondernas resultat Diagram 2 Buffertfondernas kapital jämfört med inkomstindex utveckling Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2016/17:130 till handlingarna. 2017/18:1946 av (M) och 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 14. Hållbara investeringar i AP-fonderna 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkandena 12, 13 och 15, 2017/18:3371 av och (båda MP) och 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 4. 2017/18:313 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (S) och (V). Ärendet och dess beredning I regeringens skrivelse 2016/17:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet finns en redovisning av fondernas verksamhet 2016. Dessutom redovisar regeringen sina granskningar och utvärderingar av kostnadsutvecklingen i fonderna, det långsiktiga förvaltningsresultatet och fondernas arbete med bl.a. hållbarhet, kontroll och regelefterlevnad. Förutom skrivelsen behandlar utskottet fem motioner från allmänna motionstiden . Som framgår av tabell 1 gav en stark börsutveckling buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på nästan . Det motsvarar en avkastning på kapitalet på , vilket är nästan dubbelt upp mot fondernas genomsnittliga avkastning sedan starten . Tabell 1 Buffertfondernas avkastning och kapital 2016 Överföring (mdkr) 27 (11,3) 9,3 (4) 6,6 (4,9) 310,5 (290,2) 30,5 (11,7) 10,3 (4) 6,6 (4,9) 324,5 (300,6) 28 (19,6) 9,4 (6,8) 6,6 (4,9) 324,5 (303) 30,5 (20,1) 10 (6,8) 6,6 (4,9) 333,9 (310) 1,7 (2,9) 6,5 (12,2) 28,1 (26,4) 117,7 (65,6) 9,1 (5,5) 26,4 (19,6) 1 322 (1 230) Källa: /17:130. var utbetalningarna i pensionssystemet större än inkommande pensionsavgifter, vilket innebar att buffertfonderna fick skjuta till för att säkra de löpande pensionsutbetalningarna (dock inte som är en sluten fond i den meningen att det inte görs några överföringar till eller från pensionssystemet). Sammantaget betyder detta att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . Av tabell 1 framgår också att samtliga fonder utom redovisade ett högre resultat än . Regeringen konstaterar i skrivelsen att inte nådde upp till sitt mål för förvaltningen, men att avkastningen ändå var högre än inkomstindex (det index som är grunden för uppräkningen av skulderna i pensionssystemet). Sjätte placeringsstrategi ändrades 2011 genom att kapitalet till största delen endast ska investeras i mogna onoterade bolag. investerades också i bolag som befann sig i en tidig utvecklingsfas. Fondernas resultat sedan starten I skrivelsen bedömer regeringen dels fondernas roll som buffert för hantering av över- och underskott i pensionssystemet, dels fondernas roll som långsiktig finansiär av pensionssystemet. Enligt regeringen har fonderna klarat sina roller. Även om resultatet varierat relativt mycket mellan åren har fonderna sedan starten redovisat ett ackumulerat resultat på , och fondernas andel av tillgångarna i pensionssystemet ökade –2016 från till . Diagram 1 Buffertfondernas resultat Källa: /17:130. Som framgår av tabell 2 har fonderna sedan starten också överträffat sina mål för förvaltningen, med en sammantagen avkastning på i genomsnitt . Resultatet förklaras framför allt av att fonderna haft en hög andel aktier i sina portföljer. Resultaten , när priserna på den globala aktiemarknaden stigit relativt kraftigt, står för två tredjedelar av det ackumulerade resultatet . Tabell 2 Buffertfondernas avkastning Fondernas långsiktiga avkastningsmål (nominellt) (2012–2016) Källa: /17:130. Det innebär i sin tur att fondernas avkastning efter kostnader stigit betydligt mer än inkomstindex, som gått upp med i genomsnitt . Diagram 2 Buffertfondernas kapital jämfört med inkomstindex utveckling Källa: /17:130. Inkomstindex är, som redovisats tidigare, det index som används som grund när skulden i pensionssystemet räknas upp. Om buffertfonderna endast hade uppnått en avkastning i nivå med inkomstindex skulle fondernas samlade kapital ha varit betydligt mindre än de som kapitalet uppgick till . När det gäller fondernas roll som buffert för att hantera löpande över- eller underskott i pensionssystemet har fonderna betalat ut för att bl.a. täcka det underskott som uppstod när den s.k. fyrtiotalistgenerationen började gå i pension. , 2001–2008, fanns ett överskott i pensionssystemet, och fonderna fick från pensionssystemet. Sammantaget innebär det att fonderna netto tillfört till pensionssystemet. I skrivelsen räknar regeringen med att underskottet i pensionssystemet kommer att fortsätta att växa och att fonderna måste bidra med ytterligare fram för att täcka underskottet (enligt beräkningar av ). I skrivelsen undersöker regeringen också fondernas allokering av tillgångar i portföljen, dvs. fondernas val mellan olika typer av tillgångar. Regeringen konstaterar, i likhet med vid tidigare utvärderingar, att fondernas s.k. alternativa investeringar, dvs. investeringar i t.ex. fastigheter, jordbruk, skog, infrastruktur och hedgefonder, ökat och att investeringarna gett en god avkastning. Regeringen anser att de alternativa investeringarna kan bidra till att dämpa nedgången i fondernas resultat vid en negativ utveckling på aktiemarknaderna. Fondernas resultat jämfört med utländska pensionsfonder Företaget har på regeringens uppdrag jämfört buffertfondernas resultat med sex utländska pensionsfonder. Enligt har de svenska buffertfonderna haft en högre avkastning än de utländska fonderna under både 2016 och den senaste femårsperioden, även om den här typen av jämförelser bör tolkas med viss försiktighet. –2016 redovisade de svenska fonderna ett sammantaget resultat på i genomsnitt av kapitalet, medan de utländska redovisade ett resultat på i genomsnitt . I skrivelsen konstaterar regeringen att de svenska fondernas innehav av alternativa investeringar i sina portföljer är lägre än genomsnittet för de utländska fonderna, men att de svenska fondernas andel närmar sig de utländska fondernas andel. I utskottets beredning av förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (bet. 2016/17:FiU6) var utskottet starkt kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. I årets skrivelse har regeringen därför byggt ut granskningen av fondernas kostnader och dessutom gett ett särskilt uppdrag att jämföra Första–Fjärde AP-fondernas kostnader och kostnadseffektivitet med utländska pensionsfonder. På utskottets uppmaning har regeringen i årets skrivelse utvecklat redovisningen av s.k. prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning. Som framgår av tabell 3 uppgick den totala kostnaden för förvaltningen av buffertkapitalet till 2016, vilket motsvarar av det förvaltade kapitalet. Det är en minskning med jämfört med och förklaras framför allt av minskade kostnader i Första och Andra AP-fonderna som har haft, och fortfarande har, en betydligt större kostnadskostym än Tredje och Fjärde AP-fonderna. Trots minskningen var Andra AP-fondens kostnader , som är den fond som har den högsta förvaltningskostnaden, högre än Fjärde AP-fondens förvaltningskostnader, som är den fond som har den lägsta kostnaden. Tabell 3 Buffertfondernas förvaltningskostnader 2016 187 (185) 271 (308) 458 (493) 0,15 (0,17) 217 (212) 264 (321) 481 (533) 0,15 (0,18) 180 (171) 366 (363) 0,12 (0,12) 195 (197) 132 (128) 327 (325) 0,10 (0,11) 785 (786) 847 (928) 1 632 (1 716) 0,13 (0,15) 92 (106) 13 (21) 105 (127) 877 (892) 860 (949) 1 737 (1 841) Anm: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /17:130. Enligt skrivelsen berodde kostnadsminskningen främst på att fonderna lagt en större del av förvaltningen internt i stället för externt och på att man omstrukturerat och omförhandlat existerande externa förvaltningsmandat. Som framgår av tabell 4 steg fondernas kostnader med i genomsnitt –2015. Enligt skrivelsen berodde uppgången på att fondkapitalet ökade snabbt, vilket medförde högre externa förvaltningskostnader, och på att fonderna minskade andelen ränte- och aktieplaceringar i portföljen till förmån för fler s.k. alternativa investeringar. Förvaltningskostnaden för alternativa investeringar är högre än kostnaden för aktie- och ränteplaceringar. Uppgången berodde dessutom på att kronan försvagades mot euron och dollarn. Fonderna har relativt stora kostnader i dessa valutor. bröts serien av kostnadsökningar (se ovan). Tabell 4 Buffertfondernas kostnadsutveckling till 2016 Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent –5,6 Andel av buffertkapital, procent Anm.: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /17:130. Fondernas kostnader delas upp i interna och externa förvaltningskostnader. Som framgår av tabell 5 ökade de interna kostnaderna visserligen något , men som framgår av tabell 7 inte alls i samma utsträckning som de externa kostnaderna. Huvuddelen av de interna kostnaderna utgörs av personalkostnader följt av kostnader för information och it-tjänster. Antalet anställda i fonderna ökade från 243 personer till 270 personer , vilket förklarar uppgången i personalkostnader. Priserna på informations- och datatjänster sätts enligt skrivelsen oftast i dollar, och den starka dollarkursen har bidragit till att kostnaderna inom detta område ökade under framför allt . Tabell 5 Buffertfondernas interna förvaltningskostnader Källa: /17:130. En del av personalkostnaderna utgörs av rörliga ersättningar till personalen. Som framgår av tabell 6 har Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna, till skillnad från Första och Sjätte , rörliga ersättningsprogram för personalen. Dessa tre fonder har betalat ut i rörliga ersättningar. Ersättningarna har granskats i den årliga revisionen, och regeringen konstaterar i skrivelsen att fonderna följt regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna (bortsett från några avvikelser när det gäller uppsägningstid som redovisats ). Tabell 6 Buffertfondernas rörliga ersättningar till personal Källa: /17:130. Fondernas externa förvaltningskostnader består främst av kostnader som betalas till externa företag som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna (vanligtvis i form av en procentuell avgift på förvaltat kapital). Som framgår av tabell 7 steg de externa förvaltningskostnaderna och, som redovisats ovan, detta beror enligt skrivelsen framför allt på att volymen externt förvaltat kapital stigit som investeringarna i alternativa tillgångar ökat. Tabell 7 Buffertfondernas externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, procent –9,4 Anm.: Exklusive prestationsbaserade arvoden. Källa: /17:130. I fondernas externa förvaltningskostnader ingår inte fondernas kostnader för prestationsbaserade arvoden eller förvaltararvoden för onoterade tillgångar där arvoden återbetalas. Dessa kostnader ingår därmed inte heller i AP-fondernas redovisade totala kostnader. Båda dessa arvoden reduceras enligt AP-fondernas redovisningsregler mot resultatet för varje tillgång. Som framgår av tabell 8 uppgick de prestationsbaserade arvodena till , och till sammanlagt –2016. Nettot av erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav uppgick enligt skrivelsen till 2015 och –2016. Ett positivt belopp innebär att erlagda arvoden överstiger återbetalda arvoden (för ytterligare beskrivning av redovisningen av prestationsbaserade arvoden se skrivelsen s. 31 och 32). Tabell 8 Buffertfondernas prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: /17:130. Fondernas kostnader jämförda med utländska pensionsfonder har på uppdrag av regeringen jämfört Första–Fjärde AP-fondernas kostnadseffektivitet med 18 utländska pensionsfonder. konstaterar att den jämförelsemodell de använt visar att AP-fonderna har lägre kostnader än de internationella pensionsfonderna (jämförelsen gäller 2015). Den lägre kostnaden har enligt dock inte påverkat fondernas avkastning negativt. Tvärtom har AP-fondernas resultat i genomsnitt legat något högre än de fonder man jämförts med. AP-fondernas lägre kostnader förklaras enligt av bl.a. följande: • Fondernas arbete med att öka andelen kapital som förvaltas internt. Intern förvaltning är i regel mer kostnadseffektiv än extern förvaltning. AP-fonderna förvaltade 2015 internt, medan de utländska fonderna hade en intern förvaltning på . • Både den interna och den externa förvaltningen var mer effektiv i AP-fonderna än i de utländska fonderna. • Kostnaden för den externa förvaltningen begränsas genom en genomtänkt upphandling och val av förvaltare med låga avgifter. • Kostnaden för den interna förvaltningen begränsas av den låga kostnaden i aktieförvaltningen och den höga andelen aktier i portföljer. • AP-fonderna har en lägre andel aktiv förvaltning än de utländska fonderna. Sjunde AP-fonden tillhör inte buffertfonderna i inkomstpensionssystemet utan är det statliga alternativet i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet – AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades och ersatte fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. infördes AP7 Såfa, vilket är den fond där de som avstått från att välja fond i premiepensionssystemet placeras. Såfa är en s.k. generationsfond med en sammansättning av risk som ska spegla pensionsspararens ålder. Totalt erbjuder Sjunde AP-fonden sex olika placeringsalternativ. Såfa gav en avkastning på , vilket kan jämföras med en genomsnittlig avkastning på för de privata fonderna i premiepensionssystemet. har det s.k. förvalsalternativet gett en avkastning på (Premiesparfonden och därefter Såfa), mot för de privata fonderna. AP7 Aktiefond gav en avkastning på (före kostnader), vilket var detsamma som jämförelseindex. AP7 Räntefond gav en avkastning på , vilket var något lägre än jämförelseindex. Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick respektive . Det kan jämföras med att den genomsnittliga förvaltningsavgiften för de 840 fonder som ingick i premiepensionssystemet var (0,före rabatter). Regeringen anser i skrivelsen att Sjunde AP-fonden väl uppfyllt sin roll i premiepensionssystemet. Fondernas arbete med hållbarhet och ägarstyrning Miljöfrågor, sociala frågor och bolagsstyrning är enligt regeringen viktiga delar i AP-fondernas verksamhet. För att uppnå en långsiktigt hög avkastning och god riskhantering är det viktigt att AP-fonderna integrerar olika typer av hållbarhetsaspekter i sin förvaltning. Detta är även viktigt för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och AP-fondsystemet. Regeringen är i skrivelsen mycket positiv till det arbete som AP-fonderna lägger ned på att integrera hållbarhet i den löpande förvaltningen av buffertkapitalet. Regeringen konstaterar också att fonderna fick utmärkelser för sitt hållbarhetsarbete både i och internationellt. I skrivelsen redovisas varje enskild fonds arbete med hållbarhet och ägarstyrning . Nedan följer en kort sammanfattning. Första AP-fonden ökade resurserna för hållbart värdeskapande och ägaransvar. Styrelsen beslutade också att revidera fondens hållbarhetsstrategi och satte upp fyra mål: kontinuerlig kompetensutveckling, dedikerade investeringar, regelbunden hållbarhetsgenomgång och ökad transparens kring fondens hållbarhetsarbete. infördes också ett s.k. ESG-filter i delar av förvaltningen. Filtret fungerar så att det rensar bort bolag som är sämst i sin bransch i ett allmänt hållbarhetsperspektiv eller i sitt arbete med omställning till ett lågfossilt samhälle. Även Andra AP-fonden införde ESG-filter . Fonden har också minskat sin finansiella risk inom fossil energi. Sammantaget har fonden avvecklat investeringar i 23 kolbolag, 15 olje- och gasbolag samt 38 elproducerande bolag. Hållbarhetsanalyser är väl integrerade i Tredje AP-fondens löpande förvaltning. Fondens övergripande hållbarhetsstrategi är både proaktiv och reaktiv och består av tre delar: riskdiversifiering, riskbegränsning och riskeliminering (uteslutning av bolag i investeringsverksamheten). fokuserar på att integrera hållbarhet i den dagliga förvaltningen. Fonden har använt s.k. lågkoldioxidstrategier för att sänka klimatrisken i tillgångarna. bestod av den globala aktieportföljen av lågkoldioxidstrategier. fattade fonden beslut om att sälja samtliga aktier i tobaksbolag. Fonden samarbetar med Första–Tredje AP-fonderna i för att påverka utländska bolag inom området hållbarhet. pågick ca 300 dialoger med olika bolag. fokuserar på tre områden inom hållbarhet: jämställdhet, mångfald och klimat. fortsatte fonden att utveckla sin egen mall för hållbarhetsutvärdering och uppföljning av riskkapitalfonder. Fonden har också tillsammans med internationella aktörer tagit fram en klimatvägledning för investerare i riskkapital och onoterade tillgångar. beslutade Sjunde AP-fonden att integrera i de internationella normer och konventioner som är grunden i fondens ägarstyrning. Fonden beslutade också att investera i noterade bolag som har lösningar på klimatproblem. Första–Fjärde AP-fondernas resultat Trots viss oro på de internationella marknaderna gav fondernas förvaltning ett gott resultat även . Det visar en genomgång av Första–Fjärde AP-fondernas halvårsrapporter. Sammantaget gav förvaltningen ett resultat på , vilket kan jämföras med resultatet på . Första–Fjärde AP-fondernas kapital ökade med till sammanlagt . fördes över till pensionssystemet för att täcka löpande pensionsutbetalningar. Första AP-fonden redovisade ett resultat på , vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på av kapitalet. Andra AP-fonden redovisade ett resultat på , eller en avkastning på . Tredje AP-fondens förvaltning gav ett resultat på , eller en avkastning på , medan redovisade ett resultat på , motsvarande av kapitalet. Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna publicerade promemorian Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna (Fi2017/02972/FPM). I promemorian föreslås några lagändringar som rör fondernas placeringsregler och ägarstyrning. Förslagen är en utveckling och revidering av några av de förslag som presenterades i den tidigare departementspromemorian Nya regler för AP-fonderna (Ds 2015:34). Promemorian har skickats ut på remiss till ett tjugotal instanser, och i promemorian föreslås att ändringarna ska träda i kraft . Utgångspunkten för de nya förslagen är att det nuvarande regelverket inte är anpassat till dagens finansiella marknader, vilket begränsar AP-fondernas förvaltning och riskerar att leda till att AP-fondernas avkastning på pensionskapitalet försämras. Förslagen beskrivs i korthet i punkterna nedan. • Maximalt av det verkliga värdet av Första–Fjärde AP-fondernas tillgångar ska tillåtas vara illikvida. Med illikvida tillgångar menas alla tillgångar som inte är fullt likvida. I pm:et räknas upp vad som är fullt likvida tillgångar. I dagens regelverk finns krav på att de tillgångar man placerar i ska vara omsättningsbara och marknadsnoterade (vilket inkluderar onoterade aktier eller andelar i t.ex. fastighetsbolag). Ett undantag från kravet på marknadsnotering är att var och en av AP-fonderna får placera högst av tillgångarna i onoterade tillgångar. I praktiken innebär detta att av fondernas tillgångar måste vara placerade i noterade tillgångar eller i aktier eller andelar i fastighetsbolag, vilket t.ex. begränsar AP-fondernas möjligheter att investera i andra s.k. alternativa investeringar. • av marknadsvärdet av tillgångarna i var och en av fonderna ska vara placerade i räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk. Enligt dagens regler ska av tillgångarna vara placerade i räntebärande värdepapper. Anledningen till att 30-regeln infördes var att begränsa fondernas risktagande. Med dagens mycket låga räntor kan regeln få motsatt effekt, eftersom fonderna kan tvingas ta högre risker i den övriga portföljen för att nå avkastningsmålen när avkastningen från räntebärande värdepapper är låg eller t.o.m. negativ. • AP-fonderna bör, i likhet med dagens regler, inte få investera i s.k. råvaruderivat. • Det nuvarande kravet på att av AP-fondernas tillgångar ska förvaltas av externa förvaltare tas bort. • Ett krav införs i AP-fondslagen om att AP-fonderna ska förvalta fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska ges till hur en hållbar utveckling kan främjas, utan att det görs avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Krav införs också på att AP-fondernas årliga verksamhetsplaner bl.a. ska innehålla riktlinjer för hur långsiktigt hög avkastning ska uppnås och hur fondmedlen ska förvaltas föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Dessutom införs ett krav på att fonderna ska samverka när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande, bl.a. genom att utveckla en gemensam värdegrund för förvaltningen av AP-fonderna. Fonderna ska också gemensamt utveckla riktlinjer för hur fonderna på ett transparent sätt ska redovisa hur man förvaltat kapitalet föredömligt. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet till handlingarna. Utskottet konstaterar att fondernas förvaltning gav ett resultat på nästan 2016 och att buffertkapitalet ökade med till . Utskottet anser att det är glädjande att trenden med stigande kostnader i fonderna bröts . Utskottet noterar dock att skillnaden i kostnadsnivå mellan fonderna är stor. Jämför det särskilda yttrandet (V). Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2016/17:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet . Efter en relativt stark internationell börsutveckling redovisade buffertfonderna, Första–Fjärde AP-fonderna och , ett resultat efter kostnader på nästan . Resultatet innebar att buffertfondernas samlade kapital ökade med , från till . Utskottets genomgång av fondernas halvårsrapporter visar att förvaltningen gav ett resultat på trots en viss osäkerhet på aktiemarknaderna. Utskottet konstaterar att pensionssystemet, , visade ett underskott , dvs. utbetalningarna i systemet var större än inkommande pensionsavgifter. Det innebar att Första–Fjärde AP-fonderna fick skjuta till för att täcka underskottet och säkra de löpande pensionsutbetalningarna.