bet · H401TU16 · 2017-05-23 00:00:00 — Cykelbranschen består av landets ledande varumärken inom cykel när det gäller både försäljning och tillverkning. Cykelbranschen strävar efter att cykeln ska få en högre status, bl.a. genom arbetet med europeiska cykelstandarder. Föreningen anser att framför allt behöver fler cykelbanor till och i städerna så att cykeln får sin rättmätiga plats. är med 226 000 medlemmar största natur- och miljöorganisation. arbetar för en ambitiös klimatpolitik där åtgärder på transportområdet är centrala för att kunna minska utsläppen av växthusgaser. Vätternrundan arrangerar cykeltävlingar som har start och mål i och som med en distans är världens största motionscykellopp. Tillsammans med Halvvättern, Tjejvättern och Minivättern har loppen ca 40 000 anmälda. För att genomföra de årliga cykeltävlingarna samverkar ett sextiotal organisationer och ca 4 000 ideella funktionärer. Cykelåkerier är branschorganisationen för transportföretag som huvudsakligen använder lastcykel i sin verksamhet. Cykelåkerier arbetar för en framtidssäkrad och hälsosam utveckling av citylogistiken. De driver transport- och samhällspolitiska frågor som berör cykellogistik i syfte att stärka konkurrenskraften och förbättra förutsättningarna för att driva cykelåkeri. för aktiv och hållbar mobilitet är en nystartad trafiksäkerhetsorganisation initierad av Svensk Cykling, Cykelfrämjandet, Cykelbranschen och Cykelåkerier. Fler organisationer väntas ansluta sig då behovet av ett ökat fokus på trafiksäkerhetsarbete för aktiv och hållbar mobilitet är stort. följer upp och opinionsbildar utifrån fakta och aktuella forskningsrön om trafiksäkerhet. Exempel på aktuella frågor är sänkt bashastighet i tätorter, fler säkra passager för oskyddade trafikanter, väl utformad infrastruktur och bättre drift och underhåll av cykel- och gångvägar. Svenska Cykelstäder är en förening som bildades och består av 22 svenska kommuner som har som målsättning att öka andelen cykelresor, förbättra för cyklister i svenska kommuner och höja statusen för cykeln som transportmedel i det kommunala arbetet såväl som på den nationella agendan. Föreningen bedriver ett nära samarbete med cykelorganisationerna Svensk Cykling och Cykelfrämjandet samt () och Kommuner och Landsting (SKL). Nationella cykelrådet är ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling som leds av . Utöver ingår även , Cykelfrämjandet, kommun, , Svensk cykling, kommuner och landsting, Transportstyrelsen, Region , och VTI. presenterade Nationella cykelrådet ett nationellt cykelbokslut . Det nationella cykelbokslutets syfte är att följa upp och redovisa cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. I rapporten presenteras sammanställningar av olika mätningar och undersökningar som har gjorts , och utifrån detta lyfter rapporten fram några faktorer och indikatorer för cyklingens utveckling i . Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om samordningen av cykelfrågor. Utskottet hänvisar bl.a. till den presenterade cykelstrategin för ökad och säker cykling samt det arbete som sker i samverkansforumet Nationella cykelrådet. Jämför reservation 1 (C) och 2 (L). godkände regeringens förslag om transportpolitikens övergripande mål och tillhörande funktions- och hänsynsmål (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Enligt en av precise-ringarna för funktionsmålet ska förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Enligt hänsynsmålet ska transportsystemets utformning, funktion och användning anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. pekar i kommittémotion 2016/17:3373 (L) på att det saknas ett nationellt kunskaps- och erfarenhetscenter samt en aktör som kan bidra till utvecklingen av regelverk på nationell nivå. Motionären anför vidare att det finns ett ökande behov av att samordna strategier, sprida goda exempel och underlätta samverkan mellan olika huvudmän. Enligt motionären behövs kunskap om hur cykling ska prioriteras vid målkonflikter, riktlinjer för vägarbeten, stöd vid nyanläggning och åtgärder för att underlätta kombinationsresor. Motionären efterfrågar mot denna bakgrund ett nationellt cykelkansli med en cykelsamordnare (yrkande 4). Motionären påminner vidare om det tillkännagivande till regeringen som beslutade om och som innebär att regeringen ska återkomma till med en nationell cykelstrategi. Motionären framhåller att regeringen bör hörsamma tillkännagivande och efterfrågar därmed en nationell cykelstrategi (yrkande 5). (C) framhåller i motion 2016/17:3507 att cykeln inte genererar utsläpp som den tar mindre plats än bilen och är bra för folkhälsan. Trots att intresset för cykel som transportmedel har ökat sker av resorna med cykel. Motionären anser att cyklandet skulle kunna öka betydligt och att detta skulle vara bra såväl för miljön och hälsan som för minskad trängsel i städerna. Den nationella cykelstrategin som är aviserad måste enligt motionären ta ett helhetsgrepp om cykelfrågorna och skapa förutsättningar för enklare regler, förbättrad cykelinfrastruktur och ökad trafiksäkerhet. Motionären konstaterar att en stor del av besluten som rör cykeltrafik sker lokalt eller regionalt och att den nationella nivån därför måste skapa förutsättningar för regionalt och kommunalt samarbete och kunskapsutbyte. Motionären anser att en viktig del i arbetet bör vara att stärka kompetensen och det stöd som kan ge genom att ett nationellt cykelkansli inrättas. I motionen påtalas därmed vikten av ett helhetsgrepp om cykelfrågor (yrkande 15). En nationell cykelstrategi och ett nationellt mål för cykling När det gäller frågan om en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling kan utskottet inledningsvis konstatera att regeringen presenterade en sådan . Utskottet välkomnar den presenterade strategin och den inriktning som regeringen ger uttryck för i avsikt att den ska bidra till ett hållbart samhälle med hög livskvalitet i hela landet. I frågan om ett nationellt mål för cykling vill utskottet peka på att har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken som innebär att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. har därutöver beslutat om två jämbördiga mål: funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). Dessa båda mål har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Utskottet kan konstatera att det transportpolitiska målet omfattar alla transportsätt och att cykling därmed också omfattas. När det gäller möjligheterna att följa upp de transportpolitiska målen på ett adekvat sätt välkomnar utskottet den översyn som Trafikanalys har gjort på regeringens uppdrag av de transportpolitiska preciseringarna och de förslag till indikatorer som Trafikanalys lämnat för att följa upp de transportpolitiska målen. I den promemoria (pm 2017:1) som redovisades med anledning av uppdraget lyfts 15 indikatorer för resultatuppföljning fram varav en är indikatorn fysiskt aktiva resor som kopplar till både funktionsmålet och hänsynsmålet. Indikatorn fysiskt aktiva resor föreslås utöver utvecklingen av resor med gång och cykel även följa stillasittande i transportsystemet. Funktionsmålet handlar bl.a. om att ge alla en grundläggande tillgänglighet, och i hänsynsmålet uttrycks att transportsystemet ska bidra till ökad hälsa. Ett sätt att följa upp transportsystemets bidrag till ökad hälsa och grundläggande tillgänglighet är enligt Trafikanalys att mäta de förutsättningar som transportsystemet ger för att välja fysiskt aktiva resor som gång och cykel. Det finns både nationella och internationella mål och strategier för ökad hälsa genom fysisk aktivitet. De mått som presenteras i promemorian och föreslås kunna användas för att följa upp indikatorn fysiskt aktiva resor är bl.a. följande: – andel barn respektive vuxna som får sitt dagliga behov av fysisk aktivitet tillgodosett genom aktiva transporter (gång/cykel) – (Disability Adjusted Life Years) för fysiskt aktiva transporter – gång- och cykelvägars längd – möjlighet att ta med cykel på tåg och buss. Utskottet noterar här även att regeringen gett Trafikanalys i uppdrag att lämna förslag till nya transportpolitiska preciseringar om trafiksäkerhet och att förslaget ska inkludera etappmål för antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken efter 2020 där förslaget särskilt ska beakta oskyddade vägtrafikanter. När det gäller nationella mål för cykling vill utskottet vidare påminna om att infrastrukturministern besvarade en skriftlig fråga (2015/16:1577) om detta . I svaret pekade infrastrukturministern bl.a. på att regeringen arbetar för en både ökad och säker cykling, och ett led i arbetet är att, i dialog med berörda aktörer, ta fram en nationell cykelstrategi. I den nationella cykelstrategi som regeringen presenterade sammanfattas inledningsvis ett antal politiska mål som har betydelse för en ökad och säker cykling. Regeringen pekar här på Agenda 2030 och de globala mål för hållbar utveckling som antogs i . Regeringen pekar vidare på att det även nationellt finns tydliga målsättningar med bäring på att främja en mer hållbar samhällsutveckling och ökad cykling. Regeringen pekar här på det svenska miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och dess precisering om miljöanpassade, energieffektiva och tillgängliga kollektivtrafiksystem och att det finns attraktiva, säkra och effektiva gång- och cykelvägar. Regeringen pekar vidare på det övergripande transportpolitiska målet om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet, funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet för säkerhet, miljö och hälsa samt konkretiseringen av dessa mål i ett antal preciseringar som har bäring på cykling. Regeringen pekar också på det övergripande målet för folkhälsan i som är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen där en ökad och säker cykling har särskild betydelse för målområdena Fysisk aktivitet, Miljöer och produkter samt Barns och ungas uppväxtvillkor. Utskottet noterar även att det finns exempel på att det tagits fram mål för en ökad cykling på regional nivå. Som exempel kan nämnas att det i den regionala cykelplanen för anges ett mål om att cykeltrafiken i länet ska utgöra 2030. Utskottet pekade på att det vore välkommet om det i den nationella cykelstrategin också presenterades ett nationellt mål för cyklandet i (bet. 2015/16:TU7). Utskottet kan liksom tidigare understryka vikten av mål och uppföljning för en ökad och säker cykling. I den presenterade nationella cykelstrategin finns en beskrivning av den nuvarande målbilden inom cykelområdet. Utskottet anser att en ytterligare precisering av målen för ökad cykling kan främja den fortsatta utvecklingen. Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att formulera möjliga målsättningar för ökad cykling. Utskottet anser även att det är positivt att det i uppdraget till Trafikanalys ingår att ta fram en enhetlig metod för systematiska mätningar av cykeltrafik på lokal respektive regional nivå samt att det i uppdraget ingår att lämna förslag på enhetlig tillämpning. När det gäller förslaget om att inrätta ett nationellt cykelkansli vill utskottet peka på att det nationella cykelråd som finns fungerar som ett samverkansforum för det nationella arbetet för en ökad och säker cykling. Nationella cykelrådet leds av och har en bred sammansättning med företrädare för , Cykelfrämjandet, kommun, , Svensk Cykling, Kommuner och Landsting, Transportstyrelsen, Region , och VTI. Utskottet kan konstatera att det nationella cykelrådet är väl etablerat i då det i sin nuvarande form och med sitt nuvarande arbetssätt har funnits . Som en viktig del i det nationella cykelrådets arbete ingår att medverka i framtagandet av de nationella cykelboksluten. Utskottet anser att arbetet med de nationella cykelboksluten är mycket betydelsefullt och spelar en viktig roll i uppföljningen och redovisningen av cyklandets utveckling i kopplat till de transportpolitiska målen. Utskottet noterar att regeringen i den presenterade nationella cykelstrategin framhåller att den ser positivt på arbetet med årliga cykelbokslut som i samverkan med flera aktörer påbörjat genom Nationella cykelrådet. Utskottet vill också välkomna vad regeringen anför i den nationella cykelstrategin om att den avser att genomföra åtgärder som stöttar den rekommenderade riktningen i strategin samt följa det fortsatta arbetet. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringen nu har presenterat en nationell cykelstrategi och att den där bl.a. framhåller vikten av att följa upp såväl utvecklingen inom cyklandet som det arbete som genomförs för ökad och säker cykling. Utskottet konstaterar även att Nationella cykelrådet är ett samverkansforum som består av en bred grupp företrädare från myndigheter och organisationer som arbetar för bl.a. ökad och säker cykling. Mot bakgrund av vad som här anförts finner utskottet inte att det finns anledning att ta något ytterligare initiativ och avstyrker därmed motionerna 2016/17:3373 (L) yrkandena 4 och 5 och 2016/17:3507 (C) yrkande 15. Infrastruktur och förutsättningar för ökad cykling Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika åtgärder i infrastrukturen. Utskottet hänvisar bl.a. till den nationella transportplan –2029 som regeringen väntas besluta om . Jämför reservation 3 (M, C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). Beslut om vilka transportinfrastrukturåtgärder som staten ska vidta fattas genom en s.k. ekonomisk planeringsprocess. Från och med planeringsperioden –2025 tillämpas den modell för ekonomisk planering av transport-infrastruktur som presenterades i propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). Modellen omfattar inriktningsplanering, långsiktig åtgärdsplanering och planering av genomförande av åtgärder på kort och medellång sikt. Enligt modellen bör infrastrukturplaneringens långsiktiga inriktning omprövas ungefär en gång per mandatperiod. Inriktningsplaneringen avslutas med att beslutar om en ekonomisk ram och inriktningen inför en kommande planeringsperiod . Som grund för inriktningsbeslut presenterar regeringen en infrastrukturproposition, som i sin tur baseras på underlag från bl.a. . Utifrån de förutsättningar som inriktningsbeslut ger görs en långsiktig åtgärdsplanering. Den utmynnar i att regeringen fastställer en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet samt ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur för den aktuella perioden. Som underlag för beslutet utarbetas ett förslag till en nationell plan av och förslag till länsplaner av respektive länsplaneupprättare, dvs. ett regionalt samverkans-organ, ett självstyrelseorgan eller . Vilka åtgärder i den nationella planen som ska få genomföras beslutas . Baserat på förslag från fattar regeringen ett beslut om vilka åtgärder som får byggstartas de närmast följande tre åren (år 1–3) och ett beslut om vilka åtgärder som bör förberedas för byggstart de därpå följande tre åren (år 4–6). Vid sidan av den ekonomiska planeringen finns en process för fysisk planering av allmänna vägar och järnvägar där frågor om lokalisering, utformning och miljöpåverkan hanteras. Om nödvändiga avgöranden enligt tillämpliga regelverk finns kan fatta beslut om byggstart för de åtgärder som ingår i regeringens beslut för år 1–3. Ansvarsfördelning för planering, drift och underhåll av cykelinfrastruktur ansvarar för planeringen av det statliga vägnätet, och där ingår infrastruktur för cykel. tar även fram standarder för att skapa förutsättningar för en bra cykelinfrastruktur på det vägnät där myndigheten inte är väghållare. ansvarar för utvecklingen av det statliga nationella vägnätet, som består av väg, medan de regionala plan-upprättarna ansvarar för planeringen av cykelvägar längs det övriga statliga vägnätet, vilket består av ca 9 väg. ansvarar för drift och underhåll och för att åtgärder som är beslutade i den nationella planen och länsplanerna blir genomförda. Kommunerna ansvarar för åtgärder längs kommunala vägar och gator. och (båda M) pekar i motion 2016/17:210 på att cykeln är ett miljövänligt resealternativ som i ett bredare perspektiv stärker folkhälsan som utsläppen av klimatgaser reduceras till noll. Motionärerna menar att det behövs fortsatta satsningar på såväl bilburen trafik som cykling för att ska kunna utvecklas. Motionärerna anser att frågan nu liksom tidigare är högaktuell då ännu inte byggt om E18 på sträckan –. Mot denna bakgrund anser motionärerna att vid planeringen av sträckningen bör beakta en cykelbana. För planering vore det enligt motionärerna ekonomiskt fördelaktigt om detta ingick från början som ett led i att uppnå miljömålen. och (båda M) konstaterar vidare i motion 2016/17:323 att har byggt om E18 mellan och till motorväg, en sträcka på . Motionärerna anser att utbyggnaden av till riktig motorväg mellan och har varit positiv för hela arbetsmarknadsregionen i då pendlingen underlättats ytterligare. Motionärerna pekar på att det saknas en cykelbana längs med samma sträckning. Motionärerna efterfrågar därför att i sin planering ser över möjligheten att prioritera en utbyggnad av med cykelbana mellan och (yrkande 1). och (båda M) framhåller i motion 2016/17:515 att cykling blir allt viktigare som alternativ till kollektivtrafiken och bilen. Motionärerna pekar på att växer och att det behövs nya cykelstrador, dvs. snabbcykelvägar, som gör det enklare att ta sig t.ex. från till och in till med framkomlighet i alla väderlekar. Arbetspendlande cyklister cyklar snabbare, och de bör enligt motionärerna därför skiljas från vanlig vardagscykling som ofta rör sig om kortare sträckor med fler stopp och i lägre tempo. Enligt motionärerna har en målmedveten satsning på cykelpendling stor potential att avlasta motorvägarna, vilket förbättrar möjligheten att uppnå tuffa miljömål till 2020. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att det byggs cykelstrador, snabbcykelvägar, för att underlätta arbetspendling. (MP) framför i motion 2016/17:1297 att det blir allt vanligare att cykla på en väg anpassad för bilar eller att cykla på vägar utanför städer eller på den svenska landsbygden. Enligt motionären är hälsotrenden förmodligen den starkaste orsaken till att allt fler väljer att ta sig fram med cykel och . Motionären menar att det utöver olycksriskerna knappast finns några tunga argument för att samhället inte borde prioritera cykel som färdmedel. Dessvärre finns det ofta ingen eller väldigt liten plats för någonting annat än bilen utmed lands- och riksvägarna. För att stödja en fortsatt utveckling mot ett ökat användande av cykel anser motionären att det är angeläget att regeringen tar ett nationellt ansvar för frågan om att använda cykeln vid transport utanför tätorterna. I motionen efterfrågas ett tydligare uppdrag till att utveckla möjligheterna att cykla trafiksäkert utanför tätorter på det statliga vägnätet. m.fl. (MP) pekar i motion 2016/17:1318 på vikten av att de resursförstärkningar som har gjorts för klimatsäkra transporter även används till cykelinfrastruktur, till både statliga cykelbanor och medfinansiering till kommunala cykelbanor. Motionärerna framhåller därmed vikten av mer pengar till cykelinfrastruktur (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare i samma motion att möjligheten att cykla vid två-plus-ett-väg inte bör byggas bort. Motionärerna pekar på att när man bygger om landsbygdens vägar till två-plus-ett-vägar med mittseparering, försvinner ofta vägrenen som har kunnat användas av cyklisterna samt att det vid ungefär en tredjedel av dessa vägar nu helt saknas möjlighet att gå eller cykla längs vägen. Enligt motionärerna måste möjligheten att cykla säkerställas både vid de vägar som redan är ombyggda och vid de som kommer att byggas. Motionärerna anser därför att bör se till att alla två-plus-ett-vägar som tidigare haft, eller som bör ha, goda cykelmöjligheter nu tillförsäkras en cykelväg eller motsvarande för att skapa en trygg och säker cykelmiljö (yrkande 2). (M) framför i motion 2016/17:2099 i denna del att cyklingen behöver prioriteras både utifrån ett ekonomiskt perspektiv och genom att öka framkomlighet och prioritera cyklingen när beslut fattas om hur olika ytor i samhället ska användas. Motionären yrkar därför att regeringen ska se över möjligheten att lägga fram förslag som redan nu möjliggör för cyklisterna att enklare ta sig fram. Motionären anser att det bör ställas krav på att kommunernas översiktsplaner ska innehålla en redovisning av kommunernas långsiktiga strategi när det gäller cykling. Motionären anser även att beslutsunderlagen behöver förbättras när det gäller utvecklingen av cykelinfrastruktur. m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2016/17:2657 att cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- och klimateffekter såväl som hälsoeffekter. Cykeln måste enligt motionärerna på ett tydligare sätt ses som ett eget transportmedel och prioriteras högre i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Enligt motionärerna har det visat sig att när så sker ökar också cyklingen markant. I motionen framhålls att cykelanvändningen bör öka (yrkande 1). m.fl. (S) pekar i motion 2016/17:2702 på att regeringen i den nationella planen för transportsystemet 2014–2025 har inrymt en satsning på genom med fem nya etapper utöver redan tidigare beslutade utbyggnader. Vid utbyggnaderna är det enligt motionärerna lämpligt att också undersöka möjligheten att anlägga cykelväg utmed de delar som byggs ut, för att i en förlängning komplettera med möjlighet till cykelväg utmed hela sträckningen mellan och . I motionen efterfrågas därför att förutsättningarna för att bygga cykelväg utmed i samband med dess utbyggnad studeras i infrastrukturplaneringen. m.fl. (C) pekar i kommittémotion 2016/17:3119 på att cykeln inte genererar utsläpp och att cykling är bra för folkhälsan. Motionärerna anser att cykling ska ha en given plats som ett eget transportsätt i infrastrukturplaneringen och att cyklister och gångtrafikanter ska ges en säkrare plats genom t.ex. cykelfartsgator, säkra korsningar och att parkeringsplatser längs gator omvandlas till cykelfält. Enligt motionärerna skulle cyklandet kunna öka betydligt med bra cykelleder, bättre vinterunderhåll på cykelvägarna och bättre bytespunkter mellan cykel och kollektiva färdmedel. I motionen efterfrågas därför en utredning av förutsättningarna för att via regelförändringar förbättra framkomligheten med cykel (yrkande 8). (L) framför i kommittémotion 2016/17:3373 att cyklister minskar annan trafikträngsel i städer och påverkar luftkvaliteten positivt. Motionären pekar på att det saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler cyklar. Enligt motionären bör därför investeringar som bidrar till ett ökat cykelpendlande prioriteras lika mycket som vägburen fordonstrafik. I stadsnära områden kan cykelmotorvägar anläggas längs bl.a. pendeltågslinjerna. Motionären framhåller därmed cykling som klimatåtgärd (yrkande 1). Motionären anser vidare att det behövs sammanhängande cykelinfrastruktur och att det ska vara möjligt för kommunerna att anordna cykelväg längs det statliga vägnätet. Enigt motionären bör och kommunerna utveckla nya former för samverkan så att inte frågan om vem som är huvudman försvårar planeringen av ny infrastruktur. Enligt motionären saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler cyklar, och det är därför viktigt att fortsätta utveckla infrastrukturen.