bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — För att främja entreprenörskapet hos nyanlända föreslås vidare ett tillkännagivande om att samverkan mellan staten och civilsamhällets organisationer bör fördjupas och att det med detta som grund bör inrättas en samordningsfunktion (yrkande 22). Motionärerna lyfter fram i (IFS) och som två exempel på aktörer som skulle kunna involveras i arbetet. I motion 2017/18:1447 av (M) yrkande 2 föreslås i likhet med i motion 2017/18:3882 (M) ett tillkännagivande om att Drivhusets verksamhet även ska omfatta studenterna på . På så sätt kan nyföretagandet bland studenter främjas. Även i motion 2017/18:2743 av (M) föreslås satsningar på entreprenörskap i skolan. Motionären förordar bl.a. att alla gymnasieelever oavsett program ska få möjlighet att driva ett UF-företag på gymnasiet. I kommittémotion 2017/18:2531 av m.fl. (SD) föreslås ökningar av flera anslag i jämförelse med regeringens förslag. Bland annat föreslås anslaget 1:4 ökas med för att öka kunskapen om möjligheterna som finns att starta sociala företag som en del av en satsning på att genomföra förbättringar för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden. Även anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser föreslås ökas med . Motionärerna anför att myndigheten bidrar med rapporter och analyser som utgör ett viktigt underlag för beslutsfattare. Vidare föreslås en ökning av anslaget 1:7 Turistfrämjande med för att Visit ska öppna ett kontor i . När det gäller anslagen 1:8 geologiska undersökning och 1:9 Geovetenskaplig forskning föreslår motionärerna en ökning med 11 respektive för att främja gruvnäringen. Motionärerna anför att identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. föreslås att regeringens satsning på gröna jobb om 2018 tas bort. Motionärerna anser att Kungl. fyller en angelägen samhällsfunktion och föreslår en ökning av anslaget 1:12 med . Motionärerna föreslår även en ökning av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation med för mer kapital till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Det ökade anslaget ska användas för att införa en markandskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav vars kapital ska riktas särskilt mot investeringar i avfolkningskommuner. I dessa områden är riskerna extra stora för fastighetsinvesteringar, och bankerna är därmed ovilliga att ge gångbara lånevillkor. I motionen föreslås även två nya anslag. För att ska kunna ligga i framkant när det gäller s.k. exponentiella teknologier som t.ex. bioinformatik, robotteknologi, medicin och nanoteknologi föreslås att det ska inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter som ett forum vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. För detta ändamål avsätts till det nya anslaget Forum för exponentiella teknologier. Vidare föreslås att det ska anslås 275 miljoner till det nya anslaget Starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. Bidraget ska under vissa förutsättningar kunna ges till yrkesverksamma som vill ta tjänstledigt för att försöka förverkliga en företagsidé. Bidraget ska ligga i nivå med a-kassa. Motionärerna föreslår att ska förmedla bidraget och garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. Motionärerna föreslår även sänkningar av några anslag i jämförelse med regeringens förslag. Anslagen 1:1 Verket för innovationssystem och 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås få minskade anslag med 37 respektive . Motionärerna menar att det med utgångspunkt i en analys genomförd av Tillväxtanalys finns skäl att ifrågasätta hur effektiv stödjande verksamhet för små och medelstora företag är. framhålls att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för och de företag som får stöd från myndigheten radikalt ändras. Den höjning som regeringen föreslår avvisas dock av motionärerna. Även för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås en minskning i jämförelse med regeringens förslag (–). Motionärerna anser att anslaget bör ha ett tydligare fokus på tillväxt och jobbskapande. Motionärerna vänder sig därför emot vissa av de satsningar som regeringen aviserar och vill förstärka andra. Vidare föreslås anslaget 1:5 minskas mot bakgrund av att motionärerna förespråkar en mer ansvarsfull ekonomisk politik. Motionärernas samlade förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv är lägre än regeringens förslag. Samtliga förslag till anslag framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2017/18:901 av m.fl. (SD) framhålls potentialen i s.k. exponentiella teknologier som t.ex. bioinformatik, robotteknik, medicin och nanoteknologi. För att ska kunna ligga i framkant när det gäller dessa områden bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att det bör inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier samt andra viktiga teknologiområden. I kommittémotion 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 2 förordas att ska tillkännage för regeringen att Visit bör få i uppdrag att öppna ett kontor i . Motionärerna anför att är en växande ekonomi med många potentiella framtida turister för . För att kunna ta del av dessa framtida turister bör Visit genom ett eget kontor i marknadsföra på plats. I kommittémotion 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör avsätta mer resurser för riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning i syfte att främja gruvnäringen. I kommittémotion 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 2 förordas ett tillkännagivande om ett program för starta-eget-bidrag till yrkesverksamma. Ersättningen bör enligt motionärerna motsvara arbetslöshetsersättningen, och för att få ingå i programmet ska det ställas höga krav på att det finns en affärsidé som t.ex. kretsar kring en ny innovation och att det finns potential för tillväxt. Programmet bör hanteras centralt inom t.ex. . I kommittémotion 2017/18:3698 av m.fl. (C) föreslås en ökning av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation med 2018 och med motsvarande belopp efterföljande år i jämförelse med regeringens förslag, till följd av förslag om att öka resurserna till i (IFS) och programmet Investera i invandrarkvinnor. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslås minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna vill ta bort en tidigare anslagshöjning om på insatser inom immaterialrätten. Vidare föreslås anslaget ökas med för insatser för förslag om vardagsnära innovation i offentlig sektor. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling föreslås minskas med i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna förordar att anslaget mot bakgrund av tidigare anslagshöjningar för att förstärka ett snabbspår för företagare, innovationsrådet och nyindustrialisering ska minskas med 22, 150 respektive 2018. Motionärerna lyfter i sammanhanget fram egna förslag om t.ex. ingångsföretag, vars syfte är att förenkla integration via företagande. Motionärerna avvisar regeringens förslag om förbättrat nätverkande och fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad, fler matchningsaktörer, smart industri på regional nivå, vidareutveckling av en nationell export- och investeringsplattform för smarta städer, automationsprogram för små och medelstora företag samt insatser för nyanlända kvinnors företagande, och föreslår därmed att anslaget minskas med 8, 50, 20, 25, 20 respektive 2018. Motionärerna hänvisar i sammanhanget till en egen föreslagen satsning på matchningsanställningar inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslaget 1:8 föreslås minskas med 2018 i jämförelse med regeringens förslag till följd av att regeringens förslag om att prioritera uppgifter som kan utföras av personer med kort utbildning avvisas. Motionärerna föreslår vidare att den aviserade upprustningen av skjuts fram i tiden, och därmed föreslås anslaget 1:15 Upprustning och drift av minskas med 2018. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet föreslås minskas med 2018 i jämförelse med regeringens förslag. Av dessa är kopplade till ett förslag om att en tidigare anslagshöjning för insatser inom ramen för exportoffensiven återställs. Motionärerna avvisar regeringens förslag om en överföring av medel till exportoffensiven, och som följd av det beräknas anslaget att ökas med 2018. Regeringens förslag om anslagshöjningar för regional expertrådgivning och stärkt svensk närvaro på tillväxtmarknader avvisas också, och anslaget föreslås därför minskas med 17 respektive 2018. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande föreslås minskas med 2018 i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna föreslår en minskning med 2018 som en följd av att en tidigare anslagshöjning till investeringsfrämjande återställs och med som en konsekvens av att regeringens förslag om att överföra medel till exportoffensiven avvisas. Av motionen framgår även att föreslår en lägre uppräkningstakt inom den s.k. pris- och löneomräkningen (PLO)[1], vilket påverkar nio myndighetsanslag inom utgiftsområdet. Motionärernas samlade förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv är ca 610 miljoner lägre än regeringens förslag. Samtliga förslag till anslag enligt yrkandet framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 18 förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för fler vardagsnära innovationer inom vård och omsorg. Av motionen framgår att vill inrätta särskilda innovationscheckar för innovationer inom vård och omsorg. Checken ska hjälpa kvinnor som jobbar inom vård och omsorg att få extern hjälp med att t.ex. undersöka affärsmöjligheter, skriva affärsplaner och hantera immateriella tillgångar eller göra marknadsanalyser. I kommittémotion 2017/18:3797 av m.fl. framgår att Liberalerna vill prioritera extra resurser till ökat företagande genom att öka resurserna till och anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation med 2018. Motionärerna lyfter vidare fram insatser som görs inom andra utgiftsområden för att underlätta för företagande och avvisar mot bakgrund av andra satsningar i Liberalernas budgetmotion regeringens förslag till anslagshöjningar när det gäller anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling, 1:7 Turistfrämjande, 1:8 geologiska undersökning, 2:3 Exportfrämjande verksamhet och 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning. Motionärerna anser också att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslagen 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, 1:5 Näringslivsutveckling, 1:7 Turistfrämjande och 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Dessutom föreslås att uppräkningen inom den s.k. pris- och löneomräkningen justeras ned , vilket påverkar sex myndighetsanslag inom utgiftsområdet. Sammantaget innebär detta minskningar i förhållande till regeringens förslag av följande anslag: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–), anslaget 1:4 (–), anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (–), anslaget 1:7 Turistfrämjande (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 1:21 (–), anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–) och anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (–). Motionärernas samlade förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv är ca lägre än regeringens förslag. Samtliga förslag till anslag enligt yrkandet framgår av tabellen i bilaga 2. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) föreslås ett nytt anslag – Företagsrådgivning – inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Motionärerna föreslår att anslaget ska tillföras 2018. I motionen framhålls vikten av att påtagligt minska tiden som företag ägnar sig åt administration så att tiden de lägger på kärnverksamheten, att skapa värde och jobb, kan öka. vill därför i likhet med regeringens förslag avsätta –2020 under anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagare. Anslaget 1:5 föreslås dock minskas med i jämförelse med regeringens förslag. I motionen föreslås vidare anslagsbesparingar som en följd av att anser att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader sägs svara för en betydande del av myndigheternas utgifter, och en nedjustering av PLO skulle enligt motionärerna bidra till en effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. föreslår följande anslagsminskningar i förhållande till regeringens förslag: anslaget 1:1 Verket för innovationssystem (–), anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel (–), anslaget 1:4 (–), anslaget 1:5 Näringslivsutveckling (–), anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (–), anslaget 1:7 Turistfrämjande (–), anslaget 1:8 geologiska undersökning (–), anslaget 1:13 (–) och anslaget 1:21 (–). Sammantaget föreslås ett minskat anslagsutrymme för utgiftsområde 24 Näringsliv med ca i jämförelse med regeringens förslag. Samtliga förslag till anslag enligt yrkandet framgår av tabellen i bilaga 2. I budgetpropositionen föreslår regeringen inom ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ett stöd till processindustrin för teknikutveckling för att minska dess utsläpp av växthusgaser, det s.k. Industriklivet. Regeringen föreslår att satsningen ska omfatta 2018 och därefter motsvarande belopp . Industriklivet omfattar stöd både till forskning och förstudier och till investeringar. Regeringen anför att det riktade investeringsstödet, som ska baseras på fördjupade studier av effektiva klimatåtgärder, ska skapa förutsättningar för en snabb och effektiv omställning av industrin. Satsningen ska bygga vidare på bl.a. Smart industri och uppdrag om innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser. Ung Företagsamhet (UF) är en organisation vars syfte är att bl.a. införa entreprenörskap i utbildningssystemet. Organisationen finns representerad i hela och finansieras av bl.a. (). Enligt regleringsbrev ska disponera en del av medel för verksamhetsstöd till tjänster eller organisationer som främjar företagande bland unga inom gymnasieskolan. Vidare kan nämnas att organisationen arbetar för att studenter ska starta och driva företag. Organisationen finns representerad på 14 orter i och arbetar nära högskolor och universitet på orten. Drivhuset finansieras bl.a. genom årliga driftsbidrag från . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 37) anför regeringen att entreprenörskap och företagande är viktiga inslag i utmaningen att integrera nyanlända på arbetsmarknaden. Regeringen framhåller att det är viktigt att ta till vara nyanlända kvinnors och mäns kompetens, erfarenhet och kunskap. Vidare framgår det att genomförde en rad kunskapsspridande insatser, exempelvis vid seminarier och konferenser, samt utlyste medel till projekt med integrationsinriktning. Bland dessa kan nämnas att det genomfördes en utlysning till arbetsintegrerande sociala företag och att flera utlysningar riktades till projekt för att underlätta nyanländas etablering. För att klarlägga hur regler hindrar eller möjliggör företagande för personer som har sina rötter i ett land utanför EU tog myndigheten fram en rapport om asylsökandes och nyanländas förutsättningar för arbete och företagsstart i . I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) avsatte regeringen för att främja nyanländas företagande. Detta resulterade i att fick regeringens uppdrag att underlätta för nyanlända att snabbt starta företag i . Inom ramen för uppdraget genomförde myndigheten en utlysning, och 22 projekt fick medel att genomföra exempelvis informations- och språkinsatser, nätverkande och mentorskap. Av delredovisning framgår att framgångsrika modeller bl.a. innehöll tydliga inslag av individuellt anpassade insatser som dessutom tillhandahölls på deltagarnas språk. Visit tilldelades 2015 och för att genomföra ett antal insatser som ska stärka Sverigebilden utomlands (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, yttr. 2014/15:NU3y). Visit ska bl.a. marknadsföra på nya tillväxtmarknader som och , öka marknadsföringen av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden samt genomföra insatser för att fler turister ska stanna . Vad gäller anger Visit bl.a. att deras marknadsföringsfokus är att få in fler svenska upplevelser i indiska researrangörers program och att inspirera indiska medier med berättelser om . Arbetet med att introducera som ett resmål i görs i samarbete med svensk besöksnäring, och de nationella turistorganisationerna för och . Regeringen beslutade om att tillsätta en särskild utredare som ska föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir. 2016:83). Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela landet. Utredaren ska bl.a. analysera utvecklingen och bedöma framtida utmaningar och möjligheter för näringen. Utredaren ska vidare lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande och sysselsättning och som bidrar till att aktörerna gemensamt kan kraftsamla inom besöksnäringen. Utredningen ska redovisas . I kommittédirektivet anger regeringen också att hållbara mötes-, idrotts- och kulturevenemang är viktiga reseanledningar. biföll regeringens proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, den s.k. forskningspropositionen (bet. 2016/17:UbU12). I propositionen presenteras inriktningen för forskningspolitiken de kommande tio åren. När det gäller industriforskningsinstituten framgår det bl.a. av propositionen att regeringen vill se en förstärkning av och bedömer att RISE-gruppen som helhet med det nya sammanslagna har goda förutsättningar att agera katalysator för det svenska näringslivet och att mer aktivt bidra till den strukturomvandling som är nödvändig för att ska kunna hävda sig i den globala konkurrensen. Regeringen räknar upp ett antal områden som den anser att bör fortsätta att verka för. Här kan nämnas att bör verka för att stödet till medelstora företag blir mer attraktivt och att främja den egna förmågan och företagens, särskilt små och medelstora företags, förmåga att medverka i och dra nytta av internationella forskningssamarbeten inom EU:s forskningsprogram. I samband med behandlingen av forskningspropositionen avstyrkte utbildningsutskottet ett förslag om en förstärkning av industrisektorn genom , liknande det i motion 2017/18:3882 (M). I sitt ställningstagande noterade utbildningsutskottet att regeringen i propositionen bedömer att den nya organisation som har ökar förutsättningarna för en effektivare styrning och ett bättre utnyttjande av anslaget och att det nya bättre kommer att kunna bidra till att genomföra prioriterade forskningsområden och initiera branschövergripande och tvärsektoriella projekt. Mot den bakgrunden ansåg utbildningsutskottet att det inte fanns någon anledning för att ställa sig bakom bl.a. förslaget om en förstärkning av . I ett yttrande till utbildningsutskottet avstyrkte även näringsutskottet (yttr. 2016/17:NU5y) detta förslag med hänvisning till regeringens aviserade förstärkning av . I såväl yttrandet som betänkandet framförde företrädare för en annan uppfattning. erbjuder innovationscheckar till små och medelstora företag. Syftet är att etablerade små och medelstora företag ska kunna pröva en idé som de annars inte skulle vidareutveckla. Checkarna är värda och kan användas av företaget för att köpa in kunskap från forskningsinstitut, universitet, högskolor eller privata aktörer. Det kan t.ex. handla om utveckling av innovativa affärsmodeller, produkter, tjänster och processer. Checkarna kan också användas för att ta fram en strategi för hantering av immateriella tillgångar. har efter en utlysning beslutat att ge i uppdrag till , Coompanion och Industriella utvecklingscentra (IUC) att förmedla checkarna –2017. Budgeten omfattar , dvs. antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Genom ett fond-i-fond-upplägg anses det privata utbudet av riskkapital kunna främjas, och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka när statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapitalet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Den nya lagen trädde i kraft , och startade sin verksamhet . Utskottet avstyrkte ett förslag om en marknadskompletterande fond med särskild inriktning mot investeringar i avfolkningskommuner (bet. 2016/17:NU12). I sitt ställningstagande hänvisade utskottet till det antagna förslaget om en ny struktur för det statliga riskkapitalet. Enligt utskottets uppfattning skulle den nya strukturen gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det då saknades riskvilligt kapital. Utskottet anförde vidare att vad som är marknadskompletterande behov och viktiga investeringsområden dock förändras . Det var därför enligt utskottets mening viktigt för det nationella utvecklingsbolaget att kunna vara följsamt i dessa förändringar för att på bästa sätt fylla behoven i hela landet. Inom ramen för det nationella utvecklingsbolaget såg utskottet att det skulle kunna täcka olika faser och branscher beroende på de behov och förutsättningar som finns. En annan uppfattning uttrycktes i en reservation (SD). Tillväxtanalys utvärderingar av stöd till innovativa företag I en rapport publicerad 2014 (2014:16) presenterade Tillväxtanalys resultatet av en kontrafaktisk effektutvärdering av företagsstöd till innovativa små och medelstora företag (Vinn och Forska och Väx-program) . Tillväxtanalys hade följt företagens utveckling, under och upp till efter stödet. Effekten av företagsstöden analyserades i fråga om antal anställda, arbetskraftens produktivitet, omsättning och omsättningstillväxt samt andelen arbetstagare med högre utbildning eller forskartjänst. Analysen indikerade inga statistiskt säkerställda positiva effekter av stöden på antalet anställda, arbetskraftsproduktiviteten, andelen högutbildade arbetstagare eller andelen forskare, varken under programmens löptid eller efter det att stöden hade avslutats. Den enda positiva effekten var att stödföretagen med högst sex anställda efter att stödprogrammet hade avslutats uppvisade ca 20 procents försäljningsökning. För större företag fanns det dock ingen effekt på försäljningen. Resultaten fick Tillväxtanalys att landa i slutsatsen att det inte fanns något stöd för att de två programmen som utvärderats fram till dess hade haft de önskade effekterna jämfört med den kontrafaktiska gruppen. I en uppföljande studie (2015:17) tillfördes en regional dimension till den tidigare genomförda analysen, vilket ändrade den tidigare beskrivna genomsnittsbilden betydligt. Analysen visade att effekten av stöden varierade kraftigt mellan regioner. Ett huvudresultat var att effekten av stöden blev mer positiv med stigande tillgång på högutbildad arbetskraft. Efter avslutat stödprogram utvecklades sysselsättningen, försäljningen och produktiviteten särskilt väl i regioner med god tillgång på högutbildad arbetskraft. Den regionala variationen var så stor att det som var en statistiskt säkerställd negativ effekt ändrades till en statistiskt säkerställd positiv effekt när den regionala dimensionen tillfördes analysen.