bet · H401KrU9 · 2017-05-24 00:00:00 — Ambitionen att belysa nya områden får enligt motionärerna inte genomföras genom att man försummar de områden där man redan byggt upp samlingar och kunskap. Utskottet noterar att regeringen lyfter fram museernas roll och understryker deras betydelse för kulturarvet, för forskning och för att tillgängliggöra kulturarv. Varje museums föremålssamling är unik, och uppgiften är att tillgängliggöra denna, såväl för besökare som för forskningsändamål. Ett museums särart kan riskeras, exempelvis vid en sammanslagning av olika museer. Samarbeten mellan olika museer bör kunna stärkas utan att deras unika bidrag till kulturarvet hotas. Utskottet menar att varje museums särart bör bevaras genom att man lyfter fram och bejakar definitionen av museum utifrån dess samlingar. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet ser inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen med anledning av yrkandet om en museidefinition som tydligare motsvarar Icoms. Utskottet tillstyrker därmed motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 3, och motion 2016/17:3644 (L) yrkande 1 och avstyrker motion 2016/17:3642 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Detta tillkännager för regeringen. Jämför reservation 5 (S, MP, V). Enligt den föreslagna lagen ska regeringen ha rätt att utfärda föreskrifter om att de statliga museerna får överlåta föremål ur sina samlingar till andra museer inom det allmänna museiväsendet samt om förfoganden över sådana föremål i de statliga museernas samlingar som har ett begränsat kulturhistoriskt värde. Detta innebär att regeringen kan föreskriva om överlåtelse genom t.ex. gåvor även av föremål som i och för sig har ett värde men som kan komma bättre till sin rätt i en annan del av det allmänna museiväsendet. I motion 2016/17:3643 anför m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 motionärerna att bör tillkännage för regeringen att förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet bör utvecklas. Utskottet noterar att en följd av den föreslagna museilagen är att statliga museer endast bör överlåta föremål som gåvor till andra museer inom det allmänna museiväsendet. Utskottet menar att denna avgränsning är för snäv eftersom en betydande andel av museerna inte omfattas av det allmänna museiväsendet. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 4. Bredare samarbete inom hela museisektorn Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om bredare samarbete inom museisektorn. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). Enligt den föreslagna museilagen ska museerna och museihuvudmännen inom det allmänna museiväsendet samverka för att ge alla tillgång till museernas samlade resurser, bl.a. genom att ställa föremål ur de egna samlingarna till varandras förfogande. Ett kommunalt museum ska avgiftsfritt få låna ut föremål ur sin samling till ett museum som ligger utanför kommungränsen. Bestämmelsen utgår från tanken att de samlade resurserna inom det allmänna museiväsendet bör betraktas som allas gemensamma egendom. Museer och museihuvudmän har därför ett ansvar för att de kommer alla till del. Som ett exempel på samverkan anges att museerna ska ställa föremål ur de egna samlingarna till varandras förfogande, dock utan oskäliga avgifter eller administrativa hinder för museer inom det allmänna museiväsendet. I motion 2016/17:3643 anför m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 att regeringens politik inte bör begränsas till de egna museerna. Regeringen bör aktivt arbeta för att skapa förutsättningar för alla museer att samarbeta, oavsett huvudman. Motionärerna yrkar att tillkännager för regeringen att de museer som inkluderas i museilagen bör samarbeta med övriga museer. Utskottet välkomnar att regeringen i sin proposition strävar efter medskapande och ett inkluderande angreppssätt inte minst gentemot det civila samhället. Utskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att samverkan mellan olika aktörer främjas för att museiverksamheterna som helhet ska kunna uppnå en större effektivitet och kunna nå fler. Utskottet konstaterar att det för alla typer av museer, inte enbart de statliga, finns nya möjligheter att skapa mer lättrörliga verksamheter, bl.a. med hjälp av den digitala tekniken, för att nå en bred och engagerad publik och för att skapa nya samarbeten. Här kan särskilda ansvar för de statliga institutionerna regleras i olika styrdokument, och utskottet ser positivt på att regeringen nu föreslår sådana regleringar. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändringar i museilagen. Jämför reservation 7 (SD). I motion 2016/17:3645 yrkande 2 vill m.fl. (SD) förtydliga att museerna bör vila på vetenskaplig grund. Motionärerna yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om att skrivningen om fri åsiktsbildning i lagtextens 4 § bör tas bort och att större emfas bör läggas på ett vetenskapligt tillvägagångssätt i lagtextens 8 §. Motionärerna menar att ett ändamål om att förmedla fri åsiktsbildning blir överflödigt eftersom museerna är kunskapsinstitutioner, och i den rollen stärker de den fria åsiktsbildningen genom sin kunskapsförmedling. Som framgår ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till museilag. Utskottet menar att den föreslagna museilagen är väl avvägd och finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att utreda ett faddersystem för kulturarvsföremål. Jämför reservation 8 (SD). I motion 2016/17:3645 yrkande 3 yrkar m.fl. (SD) på ett tillkännagivande till regeringen om att utreda ett faddersystem för kulturarvsföremål med ringa ekonomiskt värde som ger möjlighet för privatpersoner eller institutioner att vårda föremål inom ramen för ett fadderskap. Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande ovan om att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att bl.a. utreda förutsättningarna för att statliga museer ska kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Utskottet finner därför inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändringar i kulturmiljölagen. Jämför reservation 9 (SD). I motion 2016/17:3645 anför m.fl. (SD) yrkande 8 att det skulle ge lagen en helt annan innebörd att byta ut ordet ”vårda” mot ”förvalta” enligt regeringens förslag. Att förvalta ett föremål måste inte betyda att man ska vårda det. Att vårda ett föremål innebär däremot att man förvaltar det. yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om en lagtext med båda begreppen vårda och förvalta. Vidare anför motionärerna att det är en viktig ståndpunkt i den nuvarande lagen att skriva ”vår kulturmiljö”. Det tydliggör enligt motionärerna att miljön tillhör oss alla. Som framgår ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändringar i kulturmiljölagen (1988:950). Utskottet menar att de ändringar som regeringen föreslår i kulturmiljölagen är väl avvägda och finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om anpassning till . Jämför reservation 10 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:3645 yrkande 6 att regeringens argumentation för förändringar av lagstiftningen är undermålig. Motionärerna menar att en anpassning till EU i det här avseendet varken är önskvärd eller skäl nog för den förändring som regeringen föreslår. Som framgår ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:423) om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen. Utskottet menar att regeringens förslag är en logisk konsekvens av föreslagna ändringar i kulturmiljölagen (1988:050) och finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande i enlighet med motionärernas förslag. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 6. Kulturarvspolitikens inriktning samt finansiering och konsekvensanalys Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med förslag om kulturarvspolitikens inriktning, finansiering och konsekvensanalys. Jämför reservation 11 (SD). Enligt regeringen inrättas kulturarvet som ett kulturpolitiskt område för att binda samman verksamheter i olika sektorer. Regeringen formulerar följande inriktning för kulturarvspolitiken: Kulturarv kan förstås som spår och uttryck från det förflutna som tillskrivs värde och används i samtiden. Kulturarvet beskrivs som öppet och föränderligt, och regeringen menar att det i kulturpolitiken är avgörande att utgå från en sådan öppen förståelse av kulturarv. Regeringen bedömer att förslagen som helhet bör få positiva effekter för möjligheterna att bevara, använda och utveckla kulturarvet. För berörda myndigheter tillkommer vissa uppgifter som regeringen genomgående bedömer bör kunna hanteras inom befintliga ekonomiska anslagsramar. Mot bakgrund av att den föreslagna museilagen är en ramlag och bestämmelserna inte innebär några tvingande krav på museihuvudmän eller museer och lagen inte ger enskilda rätt att kräva förmåner av det allmänna, gör regeringen bedömningen att förslaget inte kommer att ha några ekonomiska konsekvenser för staten eller kommunerna. Förslaget om en museilag bedöms bidra till ett mer effektivt museiväsende i landet eftersom en ökad tydlighet om museernas grundläggande uppgifter kommer att bidra positivt till museiverksamheten. Styrningen av museiverksamheterna bör i viss utsträckning kunna effektiviseras om gemensamma utgångspunkter slås fast. Förslagen om ändringar i kulturmiljölagen bedöms innebära bl.a. ökad rättssäkerhet och en större följsamhet mot gällande rättspraxis inom Europeiska unionen. Avgiftsbeläggning för metallsökarärenden kan enligt regeringen antas innebära en minskning av antalet ansökningar till . Övriga förslag bedöms ha marginella ekonomiska, personella eller andra konsekvenser. I motion 2016/17:3645 yrkande 1 anför m.fl. (SD) att det är mycket problematiskt för samhällets långsiktiga hållbarhet att regeringen i kulturarvspropositionen förordar en ny inriktning för kulturarvspolitiken som präglas av ett ideologiskt raster av kulturrelativism och nationell självförnekelse. I yrkande 10 anför motionärerna att regeringen föreslår omfattande förändringar på kulturarvsområdet och att regeringen inte tillräckligt väl visar hur nya uppgifter ska kunna av inom befintliga ekonomiska anslagsramar. Därför yrkar att tillkännager för regeringen att den ska återkomma med en tydligare redogörelse över finansiering av propositionens förslag. Vidare anför motionärerna att det är sannolikt att det som enligt motionärerna är en halvering av anslaget till får omfattande konsekvenser, bl.a. för bevarandet av kulturarvsfastigheter. Motionärerna anför vidare att en konsekvensanalys som inte berör en konsekvens av denna magnitud är ofullständig. yrkar att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en fullständig konsekvensanalys (yrkande 11). Utskottet konstaterar att regeringens förslag till museilag, tillsammans med förslag till lagar om ändringar i lagar och upphävande av riksdagsbindningar är ett resultat av de bedömningar som regeringen gjort utifrån bl.a. ett gediget utredningsarbete och samråd med berörda aktörer. Inte minst propositionens historiska exposé bildar en logisk förklaringsmodell till hur regeringen resonerar om kulturarvspolitikens framväxt och inriktning. Detta resonemang ger även välavvägda analyser av förslagens finansiering och förmodade konsekvenser. Som framgår ovan tillstyrker utskottet regeringens förslag. Utskottet finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande i enlighet med motionärernas förslag och avstyrker därmed motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 1. När det gäller frågan om finansiering bedömer utskottet att regeringens bedömningar är rimliga. Utskottet kommer dock att följa frågan. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 10. Utskottet finner inte heller skäl till ett tillkännagivande om en ny konsekvensanalys utan avstyrker även motion 2016/17:3645 (SD) yrkande 11. Det samiska folket och de nationella minoriteterna Regeringen lyfter fram att det samiska folkets och övriga nationella minoriteters nutida och historiska närvaro aktivt behöver synliggöras i samhället både i egenskap av egna kulturarv och som en del av vårt gemensamma kulturarv samt som en del av berättelsen om . Regeringen refererar vidare till att de nationella minoritetsgrupperna uttrycker ett behov av mer kunskap om de nationella minoriteterna i samhället och betydelsen av att få känna sig delaktig och synliggjord samt vikten av lokal och regional samverkan. Regeringen konstaterar att det saknas en statlig myndighet med ansvar för arkivmaterial på de samiska språken. Regeringen bedömer därför att och folkminnen och bör få i uppdrag att se över behovet av insatser för att samla in, bevara och vetenskapligt bearbeta arkivmaterial med koppling till urfolket samerna och de samiska språken och se över om det statliga ansvaret behöver förtydligas. Satsningen ska förstås som en del av regeringens större ambitionshöjning inom området som övergripande syftar till att stärka de nationella minoriteternas rättigheter och möjligheter att behålla och utveckla språk och kultur. Vidare gör regeringen bedömningen att omvandlingen av bidraget till arbetslivsmuseerna så att det även omfattar annat ideellt kulturarvsarbete, ger ett förstärkt stöd till de nationella minoriteterna som ofta agerar som en del av den ideella sektorn. Vidare har regeringen beslutat att göra en översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt analysera och föreslå hur efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter ska kunna säkras som deras möjligheter till inflytande och delaktighet stärks (dir. 2016:73). Uppdraget ska redovisas . En strategi för det samiska kulturarvet i Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en strategi för det samiska kulturarvet i . Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2016/17:3643 yrkande 6 att den samiska minoritetsgruppen är värd en mer utförligt formulerad politik än den som regeringen föreslår, också utifrån det faktum att det bor fler samer i än i . Motionärerna yrkar därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att en strategi bör tas fram för det samiska kulturarvet över hela . Utskottet finner ingen anledning att föregripa det uppdrag till och folkminnen och som regeringen aviserar i propositionen och som syftar till att svara på frågan om det finns behov av ytterligare insatser för att samla in, bevara och vetenskapligt bearbeta arkivmaterial med koppling till urfolket samerna och de samiska språken. Utskottet förutsätter att utredningen kommer att ge svar på frågan om huruvida det statliga ansvaret behöver tydliggöras i dessa avseenden. Utskottet noterar vidare att regeringen i budgetpropositionen angett att den avser att höja sin ambitionsnivå för att fortsätta arbetet för att främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv (prop. 2016/17:1 utg.omr. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 6. Kunskap om nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om uppdrag till och folkminnen, om säkerställande av de språk och berättelser som fanns och om ett centralt arkiv för sverigefinländarna. Jämför reservation 13 (SD), 14 (V) och 15 (KD). I motion 2016/17:3645 av m.fl. (SD) yrkande 9 tillstyrker många av regeringens bedömningar om de nationella minoriteterna och det samiska folket. Motionärerna hade dock gärna sett en tydligare prioritering av de nationella minoriteternas behov och att uppdraget till och folkminnen även inkluderade minoriteternas kulturarv. m.fl. (SD) yrkar vidare i motion 2016/17:2209 att bör tillkännage för regeringen att förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen bör ses över i syfte att ge myndigheten ett uttalat uppdrag att bevara, levandegöra och samla kunskap även om finlandssvenskarnas och estlandssvenskarnas dialekter och kulturarv. m.fl. (V) anför i motion 2016/17:3642 yrkande 2 att den s.k. svenskheten är något relativt modernt. I samband med krig och med att landet fick en ny regeringsform skapades en helt ny identitet. Motionärerna yrkar att tillkännager för regeringen att den ska vidta åtgärder för att säkerställa att både de språk och de berättelser som fanns och de som tillkommit senare får samma självklara utrymme när folkminnen ska nedtecknas och dokumenteras. I motion 2016/17:2480 yrkar (KD) om ett tillkännagivande till regeringen att utreda hur ett centralt arkiv för sverigefinländarna kan skapas på bästa sätt. Motionären anför att arkivmaterialet är spritt på många olika aktörer, både offentliga och enskilda personer och föreningar. Utskottet delar motionärernas bedömning om vikten av kunskap om nationella minoriteter. Mot bakgrund av bl.a. den utredning som regeringen tillsatte om stärkt minoritetspolitik finner utskottet inte några skäl att bifalla motionerna. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:2209 (SD), 2016/17:2480 (KD), 2016/17:3642 (V) yrkande 2 och 2016/17:3645 (SD) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att det bör utredas hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Detta tillkännager för regeringen. Jämför reservation 16 (S, MP) och särskilt yttrande 1 (KD). Regeringen bedömer att bör få i uppdrag att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skolväsendet och att främja ökad samverkan mellan kulturarvsinstitutionerna och skolväsendet i alla delar av landet. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och aktörer inom utbildningsområdet och beakta befintliga samarbetsformer såsom Skapande skola. Kartläggningen av samarbetet mellan kulturarvs-institutionerna och skolväsendet syftar till att ligga till grund för framtagandet av vägledningar. Även mer övergripande frågor ska lyftas, t.ex. kulturarvets betydelse för lärandet och hur elever under vägledning av en pedagog/lärare kan möta och använda kulturarvet på olika sätt i sitt lärande. En särskild analys bör göras av hur världsarven kan tas till vara som en resurs för skolväsendet. Regeringen för fram museer, arkiv och bibliotek som alternativa lärandemiljöer för skolan genom sina mötesplatser för öppna diskussioner om konst, historia och samhällsfrågor. Enligt regeringen vittnar många lärare och kulturarvspedagoger om hur möten och samarbeten med sektorn har berikat och styrkt dem i deras yrkesroller. De statliga museernas styrdokument betonar att de särskilt ska integrera ett barnperspektiv och bedriva pedagogisk verksamhet. Många kulturarvs-institutioner erbjuder också programverksamhet riktad mot skolan och samarbetar med skolväsendet eller organisationer inom skolans område. På samma sätt betonar styrdokument för olika skolformer inom skolväsendet vikten av att elever får möta kulturarvet i undervisningen. Regeringen konstaterar dock att samarbetena ser väldigt olika ut beroende på t.ex. organisationsform och geografisk placering. m.fl. (M, C, L, KD) föreslår i motion 2016/17:3643 yrkande 7 att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utredas hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Motionärerna menar att behöver en politik som förtydligar kopplingen mellan historieundervisningen i skolan och museernas arbete och vidare att kulturarvspropositionen på ett mycket tydligare sätt borde poängtera läroplanens värdegrund. m.fl. (V) föreslår i motion 2016/17:3642 yrkande 1 att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utredas om och hur ett uppdrag riktat till skolhuvudmännen kan utformas för att stärka samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna. ser positivt på att regeringen vill främja en ökad samverkan mellan kulturarvsinstitutionerna och skolväsendet, men tror att det blir svårt för att förändra situationen på egen hand. I motion 2016/17:1544 yrkar (M) på en särskild satsning på upplysning om kommunismens brott mot mänskligheten inom ramen för Om detta må ni berätta på Forum för levande historia. (SD) yrkar i motion 2016/17:2837 yrkande 2 om ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur en statlig upplysningskampanj om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna se ut. Motionären anför att medan information och kampanjer förts om nazismens brott har skoleleverna inte delgetts någon liknande information om kommunismens brott. Utskottet anser att kopplingen mellan historieundervisningen i skolan och museernas arbete behöver förtydligas. Att varje elev ges möjlighet att på ett relevant sätt få kunskap om svensk historia och vårt dynamiska kulturarv med dess månghundraåriga influenser från världens alla hörn ger en förståelse för varför samhället ser ut som det gör . Utskottet anser att det är viktigt att se begreppet kulturarv ur ett brett perspektiv och arbeta systematiskt med dessa frågor. Regeringen bör därför enligt utskottet utreda hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Enligt utskottet kan en särskild utredning i frågan bättre än regeringens aviserade uppdrag tillgodose det behov som finns av att ytterligare utveckla samarbetet mellan kulturarvsmyndigheter och skolväsendet. När det gäller motion 2016/17:3642 (V) yrkande 1 vill utskottet inte föregripa resultatet av en sådan särskild utredning och är därför inte berett att förespråka ett uppdrag till skolhuvudmännen. Därmed anser utskottet att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 7 och avstyrka motion 2016/17:3642 (V) yrkande 1. Utskottet ser positivt på att regeringen vill främja en ökad samverkan mellan kulturarvsinstitutionerna och skolväsendet men ser svårigheter med att ska kunna åstadkomma någon större förändring på egen hand. Likaså menar utskottet att kopplingen mellan historieundervisningen i skolan och museernas arbete behöver förtydligas. Regeringen bör på ett mer systematiskt sätt arbeta med museerna som en nyckelaktör utifrån deras kunskap om svensk historia och vårt dynamiska kulturarv med dess månghundraåriga influenser från världens alla hörn för att bidra till förståelse för vårt samhälles utveckling . Ett sådant angreppssätt överensstämmer också med läroplanens skrivningar om att varje elev bör ges tillräckliga kunskaper för att nå fram till en förståelse om att vi människor i grund och botten är ganska lika varandra. Det bör därför utredas hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas. Detta bör tillkännage för regeringen. När det gäller motionsyrkandena om upplysning om kommunismens brott vill utskottet hänvisa till att Forum för levande historia enligt sin instruktion (SFS 2007:1197) har i uppdrag att informera om bl.a. kommunismens brott mot mänskligheten. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 7, tillstyrker delvis motion 2016/17:3642 (V) yrkande 1 och avstyrker motionerna 2016/17:1544 (M) och 2016/17:2837 (SD) yrkande 2. Museer som en del av näringslivspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om museer som en del av näringspolitiken. Jämför reservation 17 (M, C, L, KD).