bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram riktlinjer för en kulturmärkning av svenska matprodukter med stort kulturhistoriskt värde och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2621 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över förutsättningarna för hästnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2634 av (MP): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av globala begränsningar av antibiotika i förebyggande syfte i livsmedelsproduktionen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk livsmedelsstrategi bör fokusera på att stärka konkurrenskraften för svensk livsmedelsindustri och öka produktionen och exporten av svensk mat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt förbättra förutsättningarna för fler arbetstillfällen inom hästnäringen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att berörda myndigheter bör utveckla instrument och riktlinjer så att lokala kontrakt kan spridas och initieras över hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2715 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en långsiktig livsmedelsstrategi och förverkligande av förslag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2878 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skånskt jordbruks konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2888 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka äganderätten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2936 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja tillväxten i och och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta minska regelkrånglet för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3075 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en svensk livsmedelsstrategi ska innehålla konkreta målsättningar med genomförbara åtgärdsförslag som stärker tillgången till och möjliggör ökad livsmedelsproduktion i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3141 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma hästsektorns många positiva effekter, t.ex. arbetstillfällen, turism och fritidssysselsättning för barn och ungdomar, och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att hästsektorn ska vara en naturlig del i utvecklingen av landsbygden och bidra till att nå EU:s miljömål, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3168 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3171 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om försäljning av viltkött och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för fler inlämningsställen och vilthanteringsanläggningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att stärka äganderätten inom jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för en arbetsgivar- och ledarutbildning för företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov förändras och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att såväl regler som ersättningar för miljö- och djurskydd i större utsträckning bör kopplas till resultat i stället för åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att arbeta fram en ny policy för livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om standardiserade kontrollsymboler i samband med livsmedelskontroll och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedelsföretag under vissa förutsättningar ska kunna byta livsmedelsinspektör och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mindre kommuner vid behov ska samverka med andra kommuner för att säkerställa relevant kompetens vid livsmedelskontroller och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge nystartade livsmedelsföretag dispens från vissa krav i uppstartsskedet och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara drivande för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägeri och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att straffen för livsmedelsbedrägerier bör skärpas och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsekvenserna av alla skärpta regler ska analyseras noga och att företag i primär- och livsmedelsproduktionen alltid ska ges en rimlig tidsram för att ställa om sin verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att förenkla reglerna för småskaliga slakterier och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3283 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av kravet på att vildsvinskött först måste passera en vilthanteringsanläggning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över befintliga hinder för saluföring av vildsvinskött och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3377 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringens samhällsekonomiska betydelse och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringens betydelse för det öppna landskapet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3379 av i och (C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja tillväxten i och och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta minska regelkrånglet för jordbruket och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3471 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ursprungsmärkning och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (S) (båda MP) m.fl. (SD) m.fl. (SD) och (båda MP) m.fl. (SD) 9, 19, 21, 22 och 27 m.fl. (SD) 1, 4 och 5 m.fl. (SD) m.fl. (M) yttrande 2016/17:FöU4y yttrande 2016/17:SkU7y yttrande 2016/17:SoU6y yttrande 2016/17:UbU6y Vi behandlar miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Det är ett historiskt betänkande. Självklart ställer jag mig bakom samtliga av våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till endast reservation 70 och i övrigt bifall till betänkandet. Äntligen, var det många som sa när livsmedelsstrategin presenterades med sina fyra övergripande mål. Det är en strategi där målen är en överenskommelse mellan sju av partier. Det innebär att målen ligger fast och anger en tydlig inriktning. Den ger stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden till en framtidstro hos både företagare och anställda i livsmedelskedjan. Äntligen, säger vi socialdemokrater också efter att ha kämpat för detta. har varit det enda alliansparti som har haft samma ambition. Äntligen, tror jag att också LRF säger. I alla fall uttrycker LRF:s ordförande sig så här: "Beslutet om livsmedelsstrategin är större än vad många tror." Han säger också att det är ett historiskt beslut som alla LRF-medlemmar kan vara stolta över. har länge saknat en sammanhållen livsmedelspolitik. Jag hörde någon säga att vi inte haft har någon sedan . Andra säger att vi inte har haft någon sedan EU-inträdet. Men oavsett vilket av påståendena som är rätt ligger strategin nu här på bord. Här visar sju av partier en gemensam viljeinriktning för hela livsmedelskedjan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för I livsmedelsstrategin tillsammans med den svenska maritima strategin med syfte att ta till vara de maritima näringarnas potential, den svenska exportstrategin med målet att exporten ska öka, nyindustrialiseringsstrategin som ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft, en strategi för hållbar konsumtion som har tagits fram av regeringen och de handlingsplaner för de fyra övergripande målen som beslutats eller kommer att beslutas finns svaren på många av de motionsyrkanden som har lagts fram. Livsmedelsstrategin tar ett helhetsgrepp på många av de utmaningar som vi står inför och syftar till att öka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan och därigenom bidra till att stärka tillväxten i hela landet. Målet med livsmedelsstrategin är att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen som de nationella miljömålen nås. Mat är ingenting vi kan välja bort. har vi en självförsörjningsgrad på . En ökad livsmedelsproduktion leder till att vi får en ökad försörjningstrygghet. livsmedelsexport behöver öka. exporteras av våra livsmedel. Tittar vi på totala industri ser vi att exporteras. Kanske kan detta förklaras med att länge har sett sig som ett industriland. Våra mervärden som till exempel vår livsmedelssäkerhet, vår salmonellafrihet, vår låga antibiotikaanvändning, vår mindre klimatpåverkan med mera kan användas i marknadsföringen där blir det hållbara livsmedelslandet. Våra livsmedel kännetecknas av hög kvalitet. Detta ger oss konkurrensfördelar. Vi behöver också utveckla förädlingsgraden och skapa nya produkter för att stärka konkurrenskraften. En annan viktig faktor är en stark lokal eller regional identitet i varumärket. När undersökte vad som gav lönsamhet och stark tillväxt visade sig detta vara en av framgångsfaktorerna. är ett fantastiskt land. Vi har naturtillgångar som de flesta länder bara kan drömma om och världens förmodligen renaste livsmedelsindustri. Svenska råvaror är rena supermaten. Men i stället för att använda dem importerar vi gojibär, bipollen, chiafrön, spirulina med mera från andra länder. Utbudet och försäljningen av detta har fullkomligt exploderat. Supermat var från början en marknadsföringsgrej för råvaror som har hälsoeffekter utöver det vanliga. är det en egen produktkategori. I har vi potatis, rödbetor, lingon, blåbär, havre och broccoli som näringsmässigt står sig lika bra, men det är kanske inte lika trendigt. Varför är då dessa råvaror, som dessutom är mycket billigare, inte lika populära? Behövs det bättre marknadsföring? Vi har stark efterfrågan på ekologisk mat. Men den ekologiska produktionen ökar inte i takt med efterfrågan, utan vi tvingas i stället importera för att tillgodose konsumenternas behov. Det är inte bara här i efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar utan även globalt. Om vi kan möta den ökade efterfrågan kan det bidra till jobb och tillväxt i hela landet som vi kan öka exporten. Detta sammantaget kan ge den enskilde odlaren ökad lönsamhet. Och om vi sätter ett mål för konsumtion och produktion kan det påverka utvecklingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Det är viktigt att vi i har egen växtförädling. Det ger oss tillgång till sorter som är anpassade efter våra odlingsförhållanden och klimatförändringar. Inhemsk växtförädling kan också anpassa växterna efter växtskyddsmedel som är godkända här. Genom växtförädling har man till exempel tagit bort behovet av att använda stråförkortningsmedel. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala grödor för hela landet innebär en mångfald av grödor. Växtförädling bidrar till långsiktig, hållbar, konkurrenskraftig och resurseffektiv odling i hela landet. Då behöver vi inte importera och få in grödor som kräver växtskyddsmedel som inte är tillåtna i . En stor del av den lagstiftning som svenska företag har att förhålla sig till är beslutad på EU-nivå. har tillsammans med de nordiska och baltiska länderna presenterat 68 konkreta förslag för förenklade regler för lantbrukare och företag inom EU. Detta har fått stöd av många EU-länder som framhöll betydelsen av förenklade regler, särskilt när det gäller kontroller och sanktioner. skriver i en av sina motioner att ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagen, men man vill att det görs mer. Där håller jag med. Därför känns det bra att regeringen har som mål att regler och processer behöver utformas så att de, som de är relevanta för de verksamheter de omfattar, är anpassade efter företagens villkor och verklighet. Regeringen bedömer därför att det är av stor vikt att arbetet med att förenkla för företagen inom livsmedelskedjan får hög prioritet även i fortsättningen. En tredjedel av all mat som produceras i världen slängs. I slänger vi ca mat per person och häller ut i vasken. Matsvinnet uppstår i hela livsmedelskedjan från odling till livsmedelsindustri, butiker, restauranger, storkök och hushåll. Detta är slöseri med jordens resurser - vatten, mark, energi, arbetskraft och kapital. Produktionen av den mängd mat som slängs motsvarar omkring koldioxid. Det motsvarar av de totala utsläppen av växthusgaser i . För att mängden mat som slängs i onödan ska minska behöver medvetenheten om matsvinnets betydelse för miljön öka. har åtagit sig att uppfylla de globala hållbarhetsmålen om att halvera matsvinnet . samarbetade , och i ett treårigt regeringsuppdrag med syfte att minska matavfallet. Flera insatser genomfördes, inte minst för att ge ökad kunskap. Man har fått ett nytt uppdrag och ska ta fram en nationell handlingsplan för alla aktörer i . Det finns ett växande intresse för att skapa mer hållbara lösningar. Men för att lyckas måste man få kunderna att ändra sitt beteende, i butik men också hemma i köket. Själv blev jag riktigt medveten först när vi fick utökad avfallssortering och skulle sortera också matavfall. Då blev det väldigt tydligt att mycket slängdes i onödan. Anledningen var att mycket hade inhandlats i onödan. Det lilla som blir kvar är enkelt att sortera. Jag kan gå rakt ut och slänga påsen med matavfall i tunnan. hamnar inga matrester i restavfallet. De blir i stället biogas, tillsammans med matavfallet från resten av kommunmedborgarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Ett hållbart växtskydd är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Det bör finnas god tillgång på växtskyddsmedel som kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människor och miljö. beslutade regeringen om ett uppdrag till att inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Det växtskyddsråd som finns ska stärkas och få ett utvidgat mandat. ska i samverkan med Kemikalieinspektionen inrätta ett sekretariat som ska planera och administrera rådets möten. Regeringen vill med rådet skapa bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan myndigheter, bransch och intresseorganisationer. Rådet ska även föra dialog och öka kunskapen om de samhällspolitiska effekter som tillämpningen av lagstiftningen medför. Uppdraget löper och får 6 miljoner för genomförandet. Jag vill passa på att önska talmannen en trevlig sommar. "Vår beredskap är god", sa statsminister i sitt berömda tal . I efterhand visade det sig vara en sanning med modifikation - särskilt sett till den militära förmågan. Livsmedelsförsörjningen var dock tryggad vid det tillfället. Vi producerade tillräckligt mycket mat för att klara oss. När nu oron i vår omvärld ökar är det naturligt att frågor om försvar, säkerhet och beredskap reses även . I kölvattnet av diskussionerna om behovet av att öka den militära försvarsförmågan ställs därför även andra frågor, till exempel hur länge vi klarar vår livsmedelsförsörjning om det värsta skulle inträffa och vi skärs av från omvärlden. Sanningen är att läget är bekymmersamt. Svensk livsmedelsproduktion har minskat . Det grundläggande problemet är att vi har urholkat konkurrenskraften för våra livsmedelsproducenter genom höga skatter, regelkrångel och omfattande särkrav som gör svensk produktion onödigt dyr. har vi i i praktiken haft en politik inriktad på att minska vår livsmedelsproduktion. Det är hög tid att vända den utvecklingen. Det finns många goda skäl för oss att sträva efter ökad livsmedelsproduktion i . Försörjningstryggheten är bara ett argument i en lång rad. I grunden har vi goda förutsättningar för att producera livsmedel av hög kvalitet här i . Trots - och kanske delvis tack vare - våra nordliga breddgrader har vi i delar av landet mycket bra förutsättningar för växtodling. Och svenskt kött och andra animalieprodukter är förstklassiga. Vi är dessutom duktiga på innovationer och teknikutveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Svensk livsmedelsproduktion är generellt sett miljövänlig. Det skulle därför vara bra på många sätt om en större andel av de livsmedel som produceras i världen kom från svenska livsmedelsföretag. Det hakar dessutom i FN:s hållbarhetsmål i Agenda , där vi i behöver ta vårt ansvar för att på ett hållbart sätt föda en växande befolkning globalt. Ett annat viktigt argument är den potential avseende jobb och tillväxt som finns i livsmedelskedjan. Livsmedelsindustrin är vår fjärde största industrigren. I förädlingsledet arbetar drygt 50 000 personer. Men sektorns exportandel är fortfarande liten jämfört med andra sektorer, och potentialen är därför minst det dubbla. Och det handlar om jobb som huvudsakligen finns utanför storstäderna. Det är jobb som kommer landsbygden till del. Argumenten för att svensk livsmedelsproduktion borde växa är som sagt många. Det var därför ett viktigt steg i rätt riktning när Alliansen och regeringen under samtalen om livsmedelsstrategin kunde komma överens om långsiktiga mål där livsmedelsproduktionen ska öka genom stärkt konkurrenskraft och förbättrad lönsamhet. Vi vet att detta är otroligt viktigt för de berörda branscherna. De behöver veta att det finns en långsiktighet och en bred samsyn om att livsmedelsproduktionen ska öka i . Från har vi länge sagt att vi gärna ser en bred överenskommelse. har vi varit tydliga med att det är innehållet i överenskommelsen som måste vara tillräckligt bra. Vi har gjort en avgränsning där vi är överens om de långsiktiga målen, men jag inser att vi kommer att ha olika syn på hur målen ska nås, det vill säga på andra delar av strategin. Det gäller kanske ännu mer de konkreta handlingsplanerna och åtgärdspaketen. Det är nog i grunden klokt. Jag vill gärna tacka både regeringssidan med landsbygdsminister i spetsen och allianskollegorna från , från Liberalerna och från för konstruktiva samtal och för att vi tillsammans har klarat att samlas kring en framtidsinriktning som vi vet betyder väldigt mycket för de berörda näringarna. Med det sagt, herr talman, tror jag att det är viktigt att understryka att överenskommelsen om målen förpliktigar. Det räcker inte med att säga konkurrenskraft, det gäller att också leverera konkurrenskraft. Tyvärr, herr talman, tvingas vi konstatera att regeringen driver en politik i motsatt riktning. Regeringen har höjt eller infört nya skatter på jobb och tillväxt med över 40 miljarder och planerar att införa fler nya och höja befintliga skatter. Kilometerskatten till exempel är en skatt på avstånd som skulle slå hårt mot näringarna, inte minst mot de gröna näringarna, i ett stort och glest befolkat land som vårt. Den fortsatta höjningen av de redan rekordhöga drivmedelsskatterna är ett annat exempel. Ifall vi ska uppnå stärkt konkurrenskraft på riktigt måste hela politiken läggas om i företagarvänlig riktning. Skatterna måste sänkas, inte höjas. Reglerna måste bli enklare, inte krångligare. Särkraven måste bli färre, inte fler. När det gäller de mer specifika delarna i livsmedelsstrategin, men också i den handlingsplan som är regeringens eget verktyg och som inte fattar beslut om, innehåller de både sådant som är bra och sådant som är mindre bra. Samma sak gäller åtgärdspaketen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Vi vill se en inriktning med stärkt konkurrenskraft genom sänkta kostnader, minskad regelbörda, färre särkrav och stärkt kompetensförsörjning i hela kedjan. Vi vill nå ökad efterfrågan på svensk kvalitet genom exportfrämjande åtgärder, tydligare krav i offentliga upphandlingar samt en ökad medvetenhet hos konsumenterna. Vi har en lång rad konkreta förslag, och jag ska inte här redogöra för alla - de finns i vår motion - men jag ska ge några exempel. Från menar vi att kostnaderna måste sänkas, och därför säger vi nej till merparten av regeringens skattehöjningar på jobb och tillväxt. Vi föreslår i stället flera skattelättnader, bland annat genom en högre nedsättning av skatten för diesel i jordbruket, vilken har pekats ut som en av de mer allvarliga konkurrensnackdelarna. Myndigheterna har en viktig roll i att stötta företagen och underlätta för dem, men vi vet ju att det tyvärr inte alltid fungerar på det viset. genomfördes flera lovvärda initiativ för att minska på regelbördan. Tyvärr får vi nu återkommande rapporter och exempel på att utvecklingen går i motsatt riktning. Att Alliansens krav på ett allmänt främjandeuppdrag till myndigheterna nu ser ut att få majoritet här i kammaren är således mycket positivt och det skickar en viktig signal till myndigheterna. Dessutom måste vi komma till rätta med det återkommande problemet med så kallad gold-plating, det vill säga att svenska myndigheter övertolkar . Det har inneburit en rad konkurrensnackdelar, bland annat att vi har betydligt sämre tillgång till fungerande växtskyddsmedel än man har i andra länder, trots att regelverket är detsamma inom EU. Från vill vi se ett generellt uppdrag till myndigheterna som säger att myndigheterna vid genomförande av EU-direktiv eller tillämpningen av EU-förordningar ska implementera dem på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för de berörda näringarna inom ramen för regelverken. När det gäller växtskyddsmedlen specifikt ska principen om ömsesidigt erkännande användas som huvudprincip, det vill säga att medel som godkänts i andra länder också ska få användas här. Vi tycker att miljöersättningar bör vara resultatbaserade snarare än åtgärdsbaserade, eftersom det ju är resultaten som är viktiga och vilka åtgärder som är bäst lämpade kan variera från fall till fall. Vi vill se mer effektiva och enhetliga livsmedelskontroller och att det ska bli enklare att starta och driva livsmedelsföretag. Företagsmiljön i ska vara tillåtande och bejakande. Allt fler mikrobryggerier, musterier och vinodlingar etableras i . Det är en utveckling som kan bidra till en levande landsbygd med fler jobb både i tillverkningen och i besöksnäringen.