bet · H401SkU23 · 2017-03-31 00:00:00 — 2009/10:SkU15) utvidgades systemet med fastighetsavgift fr.o.m. så att det även omfattar fastigheter med småhus som saknar byggnadsvärde, dvs. hus för vilka värdet understiger , och tomtmark för småhus som är bebyggd med småhus på ofri grund, t.ex. bostadshus på en tomt som arrenderas. Utvidgningen finansieras genom att taket för uppskovsbelopp sänktes . Kostnaden för lagfart varierar beroende på om man har köpt, ärvt eller fått en fastighet i gåva. Vid gåva och arv betalas normalt ingen stämpelskatt. Däremot betalas en expeditionsavgift på . Är det exempelvis flera olika förvärvare eller servitut på flera olika fastigheter innebär det flera expeditionsavgifter. Expeditionsavgiften är tänkt att täcka kostnaden för handläggningen. Vid köp av fast egendom och tomträtter samt vid beviljande av inteckningar betalas, utöver expeditionsavgiften, en stämpelskatt. Skatten beräknas på det högsta egendomsvärdet (köpesumman alternativt taxerings-värdet). För privatpersoner och bostadsrättsföreningar är stämpelskatten för lagfart och inskrivning av tomträtt (lägsta kostnad är ) och för juridiska personer (aktiebolag, föreningar m.fl.) . Stämpelskatten på inteckningar i fast egendom eller tomträtt är av det intecknade beloppet. Innehav av hyresbostäder utgör näringsverksamhet, vilket utöver fastighets-avgiften medför en löpande konventionell beskattning i form av skatt på näringsverksamheten. Medel som sparas eller sätts av för framtida underhåll beskattas . I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före skattereformen 1990 fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattade reserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattande sätt jämna ut sina inkomster skattemässigt. Det system för beskattning av näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänkta skattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmän reserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfonder, och kraftigt inskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Vid beräkning av närings-verksamhet kan avdrag göras för avsättning till periodiseringsfonder. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får göra avdrag med högst av inkomsten. Juridiska personer får göra avdrag med högst . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté med uppdrag att göra en översyn av beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Kommittén skulle se över beskattningen av bostäder som upplåts med hyresrätt, bostadsrätt i oäkta bostadsföretag eller kooperativ hyresrätt. Kommittén skulle bl.a. lämna förslag på en förbättring av den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2013:45) förlängdes utredningstiden till . Kommittén, som antog namnet , lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2014:1). Kommitténs uppdrag bestod av fem delar. Den första delen avser beskattningen av hyresbostäder, den andra beskattningen av delägare i oäkta bostadsföretag och den tredje beskattningen av kooperativa hyresrättsföreningar. Den fjärde delen avser reglerna om skattereduktion för ROT-arbete och den femte delen skattereglerna för privatpersoners upplåtelse av den egna bostaden. Kommitténs förslag innebär att den skattemässiga ställningen för hyres-bostäder förbättras genom att den kommunala fastighetsavgiften avskaffas för bostäder som upplåts med hyresrätt. Detta gäller för hyresbostäder i hyreshusenheter som inte inrymmer eller är avsedda att inrymma bostad åt en delägare i hyreshuset om det är ett andelshus. Förslaget gäller dessutom för hyresbostäder i småhus och ägarlägenheter om byggnaden ingår i en näringsfastighet. Som villkor för avgiftsfriheten gäller dock för samtliga byggnader att hyresbostaden upplåts eller är avsedd att upplåtas med hyresrätt för att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad och inte ägs av ett privatbostadsföretag. ska inte betala fastighetsavgift för hyresbostäder. Betänkandet bereds i . Vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet beslutade regeringen att ge en särskild utredare uppdraget att se över vissa frågor inom fastighets- och stämpelskatteområdet (dir. 2015:62). I direktiven anför regeringen att det i finns långtgående möjligheter till uppskjuten beskattning när en tillgång avyttras inom en koncern. Beskattning ska i stället ske när tillgången lämnar koncernen. Genom s.k. paketering går det dock att få skattekrediter även då tillgångar säljs externt. Paketering är möjlig för alla typer av tillgångar men får större betydelse för tillgångar med lång avskrivningstid. Fastigheter tillhör den kategori tillgångar som har längst avskrivningstid, och därför får fastighetspaketering större betydelse än paketering av andra typer av tillgångar. För att säkerställa att skattereglerna inte särskilt gynnar vissa branscher eller vissa företag inom samma bransch är det motiverat att utreda de samhällsekonomiska effekterna av fastighetspaketering. • kartlägga och analysera den sammantagna skattemässiga situationen för företag i fastighetsbranschen (såväl skatteregler som skatte-belastning) • särskilt kartlägga och analysera förekomsten av paketering av fastigheter som ett verktyg för skatteplanering, samt utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv analysera effekterna av möjligheten respektive avsaknad av möjligheten till fastighetspaketering • föreslå författningsändringar för att motverka paketering av fastigheter som ett skatteplaneringsverktyg • analysera om förvärv genom fastighetsbildningsåtgärder missbrukas för att undgå stämpelskatt och, om det bedöms lämpligt, föreslå författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . I motion 2016/17:696 av (M) föreslås att det görs kostnadsfritt att skriva in ytterligare ägare i en fastighet i efterhand. får man betala av köpeskillingen i lagfartskostnad för att få skriva in sig som ägare. Detta betyder att man får betala för en bostad som köps för . Genom att avgiften tas ut igen väljer många att inte skriva in sig som ägare utan väljer i stället att skriva avtal mellan parterna för att kringgå detta. Motionären anför bl.a. att den ofta uteblivna inskrivningen gör det betydligt svårare att få en rättvisande bild av hushållens skuldgrad. I motion 2016/17:960 av och (båda S) föreslås att regeringen ser över hur neutrala och rättvisa skattevillkor mellan upplåtelseformerna kan uppnås. I motion 2016/17:1507 av (M) anförs att regeringen bör överväga en enhetlig kostnad för lagfart och inteckning. Motionären anför bl.a. att det är skäligt med en statlig avgift för en överföring av lagfart, men den bör inte utgå från vare sig köpeskillingen eller taxeringsvärdet utan spegla de administrativa kostnader som hanteringen av lagfarten medför, dvs. en administrativ avgift. Denna princip bör också gälla för inteckningar. I motion 2016/17:1554 av och (båda M) yrkandena 1 och 3 anförs att regeringen bör bevara nuvarande fastighets-skattesystem men se över möjligheten att avskaffa taxeringssystemet. I motion 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 1 anförs att hyresskatten är en samling skatter som enbart drabbar ägare till bostadshyresfastigheter och i förlängningen hyresgästerna. Hyresskatten bör ses över och minskas avsevärt. I motion 2016/17:2366 av (SD) anförs att systemet med fastighetsavgift bör utredas för att ändra förutsättningarna så att det blir attraktivare att bosätta sig och att etablera sig i glesbygden genom lägre fastighetsavgift i glesbygden jämfört med städer. I motion 2016/17:2411 av (SD) yrkandena 4 och 5 anförs att studentbostäder borde vara klassade som elevhem, vilket skulle befria dem från fastighetsavgiften och skapa stimulans för nybyggnation. Vidare föreslår motionären att regeringen beskattar studentkorridorer som helhet snarare än enskilda studentrum i en korridor. I motion 2016/17:2421 av och (båda SD) anförs att den kommunala fastighetsavgiften bör slopas. I motion 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 5 anförs att regeringen borde införa skattefria underhållsfonder. I motion 2016/17:2731 av (M) anförs att regeringen bör överväga att avskaffa stämpelskatten vid fastighetsköp. I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 43 anförs att taxeringsvärdesystemet borde avskaffas. Motionärerna anför att trots att fastighetsskatten har bytts mot en fastighetsavgift finns taxeringsvärdesystemet fortfarande kvar och skapar krångel för enskilda småhusägare. I motion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 10 och 14 föreslår motionärerna att regeringen utreder frågan om beskattning av byggklar mark. Vidare föreslår motionärerna att skattefria underhållsfonder möjliggörs för att finansiera framtida renoveringar, vilket de anser kommer att skapa förutsättningar att hålla hyrorna nere. Detta bör gälla enskilt ägda och kommunägda bostadsföretag. I kommittémotion 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att förslag om att avveckla fastighets-taxeringssystemet bör kompletteras. Utredningen föreslår en ny modell för att beräkna den kommunala fastighetsavgiften och den statliga fastighetsskatten, utifrån storleken av byggnad respektive mark, alltså antalet kvadratmeter, med vissa maxbelopp. Motionärerna anser inte att denna modell är optimal utan vill komplettera utredningen för att hitta ett system som blir mer rättvist. Utskottet har vid tidigare behandlingar av olika motionsförslag om utbyggda skattefria reserveringsmöjligheter avstyrkt förslag om att reservera obeskattade medel till underhållsfonder i hyreshus med hänvisning till principerna bakom skattereform. Utskottet vidhåller detta ställnings-tagande. Den kommunala fastighetsavgiften för hyresenheter ändrades genom att både taket och procentsatsen sänktes. Den generellt sänkta beskattningen av bostäder i hyreshus har på detta sätt fått ett genomslag även för hyreshus med studentbostäder. Eftersom Bostadsbeskattningskommitténs betänkande bereds inom finner utskottet inte anledning att föregå denna beredning. Utskottet finner inte heller att det är motiverat med en översyn av stämpelskatten utöver den som regeringen redan har tagit initiativ till. Utskottet avstyrker samtliga behandlade motionsyrkanden. Arvs-, gåvo- respektive förmögenhetsskatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om återinförande av arvs-, gåvo- respektive förmögenhetsbeskattning. I motion 2016/17:2632 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen tar fram förslag på ett återinförande av arvsskatten, eventuellt kompletterad med en återinförd gåvoskatt. Vidare anför motionärerna av regeringen bör ta fram förslag på ett återinförande av förmögenhetsskatten. beslutade att de tidigare arvs- och gåvoskatterna skulle avskaffas (bet. 2004/05:SkU18, rskr. 2004/05:134 och 136). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag att det liksom regeringen ansåg att det inte var möjligt att möta den kritik som riktats mot arvs- och gåvoskatten genom ändrade regler. Kostnaden för att administrera arvs- och gåvoskatten måste också sättas i relation till de intäkter som skatten ger. Mot denna bakgrund och för att underlätta generationsskiften i onoterade bolag ansåg såväl regeringen som utskottet att arvs- och gåvoskatten skulle slopas. Förmögenhetsskatten avskaffades fr.o.m. (bet. 2007/08:SkU15, rskr. 2007/08:92). Utskottet anförde vid sitt tillstyrkande av regeringens förslag bl.a. att förmögenhetsskattens oenhetliga värderingsregler och många undantag skapade kryphål och uppmuntrade till skatteplanering, framför allt bland dem med stora kapitaltillgångar och resurser. hade många småhusägare kommit att betala förmögenhetsskatt på grund av snabbt stigande taxeringsvärden. Därför uppfattades förmögenhetsskatten som både godtycklig och orättvis. antog regeringens budgetproposition . Flera av regeringens förslag syftar till att öka den ekonomiska jämlikheten, bl.a. kommer förslaget att begränsa uppräkningen av de nedre och övre skiktgränserna för statlig inkomstskatt att minska skillnaden i ekonomiska förutsättningar mellan olika grupper. Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning att rikta ett tillkänna-givande till regeringen om att utreda ett införande av vare sig arvs-, gåvo- eller förmögenhetsskatt, och motionen avstyrks. Företags rätt till avdrag för gåvor och donationer till lärosäten Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändrade regler för företags rätt till avdrag för gåvor och donationer till lärosäten. Jämför reservation 13 (C). Med sponsring avses vanligtvis ekonomiska bidrag från företag till idrott, kultur eller någon annan allmännyttig verksamhet. Avdragsrätten för sponsorsbidrag bedöms utifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, anger att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas att särskilda inskränkningar i avdragsrätten gäller för utgifter för representation, som ofta har karaktär av levnadskostnader, medan utgifter för forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. För sponsorsbidrag finns inga regler utöver huvudregeln. En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter är förbudet i 9 kap. 2 § IL att dra av sina levnadskostnader och liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet. Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgifter som inte får dras av vid inkomsttaxeringen. Avdragsrättens omfattning, bl.a. mot bakgrund av gåvoförbudet, har prövats av Regeringsrätten. I ett uppmärksammat mål (sponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) klargjorde Regeringsrätten att sponsring träffas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren inte tillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte heller avser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband med sponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnader i denna. Den omständigheten att sponsringen var ägnad att förbättra sponsorns goodwill och därigenom kunde vara kommersiellt motiverad innebar inte i sig att sponsringen förlorade sin karaktär av gåva. Företag ska enligt 16 kap. 2 § IL dra av utgifter för representation och liknande ändamål som har ett samband med näringsverk-samheten, såsom då det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileum eller personalvård. Avdraget får inte överstiga vad som kan anses skäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finns en särskild avdragsram fastlagd i lagtexten. Med forskning avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap. Med utveckling avses systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster eller produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana. I motion 2016/17:2479 av (KD) yrkande 2 föreslås att regeringen ser över hur gåvoskatteavdraget kan utvecklas så att exempelvis även företag kan ge ideella gåvor avdragsgillt. vill enligt motionären engagera sig och ta ett ökat samhällsansvar, men våra svenska företag motarbetas kraftigt av dagens regler som gör att man inte kan ge till välgörande ändamål. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 8 föreslås att regeringen ser över möjligheterna att donationer till lärosäten från näringsliv och privatpersoner görs avdragsgilla, för att stärka lärosätenas ekonomi och möjliggöra satsningar på verksamheten. Motionärerna anför att lärosätena ska bli mer autonoma och att mer makt måste flyttas från politikerna till professionen. Man menar att det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § IL, anger att utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Samma kapitel innehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen av avdragsrätten för vissa typer av utgifter. Gåvoskatteavdraget för privatpersoner avskaffades . Regeringen anförde som skäl för avskaffandet att en skattereduktion för gåvor inte är förenlig med avdragsförbudet. Förbudet har visserligen vissa undantag, t.ex. för utgifter för resor till och från arbetet, men detta kan motiveras genom att de utgifterna har ett nära samband med intjänande av förvärvsinkomster som är skattepliktiga. Någon sådan koppling finns inte för gåvor som lämnas till ideell verksamhet. Konflikten mellan skattereduktionen för gåvor och avdragsförbudet för personliga levnadskostnader framhölls också i förarbetena till den tidigare skattereduktionen (prop. 2011/12:1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.16.3.1 och 6.16.3.4). Det kan i sammanhanget noteras att redan den särskilda utredare som utredde frågan om införandet av skatteincitament för gåvor avrådde från lagstiftning eftersom han bedömde att nackdelarna med en sådan ordning övervägde fördelarna, se betänkandet Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet (SOU 2009:59 s. 180). Regeringen anförde i förslaget till statens budget att en stark och livaktig ideell sektor har stor betydelse för samhällslivet och demokratin. Det är emellertid angeläget att skatter tas ut på ett sätt som främjar skattepolitikens främsta syfte, att finansiera den gemensamma väl-färden, och också i övrigt är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Regeringen menar också att en skatte-reduktion för gåvor ökar komplexiteten i skattesystemet. Utskottet delar denna bedömning. Utgifter för forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel än huvudregeln. infördes också ett skatteincitament för forskning och utveckling (FoU) som ges i form av ett avdrag vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Detta sammantaget gör att utskottet nu inte finner anledning att tillmötesgå motionsyrkandet om att utreda möjligheten för företag att avdragsgillt donera till lärosäten. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om att utreda en avdragsrätt för företags inköp av konst. Jämför reservation 14 (C). I kommittémotion 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5 föreslås att möjligheten att införa avdragsrätt för förstahandsinköp av konst för företag utreds. Det kan enligt motionärerna vara ett sätt att skapa en större marknad för ny konst utan statlig styrning. Utskottet har vid tidigare behandling av förslag om förändrad avdragsrätt för konstinköp framhållit att företagens skatteregler inte i första hand bör utformas med tanke på att de ska fungera som ett indirekt stöd till konstnärlig verksamhet. Utskottet anser inte att det med anledning av vad som anförs i motionen finns något skäl till att göra en annan bedömning. Motionen avstyrks därmed. Enskilda näringsidkares personliga friskvård Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av reglerna om avdrag för friskvård för egna företagare. Som skattefria personalvårdsförmåner räknas förmåner av mindre värde som riktar sig till all anställd personal och som består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om (11 kap. 11 och 12 §§ IL). Möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård räknas hit. Avdragsreglerna omfattar inte sådana utgifter för friskvård som en enskild näringsidkare har för egen räkning. I motion 2016/17:365 av (C) yrkande 3 föreslås att regeringen ser över reglerna för vilka som får nyttja friskvårdsbidrag så att även egna företagare har möjlighet att göra avdrag för friskvård. Även i motion 2016/17:3323 av m.fl. (M) föreslås att avdragsrätt för friskvård i enskild firma införs. Utskottet har vid upprepade tillfällen, , avstyrkt motions-yrkanden om avdrag för enskilda näringsidkares privata friskvård. Utskottet har framhållit att reglerna om skattefrihet för personalvårdsförmåner är av-sedda för anställd personal, vilket innebär att en enskild närings-idkares personliga friskvård inte omfattas. Vissa andra slag av förmåner som är skattefria för anställda, t.ex. företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabilitering, kan dras av även om de utnyttjas personligen av en enskild näringsidkare. Avdragsrätten gäller utgifter för t.ex. rehabilitering som är nödvändig för att näringsidkaren ska kunna fortsätta sin verksamhet. Om utgifterna däremot inte är av denna karaktär betraktas de i skattehänseende som icke avdragsgilla privata levnadskostnader för näringsidkaren. Om avgifterna dras av i företaget kan detta leda till uttagsbeskattning. I vilka fall detta aktualiseras avgörs från fall till fall i rättstillämpningen. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motionsyrkandena. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3153 av m.fl. (M) och 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M), 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2948 av och (båda C), 2016/17:3010 av Per Åsling (C), 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3359 av (KD). har utrett och jämfört konkurrenskraften i jordbruksnäringen med andra länder. Det är en viktig del i arbetet med att stärka svensk jordbruksnäring. I direktiven för utredningen slås fast att skatteområdet ligger utanför utredningens ansvarsområde. konstaterar utredningen att beskattningen av olika produktionsmedel är en faktor som i hög grad påverkar jordbruks- och trädgårdsnäringens konkurrenssituation. Även kostnaden för arbetskraft har stor betydelse för att näringen ska kunna växa. Att ha fungerande och konkurrenskraftiga villkor är mycket viktigt, framför allt inom en näringsgren där den internationella konkurrensen ökar. Därför behöver kompletteras. Skatters utformning och nivåer har en inverkan på konkurrenskraften hos olika näringar. Skatterna kan i många fall vara kostnadsdrivande för den enskilda näringsidkaren. Utredningen föreslår att beslut om nationella produktionsskatter ska föregås av en analys om effekter på hur konkurrenskraften påverkas. För att få en mer komplett bild över vad som behöver förbättras är det viktigt att skattebördan för svenska lantbrukare jämförs med skattebördan för lantbrukare i andra länder och därmed sätts i ett internationellt perspektiv. Skattebördan är en del av konkurrenskraften, därför behöver de svenska skattereglerna som berör svenska lantbrukare ses över. Med detta tillstyrker vi motion 2016/17:3153 och avstyrker övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 samt 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M),