bet · H401KU20d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Kan inte ministern se de risker som en sådan snäv mandatgivning kan föra med sig? : Herr ordförande! Det var inte en liten del, utan det var faktiskt de bärande principerna som våra ståndpunkter då berörde. rätt i det avseendet att det var ståndpunkter som baserade sig på de frågor som vi visste skulle komma upp på det formella mötet. Sedan är det inte så att majoritet hade någon kritik mot regeringens sätt att hantera detta – tvärtom. Vi fick stöd av breda majoriteter kring ståndpunkterna. Sedan fanns det enskilda ledamöter i som ville att vi skulle gå längre i den meningen att vi också skulle ha ståndpunkter om sådant som inte skulle upp vid detta möte. Den åsikten kan man naturligtvis ha, men sedan återkom vi till dessa frågor när de kom upp. har vi ståndpunkter som är beredda på alla håll kring samtliga ärenden. Det är ju sju rättsakter som ligger på bordet. Allting är förankrat både i socialförsäkringsutskottet och i . Men det är klart att enskilda ledamöter kan ha synpunkter: Varför tog ni inte det då? Varför väntade ni med det ytterligare ? Förklaringen är att det var dessa frågor som skulle upp på ministerrådet vid det tillfället. Men detta är ingen liten del, utan det är tvärtom bärande delar i asylproceduren det är fråga om. Ordföranden: Men ministerns uppfattning är att han inte vid mötena, informella eller formella, den här dagen kommenterade frågor som inte hade varit föremål för mandatgivning i ? : Nej, det enkla svaret är att jag inte har gått utanför mitt mandat. Ordföranden: Då så. Då ber vi att få tacka ministern för att han kom till oss och svarade på våra frågor. Jag förklarar sammanträdet avslutat. Granskningsärende 6 Utrikesminister hantering av säkerhetsrådskampanjen (se avsnitt 2.3) Granskningsärende 13 Statsministerns efterlevnad av uttalande vad gäller tidigare statsråds medverkan i utskottets granskning (se avsnitt 1.2) Granskningsärende 23 Överklagande av strandskyddsärende (se avsnitt 2.1) Granskningsärende 33 Migrationsministerns samråd med angående svensk ståndpunkt rörande kommissionens meddelande ”En reform av det gemensamma asylsystemet och ökade möjligheter till laglig inresa till ” (se avsnitt 1.4) Ordföranden: är 13, och jag förklarar öppna sammanträde för inlett. Vi välkomnar statsminister till utskottet för en utfrågning i fyra olika granskningsärenden: granskningsärende 6, som heter Utrikesminister hantering av säkerhetsrådskampanjen, granskningsärende 13, Statsministerns efterlevnad av uttalande vad gäller tidigare statsråds medverkan i utskottets granskning, granskningsärende 23, Överklagande av strandskyddsärende, samt granskningsärende 33 om migrationsministerns samråd med om svensk ståndpunkt om kommissionens meddelande om det gemensamma asylsystemet. Tanken är att vi betar av ärendena i den ordning som jag nu redovisade. Statsministern har i varje ärende möjlighet att göra en inledning, och därefter ställer vi frågor från utskottet: först anmälande parti och därefter partierna i storleksordning. Vi gör en kort paus efter de två första ärendena, och då kommer det att serveras kaffe för den som så önskar. Men vi börjar med granskningsärende 6, och då kommer (S) inte att sitta med vid podiet, eftersom hon har varit anställd inom politiska stab. Jag välkomnar statsministern att inleda vad gäller granskningsärende 6 och även presentera sin bisittare. Var så god! : Herr ordförande! Jag tackar för möjligheten att få komma till utskottet och svara på utskottets frågor i de fyra granskningsärendena. Bredvid mig sitter Statsrådsberedningens rättschef . Jag kommer naturligtvis att svara på alla frågor som jag kan svara på och i övrigt medverka efter bästa förmåga i utskottets arbete i granskningen av de här ärendena. När det gäller granskningsärende 6 om utrikesminister hantering av säkerhetsrådskampanjen har ställt frågor om arbetet med kandidaturen till . Frågorna handlar om hur arbetet med kandidaturen har varit organiserat och hur kandidaturen har finansierats. har försett med ett omfattande skriftligt material och svarat på utskottets frågor i två omgångar. Utrikesminister har varit här och svarat på frågor inom sitt ansvarsområde, och låt mig därför bara kort redogöra för ärendet utifrån mitt perspektiv som statsminister. Jag är först övertygad om att är den bästa platsen för att arbeta för fred och säkerhet. är unikt, om än inte perfekt. I säkerhetsrådet har vi möjlighet att vara en kritisk vän och utveckla rådet och FN som organisation. FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik, och det finns ett stort intresse i omvärlden för svensk politik. Vi har haft ett bra och effektivt kandidaturarbete. Jag är glad och mycket stolt över att röstades in i säkerhetsrådet med god marginal. Det är ett erkännande av svensk utrikespolitik. Grunden för det svenska kandidaturarbetet var regeringens politik och främjandet av som en principfast, ansvarstagande och trovärdig utrikespolitisk aktör. Profilfrågor som var särskilt viktiga för kandidaturen var engagemang för klimat och hållbar utveckling, humanitära frågor, fredsförebyggande och fredsbevarande åtgärder samt långa engagemang för fattigdomsbekämpning. Kandidaturen byggde på dialog och substansfrågor. Kandidaturens viktigaste verktyg var därför att statsråd och andra regeringsföreträdare vid resor eller inkommande besök tog upp kandidaturen, även om kandidaturen inte var huvudämne vid dessa samtal. Alla de resor jag själv gjorde kampanjarbetet pågick var naturligtvis tillfällen att lyfta fram kandidatur till säkerhetsrådet, och detsamma gällde inkommande besök. Som regeringschef och chef för har jag det övergripande ansvaret för regeringens och arbete. Det är departementschefen i respektive departement som beslutar om hur verksamheter närmare ska prioriteras och hur tilldelade resurser ska fördelas inom departementet. När det gäller detaljer kring kampanjarbetet hänvisar jag till de skriftliga svaren från och till ansvarigt statsråd. Jag har förtroende för att utrikesministern har arbetat med kandidaturen på bästa sätt. Och därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på frågor i ärendet. Ordföranden: , statsministern, för den inledningen! Då börjar vi med frågor från anmälande parti, och det är och . Var så god! (C): Herr statsminister! En öppenhet i säkerhetsrådskampanjen var utlovad av regeringen. Kampanjen blev ju framgångsrik för , men det fanns problem med öppenheten. Enligt så fanns inte något spår av säkerhetsrådskampanjen i diarium när man i efterhand tittade och då fann att kontakterna – skriftväxling mellan och UD – inte fanns diarieförda förrän efteråt. Utrikesminister förklarade inför KU att det berodde på resursbrist och att ett stort antal handlingar hade begärts ut. Mina frågor till statsministern är: Är en sådan här eftersläpning i ett departements diarieföring godtagbar? Och hur ser statsministern på detta? : Herr ordförande! Just den här frågan är föremål för JO:s granskning, och den pågår. har svarat på frågor till JO, och vi avvaktar helt enkelt JO:s ställningstagande. (C): När man ser på kampanjen ledde ju den här bristande öppenheten till mycket spekulationer i medierna om hur säkerhetskampanjen hade finansierats. Så det fick ganska stor betydelse för hanteringen av kampanjen, just den här bristen. Så det var inte bara en formell brist; det påverkade också hela mediediskussionen om säkerhetskampanjen. Därför uppfattar jag att det inte är bara tiden utan också debatten som blev delvis felaktig. Hur ser statsministern på det? : Återigen: Vad gäller själva den fråga som är föremål för behandling av så vill jag inte uttala mig om den förrän det utlåtandet har kommit. Men det var inte så, å andra sidan, att det var ingen annan information i detta ärende. Det har ju funnits information på exempelvis regeringens hemsida och på andra olika sätt informerats om kandidaturarbetet. Men just i den här specifika frågan avvaktar vi JO:s utlåtande. Då går vi vidare med Socialdemokraterna och . (S): Herr ordförande! De nordiska länderna och är ju kända för att vara icke-korrupta, icke korrumperande samhällen. Och det finns både forskare och andra som menar att det är helt avgörande egentligen för demokratins sätt att fungera att det inte finns, så att säga, genvägar till inflytande. Så jag vill ställa en fråga till statsministern både vad statsministern uppfattade under det att kampanjarbetet pågick och även sedan när han har läst handlingarna kring den här anmälan och så vidare. Anser statsministern att kampanjen har varit icke-korruptiv i sin helhet och delar? : Herr ordförande! Ja, med eftertryck: Ja! Det är hela utgångspunkten för kandidatur: att vi bygger den på att vi är en trovärdig, vederhäftig medarbetare i världssamfundets arbete och kommer icke att inlåta oss på några som helst tendenser vad gäller korruption. Inte på något sätt! Utan… Och jag är helt övertygad om att det är precis som ledamoten säger: Det bidrar också till trovärdigheten i vår kandidatur. Det var många länder som framhöll just det att de nordiska länderna står för detta och står upp för detta på riktigt. Det gör också att vi kunde vara trovärdiga i vår kandidatur och är inte ens i närheten av något sådant. (S): Så det är statsministerns mening att kampanjen både planlades och genomfördes med tanke på att den inte skulle innehålla sådana inslag som man vet finns både i andra samhällen och i agerande i internationella organisationer och så vidare? : Herr ordförande! Ja, det var hela utgångspunkten för det, en av hörnpelarna för kandidaturen. (S): Inga fler frågor. Då är det och . (M): Herr ordförande! Jag vill understryka för lyssnande och statsministern att det ju inte är säkerhetsrådet eller de nordiska ländernas trovärdighet som står på … under vår lupp här i , utan det är ju det processuella hanterandet av själva biståndet … eller, förlåt, av själva kandidaturen och kampanjarbetet. Där är ju bland annat en av frågorna hur man hanterat bland annat ett antal olika tillställningar. Och en av de saker som har kommit upp är huruvida man har använt biståndsmedel som en del av kampanjarbetet. Där har vi i tidigare utfrågning av , utrikesministern, fått lite motsägande uppgifter. Så därför vore det kanske bra om statsministern här i egenskap av regeringschef kan räta ut det frågetecknet. Bland annat ställde vi den raka frågan huruvida några biståndsmedel hade använts i kandidaturarbetet, där utrikesministern i ena svaret sa att hon i sina skriftliga svar har nämnt att det inte har använts några biståndsmedel. Och i ett annat svar redogör hon för att den stiftelse, , som man använder då har bistått med sina egna medel som man ju får från regeringens utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Är det då inte biståndsmedel som har använts till en del av kampanjarbetet? : Herr ordförande! Om jag då förstod… Bara för att tydliggöra: Det är Dag Hammarskjöldfondens användning…? (M): Ja. : Den verksamhet som Dag Hammarskjöldfonden har gjort har varit dess ordinarie verksamhet. Det är Dag Hammarskjöldfondens uppgift, arbete, att se till att kunna vara facilitator, anordna seminarier och andra aktiviteter, där man också bjuder in representanter från andra länder, helt enkelt. Så det är en ordinarie verksamhet som fonden arbetar med. (M): Herr ordförande! var ju inte min fråga om det här var en ordinarie verksamhet eller extraordinär verksamhet, utan huruvida det hade använts biståndsmedel eller inte. Dag Hammarskjöldfonden får ju pengar ifrån regeringen ur biståndskontot. Därmed så har ju också … då står svaren från utrikesministern lite emot varandra. Det vill säga när man i ena svaret anger att inga biståndsmedel har använts, och sedan anger att Dag Hammarskjöldfonden, som ju får biståndsmedel, har i sin ordinarie verksamhet med biståndsmedel varit delaktig i kampanjarbetet. : Herr ordförande! UD har ju redovisat exakt vilka kostnader som har förevarit i samband med kampanjarbetet. Och återigen, det som har bidragit med ligger inom dess ordinarie verksamhet. Ja, de pengarna kommer ju till största delen från anslaget från statsbudgeten. I den meningen är det riktigt, men det är inget som är gjort specifikt för kandidaturen, utan det ligger inom ramen för Dag Hammarskjöldfondens verksamhet, och det tycker jag är avgörande. (M): Om jag får exemplifiera lite grann vad gäller kandidaturarbetet är en av de saker som har kommit upp till diskussion och också i tidningsartiklarna den konferens och den middag som anordnades av UD i samarbete med just Dag Hammarskjöldfonden där man bjöd in ett antal länder för att diskutera miljömål. I utfrågningen med utrikesministern ställde vi lite frågor kring de här olika länderna och under vilka kriterier de bjöds in. En del länder föll under Dacreglerna av least developed countries, och sedan var det några till länder som deltog som inte föll under den paragrafen. Vi fick inte riktigt svar på frågan om hur man anordnar sådana här konferenser. Det var förstås också en del av möjligheten att föra fram exempelvis miljöpolitiska arbete inför kandidaturen. Där är det hur sådana här går till egentligen med tanke på att … Skulle man kunna bjuda in vilka länder som helst, bara det främjar en kandidatur, därför att man ska prata om miljömål? Till detta användes ju både UD:s egna medel för en del av försäkringskostnaderna och också Dag Hammarskjöldfondens biträde som ju kommer ur biståndsbudgeten. : Herr ordförande! Jag kan inte svara på om man kan bjuda in vilka länder som helst. Det där får arrangeras från tillfälle till tillfälle. Frågan är: Håller vi oss till Dacreglerna? Det menar vi att vi har gjort. De länder som var inbjudna var , , , , , , , , och så vidare. Det är några som inte finns med på Dacs lista över biståndsmottagarländer. är en sådan, men de är däremot med på lista över small developing states. Det är i enlighet med Dacs regler att ha sådana här seminarier där man bjuder in de länder som är biståndsmottagarländer men där även andra länder kan ingå så länge övningen som sådan uppfyller biståndsmålen, arbetar för våra biståndsmål, och det gör de. Med det anser vi att den här övningen, vilket jag antar att det här ärendet handlar om, uppfyllde Dacs regler. Ordföranden: Jag var på väg att avbryta statsministern där. När vi har haft kontakt med i det här ärendet har man varit noga med att just vilka länder som var inbjudna omfattas av sekretess och att vi inte fick nämna det i en öppen utfrågning. Men nämnde statsministern ett antal länder. Innebär det att nu gör en annan bedömning vad gäller sekretessfrågan av de länder som nämns? Det kan vara praktiskt för utskottet att veta för det fortsatta arbetet. UD sa att den här deltagarlistan omfattas av utrikessekretess. : I grunden är det inte annorlunda än att det är sekretess. Jag gav några exempel på de länder som var här, men huvudpoängen är att vi följde Dacs regler för det här seminariet. (SD): Ordförande! Tack, statsministern, för redogörelsen och för svaren än så länge! Jag tänkte knyta an lite grann till det som den föregående talaren avslutade med, men jag tänkte faktiskt bli lite mer specifik. Vid den här konferensen som skedde försiggick en middag där man bjöd 27 eller 28 olika ambassadörer från flera delar av världen för sammanlagt . Det här finns med i det skriftliga material som jag förutsätter att statsministern har tagit del av. I det skriftliga materialet framstår det som att den här middagen för har betalats med biståndspengar. Är det rätt uppfattat? : Enligt den redovisning som här har lämnat till är det här arbetsrelaterade måltider vid besöket liksom reseförsäkring vid det besöket som har tagits ur biståndsmedel, också i enlighet med Dacreglerna. (SD): Tack så mycket för svaret! Jag tror att gemene man har väldigt svårt att se att man kan gå ut och äta middag för – nästan per person – och att det på något sätt ska tas ur biståndspengarna, biståndsmedlen. Man hänvisar till reglerna som finns och riktlinjer från OECD-Dac. Statsministern får gärna redogöra för vilka specifika riktlinjer det är han pekar på när han säger att det här är enligt de regler som finns. : Jag är knappast här för att redogöra för Dacs regler i detalj, men var en arbetsrelaterad måltid. Det handlade framför allt om frågor som hade med klimat och hållbarhet att göra. Det handlade också om Agenda 2030. Jag själv deltog vid och höll ett anförande på precis de . Det var det som var syftet med det här, och det är i enlighet med Dacreglerna. Jag är rimligtvis här för att svara på vad som är det konstitutionellt riktiga eller inte, och enligt vår uppfattning är det här enligt Dacs regler, ja. (SD): Det var som sagt väldigt otydligt när vi hade här. Hon hade svårt att redogöra för från vilken pott som pengarna togs när det gällde den här middagen. Men då har jag ändå förstått det som att det här var biståndsmedel och det var biståndsmedel som bekostade den här middagen fullt ut och inga andra . Statsministern kan väl kommentera om det är rätt uppfattat så att vi har det klart för oss. : När det gäller exakt på kronan vilka kostnader som har tagits på det ena eller det andra får jag nog hänvisa till eller Vad jag har svarat på är just de här frågorna. De togs ur biståndsmedel varav en del var kostnader för middag och en mindre del var kostnader för reseförsäkring. (SD): För att peka på det som jag hänvisade till tidigare är det alltså det skriftliga materialet på sidan 5 av 10 i den som heter G6 16/17, svar 1, där det står ”Mot den bakgrunden redovisades kostnaderna för denna måltid, ca , som bistånd.” Där står det alltså så att säga tydligt. Då förutsätter jag att det också är på det sättet. Men när vi hade statsrådet här tidigare var det som sagt inte alls lika tydligt. Jag tror att någonting som många frågar sig är: Hur vanligt är det att man gör på det här sättet? Hur vanligt är det att man äter middagar och har bjudningar och liknande där pengar som är tänkta för biståndet går till den typen av exempelvis arbetsmåltider och konferenser? : Herr ordförande! Jag kan inte säga någon procent eller så, men det är inte ovanligt att man när man bjuder gäster har seminarier, gör studiebesök och äter. Det är rätt vanligt förekommande, men exakt hur vanligt det är i förhållande till det här är nog bättre att svara på än vad jag är. (SD): Brukar statsministern personligen på något sätt vara med i diskussionerna kring huruvida man ska bokföra någonting som bistånd eller ej? En annan fråga är: Anser statsministern att man i det här fallet hade varit förhindrad att faktiskt finansiera som exempelvis representation i stället för att ta pengarna från biståndet? Det är en sak att det är tillåtet att göra det, sedan finns det naturligtvis andra saker att förhålla sig till – jag tänker kanske på interna etiska riktlinjer och dylikt. Hade man varit förhindrad att bekosta det här med andra medel än biståndspengar? : Herr ordförande! Jag har det övergripande ansvaret för arbete och för regeringen. I det ligger att det finns rutiner, riktlinjer, för hur vi ska arbeta, att det finns tillräckligt med resurser eller adekvata resurser. Sedan är det varje departementschef som avgör hur de resurserna ska fördelas. Det är inte så att statsministern också sitter med på de olika departementens övningar med vilka man har seminarier eller middagar eller inte, utan det är upp till respektive departement att handha sina resurser och fördela dem efter bästa förmåga. (MP): Herr ordförande! Tack, statsministern, för svar och redogörelse så här långt! Jag tänker ställa en följdfråga på det som vi har pratat om alldeles . Har Dacreglerna använts på något annat sätt under kampanjen än vad man har använt dem på tidigare? Har de tolkats på något annat sätt eller har man tänjt på dem på något särskilt sätt som kampanjen föregick, såvitt statsministern känner till? : Herr ordförande! Såvitt jag känner till är svaret nej. (V): Jag har inga ytterligare frågor. Jag tycker att jag har fått svar på det som jag möjligen hade funderingar på. (L): Tack så mycket, statsministern, för redogörelsen! Statsministern nämnde själv att kandidatur till säkerhetsrådet byggde på en dialog, det vill säga att alla resor tog upp den svenska kandidaturen och att alla besökande också fick en diskussion om den svenska kandidaturen. Allting är inte alltid transparent, och på en direkt fråga från KU har man också svarat att det fanns inga finansiella åtaganden som gjordes i utbyte mot en röst för . Så långt är det gott och väl, men statsministern var ju också i allra högsta grad delaktig i de här samtalen, dialogerna. Såvitt statsministern kommer ihåg, gavs det några andra löften, inte finansiella åtaganden, men några andra löften i utbyte mot en röst för ? : Nej, det gör det inte. De här samtalen är i första hand ett främjande av , vill jag påstå. Samtal som man har bilateralt och ibland också multilateralt kan handla om allt från handelspolitik till mänskliga rättigheter, konsulära frågor, regionala konflikter någonstans i världen. Det kan vara en mängd olika frågor som handhas, vid lite olika tillfällen naturligtvis. Vid de tillfällena när vi har haft det här samtalet och vi också har tagit upp kandidaturen har det inte gjorts några åtaganden av några som helst skäl, nej. (L): När vi hade utrikesministern här för utfrågning svarade hon på samma fråga ungefär: var det så att de sa: Skulle ni kunna hjälpa oss att få till stånd ett möte? Skulle ni kunna underlätta för oss i vissa sammanhang? och så vidare. Naturligtvis, som jag också förstår, kan det kan vara bilaterala diskussioner om allt möjligt. Men statsministern kan inte påminna sig att han hamnade i någon sådan här situation som eventuellt kanske kunde vara en gränsdragningsfråga huruvida det var en utfästelse eller ett bilateralt samtal enbart? : I så gott som uteslutande alla fall, vill jag påstå, där vi exempelvis har haft något bilateralt samtal har det avslutats med kandidaturen. Det har inte påbörjats något med kandidaturen, utan vi har pratat om handelsfrågor, som jag sa, konsulära frågor bland annat och så vidare, och så har det avslutats med att vi har påmint om att vi också är kandidat till , för det har varit ett mycket bra tillfälle att göra det. Så det har inte varit någon sådan sammanblandning där sakfrågor har blandats ihop med att man har gjort åtaganden eller löften av något som helst skäl. Nej, det finns inget sådant. Skånberg (KD): Ordförande! Tack, statsministern, för svaren så här långt! Statsministern har sagt att kandidaturen ska vara trovärdig och vederhäftig, en hörnpelare. Statsministern har aktivt deltagit och rest för kampanjen, och regeringen har lovat öppenhet. svarar statsministern att nej, kampanjen har inte kostat någonting i utfästa löften. Inga andra löften. Det har inte gjorts några som helst åtaganden. Ändå står det i det pm som är daterat , och jag läser från sidan 3 av 10: ”Ensidiga och ömsesidiga förhandsbesked om stöd var en viktig komponent i kandidaturarbetet. Sådana förhandsbesked om stöd för kandidaturer till internationella organ som när de är ömsesidiga kan benämnas röstbyte är vedertagna i umgänget mellan stater och används av i stort alla utrikesförvaltningar och regeringskanslier.” Detta är ett citat ur en promemoria från UD som KU har fått med anledning av den här utfrågningen. Här säger alltså UD att ja, det har förekommit förhandsbesked, det har förekommit röstbyte. Då är min fråga: Mot bakgrund av att UD säger att det har förekommit förhandsbesked medan statsministern säger att några sådana över huvud taget inte har förekommit, har det varit några förhandsbesked till till exempel om platser i olika FN-organ, till exempel något som handlar om kvinnofrågor? : Herr ordförande! För det första har jag inte rest för kampanjen uteslutande – inte enbart – utan i samband med de resor jag har gjort har jag passat på att ta tillfället i akt att prata för kandidatur. Så inga specifika resor har gjorts i kandidaturarbetet. Förhandsbesked är en vedertagen praxis som man har mellan länder.