bet · H401SoU10 · 2017-05-05 00:00:00 — I promemorian Vården ur befolkningens perspektiv 2016 – en jämförelse mellan och tio andra länder redovisar Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) de svenska och internationella resultaten års studie International Policy Survey (PM 2016:5). Studien genomförs och beskriver hur patienter i olika länder upplever kontakten med vården. Undersökningen visar bl.a. att patienter i upplever en sämre tillgänglighet jämfört med andra länder. Undersökningen visar också att det finns stora utmaningar med information och patientens delaktighet i vården. En tredjedel av de svenska deltagarna anser att sjukvårdssystemet på det hela taget fungerar bra, vilket är en minskning . ska Vårdanalys återkomma med en fördjupningsstudie där de svenska resultaten analyseras vidare. lämnade genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården (RiR 2016:29). Statliga bidrag till vården för olika riktade insatser är vanligt förekommande. Enligt rapporten är effekten av bidragen ofta positiv inledningsvis men oklar i ett längre perspektiv. I flera fall upphör verksamheten då bidragen slutar komma och i vissa fall har prioriteringar styrts av beviljande av bidrag och inte utifrån lokala behov. lämnade regeringen en skrivelse med anledning av rapporten (skr. 2016/17:110 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården). Skrivelsen bereds i socialutskottet. lämnade och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet (RiR 2017:3). Inom ramen för en granskningsstrategi har genomfört tio granskningar av olika delar av hälso- och sjukvården. Under arbetet med slutrapporten har gått igenom alla granskningsrapporter och funnit att en del iakttagelser har återkommit i olika granskningar. Det handlar om att regeringen allt oftare använt otraditionella styrmedel för att påverka vårdens huvudmän och om regeringens förhållande till och . Regeringens skrivelse med anledning av rapporten kan väntas . gav regeringen i uppdrag till och (U2017/01326/GV) att tillsammans genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att förbättra samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. ska vara sammankallande och samordnande myndighet för upp-draget och ska löpande hålla och informerat om hur arbetet med uppdraget fortskrider. Inom skolan, hälso- och sjukvården och finns ofta flera personer som arbetar med och kring ett barn. Det kan försvåra och fördröja arbetet för de olika aktörerna att skapa sig en gemensam helhetsbild av vilka insatser barnet eller den unge är i behov av. I utvecklingsarbetet om förbättrad samverkan ska relevanta myndigheter och ett urval kommuner, landsting och enskilda huvudmän ingå och uppdraget ska genomföras i nära dialog med den nationella samordnaren för den sociala barn- och ungdomsvården, SKL, m.fl. Uppdraget ska slutredovisas . SKL:s Strategi för hälsa SKL har inlett arbetet med att ta fram en samlad strategi för hälsa inom och i samverkan mellan skola, hälso- och sjukvård, socialtjänst, vård och omsorg. Med start genomförs länsvisa workshoppar med förtroendevalda och chefer i ledande ställning i kommuner, landsting och regioner samt inom skola, socialtjänst, vård och omsorg och hälso- och sjukvård med syftet att diskutera hur samverkan kan stärkas för att förbättra hälsan och höja kvaliteten i de tjänster som utförs. Beslut om strategin samt kommunikation och manifestering väntas . Etisk plattform – Välfärdsinsyn tecknade de kollektivavtalsslutande parterna inom vård och omsorg en överenskommelse med syftet att öka allmänhetens insyn i vårdens och omsorgens kvalitet och effektivitet (benämnd Välfärdsinsyn). Utförare inom vård och omsorg med offentlig finansiering ska kunna ansluta sig till denna, och den gäller alla utförare, offentliga, privata och idéburna. Projektet finansieras av de medverkande parterna samt av regeringen. Regeringen har anslagit medel . började arbetet med att skapa en it-plattform, sajten Välfärdsinsyn, med syftet att kartlägga offentlig och privat vård och omsorg och ge allmänheten ökad insyn i offentligt finansierad vård och omsorg. Avsikten har varit att sajten ska komma i bruk och innehålla information på enhetsnivå om offentligt finansierade verksamheter som äldreboenden, vårdcentraler, hemtjänstenheter och verksamheter för personlig assistans. Allmänheten ska kunna få information om vem som äger eller driver en viss verksamhet, ekonomiska basfakta, kvalitetsmätningar, personalens anställningsvillkor och personaltäthet. beslutades vid projektet styrelsemöte att låta projektet vara i beredskapsläge i avvaktan på regeringens besked om vilken roll Välfärdsinsyn kan komma att spela i en kommande reglering inom vård och omsorg. Ärendet bereds i . Regeringen har (2014–2016) gjort en satsning för att öka den medicinska säkerheten och förbättra omvårdnaden för personer som tas om hand enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer (dnr S2014/02933/FST). Satsningen har bestått i utdelande av projektmedel till landsting, regioner, kommuner och polis för att få till stånd lokala överenskommelser med syftet att förbättra stöd- och behandlingsinsatserna, och ett antal tillnyktringsenheter har startats på flera platser i . gav regeringen i uppdrag att följa upp resultatet av regeringens ovannämnda satsning. Vårdanalys ska vidare bidra till att erfarenheterna från utvecklingsarbetet sprids. Uppdraget ska redovisas . Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att alla ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. En sådan vård ska vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen uppmärksammar att den nuvarande strukturen i hälso- och sjukvården är en bidragande orsak till ineffektivitet i vården, att det finns behov av genomgripande strukturförändringar på vårdens alla nivåer och att primärvården behöver stärkas med patientens bästa som utgångspunkt. Utskottet välkomnar den särskilda utredarens uppdrag att utifrån förslagen i Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utskottet noterar att det i uppdraget ingår att göra en bred analys av bl.a. förslagen om en förändring av grundläggande styrande principer för vårdens organisering, om att ge sluten vård på annan plats än vårdinrättning och om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården med ett tydligare akutuppdrag (dir. 2017:24). Utskottet kan konstatera att det därtill pågår ett antal viktiga överenskommelser, uppdrag och utredningar samt lagstiftningsarbeten, som har redovisats i föregående avsnitt. Det gäller bl.a. överenskommelsen mellan regeringen och SKL om stöd till bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården och uppdraget till och att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete med syftet att förbättra samverkan mellan skolan, hälso- och sjukvården och samt beredningen av betänkandet Träning ger färdighet (SOU:2015:98) med förslag om hur den högspecialiserade vården kan utvecklas. Mot bakgrund av det omfattande arbete som pågår anser utskottet att inte behöver ta något initiativ med anledning av motionerna 2015/16:512 (FP), 2015/16:2090 (M), 2015/16:3071 (C) yrkandena 2 och 3, 2015/16:3226 (M) yrkande 11, 2016/17:316 (C) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1413 (M), 2016/17:1696 (S) yrkande 3, 2016/17:2727 (M) och 2016/17:3222 (M) yrkandena 1–6 och 11. Motionerna bör avslås. Utskottet delar uppfattningen att det är av vikt att öka allmänhetens insyn i vårdens kvalitet och effektivitet och noterar det arbete som pågår med att skapa sajten Välfärdsinsyn. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2015/16:2568 (KD) yrkande 3 och 2016/17:3305 (KD) yrkande 4. Motionernas bör avslås. Utskottet noterar och ser positivt på det arbete som pågår när det gäller att förbättra omvårdnaden för personer som tas om hand med stöd av lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer. Motion 2015/16:1028 (S) får anses i vart fall delvis tillgodosedd och bör avslås. En god och jämlik vård Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till , och detta tillkännager för regeringen. Därmed bifaller delvis två motionsyrkanden. avslår övriga motionsyrkanden om kvalitet i vården, , fast vårdkontakt och jämlik och jämställd vård. Jämför reservation 5 (M), 6 (SD), 7 (S, MP, V), 8 (M), 9 (M, SD), 10 (M), 11 (SD, KD) och 12 (V). I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om betydelsen för vårdkvaliteten av en mer personcentrerad vård. Motionärerna anser att det är viktigt för den upplevda kvaliteten i vården att professionen är lyhörd och intresserad av att lyssna till vad patienterna uttrycker. I yrkande 61 begärs ett tillkännagivande om vikten av att patienten ska få välja hur besked ges från vården för t.ex. svar på provtagningar rörande risk för allvarliga sjukdomar. I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 45 ett tillkännagivande om att utveckla fler jämförelsemodeller likt öppna jämförelser i syfte att ytterligare stimulera kvalitetsarbetet och stärka transparensen. I yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om att kvalitetskrav, mål och uppföljning ska fokusera på såväl faktiskt uppnådda resultat som upplevd kvalitet. I yrkande 49 begärs ett tillkännagivande om att kommuner, landsting och regioner bör arbeta med kvalitetsgarantier och tjänstegarantier som anger vad medborgarna, patienterna och brukarna kan förvänta sig för innehåll och nivå på kvalitet, väntetider och tillgänglighet. I kommittémotion 2016/17:3224 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att pröva möjligheterna att utveckla och stärka patientlagen, i syfte att bl.a. stärka patienternas inflytande över sin vård av cancer och rätten att fritt få välja slutenvård i cancervården. I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 26 (i denna del) ett tillkännagivande om att förstärka och genomföra patientlagen genom att utveckla bl.a. informationsgarantin. I kommittémotion 2015/16:2876 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys). Motionärerna anser att en satsning bör ske för att utveckla kvalitetsregister och goda exempel hos Vårdanalys. I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 44 ett tillkännagivande om att ge Vårdanalys ett uppdrag att se över hur staten kan stimulera och stödja en långsiktig satsning på . I kommittémotion 2016/17:3223 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om att pröva möjligheterna att långsiktigt utveckla inom vården för hjärt- och kärlsjukdomar. I kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att skjuta till ytterligare anslag för att utöka och påskynda arbetet med att färdigställa det . I kommittémotion 2015/16:3095 av m.fl. (SD) yrkande 12 finns en likalydande begäran. I kommittémotion 2016/17:3223 av m.fl. (M) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om en fast vårdkontakt i hjärt- och kärlsjukvården. Syftet är att med t.ex. en fast läkarkontakt eller fast kontaktsjuksköterska öka tryggheten och kontinuiteten i vården. I kommittémotion 2016/17:3224 av m.fl. (M) finns i yrkandena 6 och 9 en liknande begäran om fast vårdkontakt när det gäller vård av patienter med cancer. Också i kommittémotion 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 12 och i kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. yrkande 29 begärs tillkännagivanden om möjligheten till en fast vårdkontakt. I motion 2016/17:718 av (M) finns ett yrkande med liknande innebörd. Jämlik och jämställd vård I partimotion 2016/17:154 av m.fl. (V) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om ett nationellt styrdokument för hälso- och sjukvården som särskilt betonar genus och vikten av en jämställd hälso- och sjukvård. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att analysera statistik med ett genusperspektiv. I kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att säkerställa en mer jämställd vård. Motionärerna anser att statlig satsning på forskning och utveckling när det gäller prioritering och testning av läkemedel bör ses över eftersom kvinnors och mäns kroppar reagerar olika på behandling. Vården måste ta hänsyn till könsskillnader och könsspecifika behov för att bli jämställd. I motion 2016/17:2675 av (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över möjligheten att i dialog med SKL följa upp och säkerställa att vi har en sjukvård på lika villkor i hela landet. Enligt motionären är det viktigt att sjukvården är likvärdig i hela landet och det får inte vara så att regionernas budget ska styra om man får den bästa vården eller de bästa hjälpmedlen. I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om bristande jämlikhet i vården. Motionärerna anser att det finns oacceptabla skillnader i medicinska resultat och kvalitet mellan landstingen. Förbättring kan ske genom bl.a. ändrad styrning och moderniserade ersättningssystem. I motion 2016/17:3181 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att främja socioekonomiska beräkningar för att bättre belysa kostnader och vinster för såväl den enskilde som samhället och på så sätt uppnå jämlik vård i landet. Ett likalydande yrkande finns i motion 2015/16:887 av samma motionär. I motion 2015/16:958 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att uppdra åt en lämplig myndighet att utarbeta en nationell strategi för att garantera att alla barn i får tillgång till en likvärdig sjukvård på lika villkor. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att den uppfyller kraven på god vård (5 kap. 1 § HSL). Detta innebär att den särskilt ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säkerhet bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen vara lätt tillgänglig. Patientlagen (2014:821) syftar till att inom hälso- och sjukvårdsverksamhet stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet (1 §). Lagen innehåller bestämmelser om • tillgänglighet (2 kap.) • information (3 kap.) • samtycke (4 kap.) • delaktighet (5 kap.) • fast vårdkontakt och individuell planering (6 kap.) • val av behandlingsalternativ och hjälpmedel (7 kap.) • ny medicinsk bedömning (8 kap.) • val av utförare (9 kap.) • personuppgifter och intyg (10 kap.) • synpunkter, klagomål och patientsäkerhet (11 kap.). Av 3 kap. 1 § framgår att patienten ska få information om • de metoder som finns för undersökning, vård och behandling • de hjälpmedel som finns för personer med funktionsnedsättning • han eller hon kan förvänta sig att få vård • det förväntade vård- och behandlingsförloppet • väsentliga risker för komplikationer och biverkningar • metoder för att förebygga sjukdom eller skada. Patienten ska även få information om möjligheten att välja behandlingsalter-nativ, fast läkarkontakt samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och sjukvård, möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast vårdkontakt, vårdgarantin och möjligheten att hos få upp-lysningar om vård i ett annat EES-land eller i (3 kap. 2 §). Enligt 6 kap. 2 § patientlagen ska patienten få en fast vårdkontakt om det är nödvändigt för att tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet, sam-ordning och säkerhet, eller om patienten begär det. I 6 kap. 3 § patientlagen finns en motsvarande bestämmelse som i 7 kap. 3 § HSL om att patienten ska få möjlighet att välja en fast läkarkontakt inom primärvården. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen anförde regeringen att det är angeläget att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad och ges på samma villkor till kvinnor och män och att en förutsättning för detta är en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9 s. 52). Regeringen pekade också på att genom verktyget Öppna jämförelser (se vidare nedan) får huvudmän, professioner och patienter insyn i och möjlighet att jämföra kvaliteten inom hälso- och sjukvården och identifiera områden där skillnader finns (s. 31). har i uppdrag att utveckla, publicera och sprida Öppna jämförelser. Olika rapporter från bl.a. visar att det fortfarande finns oskäliga skillnader inom hälso- och sjukvården. Det finns t.ex. stora regionala skillnader när det gäller diagnostik och tillgång till rekommenderade behandlingar. Utredning om ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att överväga och lämna förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd i hälso- och sjukvården kan uppnås (dir. 2015:127). Syftet med uppdraget är att säkerställa att den hälso- och sjukvård som erbjuds befolkningen är kunskapsbaserad och jämlik och ges på samma villkor till kvinnor och män. Utredaren ska bl.a. kartlägga följsamhet till nationella kunskapsstöd på olika nivåer inom hälso- och sjukvården och se över behovet och lämpligheten av att göra nationella riktlinjer inom hälso- och sjukvård i någon form obligatoriska eller mer bindande. Uppdraget ska redovisas . Öppna jämförelser är ett verktyg för analys och utveckling inom hälso- och sjukvården. Det innebär att goda resultat, brister och skillnader mellan olika landsting och befolkningsgrupper lyfts fram för att utgöra underlag för förbättringsarbete. finns det en strategi för Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och . Bakom strategin står regeringen, , (numera ), SKL, Famna och Vårdföretagarna. tog berörda aktörer fram en handlingsplan för Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården (S2014.008). Handlingsplanens syfte var bl.a. att ange inriktning och fokus för arbetet under dessa år, förtydliga aktörernas olika roller och ansvar samt bidra till fortsatt samordning. Insatserna riktades särskilt mot att öka potentialen för analys och förbättringsarbete i hälso- och sjukvården och förbättra tillgängligheten av indikatorer och data för olika intressenter. Arbetena på området har fortsatt och har fokus legat på tillgänglighet av data och indikatorer. finns överenskommelser mellan staten och SKL om utveckling och finansiering av (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9 s. 36). Insatserna inriktas på att förbättra datakvalitet, analyser och återkoppling. Dessutom genomförs insatser för ökad patientmedverkan, samordning av it-system och minskad dubbelregistrering. Inom ramen för överenskommelsen beviljades medel till 96 register och 12 registerkandidater. ingick regeringen och SKL en överenskommelse . Denna överenskommelse syftar till att ge kvalitetsregister och registerhållare förutsättningar att bibehålla den utveckling som har uppnåtts inom ramen för satsningen på kvalitetsregister 2012–2016. Swedeheart är ett nationellt kvalitetsregister för bl.a. hjärtintensivvård. Syftet med registret är att stödja kontinuerligt förbättringsarbete för akut kranskärlssjukdom och hjärtinterventioner på alla deltagande enheter. Det långsiktiga målet är att bidra till en minskad dödlighet och sjuklighet hos patienterna och att öka kostnadseffektiviteten i vården. (BHVQ) är ett nationellt kvalitetsregister som ska skapa underlag för utveckling av bättre och mer jämlik barnhälsovård över hela landet. Uppgifterna i registret används också för verksamhetsuppföljning och forskning. har regeringen och SKL tecknat en överenskommelse som bl.a. omfattar uppföljning av vårdens processer och resultat (S2016/07734/FS, delvis). Insatserna avser bl.a. stöd till kompetensutveckling och stöd till kvalitetsregister och övriga datakällor för anslutning till den nationella tjänsteplattformen. Regionala cancercentrum (RCC) är landstingens och regionernas kunskapsorganisation inom cancerområdet. Tillsammans med landsting och regioner arbetar RCC för en mer patientfokuserad, tillgänglig och jämlik cancervård. På uppdrag av landstingsdirektörerna finns en nationell samverkansgrupp (RCC i samverkan), med cheferna för de sex regionala cancercentrumen. SKL är stödjande part och svarar för ordförandeskapet i gruppen. Samverkansgruppen verkar för att genomföra cancerstrategins intentioner, bl.a. genom att skapa nationell samordning av riktlinjer och vårdprogram, samordna kvalitetsregister och verka för riktlinjer för utbildning, utveckling och forskning. (Källa: ) Effektiv vård (SOU 2016:2) I det tidigare nämnda betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2), se s. 15, lämnas rekommendationer om generella principer som ska vara vägledande för ändrade arbetssätt i hälso- och sjukvården. I korthet innebär dessa att samtliga hälso- och sjukvårdsverksamheter bör analysera och vid behov ändra arbetssätten och därvid utgå från bl.a. vad som kan göras för att öka nyttan för patienten och se patienten som medskapare samt från vad som kan göras för att öka den personliga kontinuiteten. Vårdanalys – rapporter och uppdrag Vårdanalys har haft ett uppdrag att följa upp införlivandet och införandet av patientlagen (2014/02207/FS). Delrapporten och möjligheter för att öka patientlagens genomslag (rapport 2016:1) lämnades och beskriver vilka faktorer som påverkar patientlagens genomslag i praktiken. Här framgår att patienter sällan känner till vårdens skyldigheter och att vården har svårt att omsätta lagen i praktiken. Annat som hindrar patientlagens genomslag är att det saknas vårdpersonal med rätt kompetens, att ekonomin är ansträngd i landstingen och att det fortfarande saknas ett flertal nationella administrativa lösningar som kan underlätta samordningen. Vårdanalys redovisar i rapporten sex olika möjligheter som kan stärka införandet av lagen. Uppdraget har sedan slutredovisats i en rapport (Lag utan genomslag, 2017:2). Av rapporten framgår att patientens faktiska ställning sammantaget inte har förbättrats sedan patientlagen infördes och att syftet med lagen därför ännu inte har uppnåtts. Patientens faktiska ställning har försvagats på de områden som handlar om tillgänglighet, information och delaktighet, vilket sannolikt beror på att kännedomen om patientlagen är fortsatt låg. För flera av de bestämmelser i patientlagen som studerats kan det också genom internationella jämförelser konstateras att hamnar lågt i t.ex. frågor som gäller information och tillgänglighet och att det gällt . Vårdanalys rekommenderar en samlad strategi för att stärka patientens ställning. Strategin ska skapa ett nödvändigt förändringstryck och åtgärda de brister som ses som förklaringar till att patientlagen inte redan bidragit till en starkare ställning för patienten. Inom ramen för en sådan strategi rekommenderas regeringen att stärka patientens rättsliga ställning och huvudmännen att stärka vårdens insatser för att patientlagen ska få ett större genomslag. Därutöver behövs en uppföljning av strategin och en fortsatt strategisk dialog om hur vårdens omställning kan påskyndas och patientens ställning stärkas. lämnade Vårdanalys rapporten för att överbrygga? Jämlikhet i hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete mot ohälsosamma levnadsvanor (rapport 2016:4). I rapporten analyserar Vårdanalys vårdens arbete mot ohälsosamma levnadsvanor ur ett jämlikhetsperspektiv, med särskilt fokus på socioekonomiska faktorer och kön. Enligt uppgift från presenterade Vårdanalys rapporten i departementet .