bet · H501FöU4 · 2017-12-15 00:00:00 — Utskottet anser likt regeringen att det är nödvändigt att främja kunskaps- och kompetensutvecklingen på informationssäkerhetsområdet i samhället och ger därför stöd åt regeringens intention att verka för att berörda myndigheter utvecklar arbetet med att genomföra och stödja kartläggningar och utredningar om sårbarheter och lämpliga säkerhetsåtgärder i samhället. Utskottet ger också sitt stöd åt regeringens intention att verka för att människors kunskap höjs om sårbarheter och lämpliga säkerhetsåtgärder som var och en kan vidta för att skydda sig. Eftersom regeringen uttrycker att strategin efter behov kommer att följas av specifika uppdrag och andra styrande åtgärder till berörda myndigheter för att de angivna målsättningarna ska kunna nås ser utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder för tillfället. Motionerna 2017/18:226 (C) yrkande 4, 2017/18:353 (SD) yrkande 1 och 2017/18:3221 (M) yrkande 6 avstyrks. Stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om stärkt samarbete på EU-nivå och internationellt. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD) och 15 (SD). I fråga om EU-samarbetet och det internationella samarbetet uttrycker regeringen målsättningen att sådana samarbeten kring cybersäkerhet ska stärkas inom ramen för målsättningen om ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen ska därför verka för att stärka samlade agerande som aktör inom relevanta internationella processer (inom bl.a. FN, EU, Organisa-tionen för säkerhet och samarbete i och i partnerskapet med Nato) och i samarbeten med likasinnade länder (i , närområdet, inom EU och med globala partner), att motverka tendenser till fragmentering av internet och begränsning av globala flöden samt att motverka en statsledd förvaltning av internet och värna de icke-statliga aktörernas roller och ansvar. Regeringen ska också verka för att stärka internationella samarbeten kring cybersäkerhet och cyberförsvar för att hantera hot och sårbarheter, att stärka internationella samarbeten kring tillämpningen av internationell rätt och förebyggande av konflikter, t.ex. genom etablering av frivilliga normer och förtroendeskapande åtgärder samt att främja ett öppet, fritt och säkert internet till stöd för mänskliga rättigheter och global utveckling. Cybersäkerhet ska främjas inom ramen för ambitionen att värna fria flöden till stöd för innovation, konkurrenskraft och samhällsutveckling, anger regeringen vidare. Regeringen ska därför verka för att fortsätta ledarskap inom EU på det digitala området och driva den digitala agendan framåt, genom att fullborda den digitala inre marknaden, genom att vara drivande i diskussioner om framtidsfrågor och genom att EU aktivt och offensivt motverkar digital protektionism som legitima allmänna ändamål som dataskydd och na-tionell säkerhet respekteras. Regeringen uttrycker avslutningsvis i skrivelsen att säkerhetsutmaningarna inte kommer att kunna lösas en gång för alla. Teknik- och hotutvecklingen innebär att informations- och cybersäkerhetsområdet förändras och utvecklas i snabb takt. Detta återspeglas bl.a. i förändrade regler och krav på EU-nivå och internationellt. Strategin måste ha en flexibilitet och kunna anpassas till de snabba omvärldsförändringarna och är därför inte tidssatt utan kommer att behöva uppdateras vid behov. Regeringens avsikt är att genomföra en första sådan uppdatering 2018 i syfte att anpassa strategin till de nya bestämmelser och övriga konsekvenser som genomförandet av NIS-direktivet i svensk rätt kommer att innebära. m.fl. (M) föreslår i följdmotion 2017/18:341 att en tydlig svensk linje för det internationella arbetet med it-säkerhet bör tas fram (yrkande 7). I följdmotion 2017/18:226 föreslår (C) att regeringen bör verka för att EU får en större och tydligare roll vad gäller cybersäkerhet för att arbetet ska kunna utvecklas ordentligt (yrkande 5). m.fl. (C) anför i motion 2017/18:3684 att ska ha en så god motståndskraft som möjligt för att upptäcka och stå emot cyberattacker och olaga intrång. Motionärerna föreslår därför att bör driva att minimikraven för informationssäkerhet i alla EU:s medlemsländer höjs eftersom inget system är starkare än sin svagaste länk (yrkande 35). I följdmotion 2017/18:353 föreslår m.fl. (SD) att inte bör göra sig beroende av EU för att kunna upprätthålla en tillräckligt hög säkerhet på den digitala arenan (yrkande 2), samt att EU:s arbete i fråga om lokaliseringskrav bör motverkas av då grundprincipen bör vara att det är de enskilda medlemsstaterna som avgör vilka krav man kan ställa på företag när det gäller lagring av data eftersom det är staterna som avgör vilka behov som måste finnas inom landets gränser (yrkande 3). m.fl. (SD) anför i motion 2017/18:2017 yrkande 81, liksom m.fl. (SD) gör i motion 2017/18:3331 yrkande 18, att det nordiska samarbetet bör öka inom en rad frågor på försvars- och säkerhetsområdet. Ett sådant försvarssamarbete i fred med nordiska och även baltiska grannar skulle syfta till att spara pengar genom kostnadsdelning. Motionärerna föreslår därför att bör undersöka möjligheterna till ett nordiskt säkert internet baserat på svenska mikrosatelliter. I motionerna 2017/18:431 och 2017/18:446 föreslår (L) att bör verka för skapandet av en om cyberkrigföring. Motionären anför att bör verka för gemensamma spelregler som skyddar individer, företag och stater från it-angrepp under både freds- och krigstid. Utskottet har uttryckt vikten av samarbete inom EU inom olika områden och anser att det är nödvändigt med samarbete inom EU och internationellt också för att främja informations- och cybersäkerheten eftersom den digitala utvecklingen är gränslös. Utskottet instämmer med regeringen om att bör verka för att fortsätta ledarskap inom EU på det digitala området och driva den digitala agendan framåt. Likt regeringen anser utskottet att det också är viktigt att verkar för att stärka sitt samlade agerande som aktör inom andra relevanta internationella processer, t.ex. FN och i partnerskapet med Nato och i samarbeten med likasinnade länder, t.ex. de nordiska, för att stärka internationella samarbeten på området. Eftersom strategin enligt regeringen efter behov kommer att följas av specifika uppdrag och andra styrande åtgärder till berörda myndigheter för att de angivna målsättningarna ska kunna nås ser utskottet inte skäl att vidta några ytterligare åtgärder för tillfället. Motionerna 2017/18:226 (C) yrkande 5, 2017/18:341 (M) yrkande 7, 2017/18:353 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:431 (L), 2017/18:446 (L), 2017/18:2017 (SD) yrkande 81, 2017/18:3331 (SD) yrkande 18, samt 2017/18:3684 (C) yrkande 35 avstyrks. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2016/17:213 Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet till handlingarna. Med det som anförts ovan föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. En generell förstärkning av informations- och cybersäkerheten, punkt 1 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:226 av (C) yrkande 3, 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7 och 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2017/18:639 av (KD), 2017/18:1133 av (M) och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 48. Vi föreslår att det bör ses över hur skyddet av samhällsviktig infrastruktur och verksamhet kan stärkas i , detta bl.a. mot bakgrund av det stora antalet it-attacker som skett mot svenska myndigheter och Transportstyrelsens agerande när man lade ut hanteringen av mycket känslig information på entreprenad. Cyberinfrastrukturen i hela landet bör därför ha ett skydd som svarar upp mot det försämrade säkerhetspolitiska läget, och det bör tas ett helhetsgrepp i denna fråga. Vi föreslår sålunda, också mot bakgrund av många kommuners avsaknad av ett systematiskt arbete med informationssäkerhet, att åtgärder bör vidtas för att säkra it-hanteringen och stärka it- och cybersäkerheten generellt men inte minst för de verksamheter – privata och offentliga – som äger och driver samhällsviktig verksamhet eller infrastruktur eller i övrigt hanterar frågor som rör rikets säkerhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Åtgärder för en systematisk och samlad ansats i arbetet med informations- och cybersäkerhet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 5, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2017/18:3005 av (M). har flera granskningar pekat på allvarliga brister i säkerhetsskyddsarbetet hos både offentliga och privata aktörer. Säkerhetskrisen hos Transportstyrelsen har tydligt visat på vikten av att skärpa arbetet med it- och cybersäkerhet i , anser vi. har även bristerna i säkerhetsskyddet åskådliggjorts genom ett antal omfattande cyberangrepp. Vi anser inte att på ett adekvat sätt klarar av att hantera säkerhetsskyddsfrågor som rör rikets säkerhet utan att regeringens skrivelse mer kan liknas vid en vision än en strategi. Skrivelsen saknar även besked om hur målsättningarna i strategin ska uppnås och med vilka medel. De attacker som skett mot it-system innebär ett stort hot mot samhällets funktionalitet såväl i fred som i händelse av kris och konflikt. Vi föreslår därför att nationella strategier och strukturer för cybersäkerhet kontinuerligt bör utvecklas. Då en väl fungerande informations- och cybersäkerhet är grundläggande för att samhället ska kunna fungera såväl i fred som i kris och krig föreslår vi bl.a. att ansvaret för it-säkerheten bör samlas och tydliggöras, t.ex. genom inrättandet av ett myndighetsråd. Vi föreslår vidare att det bör skapas en utredningsgrupp som analyserar regelverk och processer för it-säkerhet hos myndigheter och i ett andra steg föreslår relevanta åtgärder. Dessutom bör kraven på it-säkerhet hos leverantörer och ägare till större it-system ses över. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Översyn av de regelverk som styr kommunernas krav på informations- och cybersäkerhet, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:226 av (C) yrkande 1. Vi anser att regeringen tar viktiga steg i den nationella strategin för samhällets informations- och cybersäkerhet men inte riktigt når ända fram för att skrivelsen ska göra skäl för sitt namn. För oss är det uppenbart att dagens regelverk inte är tillräckligt för att få exempelvis kommuner att arbeta systematiskt med informationssäkerhet, och vi föreslår därför att det bör ses över om de befintliga regelverk som styr kommunernas krav på informations- och cybersäkerhet, inklusive tillsyn, är tillräckliga eller behöver tydliggöras. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Sanktioner, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:2343 av m.fl. (V) yrkande 4. I fråga om ett sanktionssystem kopplat till säkerhetsskyddslagen saknas sanktionsmöjligheter mot den aktör som har brutit mot säkerhetsskyddslagens bestämmelser om informations- och cybersäkerhet. Detta är en brist som måste åtgärdas, anser vi. Det räcker inte med att det finns relevanta bestämmelser om säkerhetskänslig verksamhet. För att skapa en större tyngd i lagstiftningen måste den även innehålla en möjlighet att vidta sanktioner mot dem som bryter mot bestämmelserna. pågår ett utredningsarbete (dir. 2017:32) när det gäller möjligheten att införa ett sanktionssystem kopplat till säkerhetsskyddslagen. Utredningen ska presentera sina förslag . Vi föreslår att ett sanktionssystem för överträdelser mot säkerhetsskyddslagen bör införas för att få till stånd en väl fungerande informations- och cybersäkerhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Samverkan, punkt 5 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 26. Samhällets funktionalitet är starkt beroende av näringslivet för att betalningsströmmar, elförsörjning och informationsflöden ska fungera, bara för att ta några exempel. I princip all produktutveckling inom it-säkerhetsområdet sker inom det privata näringslivet, och den teknikkompetens som finns bland dessa företag är ofta väsentligt högre än den som finns på statliga myndigheter. Men för att uppnå en fungerande marknad som kan leverera de lösningar och produkter som statliga myndigheter behöver anser vi att det krävs en långsiktig strategisk dialog mellan myndigheter och företag om teknikutvecklingstrender samt hot, risker och sårbarheter i cybermiljön. Regeringens nationella strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet innehåller dock inga konkreta förslag på hur samverkan med näringslivet kan förbättras och hur samhällets it-säkerhet som helhet kan dra nytta av den teknikkompetens som finns på området i . Vi föreslår därför att en särskild översyn av hur samverkan med näringslivet kan förbättras bör göras för att åstadkomma en väl fungerande informa-tions- och cybersäkerhet samt att ett nätverk med frivilliga it-experter från privat och offentlig sektor bör skapas för att motverka hoten. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Ny myndighet för cybersäkerhet, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:306 av m.fl. (KD) och 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 41. Vårt samhälle, liksom de flesta samhällen i världen, är och blir alltmer beroende av informationsteknik. Cyberangrepp kan leda till mycket omfattande följder för samhället, i vissa avseenden lika förödande som ett angrepp med konventionella vapen. Till skillnad från konventionella angrepp kan det vara utomordentligt svårt att identifiera vem som står bakom ett cyberangrepp. Hot om cyberangrepp kan dessutom utnyttjas i utpressningssyfte, inte bara mot företag och organisationer utan även mot regeringar. Jag anser att samhället därför måste ha en god förmåga att såväl möta direkta angrepp som avskräcka en eventuell angripare. Det kan bara ske på samma arena som hotet uppträder – cyberarenan. Det finns sex myndigheter i som har ett av regeringen utsett ansvar för informationssäkerheten i samhället. Dessa myndigheter ingår i Samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI). Samverkan skulle underlättas om den hanterades av en för ändamålet utpekad organisation. En sådan organisation skulle också ha en viktig roll genom att kunna ge råd till de företag, myndigheter och organisationer vars verksamhet är starkt beroende av fungerande it-system. Jag föreslår därför att det bör inrättas en myndighet för cybersäkerhet. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Säkerheten i nätverk, produkter och system, punkt 7 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 4. Utredningen om informations- och cybersäkerhet i (SOU 2015:23) pekar på att lagen om offentlig upphandling () kan vara ett problem vid offentliga aktörers upphandling av it-drift då frågor om it- och informationssäkerhet kan prioriteras ned på bekostnad av ett lägre pris. Vi föreslår därför att regeringen bör se över hur offentliga aktörer ska kunna använda sig av lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS) i större utsträckning. LUFS innehåller till skillnad från bestämmelser om bl.a. informationssäkerhet och stärker därmed möjligheterna för bl.a. myndigheter att ställa krav utifrån nödvändiga säkerhetshänsyn. Frågan om en gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift har lyfts av flera aktörer. redovisade Statens servicecenter ett förslag om att en statlig molntjänst bör införas där merparten av de statliga myndigheternas it-drift bör samordnas. Enligt utredningen skulle en statlig molntjänst hantera många av de utmaningar som finns när det gäller myndigheternas it-drift. Det skulle innebära samordningsvinster och i förlängningen besparingar för myndigheterna, en förenkling för myndigheterna och viktigast av allt – it-säkerheten och driftssäkerheten skulle förstärkas kraftigt. Även FRA har förordat en molntjänst för myndigheter och de statliga bolagen. Vi vill även lyfta fram möjligheten att en statlig molntjänst skulle minska den Stockholmskoncentration som finns inom myndigheternas it-drift och därmed skapa kvalificerade arbetstillfällen på andra platser i och dessutom minska sårbarheten vid t.ex. ett större strömavbrott i . Med anledning av att det finns ett stort behov av att stärka statliga aktörers it-säkerhet och flera viktiga aktörer inom it-säkerhetsområdet vill se att det etableras ett myndighetsmoln föreslår vi att denna möjlighet bör utredas. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 80, 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 16. I regeringens inriktningsproposition för försvaret beskrivs den svenska cyberförmågan. Inriktningspropositionen bygger på den försvarsuppgörelse som träffades mellan , och samt Socialdemokraterna och . I den står bl.a. att ”i det nya osäkrare säkerhetspolitiska läget är försvarsunderrättelse- och cyberförsvarsförmåga centralt. Grunden för denna förmåga är att kunna skydda vitala system från angrepp. För det krävs att även kunna genomföra aktiva operationer i cybermiljön”. ska med andra ord ha en aktiv (offensiv) förmåga att genomföra cyberattacker mot andra aktörer. Konceptet med en aktiv cyberförmåga är dock inte oproblematiskt och kräver att centrala frågor om hur, när och var förmågan ska kunna användas besvaras. Rättsläget när det gäller huruvida krigets lagar och internationell rätt är tillämpbara på cyberkrigföring är oklart även om dessa lagar rent generellt ska tillämpas teknikneutralt baserat bl.a. på principerna om proportionalitet om urskiljning. Aktiv cyberförmåga är dess-utom ett instrument som kan ha långtgående konsekvenser på samhällets funktionalitet hos det land som utsätts för det. Vissa menar därmed att det är att jämställa med massförstörelsevapen. Ytterst handlar den aktiva cyberförmågan om att hindra andra aktörer från att genomföra cyberangrepp mot samhällsviktig verksamhet eftersom då har en förmåga till vedergällning. Men för att denna förmåga ska vara effektiv och inte behöva användas krävs det att den kommuniceras på ett tydligt och vederhäftigt sätt. Vi föreslår därför att regeringen bör återkomma med en inriktning eller doktrin för när, var och hur den aktiva cyberförmågan eventuellt ska användas. Alternativt bör detta bli föremål för ett kompletterande uppdrag för Försvarsberedningen i syfte att uppnå en bred politisk samsyn i frågan. Med anledning av ovanstående bör regeringen klargöra den svenska posi-tionen när det gäller användandet av en aktiv cyberförmåga. Regeringen bör dessutom verka för att driva frågan om hur cyberkrigföringen förhåller sig till krigets lagar i internationella forum som . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förmågan att förebygga, upptäcka och hantera cyberattacker och andra it-incidenter, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3765 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:341 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 80 och 2017/18:3331 av m.fl. (SD) yrkande 17. Jag anser att måste förbereda sig bättre och mer resolut för det förändrade säkerhetsläget. Jag ser bl.a. att det finns ett behov av att bättre kunna möta hybridhot i form av t.ex. påverkanskampanjer och cyberattacker och tror att det kan finnas ett mervärde i att det finns frivilliga försvarsorganisationer som kan hantera det moderna samhällets sårbarheter inom it och desinformation. På så sätt kan man också nå människor som annars inte skulle söka sig till totalförsvaret. Detta är bra för folkförankringen. Jag föreslår därför att åtgärder bör vidtas, t.ex. med hjälp av frivilliga försvarsorganisationer, för att kunna möta hybridhot i form av påverkanskampanjer såväl som cyberattacker. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet, punkt 9 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:226 av (C) yrkande 2. Regeringen tar viktiga steg i den nationella strategin för samhällets informa-tions- och cybersäkerhet men når inte riktigt ända fram för att skrivelsen ska göra skäl för sitt namn, anser vi. Det brottsförebyggande perspektivet finns med, men det saknas ambitioner och konkreta förslag för att motverka den ökande trenden av cyberbaserat industriellt ekonomiskt spionage. FRA har identifierat att statsunderstödda cyberaktiviteter mot inte enbart riktar sig mot föremål som strikt befinner sig inom ramen för nationell säkerhet (försvar m.m.) utan även är riktade mot industrin, forskningen samt kritisk infrastruktur. Vi föreslår därför att regeringens strategi bör kompletteras med ambitioner och förslag för att motverka den ökade trenden med cyberbaserat industriellt ekonomiskt spionage, detta för att arbetet med en god informations- och cybersäkerhet ska kunna utvecklas ordentligt. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. Främjande av kunskap och kompetensutveckling, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3221 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2017/18:226 av (C) yrkande 4 och 2017/18:353 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vid t.ex. överbelastningsattacker använder sig angripare ofta av kapade datorer som kan tillhöra privatpersoner, myndigheter eller företag. Detta sätter fingret på en viktig problematik.