bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — Enligt skapar förordningen en tydlighet för de aktörer som berörs. bedömer att förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader är utformad på ett som gör att trafikbuller är ett hinder för bostadsbyggande. bedömer att bostadsbyggandet skulle öka marginellt om förordningen ändrades i enlighet med det remitterade förslaget. beslutade regeringen att ska ta fram eventuella författningsförslag som verket ser behov av med anledning av det redovisade uppdraget. Enligt regeringens beslut ska även i övrigt utvärdera tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen när det gäller omgivningsbuller utanför bostadsbyggnader och vid behov lämna författningsförslag . I syfte att komplettera kunskapsunderlaget höll civilutskottet , som ett led i riksdagsbehandlingen av motionerna, en offentlig utfrågning om riktvärden för trafikbuller vid bostadsbyggnader. I utfrågningen deltog företrädare för bl.a. , och . Det råder akut brist på bostäder i många av landets tillväxtregioner. Bostadsbristen riskerar att hämma den ekonomiska tillväxten i landet som helhet. Ett av hindren mot bostadsbyggande har varit den osäkerhet som har funnits när det gäller hanteringen av buller från bl.a. trafik vid planering och byggande av nya bostäder. Det är därför positivt att kan konstatera att förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader har medfört att osäkerheten minskat. bör möjligheten att planera nya bostäder inte begränsas mer än vad som är nödvändigt. Enligt utskottets mening är alla åtgärder som i någon mån kan bidra till att bostadsbyggandet ökar angelägna. Utskottet står därför fast vid sitt tidigare ställningstagande att riktvärdena för trafikbuller utomhus bör höjas i vissa delar. Det är dock viktigt att understryka att de riktvärden som avses endast gäller ljudnivåer utomhus och att befintliga regler med högt ställda krav på en bra ljudmiljö inomhus givetvis inte bör ändras. Utskottet har erfarit att regeringen avser att senast ändra 3 § i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader så att riktvärdet för buller från spårtrafik och vägar höjs till ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad och riktvärdet för en bostad om högst höjs till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Mot den här bakgrunden är det utskottets bedömning att kan avstå från att på nytt markera sitt ställningstagande för regeringen. Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärder för gemensamma byggregler. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 19 (M, L). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om harmonisering av byggregler med andra nordiska och europeiska länder. Motionärerna framhåller att gemensamma byggregler skapar förutsättningar för att fler byggföretag bygger i , vilket främjar konkurrens och lägre byggpriser. I partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 24 framställs samma yrkande. I partimotion 2015/16:2790 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om gemensamma nordiska byggregler. Samma yrkande förs fram i motionerna 2015/16:2019 av (SD) yrkande 10 och 2016/17:2413 av (SD) yrkande 7. fick särskilda medel för att leda ett projekt för harmonisering av byggregler i . har ett utbyte med de nordiska länderna och har genom olika möten identifierat gemensamma områden där det finns skäl att samarbeta mer för att uppnå ett gemensamt harmoniserat regelverk. Avsikten med det nu inledda projektet är att fördjupa detta samarbete. I ett första steg har de nordiska ländernas olika regler om tillgänglighet behandlats. har i sin slutrapport samarbete för harmonisering av byggregler om tillgänglighet (Rapportnummer 2016:10) redovisat att det finns många skäl som talar för en harmonisering av de nordiska tillgänglighetsreglerna. föreslår även åtgärder där syftet är att kunna gå vidare med frågan om nordisk harmonisering. Motsvarande motionsyrkande om gemensamma nordiska byggregler behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:CU10. Med hänvisning till att särskilda medel avsatts för att ska kunna ta initiativ till ett arbete som syftar till en ökad harmonisering av byggreglerna avstyrktes motionsyrkandet. I likhet med motionärerna anser utskottet att en ökad harmonisering av byggreglerna inom framför allt de nordiska länderna bör kunna bidra till ett effektivare byggande och lägre byggkostnader. Som framgått ovan bereds inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att något tillkännagivande från i frågan inte behövs. Utskottet avstyrker därför de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att ska medges dispens från bestämmelser i plan- och bygglagstiftningen. Utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden till motsvarande motionsförslag. I motion 2015/16:943 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att ska ingå i ett försöksprojekt med fria detaljplaner. Motionären framhåller att fria detaljplaner skulle medföra en avsevärt förkortad byggprocess för nya bostäder eftersom ledet med att ta fram en detaljplan slopas. Liknande motionsyrkanden om ”frilän” med dispens från plan- och bygglagens bestämmelser har behandlats av utskottet , i betänkande 2014/15:CU10. Utskottet fann inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande i betänkande 2012/13:CU9, i vilket utskottet anförde följande angående ett förslag om att skulle bli ett frilän: Utskottet anser liksom motionärerna att det är angeläget att pröva olika vägar som kan leda till en förenklad plan- och byggprocess och lägre byggkostnader. Detta arbete bör emellertid i huvudsak inriktas på att finna lösningar som kan tillämpas i hela landet och som i förekommande fall kan leda till ändringar i PBL eller i annan lagstiftning. Ett antal aktuella utredningar och myndighetsuppdrag är också inriktade på denna typ av frågor. Det utesluter givetvis inte att även olika lokala pilotprojekt och experimentbyggande kan bidra till värdefulla erfarenheter som sedan kan tillämpas i större skala. Bestämmelserna i ger ett visst utrymme för undantag från bestämmelserna om krav på byggnadsverk m.m. Enligt 8 kap. 26 § PBL får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer i det enskilda fallet ge dispens från bestämmelserna i kapitlet om krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser. Villkoren för sådan dispens framgår av plan- och byggförordningen (2011:338), förkortad PBF. Enligt 3 kap. 24 § PBF får i det enskilda fallet ge dispens från vissa bestämmelser om krav på byggnadsverk om det finns särskilda skäl och dispensen avser uppförande eller ändring av en byggnad i experimentsyfte, och inte medför en oacceptabel risk för människors hälsa eller säkerhet. hänvisar till de dispensregler som finns i plan- och bygglagstiftningen. Utskottet är däremot inte berett att ställa sig bakom förslaget om att en mycket omfattande dispens ska gälla för planering och bostadsbyggande i . Motionen avstyrks således. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden i den aktuella frågan. Det är således inte lämpligt att införa en ordning som innebär att det i en hel kommun medges en omfattande dispens från bestämmelserna i plan- och bygglagstiftningen. I den överlämnade propositionen Fler steg för en effektivare plan- och bygglag (prop. 2016/17:151) föreslås dessutom att fler åtgärder än ska undantas från kravet på bygglov. Utskottet avstyrker således motionen. Privat verksamhet på kvartersmark för allmänt ändamål Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att införa större möjligheter till planavvikelse i . Utskottet hänvisar till lagändringar som trädde i kraft och som tillgodoser motionsförslaget. I motion 2015/16:534 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att ändra PBL så att privat verksamhet som är offentligt finansierad inom utbildning och sjukvård ges rätt att erhålla bygglov samt bedriva verksamhet på mark med benämningen kvartersmark för allmänt ändamål. I samband med detta måste PBL även förändras på så sätt att kommunens nuvarande skyldighet att lösa in marken ska upphöra när lov ges för en fristående aktör. I en detaljplan ska kommunen alltid ange användningen av kvartersmark (4 kap. 5 § PBL). Med kvartersmark i en detaljplan menas mark som enligt en detaljplan inte ska vara allmän plats eller vattenområde (1 kap. 4 § PBL). Den eller de användningar som anges avgränsar vad kommunen anser är lämpliga verksamheter på platsen. Kvartersmark kan som utgångspunkt enbart tas i anspråk för den användning som bestämmelserna anger. För en åtgärd på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för allmänt ändamål får bygglov ges endast om ändamålet är närmare angivet i planen (9 kap. 32 § PBL). infördes nya bestämmelser i som syftar till att ge möjlighet att ge bygglov även till privata aktörer på kvartersmark för allmänt ändamål (se prop. 2013/14:126 En enklare planprocess avsnitt 8.4 och utskottets bet. 2013/14:CU31). Av den nya bestämmelsen 9 kap. 32 a § PBL följer att bygglov för en åtgärd på mark som enligt detaljplanen utgör kvartersmark för allmänt ändamål får ges även om sökanden inte är ett offentligt organ. Om det allmänna ändamålet inte är närmare angivet i en plan, får dock ett sådant bygglov ges endast om åtgärden innebär att fastigheten och det byggnadsverk som åtgärden avser används för det allmänna ändamål som fastigheten och byggnadsverket senast har använts för eller enligt senast beviljade bygglov har anpassats till utan att den avsedda användningen kommit till stånd. Vidare får bygglov ges för en åtgärd som innebär en liten avvikelse från den senaste eller avsedda användningen om inte åtgärden kan antas medföra betydande miljöpåverkan eller begränsning av rättighet eller pågående verksamhet i omgivningen. När det gäller kommuners skyldighet att lösa in mark gäller enligt 14 kap. 14 § första stycket PBL att kommunen är skyldig att på fastighetsägarens begäran lösa in mark som enligt detaljplanen ska användas för en allmän plats som kommunen ska vara huvudman för. Denna skyldighet gäller dock enligt bestämmelsens nya andra stycke inte om ett icke offentligt organ har fått bygg-lov för en åtgärd på kvartersmark för allmänt ändamål enligt 9 kap. 32 a § första stycket PBL. behandlade och avstyrkte utskottet ett likadant motionsförslag (bet. 2014/15:CU10). Utskottet konstaterade att kommunerna genom de ovan nämnda lagändringarna i PBL fått möjlighet att ge bygglov på kvartersmark för allmänt ändamål även till icke offentliga organ och att skyldigheten att lösa in viss kvartersmark för allmänt ändamål upphör att gälla om ett icke offentligt organ har fått bygglov för en åtgärd på sådan mark. Förslaget ansågs därmed ha blivit tillgodosett. Eftersom motionsförslaget får anses ha blivit tillgodosett genom de ovan nämnda lagändringarna, saknas anledning för att ta initiativ till någon åtgärd. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att införa krav på att säljaren ska genomföra och redovisa resultatet från en radonmätning inför försäljning av ett småhus. Utskottet hänvisar till dagens ordning som innebär att en uppgift om radonmätning är genomförd eller inte ska redovisas i energideklarationen. I motion 2016/17:3073 av och (båda C) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge lämplig myndighet i uppdrag att inkomma med förslag på genomförande av ett regelverk med krav på radonmätning vid hustransaktioner eller fastighetsöverlåtelser. I motion 2015/16:1315 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa radonmätning i energideklarationen. Enligt lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader föreligger under vissa förutsättningar skyldighet att energideklarera byggnader. När en byggnad eller en andel i en byggnad säljs ska den som äger byggnaden se till att det finns en energideklaration för byggnaden. En energideklaration ska även upprättas för nya byggnader, byggnader med viss minsta golvyta som ofta besöks av allmänheten och byggnader som upplåts med nyttjanderätt. I energideklarationen ska det anges om en radonmätning har utförts i byggnaden. En mätning av radonhalten genomförs vanligen genom utplacering av mätdosor som får sitta uppe t.o.m. april, dvs. Det finns även metoder för korttidsmätningar men dessa är dock behäftade med större osäkerhet. 2011/12:CU14) behandlade och avstyrkte utskottet ett yrkande om att införa ett krav på att säljaren ska genomföra och redovisa resultatet från en radonmätning i energideklarationen inför försäljning av ett småhus. Utskottet anförde bl.a. att det ligger i både köparens och säljarens intresse att en radonmätning genomförs men att ett krav på att mätning alltid ska vara genomförd före en försäljning skulle kunna medföra problem i vissa fall, exempelvis när försäljningen inte varit planerad . Det gällande kravet innebär att det ska anges om en radonmätning är genomförd när en energideklaration upprättas. Krav på upprättad deklaration gäller bl.a. vid försäljning av småhus. Det innebär att en köpare uppmärksammas på frågan om radonmätning, oavsett om en sådan är genomförd eller inte. Utskottet anser alltjämt att det ligger i både säljarens och köparens intresse att en mätning genomförs innan en försäljning men att ett krav på att mätning alltid ska vara genomförd kan medföra problem i vissa situationer. Utskottet avstyrker således motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om tillgänglighetskrav för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker motioner som framhåller att det finns behov av ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Jämför reservation 20 (S, MP, V). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) begärs tillkännagivanden om en förenkling av reglerna för tekniska egenskapskrav och utformningsreglerna för studentbostäder (yrkande 16) samt ett särskilt förkortat förfarande för plan- och bygglovsprocesserna för studentbostäder, med en tidsgräns kopplat till ekonomiska sanktioner (yrkande 17). m.fl. (L) framställer ett liknande yrkande om ett snabbspår för plan- och bygglovsärenden gällande bl.a. studentbostäder i partimotion 2015/16:2790 yrkande 7. och (båda SD) begär i kommittémotion 2016/17:3351 yrkande 17 ett tillkännagivande om enklare krav för studentbostäder. Liknande yrkanden om enklare krav finns i kommittémotion 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 8 samt motionerna 2015/16:2019 av (SD) yrkande 31, 2016/17:326 av och (båda SD) yrkande 2 och 2016/17:2411 av (SD) yrkande 2. I kommittémotion 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskrav och pröva andra lättnader i byggregler för studentbostäder. Liknande yrkanden finns i kommittémotionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 22 och 27 samt 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 27 och i motionerna 2015/16:438 av (M) samt 2015/16:737 av (C). I PBL anges att en byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga (8 kap. 1 §). Vidare anges att ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om bl.a. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- och oriente-ringsförmåga (8 kap. 4 §). trädde en lagändring i kraft som innebär att avsteg från dessa krav alltid får göras om det är fråga om ändring av en byggnad som innebär att bostäder på högst inreds på en vind (8 kap. 7 §). I PBF preciseras att en byggnad ska vara försedd med en eller flera hissar om det behövs för att uppfylla lagkravet på tillgänglighet och användbarhet. (3 kap. 4, 18 och 19 §§ PBF). Ett undantag finns emellertid om byggnaden har färre än tre våningar. På föreskriftsnivå preciseras tillgänglighetskraven i byggregler (avsnitt 3:14). Där anges inte några undantag eller särskilda bestämmelser för tillgängligheten och användbarheten i studentbostäder. genomfördes flera ändringar i föreskrifter och all-männa råd om bl.a. studentbostäder. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . För stu-dentbostäder om högst genomfördes vissa ytterligare änd-ringar vad gäller regler om bostadsutformningen. Vidare finns särskilda un-dantag för studentbostäder från kraven på vädrings- och ljusförhållanden. Det har också införts en definition av begreppet studentbostad i bygg-regler med innebörden att det gäller bostäder avsedda för studerande vid uni-versitet eller högskolor. De genomförda ändringarna i byggreglerna anses in-nebära att bostäder nu kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . fick i uppdrag av den tidigare regeringen att utreda behovet av författningsändringar för ett generellt undantag från de tekniska egenskapskraven på tillgänglighet och användbarhet i PBL vid uppförandet av studentbostäder med tidsbegränsat bygglov. Som skäl för uppdraget angav re-geringen den akuta bostadsbristen på vissa studieorter. redovisade uppdraget till regeringen i rapporten på tillgänglighet för studentbostäder med tidsbegränsat bygg-lov (rapport 2014:30). I rapporten föreslår att PBL inte ändras i det aktuella avseendet. framhåller bl.a. att påverkan på byggkostnaden av att ta bort de tekniska egenskapskraven är relativt liten i förhållande till byggkostnaden som helhet och att det är osäkert om borttagandet av kraven skulle leda till ett ökat utbud av studentbostäder. tillstyrkte utskottet en motion med ett motsvarande yrkande om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och pröva andra lättnader i byggreglerna för studentbostäder (bet. 2014/15:CU10). Utskottet anförde bl.a. följande: delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte nu ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare. Det bör emellertid vara möjligt att ta större hänsyn till det förhållandet att var och en av de boende endast använder bostaden som studerande vid en högskola eller ett universitet. Det finns också skäl att fästa stor vikt vid de synpunkter som förs fram av bl.a. studentbostadsföretagen och studentorganisationerna. Studentbostadsföretagen har framhållit att tillgänglighetskraven bidrar till högre byggkostnader för studentbostäder och försvårar nya lösningar vad gäller bostädernas utformning. De har även fört fram tankar på att det kan vara lämpligt att utforma mer flexibla regler om tillgänglighet, exempelvis genom att även definiera någon form av besökstillgänglighet. Med en sådan lösning skulle alla nya studentbostäder kunna göras tillgängliga för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, men inte alla vara helt anpassade för att fungera som en egen bostad för studenter med olika former av funktionsnedsättning. gav regeringen en kommitté i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av 8 och 10 kap. PBL, 3–5 och 7 kap. PBF, byggregler, föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder och de standarder dessa hänvisar till i syfte att modernisera regelverket och därmed gynna ökad konkurrens och ökat byggande (dir. 2017:22). Kommittén ska även utreda regelverkets ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. Det står kommittén fritt att vid behov föreslå ändringar i detta och andra närliggande regelverk som ställer krav på utformning och konstruktion av byggnader och anläggningar. Kommittén ska även analysera behovet av reglering för att minska klimat- och miljöpåverkan inklusive minskad spridning av särskilt farliga ämnen under byggprocessen och vid val av byggmaterial. Kommittén ska i den del som avser föreskrifter om byggregler fortlöpande överlämna sina förslag till . Överväganden och förslag när det gäller standarder ska redovisas , medan överväganden och förslag när det gäller minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval ska redovisas . Uppdraget ska i övrigt redovisas . Som framgår ovan har det genomförts ett flertal förändringar i plan- och bygglagstiftningen i syfte att göra det enklare och billigare att bygga bostäder. Flera av förändringarna har varit särskilt inriktade på att underlätta byggande av mindre bostäder avsedda för bl.a. unga och studerande. Utskottet anser dock i likhet med motionärerna att det alltjämt finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för studentbostäder. Utskottet tar inte heller ställning till vilka förändringar som bör övervägas närmare utan hänvisar till sitt senaste ställningstagande i denna del. Det som utskottet nu anfört om tillgänglighetskraven för studentbostäder bör med bifall till aktuella motioner ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ändrade regler för förfarandet vid upphävning av detaljplaner eller detaljplanebestämmelser. Utskottet hänvisar till att behovet av cykel- och gångvägar tillgodoses genom befintliga bestämmelser. Jämför reservation 21 (L). I partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 46 framhålls att tomtägarens önskemål om justering av tomtgränser i vissa fall kan hamna i konflikt med behovet av t.ex. infrastruktur. Gällande regelverk uppmärksammar denna aspekt när det gäller vägar men är mer otydligt när det gäller vikten av att beakta behovet av gång- och cykelvägar. Därför föreslås i motionen ett tillkännagivande om att den formella samrådskretsen vid ärenden som gäller ändring av tomtindelning alltid ska omfatta berörda myndigheter och kommuner om ändringen kan påverka infrastruktur, inklusive gång- och cykelvägar, samt att det förenklade förfarandet inte bör användas om en förändrad tomtindelning m.m. innebär att utrymmet för vägar, inklusive gång- och cykelvägar, påverkas negativt. I 5 kap. 38 b § PBL finns bestämmelser om ett förenklat förfarande vid upphävande av en detaljplan när planens genomförandetid har gått ut. infördes en ny 38 c § efter förslag i proposition 2014/15:122 Nya steg för en effektivare plan- och bygglag och ökad rättssäkerhet för verksamhetsutövare vid omgivningsbuller. Enligt paragrafen får bestämmelserna i 38 b § tillämpas vid upphävande efter genomförandetidens utgång av vissa bestämmelser i en detaljplan. Det handlar om planbestämmelser angående hur området ska vara indelat i fastigheter, de servitut, ledningsrätter och liknande särskilda rättigheter som ska bildas, ändras eller upphävas (4 kap. 18 § andra stycket 1 och 2) samt motsvarande åtgärder enligt äldre bestämmelser. De äldre bestämmelser som åsyftas är tomtindelningar enligt byggnadslagen (1947:385) och fastighetsplaner enligt äldre . I fråga om sådana förslag som anges i 38 c § behöver samråd enligt 5 kap. 11 § PBL inte ske med andra kommuner eller sakägare utanför det berörda området och beslut om ändring kan tas direkt efter samråd. Kommunen ska dock alltid samråda med och lantmäterimyndigheten. Även kända sakägare inom det område som berörs av ändringen och kända bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs, kända hyresgästorganisationer samt myndigheter, sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget ska inkluderas i samrådskretsen och ges tillfälle till samråd. Kommunen behöver dock inte samråda med bostadsrättshavare, hyresgäster, boende eller hyresgästorganisationer, om det är uppenbart att förslaget saknar betydelse för dem. Det förenklade förfarandet är enbart till för att ta bort gällande bestämmelser och är inte tillämpbart vid införande av nya bestämmelser eller omformulering av befintliga bestämmelser. Ett borttagande innebär att bestämmelserna upphör att gälla och beslutet får ingen genomförandetid kopplat till sig.