bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — Det funkar inte att familjer som bor utanför städer måste ha två bilar för att kunna sköta sina transporter. Folk i allmänhet vill kunna ha tåget som alternativ. Då behöver man både höghastighetsbanor och regional järnväg, och de behöver knytas ihop i hela . Jag förstår inte varför inte bejakar det som tog initiativ till. När Sverigebygget lanserades kostade det inte 230 miljarder. Det hade heller inte utvärderats ordentligt av den samlade expertisen. Den samlade expertisen har utrett frågan och konstaterat att det kostar mer än det smakar. Därför har vi valt att vara ansvarsfulla. Jag kan bara konstatera - och det kanske till och med håller med mig om - att den här regeringen inte precis är tydlig med vad utbyggnaden av höghastighetståg ska innebära. Man har inga pengar att lägga in i den nationella plan som ska komma. Man har ingen exakt tidsplan. Det man säger är att man vill bygga Ostlänken och sträckan . Vi är för de satsningarna. Vi ser att det behövs kapacitet, till exempel i form av Ostlänken. Däremot ser vi inte poängen med att bygga småsnuttar av höghastighetsteknik utan att ha en plan för helheten, vilket är vad regeringen just nu företräder. Jag har hört själv säga: Bygger man ett sådant här system måste man ha ett helhetstänk. Det har inte denna regering. Till skillnad från den här regeringen är mitt parti ärligt nog att säga: Vi kan inte stå bakom ett sådant här projekt när det saknas finansiering och tidsplan och den samlade expertisen dömer ut det. Jag vet att tidigare, i begynnelsen av denna debatt, påstod att detta kanske kunde byggas med någon form av alternativ finansiering. Det finns fortfarande de som tror det. själv påstod att kineserna kunde bygga det billigt och bra på bara . Det är inte särskilt troligt att det blir någon av de metoderna, herr talman. Det realistiska är att det är skattebetalarna som får stå för de 230 miljarderna. Med en samlad transportplan på 622 miljarder säger det sig självt att vi då måste välja bort väldigt mycket annat. Det är inte en klok och ansvarsfull politik. Det blir i stället bara symbol- och plakatpolitik. Det står inte mitt parti för. Det är inte ofta jag tittar på hemsida, men jag gjorde det för att ta del av de klimatvisioner som jag trodde fanns där. Jag sökte först på fossilfrihet - noll träffar. Sedan sökte jag på fossiloberoende - noll träffar. Jag tänkte: Har jag stavat fel? Jag försökte igen - noll träffar. Jag sökte på alternativa bränslen - noll träffar. Jag tänkte: Det kanske är fel på sökmotorn. Jag sökte på skatter. Då rasslade det plötsligt till. Jag kan dra slutsatsen att klimatvisionen lyser ganska rejält med sin frånvaro. Jag lyckas fånga kollektivtrafik. Det är ungefär som ett Twitterinlägg. Kollektivtrafiken är bra för miljön, och den underlättar resan till jobb och skola - så står det på hemsida. parti, , har skrivit under överenskommelsen om att man ska få ned utsläppen till 2030. Moderater brukar ofta säga att det handlar om att göra rätt saker för att man ska kunna åstadkomma så stor klimatnytta som möjligt. Då undrar jag, : Är differentierade parkeringsavgifter och bilpooler de rätta sakerna för att nå så stor klimatnytta som möjligt? Eller vilka övriga styrmedel krävs för att nå målet om 70 procents reduktion av utsläppen inom transportsektorn? Socialdemokraterna vill gärna prata om att ska vara ett grönt föregångsland. Låt mig bara påpeka det jag sa i mitt anförande: Ingen kommer att vilja följa efter om den svenska klimatpolitiken innebär rena straffskatter som slår mot jobb och tillväxt. Då måste man välja en smartare väg. Från sida har vi presenterat väldigt många förslag. Det handlar om att ge verktyg till kommunerna i form av differentierade parkeringsavgifter - det är för övrigt absurt att det inte går att göra . Men det handlar också om krav på inblandning av biodrivmedel i våra fordon - en reduktionsplikt. Det handlar om ett system för bonus-malus, som den här regeringen gärna pratar om men som det var vår regering som tog initiativ till. Jag kan anmärka på att denna regering väljer att överfinansiera systemet med och använda det som ytterligare ett sätt att dra ut nya skattepengar från våra medborgare. Men i grunden är vi för ett bonus-malus-system. Jag pratade om elvägar. slår sig gärna för bröstet när det gäller järnvägsunderhåll. Där satsar vi lika mycket som ni. Dessutom har vi råd att investera i våra vägar. Det finns mycket vi kan göra. Men politik handlar återigen om att kunna göra flera saker . En straffskatt på flygresande och en straffskatt på alla våra lastbilstransporter är inte en smart klimatpolitik om man inte är av uppfattningen att resande och transporter i sig är någonting dåligt - då vill man ju minska på dem. Men om man faktiskt tror att de flesta människor tycker att det är trevligt och bra att kunna resa och om man inser att de flesta företag behöver exportera sina varor för att ska fungera vill man inte bekämpa transporterna. Då vill man bekämpa utsläppen. Det är vad den moderata politiken står för. säger nej till i princip alla ekonomiska styrmedel utom bonus-malus, som vi hörde från alldeles . Man säger nej till Klimatklivet, det väldigt framgångsrika lokala klimatinvesteringsskapande som vi faktiskt har möjliggjort. Närmare 800 ansökningar har så här långt inkommit till . Alla de projekt som har beviljats detta ger utsläppsminskningar motsvarande 140 000 bilar . Det säger nej till. I stället vill man ha differentierade parkeringsavgifter. Och man är väldigt mån om att få en juridisk definition av begreppet bilpool. Jag kan också tycka att vi behöver klargöra det. Men det räcker inte bara med det. Det räcker inte att säga att man måste hitta smartare vägar. Det går inte att bara fokusera på väg, . Var finns kollektivtrafiken i klimatvision? Ni saknar en klimatvision. Ni saknar ekonomiska styrmedel. Det är väldigt mycket av tom retorik. I detta anförande instämde (MP). Klimatklivet är ett intressant fenomen. Det är av skattebetalarnas pengar per ton utsläppsminskning. Det är en ganska dyr klimatåtgärd. Dessutom går pengarna - det är baserat på tidigare klimatprogram - till åtgärder som i ganska stor utsträckning skulle ha genomförts ändå, utan de extra bidragen. väljer en annan väg. Vi satsar mer än regeringen på internationella klimatinsatser, som är 50 gånger mer effektiva och som kostar per ton utsläppsminskning. Insatserna är alltså sju gånger så effektiva. Sju gånger så mycket klimatnytta får vi, även om regeringen satsar sju gånger mer av skattebetalarnas pengar. Jo, herr talman, det spelar roll vad man väljer att satsa sina pengar på. Ni kan kalla det vad ni vill - klimatkliv och höghastighetståg. Det låter väldigt fint, men det är symbolpolitik. Det handlar inte om vem som kan lova bort mest av skattebetalarnas pengar. Och det handlar inte om, menar jag, att bekämpa transporterna - här går en fundamental skiljelinje mellan oss. Det är i grund och botten ett tecken på ett ökat välstånd att människor och företag kan resa och kan exportera sina varor. Men vi ska ställa om transportsystemet genom bonus-malus, genom reduktionsplikt, genom elvägar och genom differentiering av start- och landningsavgifter för flyget, av farledsavgifter och av parkeringsavgifter. Ni vill bekämpa transporterna i sig. Där är vi inte överens, . Det kommer vi aldrig att vara. Men jag kan lova dig att det finns mycket från sida på transportområdet, även om vi troligen inte kommer att vara överens om vägen. Jag vill först be att få yrka bifall till reservation 11 och i övrigt bifall till utskottets förslag. Vi har att hantera fossiloberoende. Hur man har yttrat "klimatet" har jag tappat räkningen på, men frågan kommer upp i alla sammanhang. Sedan är man väldigt noga med att övertyga varandra, förmodar jag, om vem som är mest för ett fossiloberoende. Jag kan dock inte föreställa mig annat, herr talman, än att vartenda parti vill göra sig oberoende av oljeimporterna. Jag kan inte föreställa mig någon människa alls som inte är för samma sak. Det borde vi egentligen inte sitta och försöka övertyga varandra och gräla så förskräckligt mycket om. Som det har sagts här innan: är det metoderna vi diskuterar. Jag är själv till exempel väldigt intresserad av vätgasdrift och produktion och utveckling av den liksom de världsledande industrier som utvecklar fordon för syftet. Jag försöker hålla kontakt med dem som kan frågan bäst internationellt och hoppas på att vi här har en bra lösning för framtiden - en av dem. Det finns säkert fler. Låt mig beröra lite om punkt 2, som handlar om flyget. Vi ger än en gång ett tillkännagivande till regeringen. Jag läser upp delar av det kort: "Mot bakgrund av att det inom nu har nåtts en överenskommelse om ett internationellt system förutsätter utskottet att regeringen omprövar sitt beslut om att införa en nationell flygskatt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle." Det är ett alldeles utmärkt förslag, tycker jag. Flygskatteförslaget är ju elefanten i rummet. Från regeringssidan berör man inte gärna ämnet alls. Jag tror inte att man tycker så värst mycket om det innerst inne, men man får göra sin regeringspartner glad. Därför sitter vi med detta hot över oss. Flygskatten är utöver alla redan tidigare beskrivna problem dessutom ett slag mot våra regionala flygplatser. Det gör mig lite förvånad att en statsminister som reser omkring i de norra bygderna och försöker övertyga om sin vänlighet gentemot glesbygden, som han säger sig värna om, kommer med ett sådant här förslag. Det är ju trams! Det är ett stort hot mot dem. I smått kan man erinra sig att när vi tidigare diskuterade flygets roll hade vi ett ärende om flygplats. De bad om ett litet stöd för utbyggnad av en landningsbana. Till min förvåning var ensamma om att vilja bifalla denna begäran. Det beklagar jag. Det finns mycket som talar för, vilket var inne på och jag håller med om, att lösningen på många av de problem som vi pratar om är teknisk utveckling. Det får inte bli så att klimatpratet blir ett svepskäl för en skattehöjningspolitik, något som tyvärr förefaller mig mer och mer sannolikt. Jag ska tala lite grann om flyget och dess förbättringspotential. lanserades , ett flygplan för kortare distanser. Det hade en snittförbrukning på per per pax, alltså per passagerare. lanserade ATR en modell som jag själv flyger med , en modell i samma segment med en förbrukning på , alltså närmast en halvering. Flyget gör verkligen vad de kan för att förbättra det här - ännu ett tecken på att det är den tekniska utvecklingen vi ska se över i allra första hand om vi verkligen vill göra något åt klimatet eller oljeimporten. Jag tycker lite synd om den som drabbas av mod vad gäller det man nu ska ta itu med, det vill säga bonus-malus, som vi i inte ställer oss bakom. Stackars den som inte har råd att köpa de här nya bilarna! Det är åtskilliga som inte har det, särskilt ute i glesbygderna. Åk upp och predika för dem att vi vill ha bort flyget och ålägga dem straffskatter på de äldre bilar de har, vilket inte gör det lättare för dem att byta till nya! Bland de lösningar man också alltid hör talas om finns höghastighetståg mellan , och . Den som företräder Sverigeförhandlingen uttalade väldigt tydligt att så slår vi ut flyget. Han tillade också att han personligen hatade flyg. Det är inte en särskilt saklig debatt. visar det sig att denna höghastighetssatsning troligen är en dröm från vissa håll, där man tror sig uppnå helt andra mål med den. Det löser i alla fall inte transportproblem. Jag nöjer mig med detta, herr talman, och yrkar som sagt var bifall till utskottets förslag så när som på punkt 7, där jag yrkar bifall till reservation 11. I detta anförande instämde (SD). diskuterar fossilfria transporter. Det är bra att vi gör det och ser tvärsektoriellt på de olika transportslag som utskottet har att bereda inför riksdagsbeslut. Vi tar upp miljöperspektivet och hur vi ska kunna ställa om, och vi talar om det faktum att en väldigt stor andel av den transportapparat vi har i vårt land är beroende av fossila och därmed klimatskadliga drivmedel. Målet, som vi också är överens om politiskt i en väldigt stor majoritet i den här kammaren, är att utsläppen från transportsektorn ska minska till 2030. Dit är det , och är relaterat till nivå. Det är alltså en mycket hög ambition som det finns en politisk enighet om, vilket är bra. Det vi diskuterar är ju metoderna, och för att det ska vara möjligt att nå det här mycket ambitiösa målet krävs det en rad kraftfulla verktyg. Man brukar säga att en elefant äter man i bitar, och menar att om målet om en helt fossiloberoende fordonsflotta 2045 ska vara möjligt att tugga i sig ska vi redan till 2020, det vill säga om , ha en ambition om förnybar energi i den svenska transportsektorn. Det är en hög ambition, men den är möjlig att nå om vi gör rätt saker och gör dem raskt. Förmodligen är det så vi når slutmålet. Utmaningarna i transportsektorn är många och skulle kunna uttryckas i två grova delar. Det handlar om att minska utsläppen på de fordon som redan trafikerar räls, vägar, luftfart, sjöfart etcetera, för de kommer att fortsätta rulla, flyta och flyga framöver. Det kan då ske genom att vi ger dem starka incitament att byta bränsle. Den andra utmaningen är att de nya fordon som kommer till i hög takt väljs rätt och att de är de mest klimateffektiva alternativ som finns. Då är förmodligen, herr talman, styrmedel som skattebefrielse för biodrivmedel, differentierad fordonsskatt och supermiljöbilspremien saker som har bidragit till förbättringar. Men takten i omställningen är inte tillräckligt hög, och fler av de alternativ som nämnts här i debatten måste in. Det finns en sak som är mycket viktig att minnas när vi diskuterar transporter och klimat. Det är att det inte är transporterna som sådana vi vill komma åt och stoppa utan att det är utsläppen som kommer från en transport som måste stoppas. Här vill jag upprepa vad sa, att här går det en ideologisk skiljelinje mellan vänsterpartierna och Alliansen. Vänsterpartierna hemfaller alltför ofta till att angripa själva transporten i stället för att titta på vad som kommer ur avgasröret eller vad som händer vid energialstrandet som driver transporten. En helt fossiloberoende fordonsflotta är ett ambitiöst men nödvändigt mål. Det inrymmer också en stor möjlighet för vårt land och vår industri att ta ledningen i en global omställning. Det är ju självklart inte bara som håller på att ställa om, utan det finns internationella åtaganden som gör att hela världen letar möjligheter och förutsättningar för en omställning. I synnerhet vi som sitter i trafikutskott vet att svensk miljöteknik och fordonsteknologi redan nu är och också fortsatt kan vara en exportframgång som bereder vägen för miljövänliga transporter världen över. Det handlar om teknologin i fordon, produktion av biodrivmedel och råvaror från svenska skogs- och åkerbaserade arealer. Det kan också handla om smartare och bättre logistiska lösningar, så att de fem transportslagen samverkar på ett mer effektivt sätt. Mobilitet och tillväxt är förenligt, också att vara klimatsmart. Det är vägen fram till en fortsatt god ekonomisk tillväxt, som i sin tur leder till välstånd. Ett hot, herr talman, mot utvecklingen för att ställa om till en fossiloberoende fordonsflotta är de idéer som vi har berört i den tidigare debatten om en nationell och avståndsbaserad vägslitageavgift eller kilometerskatt för tunga landsvägstransporter som regeringen /fortfarande umgås med. I kammaren finns det en stor och stabil politisk majoritet för att ställa om den svenska fordonsflottan till något miljösmart. En kilometerskatt skulle självklart vara en mycket effektiv stoppkloss för denna gemensamma ambition. Det hedrar att hon står upp för kilometerskatten. Jag delar inte hennes uppfattning, men hon står i alla fall upp för den uppfattning som omfattas av regeringen. Det vore välgörande om även Socialdemokraterna kunde viska lite högre om vad som händer med den omprövning av kilometerskatten som just nu pågår i . Omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta omfattar självklart alla transportslag och stannar inte vid själva vägfordonen. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar vi står inför på hela det politikområde som vi i trafikutskottet har att hantera. mål och riktning i det arbetet är att också fortsatt ska vara ett grönt, industriellt väl utvecklat föregångsland. Det finns skäl att påminna om att alliansregeringen vidtog ett antal angelägna åtgärder för att bryta beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och för att också främja en fossiloberoende fordonsflotta. Under och Alliansens tid i regering ökade andelen förnybara bränslen i svensk transportsektor nära fyra gånger, och målet som sattes upp om att nå förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med råge och långt, . Dessvärre kan vi konstatera att takten i omställningen numera har stannat av. För att vi ska kunna nå målet i Miljömålsberedningen, som utgörs av en stor parlamentarisk majoritet i denna kammare, att ska vara klimatneutralt till 2045 krävs fler insatser. Människor och industri kommer att efterfråga resande och transporter. och Alliansen är övertygade om att en ökad mobilitet för människor och varor går att förena med den höga ambitionen klimatneutralitet till 2045. Ekonomisk tillväxt och klimathänsyn är förenligt och är den rätta vägen att gå för att komma till rätta med världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. Det är en stor möjlighet för oss som industri- och exportnation. Men då får vi inte diskutera, hantera eller riskera att lägga fram förslag som blir stoppklossar, som exempelvis skatt på avstånd eller en kilometerskatt, eftersom det utgör ett hot mot omställningen. Det är ett hot om vi ska få fram det vi ska driva fordonen med i stället för rysk importerad fossil olja om vi inte ens skulle kunna nämna skogen i samband med en avståndsbaserad kilometerskatt. När vi diskuterar fossilfrihet och transporter finns det skäl att nämna att regeringen även i detta betänkande föreslås få ett tillkännagivande riktat till sig. Det handlar om hur vi utvecklar den för landet så viktiga luftfarten eller flyget. Mot linjen att vi ska ha en heltäckande, effektiv och miljövänlig flygtrafik reserverar sig i detta betänkande Socialdemokraterna, och . Vad man i sak reserverar sig mot är att sjösätta lämpliga åtgärder och styrmedel för att främja användningen av biodrivmedel i luftfarten, bland annat att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Man reserverar sig även mot att skynda på processen för ett gemensamt europeiskt luftrum, som skulle innebära rakare och effektivare trafikvägar och därmed färre flygtimmar och minskade utsläpp. Vidare reserverar man sig mot att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg, som redan finns framförhandlat av den internationella luftfartsorganisationen . som man reserverar sig mot detta aviserade man så sent som i går i vårändringspropositionen att man avser att återkomma till kammare med en flygskatt. Sammantaget vill jag uppmana regeringen att ompröva - och jag förutsätter också att den gör det - sitt beslut om att införa en ur miljösynpunkt väldigt ineffektiv och ur transportsynpunkt rent skadlig nationell flygskatt. Självklart måste regeringen lyssna på kammarens majoritet innan man lägger fram förslag som saknar stöd. , herr talman, ett par ord om sjöfarten. , nio av , av världens handel sker via internationella sjötransporter. och är ju omgivet av vatten. Sjöfartsnäringen är därför av en mycket central betydelse för vårt välstånd och vår handel. Sjöfarten har också förutsättningar att vara mycket miljövänlig som transportform. anser att genom en stark svenskflaggad handelsflotta, som även ligger i framkant i arbetet med lägre svavelutsläpp och minskad klimatpåverkan, kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda. Genom ett mycket mer aktivt internationellt samarbete än det vi ser skulle kunna stärka sjöfartens fördelar ytterligare. Ett aktivt arbete för minskade utsläpp från sjöfarten har utförts , men mer behövs. Internationell påverkan, samarbete och strategier är förutsättningar för att klara omställningen för den här typen av tunga transporter. Energianvändningen i sjöfarten behöver effektiviseras och klimatpåverkan minskas. Nästa steg är självklart att arbeta för att även sjöfarten inkluderas i handelssystemet med utsläppsrätter. Enligt min och syn på detta med transporter och utsläpp är det alltid den som släpper ut någonting som ska stå för kostnaden för att reducera eller stimuleras till att ta bort utsläppen. Självfallet är förnybara drivmedel möjliga att applicera också inom sjöfarten. Jag står givetvis bakom Alliansens och yrkanden kopplade till betänkandet, men här och yrkar jag bifall endast till reservationerna 1 och 15. I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). har undertecknat överenskommelsen om en reduktion av utsläppen i transportsektorn . vill dock inte ha stadsmiljöavtal, vill inte satsa mer pengar på kollektivtrafik på landsbygden och vill heller inte ha ett klimatkliv, utan det vill man skrota. Det är i så fall synd för . I har man varit ganska framgångsrik när det gäller att ansöka om dessa medel, . Ni slår faktiskt oss i ganska rejält. Det visar sig att det är ungefär fem stora projekt som har fått närmare 15 miljoner: Det är Böta , det är Kalmarhem och det är . Dessa företag, om jag får säga så, släpper ut mindre koldioxid . Det motsvarar utsläppen för 5 700 bilar. Det måste kännas väldigt skönt att bo i med de minskade koldioxidutsläppen, . Jag vill veta vad som är så fel med Klimatklivet när det kan generera mindre utsläpp. Att Kalmarbygden slår är en självklarhet i det mesta, och det gläder mig särskilt när det gäller miljö. Ja, ifrågasätter starkt effekten av Klimatklivet. Jag är alldeles övertygad om att några av de exempel från Kalmarbygden som nämnde hade funnits även utan det stöd som Klimatklivet har inneburit. Det är vad jag tror, men det jag säger bekräftas av den som har beställt på området. Väldigt mycket av det som sker inom ramen för Klimatklivet hade skett även utan det. Bekymret med Klimatklivet, , är att ni sprutar iväg det som en hagelsvärm, utan större träffsäkerhet. Laddstolpar är ett bra inslag, men vill se en effektivare och mycket mer träffsäker användning av de resurser som finns gömda i Klimatklivet. Kollektivtrafiktsatsningen på landsbygden stannade faktiskt vid pengar i växelbyte på och ledde inte till ett smack bättre kollektivtrafik på den svenska landsbygden. tilläts använda pengarna för komplexa växelbyten, förvisso ute på vischan, men det hade ingen som helst betydelse för landsbygdens kollektivtrafik. Stadsmiljöavtalen, avslutningsvis, är en ytterst tveksam sammanblandning mellan och statlig kompetens. Jag är alldeles övertygad om att den spårvagnssatsning som vi ser i till exempel staden och som till stor del finansieras av stadsmiljöavtal hade kunnat bli möjlig ändå. från är tveksam till Klimatklivets effekter. Men kan man verkligen vara det när det visar sig att närmare 800 ansökningar har kommit in och att de projekt som har beviljats medel ger minskade utsläpp som motsvarar 140 000 bilar ? Bara i blir det 5 700 bilar - så mycket minskar utsläppen. Jag tycker inte att det borde finnas någon större tveksamhet. Det är inte alls någon hagelskur, utan det är väldigt noggranna och professionella bedömningar som gör. Det är inte så att alla som ansöker får pengar. Däremot har trycket blivit enormt mycket större , så regeringen har i sin vårändringsbudget föreslagit 500 miljoner extra till detta. Dessa pengar kommer att behövas.