bet · H401KU23 · 2017-06-01 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra stödlinjen mot extremism mer tillgänglig och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om samverkan med muslimska församlingar i arbetet mot våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C): 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra kommunernas ansvar för förebyggande arbete mot terrorism och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra regelverket för sociala insatsgrupper för att kunna bryta sekretessen när det gäller radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1537 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det lokala förebyggande arbetet mot rekrytering och radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1717 av (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommuner som har problem med våldsbejakande extremism är skyldiga att ta fram handlingsplaner för att bekämpa våldsbejakande extremism, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1729 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en nationell samordnare med uppdrag att förbättra insatserna och de förebyggande metoderna avseende högerextrema våldsverkare som radikaliseras i hemmen, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att arbetet med kunskapshusen utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas hur fler kommuner ska ges möjlighet att inrätta kunskapshus och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att det skapas ett nationellt för stöd till välfärdens personal i deras arbete mot och möten med våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att länsstyrelserna bör, med utgångspunkt i den nationella samordnarens arbete, få i uppdrag att samordna och stödja kommunernas arbete med att ta fram handlingsplaner och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nationella samordnarens verksamhet bör bli permanent genom att det skapas en ny myndighet med uppdrag att stödja och samordna andra aktörers arbete mot våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya myndigheten bör ges mandat att initiera forskning om våldsbejakande extremism och utvärdera olika vidtagna insatser och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av relevant lagstiftning och regleringsbrev till berörda myndigheter i syfte att öka förutsättningarna för bättre samordning som skyddet för den personliga integriteten värnas och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör tillsättas en utredning som får till uppgift att se över om och hur företag inom sociala medier kan involveras i arbetet för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremistmiljöer och vilket eventuellt rättsligt ansvar som kan och bör åläggas dem och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utredningen även bör uppdras att göra en övergripande översyn av lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor (BBS-lagen) med särskilt fokus på frågan om våldsbejakande extremism och med syfte att lagen ska förtydligas och bli mer lätt att tillämpa samt att det, i den mån det bedöms vara behövligt och motiverat, föreslås skärpningar av BBS-lagen och angränsande lagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att pilotverksamheten med Röda Korsets stödtelefon blir permanent och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att det görs en uppföljning av rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 och att det utifrån uppföljningen föreslås lämpliga åtgärder, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lämplig aktör, förslagsvis den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet ska implementeras och komma igång, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2321 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lättare kunna bryta sekretess i OSL och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2346 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av sekretessreglerna i socialtjänstlagen för att förbättra möjligheterna att överföra information mellan och polisen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kommunernas kunskap om förebyggande arbete och om hur kommunerna bör arbeta med återvändare, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över offentlighets- och sekretesslagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att statliga eller kommunala medel inte tilldelas verksamheter eller åtgärder som riskerar att direkt eller indirekt stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhopparverksamheter för personer som vill lämna våldsbejakande, extremistiska grupper, som lagföring prioriteras, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sprida avhoppares erfarenheter och kunskaper, särskilt bland ungdomar, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anhöriga och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om så kallade ensamagerande gärningsmän (terrorister som är ”ensamvargar”) och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad närvaro av statliga myndigheter i utsatta områden och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt alla former av rasism inklusive antisemitism, islamofobi, afrofobi och antiziganism, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3290 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka kunskapen i kommuner och skolor och hos andra aktörer om hur radikalisering kan upptäckas och motverkas på ett tidigt stadium och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3383 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kommunerna för att arbeta mot våldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3387 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska ta fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta etableringen av avhopparverksamheter för avhoppare och andra individer som vill lämna sina kopplingar till terroristorganisationer och våldsbejakande extremistgrupper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3431 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsutbyte mellan Säkerhetspolisen, och kommuner och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering och tillkännager detta för regeringen. ska vi diskutera förebyggande av våldsbejakande extremism. Vi står självklart bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här och endast bifall till reservation 1 och 7. Det svenska samhällsbygget, drömmen om det mångkulturella lyckoriket, förorterna som interkulturella smältdeglar och som humanitär stormakt - om detta var ni överens, både vänstern och högern. Det skulle bli ett socialliberalt Shangri-la där alla gick hand i hand och sjöng kumbaya. visste och varnade redan då för att detta var en lögn. Detta bevisas av skjutningar, små och stora brott, rapporter om hedersvåld och socialt utanförskap. Ta till exempel rapporten områden - sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015. I rapporten framgår att det finns 53 bostadsområden i som i olika grad är utsatta för både allvarlig brottslighet och socioekonomiska faktorer. Av dessa 53 områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Ett särskilt utsatt område kännetecknas bland annat av svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer och våldbejakande religiös extremism. De interkulturella smältdeglarna blev med andra ord egna små öar där gangsterkungar härskar med hjälp av våld och gammaldags religiösa vanföreställningar. Enkelt uttryckt: Mångkulturalismen blev ett dyrt och pinsamt fiasko. Utskottet borde rimligen, som minsta möjliga åtgärd, kunna stå bakom reservation om att följa upp denna rapport. Apropå fiaskon: röstades det här i kammaren om 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. hade då reservationer i vilka vi bland annat anförde att det enligt en rapport bedömdes att terrornivån för är förhöjd . Rapporten som var beställd av slog vidare fast att det finns attentatshot från samtliga våldsbejakande extremistiska miljöer i . Bedömningen var dock att det största hotet utgjordes av våldsbejakande islamistiska miljöer och att attentatshoten är som störst från individer som deltagit i träning eller i strider i konfliktzoner och sedan återvänt till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Vi anförde redan då att regeringens åtgärder inte är vare sig trovärdiga, ändamålsenliga eller tillräckliga för att värna vårt samhälle. I stället borde ge regeringen i uppdrag att gå tillbaka till ritbordet och återkomma med en strategi som tar problemen och hoten på största allvar. I sammanhanget är det värt att påminna om att vi även ville att regeringen skulle utse en samordnare mot våldsbejakande extremism som tar sitt arbete på allvar. Samtliga partier i kammaren, utom , röstade naturligtvis emot detta. Man hade inget att invända mot de riskanalyser som regeringen gjorde, och man bedömde att de åtgärder som redovisats var väl motiverade. Sådana åtgärder utgjordes bland annat av så kallade stödtelefoner och ett ökat genusperspektiv i arbetet mot våldsbejakande extremism. Terrorforskaren sammanfattade förslagen med att de var väldigt allmänt hållna och på gränsen till meningslösa. genomförde terroristen det värsta terrordådet i det nutida historia. Fem personer dräptes, och ännu fler skadades. Hur många fler oskyldiga ska behöva dö i namn innan resten av er börjar ta frågan på allvar? Återigen behöver vi reservera oss och uppmana regeringen att lägga fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. Det har gått regeringen presenterade en övergripande nationell strategi mot terrorism som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på området. måste denna strategi konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och en handlingsplan tas fram för hur arbetet ska bedrivas. Av en sådan handlingsplan bör också tydligt framgå vilken myndighet som har ansvar för vad. som regeringens nationella samordnare mot våldsbejakande extremism försakade sitt viktiga uppdrag planerade Akilov sitt terrordåd här i . Om denna fråga hade tagits på allvar, som SD krävde då och som SD kräver , hade liv kunnat räddas. Vi diskuterar alltså arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. låter det som att detta är ett nytt fenomen i det här landet, men så är det inte. Vi har en lång historia av våldsbejakande ideologier. De har funnits . Det finns många, eller i alla fall flera, olika våldsbejakande rörelser i vårt land. har det dock blivit mycket fokus på den våldsbejakande islamismen. Det gäller förstås särskilt efter våldsdådet på . Detta terrordåd har såklart satt spår i hur saker diskuteras, men jag tror ändå att det är bra att vi kommer ihåg att det finns fler farliga grupper i vårt land. När detta förfärliga terrordåd skedde förde det på något märkligt sätt också med sig väldigt mycket gott. Det var en värme som spred sig. Man erbjöd varandra mat och övernattning. Omtanken var väldigt tydlig . Efteråt har dock något annat kommit tillbaka, och det har blivit mer hat och hot mot dem av oss som har sitt ursprung i andra länder. Detta har vuxit ännu mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism hölls en manifestation för ensamkommande flyktingbarn här ute på , precis utanför . Man attackerades då av Nordiska motståndsrörelsen, och en journalist blev misshandlad. Samma gruppering angrep en manifestation på . drog högerextremister och nazister omkring på och jagade barn. Syftet var att sprida skräck och misshandla. misshandlades flera personer i av ett gäng nazister. Vi har sett många mordbränder på flyktingboenden. har det också funnits ett antal ensamagerande våldsverkare. Det handlar om den så kallade lasermannen, , som spred skräck i och och om , som bedrev sitt raskrig i . Han togs till fånga 2010 och hade då hållit på . misshandlade och hade ihjäl flera människor i skolan i . Våld och hot om våld mot journalister, politiker och företrädare för rättsstaten växer. Det är ett allvarligt hot mot det demokratiska systemet. Det gör att fler och fler tystnar. Det gör också att fler blir rädda och oroliga. När demonstrationer angrips, vilket hände i när nazister gick till attack med knivar mot demonstranter som demonstrerade mot rasism, gör det förstås att fler inte vågar säga vad man tycker när rasismen florerar. Och det gör den mer och mer öppet. Den rädsla som sprids är också en mycket stark grogrund för extremism. Rädda människor går ofta till extrema rörelser. Som jag sa har vi länge haft våldsbejakande ideologier i , och det kommer med säkerhet att fortsätta att finnas grupperingar som tycker att det är helt okej att använda våld för att uppnå sina syften. Men det har under vår historia varit väldigt olika hur väl man har lyckats rekrytera stora grupper till sina rörelser. Under många perioder har dessa grupper varit ganska små. Men ibland växer rörelserna och blir i perioder lite kaxigare. Ett samhälle som håller ihop, där välfärden fungerar, där utsikterna att få ett jobb är goda, där det finns hopp om en bra framtid oavsett var man bor och ett samhälle som bygger på tillit i stället för rädsla - ett sådant samhälle är inte bara trevligt, utan det minskar också risken för att den våldsbejakande extremismen ska växa. De allra viktigaste förebyggande insatserna handlar om grundläggande samhällsservice, bra skolor för alla, arbete, bostad, jämställdhet och jämlikhet. Trygga människor med gott hopp för framtiden vänder sig sällan till våldsbejakande grupperingar. De hamnar inte heller så ofta i annan kriminalitet. Med ett mindre antal att rekrytera från blir det förstås också färre i de våldsbejakande grupperna. Utöver detta behövs förstås konkreta insatser, för vi har som sagt alltid haft människor som ändå har gått till extrema rörelser. Det är bra att det föreslås att den nationella samordnarens arbete ska permanentas. Samordning och informationsutbyte mellan myndigheter, men med beaktande av den personliga integriteten, behövs förstås. Det behövs stöd till dem som arbetar med barn och unga för att de ska kunna agera när de träffar personer som riskerar att hamna i våldsbejakande grupperingar. Det behövs ökad forskning och metodutveckling. Utskottet föreslår flera tillkännagivanden, och det finns ett antal reservationer där jag menar att det redan pågår arbete med det som majoriteten önskar. är det nog klokt att låta dem som jobbar med saker få fortsätta att jobba med det och inte ge dem nya och andra . Risken är att det blir väldigt spretigt, och det pågår som sagt redan mycket arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Men på en del andra punkter tycker också jag att det behöver göras mer. Jag skulle till exempel gärna se att arbetet med att försöka motverka den rekrytering som sker på sociala medier också inbegrep att man samverkar med de företag som står för plattformarna. Men där har utskottsmajoriteten inte gått på samma linje. Jag tycker att de åtgärder som regeringen har vidtagit går i rätt riktning, men en utredning borde tillsättas som får i uppgift att se över hur företagen inom sociala medier kan involveras i arbetet för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremismmiljöer. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om att regeringen ska överväga att starta en statlig avhopparverksamhet. Jag anser inte att detta är något som staten ska hålla på med. Det är inte staten som i första hand är lämpad att bedriva denna typ av verksamhet. Åtgärder som berör återanpassning med mera bör snarare ske på nivå med bistånd av och stöd från ett nationellt team med experter liknande det som den nationella samordnaren förordar eller genom ett nationellt för stöd till välfärdens personal, som föreslår i vår motion. Jag yrkar med detta också bifall till vår reservation nr 8. Det finns ett tillkännagivande om värderingsbaserat arbete. Jag vill understryka att jag menar att detta arbete måste inkludera alla människor som lever i vårt samhälle, oavsett var de bor eller deras etniska eller religiösa tillhörighet. Förekomsten av antidemokratiska värderingar och förtryckande värderingar kan vara en grogrund för alla extremistiska miljöer, och det finns en hel del unkna värderingar på många olika håll i vårt land. Det är inte ovanligt, där jag bor, att man hör folk skrika "jävla bög" efter någon. Det är inte särskilt trevliga värderingar. Det är inte en Stockholmsförort, kan jag säga, utan en mindre ort på landsbygden. Det här arbetet behöver bedrivas överallt. När skåpbilen svängde upp på trottoaren på och började meja ned skyddslösa fotgängare var det ännu en i raden av liknande attacker som ägt rum i : , i , , . Härutöver minns vi det grymma bombattentatet i , och vi kommer aldrig att glömma attentaten i , terrorattackerna i eller massakern på redaktion . Attackerna som genomförs med fordon och knivar är skrämmande i sin uppenbara enkelhet. De mer storskaliga attentaten är skrämmande just genom sin omfattning och sina fasansfulla effekter. En del ställer sig frågan om attentaten nu blivit så vanliga att vi har kommit till ett nytt normalläge. När man promenerar i någon av större städer ska man vara beredd på att något fordon när som helst kan svänga upp på gångbanan för att döda så många som möjligt. Man ska vara mentalt redo för att någon när som helst kan slita fram en kniv och börja hugga omkring sig. Nej, säger jag, nej, nej! STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Om vi börjar tro att vi aldrig kommer att kunna känna oss trygga när vi flanerar i lysande världsmetropoler som eller , eller för den delen i andra städer som eller , har terroristerna vunnit en viktig seger - de har vunnit kampen om framtidstron. Om vi tror att vi inte kan värja oss mot extremism och terrorism har vi förlorat hoppet om en väg ut ur denna våldsutveckling. Utan hoppet förlorar vi också viljan och kraften att agera. Det får inte ske. Den här utvecklingen är inte ödesbestämd; den kan brytas. För att citera Franklin : "Det enda vi har att frukta är fruktan själv." Det är därför den debatt vi nu har här i riksdag är så viktig. har i ansvar för politiken som handlar om att förebygga våldsbejakande extremism. I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag, de flesta från Alliansen. Alliansen i KU har förhandlat med regeringspartierna och nått en överenskommelse om att bifalla ett antal av Alliansens förslag, vilket innebär att KU föreslår att fyra tillkännagivanden ska riktas till regeringen. Jag vill framföra ett varmt tack till Socialdemokraterna och för konstruktiva samtal. Det är en styrka att vi kan ha en bred enighet i riksdag om åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism. Jag vill därför, fru talman, yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Vi debatterar här också Europeiska kommissionens meddelande om EU:s åtgärder för att hjälpa medlemsstaterna att förebygga våldsbejakande extremism. Jag vill yrka bifall även till detta förslag men kommer inte att ta upp det mer än så i mitt anförande. I politiken mot våldsbejakande extremism ryms åtgärder mot de tre våldsbejakande, extremistiska miljöer som finns i : den vänsterextrema miljön, den högerextrema vit makt-miljön och den islamistiska miljön. Det främsta terrorhotet i kommer från aktörer inspirerade av militanta islamistiska rörelser. Självfallet måste dock även vänsterextremism och högerextremism motverkas. Att den våldsamma högerextremismen är ett konkret hot i visas bland annat av att högerextremister bär ansvar för ett antal mord begångna i vårt land . Även vänsterextrema grupper har gjort sig skyldiga till olika våldsdåd och orsakat stora kostnader för samhället. För att kunna vidta relevanta, förebyggande åtgärder måste man ha en uppfattning om vad som gör att människor radikaliseras. Säkerhetspolisen skriver i avsnittet om kontraterrorism på sin hemsida: "Generellt beror våldsfrämjande radikalisering på tre grundläggande komponenter. Det finns upplevda orättvisor eller kränkningar, vilka kan ha en reell grund. Det finns också en våldsförespråkande ideologi som pekar på orättvisor, förklarar deras orsak och vad som bör göras för att åtgärda orättvisorna. Slutligen krävs också ett socialt sammanhang där ideologin internaliseras. Dessa tre komponenter kombineras på unika sätt hos individer och har varierande betydelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förebyggande av våldsbejakande extremism och Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbeja-kande extremism Vissa personer går med i våldsfrämjande grupper utifrån sökande efter spänning och gemenskap, andra är mer ideologiskt intresserade och vissa hamnar i våldsfrämjande grupper eftersom flera i deras familj eller sociala närmiljö redan är våldsfrämjande." Det är alltså viktigt att inse att drivkrafterna bakom radikalisering och extremism är komplexa och varierar mellan olika individer.