bet · H401UU4 · 2017-03-22 00:00:00 — Utskottet anser att EU:s partnerskapsram med tredjeländer kan vara ett forum för fortsatta diskussioner om migrationsutmaningar. Utskottet vill dock påpeka att de landpaket som utarbetas inom partnerskapsramen för tredjeländer ska vara samstämmiga med det långsiktiga utvecklings-samarbetet. Utskottet vill vidare betona att offentlig utvecklingsfinansiering ska användas dels i enlighet med /Dac-kriterier för utvecklingsfinansiering, dels i enlighet med principerna om biståndseffektivitet. En starkare global aktör (prioritering 9) Utskottet understryker vikten av att EU står enat och agerar gemensamt för en regelbaserad global säkerhetsordning som genomsyras av multilateralism. I dessa osäkra tider är det än viktigare att motverka de krafter i världen som vänder sig bort från öppenhet och samarbete. Därför behöver EU och tala högt och tydligt för fred, säkerhet, utveckling, demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. välkomnar den europeiska handlingsplanen på försvarsområdet och kommissionens arbete för att den europeiska försvarsmarknaden och industri- och kunskapsbasen ska kunna uppnå den militära kapacitet som behövs i ett längre perspektiv. I likhet med försvarsutskottet vill utrikesutskottet understryka vikten av att samarbetet inom försvarsområdet har en mellanstatlig tyngdpunkt och att arbetet tar hänsyn till medlemsstaternas säkerhetsintressen inom ramen för den gemensamma marknaden. ställer sig även positivt till inrättandet av en europeisk försvarsfond för främjande av forskning, stärkande av det europeiska försvarets teknik- och industribas och utveckling av viktig försvarskapacitet, men anser i likhet med försvarsutskottet att EU:s åtgärder ska finansieras inom den befintliga budgeten. Utskottet anser att har bidragit till att stärka säkerhet, stabilitet och ekonomiska utveckling och att det är ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Utskottet stöder kommissionens fortsatta arbete med utvidgningsprocessen. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden. Principer om konditionalitet och framsteg på egna meriter bör ligga till grund för den fortsatta processen. välkomnar att kommissionen ska ta fram en EU-strategi för för att fortsätta ge humanitärt stöd till och för att bidra till politisk övergång, stabilisering och byggandet av en fredlig syrisk stat med ett pluralistiskt och tolerant civilsamhälle. Utskottet vill påminna om vikten av 2254 (2015). I denna resolution uttrycker säkerhetsrådet stöd för en politisk process som underlättas av FN och som utmynnar i ett trovärdigt och inkluderande övergångsstyre i , antagande av en ny konstitution och genomförande av fria och demokratiska val. Utskottet ser positivt på utvecklandet av ett strategiskt partnerskap med , och anser att målet bör vara ett fördjupat och jämbördigt partnerskap, byggt på ömsesidiga intressen. I enlighet med sitt utlåtande /16:UU6 ser utskottet positivt på att ett bredare politiskt partnerskap etableras mellan EU och länderna i , och efter 2020 för att bidra till jämbördiga relationer baserade på ömsesidiga intressen. I sammanhanget kan nämnas att utskottet har inlett behandlingen av (2016) 52 Ett förnyat partnerskap med länderna i , och . Inför att kommissionen ska lägga fram en ny version av det europeiska samförståndet om utveckling vill utskottet understryka vikten av att EU:s utvecklingspolicy har tydligt fattigdomsfokus och respekterar de kriterier för offentlig utvecklingsfinansiering som man kommit överens om i /Dac. Utskottet vill också betona vikten av att den nya policyn för utvecklingssamarbete anpassas till Agenda 2030 och att klimatperspektivet prioriteras. I sammanhanget kan nämnas att utskottet har inlett behandlingen av KOM(2016) 740 Förslag till ett nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid och KOM(2016) 739 Nästa steg för en hållbar europeisk framtid – EU-åtgärder för hållbarhet. Såsom regeringen klargjort i sin faktapromemoria (2016/17:FPM30) kommer regeringen att återkomma till allteftersom de enskilda lagstiftningsinitiativen i kommissionens arbetsprogram presenteras av kommissionen. Mot denna bakgrund har utskottet inte mer att tillägga och föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. Kommissionens arbetsprogram 2017 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Mot en ny migrationspolitik (prioritering 8) är ett nationalistiskt parti som värnar nationalstatens rätt att fatta självständiga beslut. Tillika respekterar vi nationalister andra nationalstaters suveränitet. Det är oacceptabelt att EU i fråga efter fråga kör över medlemsstaterna och steg för steg inskränker de tidigare fria europeiska folkens rätt till självständiga beslut. EU är i vår mening inte att anse som en demokratisk institution utan snarare en byråkratisk överstatlig konstruktion vars syfte är att stärka makten för globala intressen i stället för att värna de tidigare fria europeiska folkens rätt att fatta sina egna beslut. har denna byråkratiska överstatlighet manifesterats och den gör det nu återigen. EU avser att straffa de länder som valt en annan och i vår mening mer ansvarsfull migrationspolitik. , som fått svidande kritik, är till syvende och sist ett av de länder som fick stopp på den enorma våg av migranter som sökte sig till . EU:s svar blir att de som tack för den insatsen ska bestraffas och tvingas ta emot migranter, trots att oreglerad migration bevisligen inverkar menligt på länders sammanhållning och samhällsstrukturer. motsätter sig denna politik. Vi anser att så länge kvarstår som medlem i EU ska nationalstaternas makt stärkas i förhållande till Brysselbyråkratins makt. Vi anser att därför ska skicka en klar och tydlig signal att EU inte ska ha något gemensamt asylsystem över huvud taget. Snarare bör energi och resurser läggas på att försvåra och förhindra ytterligare migration till den europeiska kontinenten. Vi ställer oss däremot positiva till att vi så länge vi är kvar i EU hjälps åt att återföra migranter från till sina hemländer. Det minskar migrationstrycket på alla våra länder. En starkare global aktör (prioritering 9) har inneburit ett flertal negativa konsekvenser. Dels har smuggling av stöldgods, knark, vapen och människor förenklats, dels har vi sett hur svenska arbetare drabbas av lönedumpning, arbetslöshet och försämrade möjligheter att upprätthålla goda villkor inom vissa sektorer till följd av den fria rörligheten. Särskilt hårt har detta drabbat svenska arbetare när utvidgningen österut genomfördes. Tillika drabbas de seriösa företagare som vill ge sina anställda goda villkor och som t.ex. vill följa de rigida svenska miljölagarna. De drabbas av snedvriden konkurrens när utländska företag med helt andra villkor tillåts konkurrera med dem. är både ett arbetar- och företagsvänligt parti, det enda partiet som vill värna denna balans i . Så länge kvarstår som medlem i EU är det svårt att värna seriösa svenska företag och arbetares rättigheter. Dessutom innebär varje försök till utvidgning av unionen att vi släpper in ännu fler länder med helt andra förutsättningar som snedvrider konkurrensen och urholkar den svenska modellen ytterligare. Därför anser att ska göra allt för att förhindra ytterligare utvidgningar av så länge vi kvarstår som medlemmar i . Kommissionens arbetsprogram 2017 – motiveringen (V) av (V). delar i vissa delar utrikesutskottets uppfattning i det kortfattade utlåtandet om kommissionens arbetsprogram 2017. Vi instämmer i det tydliga stödet för en regelbaserad global säkerhetsordning baserad på multilateralism, ett fortsatt omfattande humanitärt stöd till och att EU:s bistånd måste ha ett tydligt fattigdomsfokus och respektera /Dacs riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete. Men på flera punkter har en annan uppfattning än utskottets majoritet, och dem redovisar vi i denna reservation. Den ekonomiska och sociala krisen i EU fortsätter. EU:s inriktning på att spara sig ur krisen har misslyckats. Det behövs därför en ny inriktning för den ekonomiska politiken. De åtgärder som föreslås i arbetsprogrammet är långt ifrån tillräckliga. vill se en tydligare prioritering av åtgärder för att stimulera ekonomin och målet om full sysselsättning. I enskilda fall, t.ex. när det gäller , är omfattande skuldavskrivningar en förutsättning för att man ska kunna vända den ekonomiska utvecklingen och värna jobb och välfärd. hade också önskat att man tog ytterligare initiativ för att stärka arbetet mot skattebrott, skatteflykt och aggressiv skatteplanering. Vi hade önskat att tydligt drev på för offentlig land-för-land-redovisning och stödde förslag om beskattning av finansiella transaktioner. ska inte till varje pris försvara eurosamarbetet. Att fortsätta ge miljarder av våra gemensamma tillgångar i stöd för att bankerna ska slippa kreditförluster är inte rimligt. EU bör därför möjliggöra för enskilda medlemsstater att återgå till nationella valutor. Den ekonomiska krisen har fått en rad konsekvenser för EU:s invånare. Bland annat ser vi hur rasism och främlingsfientlighet växer runt om i , inte minst antisemitism och islamofobi. Diskrimineringen av romer och antiziganismen är en utmaning i hela , och vi hade önskat att kommissionen hade inlett ett arbete för att värna romernas rättigheter i EU. I krisens spår ser vi hur konservativa krafter ifrågasätter kvinnors och hbtq-personers rättigheter och framsteg som skett på dessa områden. Detta hade varit ett bra tillfälle att lyfta och slå vakt om kvinnors rättigheter. I stället ser vi hur kommissionen mycket tydligt valt att nedprioritera jämställdhetsfrågorna i sitt arbete. Vi ser med stor oro på hur EU och EU:s medlemsstater valt att möta flyktingkrisen. I av flera blodiga konflikter och de största flyktingströmmarna sedan skulle EU behöva värna asylrätten, arbeta för lagliga vägar och garantera att alla EU:s medlemsstater lever upp till sina internationella åtaganden. Dessa perspektiv saknas helt i arbetsprogrammet. är starkt kritiskt till EU:s flyktingavtal med . Vi ser med stor oro på att EU nu går vidare och förhandlar fram nya avtal, s.k. landpaket, med mer eller mindre auktoritära regimer i vårt närområde med syfte att stoppa människor på flykt. är i grunden positivt till att det skapas förutsättningar för ökad handel och att handelshinder avvecklas. Men vi känner djup oro inför de pågående förhandlingarna om ett frihandelsavtal mellan och , TTIP. Vår kritik riktas dels mot det faktum att förhandlingarna präglats av slutenhet och begränsad insyn, dels mot delar i avtalet som kommer att påverka EU:s medborgare negativt. Vid sidan av förslaget till en tvistlösningsmekanism som ger investerare rätt att stämma en stat, en s.k. ISDS-klausul, finns det även en rad andra förslag som riskerar att på ett negativt sätt påverka livsmedelssäkerheten, den nationella miljö- och arbetsrättslagstiftningen samt den demokratiska kontrollen över välfärden. Vi delar inte heller utskottets ”positiva helhetsbedömning” av frihandelsavtalet med (Ceta). Även om vi är positiva till att tullar avvecklas mellan och ser vi med oro på tvistlösningsmekanismen (), som ger företag möjlighet att stämma stater. motsätter sig en generell utveckling mot en ökad samordning av utrikespolitik inom EU. Vi värnar möjligheter att föra en självständig utrikespolitik och möjligheter att självt avgöra när och med vilka andra länder vi vill samarbeta när det kommer till att möta våra stora internationella utmaningar. värnar också den svenska militära alliansfriheten och har motsatt sig att EU fördjupar samarbetet på försvarsområdet. Vi delar därför inte utskottets positiva syn på upprättandet av europeisk försvarsfond, främjande av investeringar i europeisk försvarsindustri och främjande av den inre försvarsmarknaden. När det gäller EU:s bistånd är ambitionen att vända dagens utveckling med sjunkande biståndsnivå bra, men inte tillräcklig. Utöver att nå upp till målet om att utvecklingsbiståndet från EU och dess medlemsstater ska nå av EU:s BNI bör EU ha som mål att andelen bundet bistånd ska sjunka och att kvaliteten på biståndet ska öka. Exempelvis behöver de mycket omfattande avräkningar som en rad EU-länder genomför avvecklas. Att öka samstämmigheten inom EU:s relationer till utvecklingsländerna och öka fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i unionens utvecklingssamarbete är andra centrala utmaningar. Det är självklart positivt att kommissionen gör ”en union i demokratisk förändring” till en av sina huvudprioriteringar. Men i stället för att presentera förslag som verkligen skulle öka öppenheten och ansvarsutkrävandet väljer kommissionen att fokusera på tekniska justeringar inom ramen för existerande strukturer. Att utvärdera ”rutinerna för antagande av delegerade akter och genomförandeakter” svarar knappast upp mot ett brett folkligt missnöje mot överstatlighet och slutenhet. vill se en tydlig förflyttning av makt och resurser från EU tillbaka till medlemsstaterna. Vi vill se en minskad överstatlighet, ökad transparens och att EU:s budget tydligt minskas. Kommissionens arbetsprogram i sig synliggör det demokratiska underskottet i unionen. Trots ett omfattande arbete i flera av utskott saknar riksdag i grunden möjlighet att påverka inriktningen på kommissionens arbete. Kommissionen har alla möjligheter att ignorera de synpunkter som nationella parlament framför. Kommissionens arbetsprogram 2017 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Vi välkomnar kommissionens ambition som uttrycks i arbetsprogrammet om att fokusera på de stora frågor som engagerar människorna i EU. Vi ser även positivt på att kommissionen arbetar för att öka öppenheten och redovisningsskyldigheten gentemot medborgarna. I likhet med vad näringsutskottet framhöll 2015 (yttr. 2014/15:NU2y) anser vi att det är av stor vikt att subsidiaritetsprincipen respekteras och att kommissionen således bör koncentrera sig på de frågor som bäst löses på EU-nivå och inte på de frågor som medlemsstaterna kan sköta bättre eller som kan hanteras på lokal eller regional nivå. Enligt vår uppfattning är det även positivt att kommissionen avser att fortsätta minska regelbördan för företag genom att tillämpa principerna för bättre lagstiftning i all verksamhet och sitt arbete inom Refitprogrammet. Kommissionens arbetsprogram 2017 (M, L, KD) (M), (M), (M), (M), (L) och (KD) anför: Angående prioriteringsområdet om frihandel vill vi anföra följande. Vi välkomnar kommissionens frihandelsvänliga linje som uttrycks i arbetsprogrammet. Vi vill även här påminna om att näringsutskottet i andra sammanhang på ett övergripande plan har anfört vikten av öppenhet mot tredjeländer och att olika protektionistiska tendenser såväl inom som utanför EU motverkas. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. Vi välkomnar också kommissionens ambitioner med fortsatta förhandlingar om frihandelsavtal med bl.a. , och Asean-länderna samt att kommissionen avser inleda förhandlingar med bl.a. , och . Vad gäller förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal (TTIP) står vi bakom kommissionens strävan om att sluta ett ambitiöst och balanserat avtal med höga krav. Vi vill här påminna om att mandatet för förhandlingarna om frihandelsavtalet med fastställer att parterna ska arbeta för ekonomisk utveckling, full och produktiv sysselsättning samt främja efterlevnad och effektivt genomförande av internationella arbetsrättsliga standarder. Ett avtal ska således inte urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. Vidare är det vår uppfattning att ett investeringsskydd ska vara rättssäkert, öppet och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande. När det gäller medlemsstaternas ratificering av frihandelsavtalet med (Ceta) anger kommissionen att den ska arbeta för att ratificeringen av avtalet går snabbt. Vi gör en positiv bedömning av avtalsinnehållet som helhet och har uppfattningen att avtalet kommer att bidra till tillväxt i och välkomnar ratificeringsprocessen. Förteckning över granskade dokument Kommissionens arbetsprogram 2017 – Ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum, KOM(2016) 710. 2016/17:FöU2 Gemensam ram för att motverka hybridhot (2016) 18 2016/17:UU6 En integrerad EU-politik för (2016) 21 2016/17:UbU7 Ny kompetensagenda för KOM(2016) 381 2015/16:TU20 En luftfartsstrategi för KOM(2015) 598 2015/16:JuU32 Åtgärdsplan för förstärkning av kampen mot finansiering av terrorism KOM(2016) 50 2015/16:NU16 Granskning av meddelande om att förbättra den inre marknaden KOM(2015) 550 2015/16:KU11 Granskning av kommissions-rapporter om subsidiaritet och proportionalitet m.m. KOM(2015) 315 KOM(2015) 316 2015/16:MJU13 Cirkulär ekonomi KOM(2015) 614 2015/16:FiU19 om finansiella tjänster till privatpersoner och mindre företag KOM(2015) 630 2015/16:UU4 Kommissionens arbetsprogram 2016 KOM(2015) 610 2015/16:NU8 Granskning av meddelande om handel för alla KOM(2015) 497 2016/17:TU8 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation KOM(2016) 590 2016/17:SkU19 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2016/1164 vad gäller hybrida missmatchningar med tredjeländer KOM(2016) 687 2016/17:SkU18 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om tvist-lösningsmekanismer vid dubbelbeskattning i Europeiska unionen KOM(2016) 686 2016/17:SkU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas KOM(2016) 683 2016/17:SkU16 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam bolagsskattebas KOM(2016) 685 2016/17:TU7 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internet-konnektivitet i lokala samhällen KOM(2016) 589 2016/17:FiU18 EU-förslag om europeisk statistik om personer och hushåll KOM(2016) 551 2015/16:CU26 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till ny förordning om konsumentskyddssamarbete KOM(2016) 283 2015/16:CU25 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om offentliggörande av inkomstskatteuppgifter för vissa företag och filialer KOM(2016) 198 2015/16:SkU28 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till rådets direktiv om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknadens funktion KOM(2016) 26 2015/16:SkU27 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ändringar i direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet – land-för-land-rapportering (DAC 4) KOM(2016) 25 2015/16:KU27 Subsidiaritetsprövning av förslag till ändringar i EU:s valrättsakt P8_TA(2015) 2015/16:JuU26 Subsidiaritetsprövning av förslag till ändringar av EU:s vapendirektiv KOM(2015) 750 Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. De fyra friheterna i EU är satta under lupp i och med beslut om brexit. Alla känner vi till att de innefattar fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. EU har gemensamt högre bnp än . Trots att EU:s befolkning utgör av jordens befolkning står EU:s utrikeshandel för av världshandeln. EU är världens största exportör av varor och tjänster och den största importmarknaden för över hundra länder. EU har också världens största inre marknad. Både europeiska och internationella konsumenter och investerare har glädje av ett förenklat system i ett område där människor, varor, tjänster och pengar kan cirkulera fritt. EU förhandlar fram avtal genom sitt internationella nätverk av handelsförbindelser och sina många partner, i första hand genom frihandelsavtal. av EU-ländernas totala handel är handel inom EU. Dessa partnerskap kan skapa jobb och tillväxt i EU genom att öppna nya marknader med den övriga världen. Marknaderna på andra sidan innebär till exempel transaktioner för ca . EU:s handelspolitik ska också bekämpa barn- och tvångsarbete, miljöförstöring och instabila priser. System som garanterar insyn och spårbarhet i leveranskedjan är ett exempel på detta. I världens fattigaste länder försöker EU:s handelspolitik kombinera handel med utveckling. Lägre tullar, stöd till små exportföretag och råd om bättre förvaltning är bara några sätt som handels- och utvecklingspolitiken kan samverka på för att de som har det sämst ställt ska gynnas av en handelsdriven tillväxt. Frihandel är grundläggande för EU. Det är också viktigt att EU får till ett bra avtal med i likhet med det som förhandlats inom TTIP. Det är dock små chanser att det genomförs, i alla fall om vi lyssnar på Trumpadministrationens signaler. Vi måste alltid motverka protektionistiska krafter som hämmar utvecklingsmöjligheterna, inte minst i de länder som står i nästa utvecklingsfas från fattigdom till välstånd. Nationalism, tullar och rädsla för ny konkurrens får inte stå i vägen för öppenhet, frihandel och utvecklingskraft. Migrationspolitiken inom EU har varit, är och kommer även i fortsättningen att vara i fokus. De tusentals och åter tusentals flyktingar som försöker ta sig över i rangliga och sjöodugliga båtar och alla flyktingar som försöker ta sig in i EU via EU-länder med landsgränser till de transitländer som finns i närområdet och som önskar söka asyl och uppehållstillstånd inom EU berör men skapar också spänningar inom EU. Vi måste i alla lägen stå upp för fler lagliga vägar in i EU. Det handlar om alltifrån fler kvotflyktingar till att bekämpa den organiserade brottslighet som tjänar stora pengar på att mjölka flyktingarna från främst på deras små besparingar och skickar ut dem på livsfarliga resor över . Asylrätten måste värnas. Det är angeläget att vi står för humanism och solidaritet inom EU men också mellan medlemsländerna. Det är inte tillräckligt att några EU-länder glider fram utan att ta ansvar för den solidariska migrationspolitiken som andra länder, som och , tar ett oproportionerligt ansvar för de människor som har rätt till asyl och framtida uppehållstillstånd i något av EU-länderna. Vi välkomnar kommissionens fortsatta strävanden för att uppnå en verklig och solidarisk migrationspolitik inom EU. Vi bör också fortsätta diskutera EU:s partnerskapsramar med tredjeländer. Landpaketen som utformas inom partnerskapsramarna ska stämma överens med det långsiktiga utvecklingssamarbetet och där tillhörande kriterier och riktlinjer. I dessa tider av internationell oro är det extra viktigt att EU enas kring den gemensamma globala säkerhetsordningen. EU:s inflytande i konfliktzoner, i det fredsfrämjande arbetet, i utvecklingen av mänskliga rättigheter, i rättsstatens principer och för demokrati är omvittnat omfattande. Det handlar inte bara om att främja en positiv utveckling ekonomiskt och humanitärt utan även att via diplomati och tydliga ställningstaganden medverka till att minska konflikterna, incidenterna och krigen i vår omvärld. förekom olika konflikter i , och i de fallen där det var möjligt agerade EU hyggligt resolut och handlingskraftigt. Ja, det finns brister, men oftast samlas EU-länderna gemensamt kring aktiviteter för att motverka terrorism, våldshandlingar och eskalering av konflikter. Vi välkomnar speciellt initiativ när det gäller att väcka liv i diskussionen kring och . har agerat aktivt i samverkan med och jag hoppas se viss progress . Det är bra att det finns en europeisk handlingsplan på försvarsområdet och att kommissionen arbetar för att den europeiska försvarsmarknaden och industri- och kunskapsbasen ska kunna uppnå den militära kapacitet som behövs i ett längre perspektiv. Det är dock viktigt att poängtera att det handlar om mellanstatliga förehavanden inom EU som harmonierar med respektive lands säkerhetsintressen inom den gemensamma marknaden och i den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Det handlar inte om att skapa en gemensam EU-armé eller bygga ett gemensamt högkvarter för försvarssamarbete.