bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — Skolväsendet – lärare och elever Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om studie- och yrkesvägledning. Regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform, och studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande rätt, pågående utredningar och arbeten samt tidigare ställningstaganden. Motionerna tar upp frågor bl.a. om läraryrket, lärarlegitimation, fortbildning för lärare och skolledare, elevers arbets- och skolmiljö, elevhälsa, idrott och fysisk aktivitet, elevers närvaro, elevers inflytande, elever med särskilda behov och nyanlända elever. I betänkandet finns 25 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Elevers arbets- och skolmiljö Idrott och fysisk aktivitet m.m. Elever med särskilda behov Motioner som bereds förenklat 1.Läraryrket m.m., punkt 1 (M) 2.Minskad administration för lärare, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare, punkt 3 (V) 4.Legitimation, punkt 4 (M, SD, C) 5.Legitimation, punkt 4 (L) 6.Fortbildning, punkt 5 (M) 7.Fortbildning, punkt 5 (C) 8.Fortbildning, punkt 5 (KD) 9.Skolledare, punkt 6 (SD) 10.Skolledare, punkt 6 (L) 11.Antalet elever per studie- och yrkesvägledare, punkt 8 (SD) 12.Elevers arbets- och skolmiljö, punkt 9 (M, C, L, KD) 13.Elevers arbets- och skolmiljö, punkt 9 (SD) 14.Skollokaler, punkt 10 (C) 15.Skollokaler, punkt 10 (L) 16.Elevhälsa, punkt 11 (V) 17.Elevhälsa, punkt 11 (L) 18.Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 12 (KD) 19.Elevers frånvaro, punkt 13 (L) 20.Elevers inflytande, punkt 14 (M, C, L, KD) 21.Elevers inflytande, punkt 14 (V) 22.Elever med särskilda behov, punkt 15 (KD) 23.Nyanlända elever, punkt 16 (M) 24.Nyanlända elever, punkt 16 (SD) 25.Nyanlända elever, punkt 16 (L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (M) Minskad administration för lärare 2016/17:577 av (S) yrkande 3, 2016/17:948 av (S) yrkande 2, 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 10, 2016/17:1223 av (M), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 11 och 23. Reservation 2 (M, C, L, KD) Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 3 (V) 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 8, 2016/17:2040 av och (båda SD), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 4 (M, SD, C) Reservation 5 (L) 2016/17:1008 av (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 29, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 18, 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2016/17:1376 av och (båda SD) och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3066 av m.fl. (M) och 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 13. Antalet elever per studie- och yrkesvägledare 2016/17:1380 av och (båda SD). Reservation 11 (SD) Elevers arbets- och skolmiljö 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2016/17:1934 av (C), 2016/17:2707 av och (båda S) och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 12 (M, C, L, KD) Reservation 13 (SD) 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 14 (C) Reservation 15 (L) 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 16 (V) Reservation 17 (L) Idrott och fysisk aktivitet m.m. 2016/17:1138 av (S), 2016/17:1666 av (S), 2016/17:2114 av m.fl. (M) och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 18 (KD) 2016/17:1082 av (L) yrkandena 1–3 och 2016/17:1539 av (M). Reservation 19 (L) 2016/17:196 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 20 (M, C, L, KD) Reservation 21 (V) Elever med särskilda behov 2015/16:1327 av och (båda M), 2016/17:853 av (SD), 2016/17:996 av (S), 2016/17:1547 av (M) och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 22 (KD) 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 15, 2016/17:2042 av och (båda SD), 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 34, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 31. Reservation 23 (M) Reservation 24 (SD) Reservation 25 (L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (S), (M), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 119 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17, varav 57 behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna tar upp frågor bl.a. om läraryrket, lärarlegitimation, fortbildning för lärare och skolledare, elevers arbets- och skolmiljö, elevhälsa, idrott och fysisk aktivitet, elevers närvaro, elevers inflytande, elever med särskilda behov och nyanlända elever. Utskottet fick information från Specialpedagogiska skolmyndigheten om dess verksamhet. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst frågor om lärare och elever i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som gäller grundläggande frågor om utbildningen respektive övergripande skolfrågor i två ytterligare betänkanden som rör skolväsendet (bet. 2016/17:UbU17 och bet. 2016/17:UbU19). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. introduktion till läraryrket, minskad administration för lärare samt studiehandledare på modersmål och modersmålslärare. Jämför reservation 1 (M), 2 (M, C, L, KD) och 3 (V). I kommittémotion 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkande 3 efterfrågas en utredning om hur nyutexaminerade lärare kan få en bättre introduktion till läraryrket. Minskad administration för lärare I kommittémotion 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att regeringen ska låta göra en översyn av lärarnas tidsanvändning i syfte att ta fram förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Enligt motionärerna lägger lärarna på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det är tid som skulle behöva läggas på att förbereda lektioner m.m. I motion 2016/17:1223 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att låta lärare som invandrat till arbeta som lärarassistenter för att hjälpa till med administrativa uppgifter. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 6 och i partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 10 föreslås att det införs en ny yrkeskategori, lärarassistent, som kan ta över olika administrativa och praktiska uppgifter som lärarna utför . I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 9 framhålls betydelsen av att underlätta för det civila samhället att bidra till och delta i skolans verksamhet för att öka tryggheten i skolan men också för att avlasta lärarna. I yrkande 11 betonas vikten av att frigöra tid för mer lärarledd ämnesundervisning. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärare, t.ex. administration. I yrkande 23 framförs att lärarnas kringuppgifter kan utföras av nyanlända lärare för att avlasta lärarna och för att underlätta för nyanlända lärare att lära sig svenska och det svenska skolsystemet. I motion 2016/17:577 av (S) yrkande 3 betonas att lärarnas administrativa börda ska minska, bl.a. genom att arbetsuppgifter som inte direkt rör undervisningen ska läggas på annan personal i skolan. I motion 2016/17:948 av (S) yrkande 2 begärs en översyn av behovet av dokumentation i skolan för att säkerställa att kvaliteten i verksamheten inte blir lidande. Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare I partimotion 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att regeringen skyndsamt ska se till att ta fram rekommendationer till skolhuvudmännen för att underlätta anställning av studiehandledare som kan ge studiehandledning på elevers modersmål och modersmålslärare. Motionärerna anser att modersmålsundervisningen behöver stärkas. Människor som talar samma språk som nyanlända elever är en outnyttjad resurs vid studiehandledning. Bakgrund och gällande rätt beslutade att ändra reglerna om lärares och förskollärares introduktionsperiod. De äldre reglerna innebar att huvudmännen var skyldiga att på begäran ge en anställd lärare eller förskollärare en introduktionsperiod så att han eller hon kunde ansöka om legitimation. Reglerna ersattes med en motsvarande skyldighet i fråga om en nyanställd lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen och som är ny i yrket (prop. 2013/14:220, bet. 2013/14:UbU17, rskr. 2013/14:264). Introduktionsperioden regleras i 2 kap. 22 a § skollagen (2010:800). Av lagrummets första stycke följer att en huvudman som har anställt en lärare eller förskollärare som har behörighetsgivande examen ska se till att läraren eller förskolläraren i omedelbar anslutning till att anställningen påbörjas genomför en introduktionsperiod inom undervisning som i huvudsak svarar mot lärarens eller förskollärarens behörighet, om inte läraren eller förskolläraren har genomfört en sådan introduktionsperiod. Regler om introduktionsperioden finns även i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare samt i föreskrift om introduktionsperiod för lärare och förskollärare (2014:44). gav 2015 också ut ett stödmaterial om introduktionsperiod för lärare och förskollärare. Minskad administration för lärare Under /14 biföll två propositioner som innehöll förslag om ändringar i skollagen (2010:800) i syfte att förenkla lärarnas administrativa arbete. Som ett led i att frigöra tid för undervisningen avskaffades 2013 kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts. För årskurs 1–5 i ska individuella utvecklingsplaner upprättas en gång per läsår, i stället för varje termin (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). ändrades skollagen i syfte att förtydliga reglerna om stöd och särskilt stöd och att förenkla lärarnas arbete med åtgärdsprogram och annan dokumentation (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr. 2013/14:291). Enligt (2013) ägnar svenska lärare mer av sin tid åt administrativa arbetsuppgifter och mindre åt undervisning och kompetensutveckling än lärare i andra . Enligt Lärarförbundets rapport lärare vara lärare, del 2 (2016) är det administrativa arbetet ett av de områden där arbetsbelastningen för lärare ökat mest. I rapporten konstateras att många huvudmän och skolledningar fortfarande tycks ha kvar olika former av dokumentation utöver sådan dokumentation som följer av de nationella styrdokumenten, trots nationella reformer som syftat till att minska vissa administrativa krav. undersökte grundskollärares tidsanvändning genom att ett representativt urval, ca 3 600 lärare, fick fylla i en tidsdagbok. Av rapporten – en nationell kartläggning av grundskollärares tidsanvändning (rapport 2013:385) framgår bl.a. att de arbetsrelaterade aktiviteterna uppgick och under en genomsnittlig arbetsdag (bland heltidsarbetande). Av dessa aktiviteter utgjorde bl.a. genomförd undervisning och , administrativt och praktiskt kringarbete och och omsorg och ordning . Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare En elev i någon av de obligatoriska skolformerna som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning, om detta språk är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Dessa krav gäller dock inte för en elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna. En sådan elev ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk (se bl.a. 10 kap. 7 § skollagen). För elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gäller motsvarande bestämmelser, med den skillnaden att det krävs att eleven har goda kunskaper i modersmålet, inte bara grundläggande kunskaper, för att eleven ska ha rätt till modersmålsundervisning. Detta gäller även i fråga om nationella minoritetsspråk (15 kap. 19 § och 18 kap. 19 § skollagen). En elev som inte klarar av att följa undervisningen på svenska har rätt att få stöd i form av studiehandledning på sitt modersmål om eleven riskerar att inte nå de kunskapskrav som minst ska uppnås i ett eller flera ämnen. I 5 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) sägs att en elev ska få studiehandledning på sitt modersmål om eleven behöver det. Motsvarande bestämmelse finns i 9 kap. 9 § gymnasieförordningen (2010:2039). tillkännagav för regeringen att den skulle låta utreda utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Efter genomförd utredning lämnade regeringen propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål till . biföll propositionen (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315), och ändringarna trädde i kraft . Ändringarna i skollagen innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Regeringen tog 2015 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) initiativ till en nationell samling för läraryrket, inom vilken arbetsmarknadens parter på skolans område arbetar tillsammans för att göra läraryrket mer attraktivt. Inom ramen för detta arbete har ett antal förslag till insatser identifierats som viktiga för att höja skolprofessionernas status och attraktivitet samt för att stärka rektorers och förskolechefers förutsättningar att utföra sina uppdrag. Några av frågorna som har behandlats är lärares administrativa arbetsbörda, hur nya lärare ska få en bra introduktion i läraryrket och hur lärare med utländsk lärarerfarenhet snabbare kan tas till vara i det svenska systemet. Mot bakgrund av diskussionerna inom den nationella samlingen för läraryrket tillsatte regeringen utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner, som ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredningen ska arbeta i dialog med dem som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket och ska bl.a. – se över hur lärare och förskollärare kan stärkas i sin profession, bl.a. hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras – se över lärares, rektorers och förskolechefers administrativa arbetsbörda – föreslå hur lärarförsörjningen till utbildning i svenska för invandrare (sfi) kan säkras och vid behov lämna förslag till justeringar av bestämmelserna om legitimation och behörighet för denna lärargrupp – föreslå hur fler behörighetsgivande examina kan omfatta ämnena modersmål eller svenska som andraspråk och föreslå hur andra vägar till behörighet ska kunna skapas i fler av de modersmål som efterfrågas av skolväsendet. Delar av uppdraget, bl.a. den del som avser att se över hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras, ska redovisas . Övriga delar av uppdraget som beskrivs ovan ska redovisas . Regeringen har tillsatt skolkommission (dir. 2015:35) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. gör i sitt delbetänkande (SOU 2016:38) bedömningen att huvudmännen bör beakta den administrativa bördan för lärare och rektorer och vara restriktiva med att belasta dem med egna mål, anvisningar och redo-visningskrav vid sidan av det som anges i nationella styrdokument. Det finns därför ett behov av att undersöka vilka administrativa uppgifter utöver dem som följer av de nationella målen som läggs på lärare och skälen till detta samt se över vilka möjligheter det finns att minska mängden sådana uppgifter. Kommissionens arbete ska slutredovisas (dir. 2016:86). har i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor inom grund- och gymnasieskolan (se bl.a. U2015/03844/S). De nationella skolutvecklingsprogrammen syftar till att möta huvudmäns och skolors olika förutsättningar och behov genom att erbjuda en variation av insatser inom olika områden. Insatserna ska bl.a. avse it som pedagogiskt och administrativt verktyg, hur lärares administrativa arbetsuppgifter kan minskas och arbetsprocesser göras mer effektiva. redovisade och en plan –2019 för uppdragets utformning, innehåll och genomförande. I redovisningen presenterade bl.a. ett nationellt skolutvecklingsprogram om digitalisering, som kommer att innefatta merparten av insatserna för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen och insatser för en effektivare administration med syfte att minska lärares och rektorers administrativa arbete. Inom ramen för programmet genomför eller planerar att genomföra flera olika kompetensutvecklingsinsatser (dnr 2015:899). Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen har även redovisat ett program om nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande. Detta program syftar till att skapa bättre förutsättningar för att erbjuda nyanlända och flerspråkiga barn och elever utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Inom ramen för programmet erbjuder kompetensutvecklingsinsatser inom bl.a. utveckling av undervisningen för nyanlända elever, som riktar sig till bl.a. modersmålslärare och studiehandledare på modersmål. ska följa upp de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . Utredningen om nationella prov Utredningen om nationella prov, vars uppdrag var att föreslå ett effektivare och tillförlitligare nationellt sammanhållet system för bedömning, uppföljning och utvärdering av elevers kunskaper med minskad administrativ börda för lärare (dir. 2015:36), redovisade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2016:25). Utredaren ansåg bl.a. att datoriserade prov kan innebära minskad administration för lärare eftersom proven distribueras och bedöms digitalt. Vidare föreslog utredaren att vissa nationella prov ska ersättas av frivilliga bedömningsstöd, vilket bedöms minska lärarnas administrativa börda. Utredningen har remitterats. Regeringen avser enligt Statsrådsberedningens propositionsförteckning () att avlämna en proposition till om ett digitaliserat provsystem för likvärdig och rättssäker kunskapsbedömning. Det är enligt utskottets mening mycket viktigt att nyutexaminerade lärare får en god introduktion till läraryrket. Utskottet ser dock ingen anledning att föregripa den pågående utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner som bl.a. ska se över frågan om hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3043 (M) yrkande 3. Minskad administration för lärare När det gäller yrkandet om minskad administration för lärare och skolledare vill utskottet hänvisa till det pågående arbetet på området, exempelvis uppdrag inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen och förslagen till en nationell it-strategi, vilka fortlöper samt den aviserade propositionen om ett digitaliserat provsystem. Även den pågående utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner ser över frågan om lärarnas administrativa börda. Utskottet anser mot den bakgrunden att någon åtgärd från inte är motiverad. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:577 (S) yrkande 3, 2016/17:948 (S) yrkande 2, 2016/17:1069 (L) yrkande 10, 2016/17:1223 (M), 2016/17:2954 (C) yrkande 6, 2016/17:3045 (M) yrkande 1 och 2016/17:3211 (KD) yrkandena 9, 11 och 23. Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare När det gäller yrkandet om att ta fram rekommendationer för att underlätta anställningen av studiehandledare på modersmål och modersmålslärare kan utskottet för sin del konstatera att ställt sig bakom lagändringar om att uppgifter inom bl.a. och gymnasieskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål ska få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Lagändringar kommer att underlätta möjligheterna att tillgodose elevers behov av undervisning av modersmålslärare och tillgången till studiehandledare. Utskottet vill även nämna kompetensutvecklingsinsatser inom ramen för skolutvecklingsprogrammen till de två personalgrupperna. Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte se något behov av att vidta några åtgärder i enlighet med motionsönskemålet och avstyrker därmed motion 2016/17:1988 (V) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. tillfälliga undantag för pensionerade lärare från kraven på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. Jämför reservation 4 (M, SD, C) och 5 (L). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 20 efterfrågas ett tillfälligt undantag för pensionerade lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. Dagens stelbenta regler innebär enligt motionärerna ett slöseri med kompetens och resurser. I motion 2016/17:2040 av och (båda SD) begärs ändringar i skollagens bestämmelser om vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §) i syfte att gör det möjligt för utländska lärare att bedriva språkundervisning på sitt eget modersmål. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 28 efterfrågas ett tillfälligt undantag för pensionerade lärare och obehöriga lärare från kravet på lärarlegitimation för att kunna sätta betyg. I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås att legitimations- och behörighetskraven för lärare bör bli tydligare i syfte att öka undervisningens kvalitet.