bet · H401MJU8 · 2017-03-07 00:00:00 — Även om arten inte hotas av utrotning kan handeln med arten begränsas om det behövs för att förhindra att den blir utrotningshotad. Internationell handel med elfenben är enligt konventionen förbjuden, men vissa undantag finns för bl.a. vissa länder och viss inhemsk handel. Regleringen gäller för handel inom och mellan de länder som anslutit sig till konventionen. Konventionens medlemsländer träffas på partsmöten vartannat eller , och mellan partsmötena arbetar ett antal permanenta kommittéer. Citeskonventionens sekretariat administreras av FN:s miljöprogram () och är samordnande samt rådgivande. EU har infört Citeskonventionen genom rådets förordning (EG) nr 338/97 av om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem. EU:s gemensamma lagstiftning är på vissa områden strängare än konventionens, för att kompensera för öppenheten inom EU när det inte finns någon inre tullverksamhet. Medlemsländerna får även i sin tur vidta strängare åtgärder. Nationella bestämmelser finns i artförordningen (2007:845). Inom EU gäller förbud mot alla kommersiella aktiviteter med elfenben. Det är även förbjudet att importera och exportera elfenben till och från EU. kan dock efter ansökan och särskild prövning tillåta undantag för exemplar av elfenben som importerats till EU i enlighet med gällande regler eller förvärvats innan den särskilda regleringen trädde i kraft. Om tillåter undantag utfärdas ett s.k. Citesintyg för kommersiella aktiviteter inom EU. Möjlighet till undantag finns även för elfenbensföremål som är bearbetade före och om man på ett trovärdigt sätt kan dokumentera föremålets ålder. Dessa får säljas inom EU utan Citesintyg. Det 17:e partsmötet hölls 2016 i . Ett förslag om att de afrikanska elefantpopulationerna i , , och skulle listas som utrotningshotade avslogs, eftersom populationerna i dessa fyra länder anses livskraftiga. Dessa populationer listas därmed fortfarande som populationer som riskerar att bli utrotningshotade om inte handeln kontrolleras. Däremot beslutades om en skärpning av reglerna inom de s.k. nationella handlingsplanerna för elfenben, National , samt att alla nationella elfenbensmarknader som har tydliga förbindelser med illegala handelsvägar och tjuvjakt ska stängas. En vägledning för hur nationella lager av elfenben ska förvaltas och säkras kommer även att arbetas fram av . Även förslaget att öppna för internationell handel med elfenben från afrikansk elefant från och avslogs. och EU motsatte sig förslaget. linje var att fortsatt arbete krävs för att minska den illegala handeln med elfenben innan handeln kan öppnas, vilket också blev utgången av förhandlingarna. I övrigt kan nämnas att bidragit ekonomiskt till starten av ett internationellt konsortium för bekämpning av artskyddsbrottslighet (on Combating Wildlife Crime, ICCWC). har också bidragit till projekt som stöttar länder som själva inte har råd att skicka delegater till mötet. Enligt Miljö- och är det av demokratisk vikt att alla konventionens medlemsländer har möjlighet att närvara vid mötena för att det ger en tyngd åt konventionens beslut. agerar även tillsammans med övriga EU och driver på för att lokalbefolkningen ska involveras i utvecklingsarbetet för hållbar jakt av elefanter och handel med övriga hotade djur och växter. Utskottet konstaterar att en EU-förordning om invasiva främmande arter trädde i kraft . Vidare antog kommissionen en unionsförteckning över invasiva främmande arter som kräver samordnade åtgärder på unionsnivå. Utskottet noterar att diskussioner pågår på EU-nivå om att lista ytterligare ett antal arter som invasiva främmande arter av unionsbetydelse. Utskottet konstaterar även att förslag om kompletterande nationell lagstiftning bereds inom och att Miljö- och har aviserat att en proposition om invasiva främmande arter kommer att överlämnas till . Med hänsyn till det anförda och i avvaktan på pågående arbete på området föreslår utskottet att motionerna 2015/16:571 (S), 2015/16:2122 (MP) yrkandena 1 och 3, 2015/16:3018 (C) yrkande 15, 2016/17:1956 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3169 (M) yrkande 1 och 2016/17:3173 (M) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet anser även, mot bakgrund av redovisningen ovan, att motionerna 2015/16:346 (S) yrkande 2 och 2016/17:3221 (C) kan lämnas utan vidare åtgärd. Vidare föreslår utskottet att motion 2015/16:2122 (MP) yrkande 2 om förbud mot import av bin avstyrks med hänvisning till gällande bestämmelser. Utskottet konstaterar att handel med elfenben är förbjuden enligt Citeskonventionen, med några få undantag. Undantagen motiveras bl.a. av att vissa afrikanska elefantpopulationer anses vara livskraftiga. Utskottet noterar även att vid Citeskonventionens senaste partsmöte motsatte sig förslaget om att öppna för internationell handel med elfenben från vissa . Vidare kan konstateras att reglerna inom de s.k. nationella handlingsplanerna för elfenben skärptes, att alla nationella elfenbensmarknader som har tydliga förbindelser med illegala handelsvägar och tjuvjakt ska stängas samt att en vägledning för hur nationella lager av elfenben ska förvaltas och säkras kommer att arbetas fram av . Med hänsyn till det anförda föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2537 (MP) och 2016/17:2663 (MP) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regleringen av genetiskt modifierade organismer (GMO), om metoder för växtförädling och om markörgener. Jämför reservation 16 (M). Enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 33 bör regeringen verka för att GMO även fortsättningsvis ska regleras på EU-nivå. I motionen anförs att förslaget om att möjliggöra för medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier skulle försvåra för viktig forskning och produktutveckling. Vidare föreslås att man överväger en översyn av den nationella lagstiftning som hanterar genteknik och GMO, i syfte att modernisera och göra lagstiftningen mer teknikneutral (yrkande 32). Även i motion 2016/17:1588 av (M) yrkande 2 framhålls behovet av att utreda lagstiftningen om GMO och andra biotekniska produkter. Vidare betonas i motion 2016/17:1585 av (M) att en hållbar framtid kräver en växtförädling där genteknik och genredigering är två metoder bland andra (yrkande 1). I motion 2016/17:1353 av (SD) yrkande 4 anförs att bör bli en GMO-fri nation och därmed bestämt neka all form av odling eller import av GMO-grödor till svenskt territorium. Slutligen understryks i motion 2016/17:2634 av (MP) vikten av att fastlägga en policy om att markörgener som åstadkommer resistens mot antibiotika inte ska tillåtas i genmodifierade växter som kan komma ut på marknaden (yrkande 7). behandling och kompletterande uppgifter Det finns inom EU en harmoniserad lagstiftning för godkännande, spårbarhet och märkning av GMO och genetiskt modifierade livsmedel och foder. Regleringen syftar till att säkerställa ett gott skydd för människors och djurs hälsa samt miljö- och konsumentintressen. Regleringen ska se till att den inre marknaden fungerar effektivt. och rådets direktiv /18/EG av om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG samt och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av om genetiskt modifierade livsmedel och foder fastställer således den rättsliga ramen för godkännanden av GMO inom EU. Harmoniserade regler finns även för innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer. Innesluten användning av andra GMO än genetiskt modifierade mikroorganismer regleras endast i nationell lagstiftning. Nationella regler om GMO finns framför allt i , i förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön, i förordningen (2000:271) om innesluten användning av genetiskt modifierade organismer samt i myndighetsföreskrifter. Miljö- och jordbruksutskottet anförde i betänkande 2015/16:MJU11 Biologisk mångfald att förfarandena för riskbedömning och godkännande av GMO samt livsmedel och foder som innehåller GMO är harmoniserade och ska göras på vetenskaplig grund med beaktande av försiktighetsprincipen. Utskottet påminde om att är bundet av och måste förhålla sig till dessa regler. Utskottet underströk även att all forskning, utveckling och innovation är bra och ska uppmuntras så länge de inte innebär en negativ påverkan på den biologiska mångfalden. Det sker ingen kommersiell odling av GMO i , men däremot förekommer fältförsök. Försöksverksamheten regleras på EU-nivå genom direktiv /18/EG, men beslut om tillstånd tas på nationell nivå. När det gäller odling av GMO ändrades direktiv /18/EG i syfte att ge EU:s medlemsstater möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av en GMO som är godkänd på EU-nivå. Medlemsstaterna ska således under vissa förutsättningar på sitt territorium kunna begränsa eller förbjuda odling av en GMO antingen under själva godkännandeförfarandet eller efter det att godkännandet har lämnats. Direktivets bestämmelser i denna del är frivilliga för medlemsstaterna att genomföra. Regeringen beslutade därför att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur direktivet kan genomföras vad gäller medlemsstaternas möjlighet att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina territorier. Utredningen, som lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:22), föreslår att regeringen med stöd av bemyndiganden i ska få avgöra om odling av en genetiskt modifierad växt ska förbjudas. Vidare lämnar utredningen förslag till bestämmelser på förordningsnivå som är avsedda att klargöra vilka regler som ska gälla för anmälan och information i övrigt. Utredningen föreslår även att det regleras särskilt i att ett odlingsförbud inte får begränsa möjligheten att utföra fältförsök. Utredningen har remitterats och förslagen bereds inom . Kommissionen föreslog att motsvarande ändring skulle göras i förordning (EG) nr 1829/2003 för att därigenom erbjuda medlemsstaterna en möjlighet att begränsa eller förbjuda användningen av genetiskt modifierade livsmedel och foder inom sina territorier. förkastade kommissionens förslag och uppmanade kommissionen att dra tillbaka förslaget och återkomma med ett nytt. Rådet har inte avslutat sin behandling av förslaget. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen anser att det är viktigt att användning och odling av GMO inte leder till påverkan på den biologiska mångfalden. Enligt uppgifter från pågår det inte någon översyn av det nationella regelverket om GMO. I fråga om markörgener med resistens för antibiotika kan konstateras att medlemsstaterna, i enlighet med försiktighetsprincipen och bestämmelser i direktiv /18/EG, ska se till att alla lämpliga åtgärder vidtas för att undvika sådana negativa effekter på människors hälsa och på miljön som kan uppkomma när GMO avsiktligt sätts ut eller släpps ut på marknaden. Vidare framgår att frågan om antibiotikaresistensgener särskilt ska beaktas vid riskbedömningen när det gäller GMO som innehåller sådana gener. Medlemsstaterna och kommissionen ska säkerställa att GMO som innehåller gener som är resistenta mot antibiotika som används för medicinsk eller veterinär behandling beaktas särskilt när miljöriskbedömningen utförs, detta i syfte att fastställa och gradvis ta bort markörer för antibiotikaresistens som kan ha negativa effekter på människors hälsa och på miljön. Det kan även nämnas att redovisade ett regeringsuppdrag om att granska och beskriva riskbedömningen av GMO för kommersiell användning inom EU (2016:17). I rapporten beskrivs processen för hantering av ärenden om GMO i och i EU. Rapporten beskriver även och ger exempel på hur verket bedömer riskerna med användning och odling av GMO. I rapporten konstateras att anser att den samlade riskbedömningen av GMO som görs i EU är ändamålsenlig. Utskottet konstaterar att det inom EU finns en harmoniserad lagstiftning för godkännande, spårbarhet och märkning av GMO och genetiskt modifierade livsmedel och foder. Harmoniserade regler finns även för innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer. Regleringen av GMO är omfattande och till största delen harmoniserad. Utskottet noterar även att det inte pågår någon översyn av det nationella regelverket om GMO. En särskild utredare har dock analyserat och lämnat författningsförslag om de möjligheter som ger medlemsstaterna att begränsa eller förbjuda odling av GMO inom sina egna territorier. Utredningen har remitterats, och frågan bereds inom . Mot bakgrund av det som anförts om nu gällande regelverk och det pågående arbetet på området föreslår utskottet att motionerna 2016/17:1585 (M) yrkande 1, 2016/17:1588 (M) yrkande 2 och 2016/17:3173 (M) yrkandena 32 och 33 lämnas utan vidare åtgärd. Vidare framgår av redovisningen ovan att GMO som innehåller gener som är resistenta mot antibiotika ska beaktas särskilt när riskbedömningen av GMO utförs, i syfte att gradvis ta bort markörer för antibiotikaresistens som kan ha negativa effekter på människors hälsa och på miljön. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:2634 (MP) yrkande 7. Slutligen anförs i motion 2016/17:1353 (SD) yrkande 4 att ska bli en GMO-fri nation. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom detta krav och avstyrker motionsyrkandet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (M, SD, C) om biologisk mångfald m.m. som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD) och 3 (C). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald, 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik och 2015/16:MJU11 Biologisk mångfald. har avslagit samtliga motionsyrkanden i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. Naturvårdsdirektiven, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:845 av (SD), 2016/17:2443 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 8, 2016/17:2605 av och (båda C) och 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 1. vänder sig emot att EU dikterar svensk viltförvaltning. Vi ser inte några mervärden i att EU:s institutioner numera dikterar förutsättningarna. Det nationella parlamentet ska alltid ha sista ordet i frågor som berör viltförvaltningen. Regeringen ska därför tydligt verka för att återtar beslutsmakten för de frågor som ryms inom art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Vid björnjakt får halvautomatiska vapen endast användas om de kan laddas med maximalt två patroner i magasinet och ett i patronläge. Vi anser inte att en jägare ska riskera att fällas för jaktbrott för att lagen inte främjar jägarens säkerhet. Flera dödsfall och andra incidenter har inträffat vid möten med björn. vill att lagen ändras och att halvautomatiska vapen som kan laddas med maximalt fem patroner i magasinet och ett i patronläge därmed får användas vid björnjakt. Naturvårdsdirektiven, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 8 och 2016/17:845 av (SD), 2016/17:2443 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2605 av och (båda C) och 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 1. Art- och habitatdirektivet utgår från den situation för hotade arter som rådde inom EU och har inte uppdaterats . vill se en översyn och uppdatering av naturvårdsdirektiven så att de bättre avspeglar dagens situation. Ett antal arter som omfattas kan inte längre anses som hotade och bör därför tas bort, medan andra arter som är hotade bör inkluderas och ges ett bättre skydd. Direktiven behöver också revideras så att de bättre anpassas till regionala skillnader i arters status i olika delar av EU. Jag vill att regeringen i EU ska verka för att jaktfrågor främst ska beslutas nationellt eller regionalt. Naturvårdsdirektiven, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:845 av (SD), 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 8, 2016/17:2443 av m.fl. (SD) yrkande 12, 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:2605 av och (båda C). anser att ska verka för en ändring av art- och habitatdirektivet. Regelverket för skydd av värdefulla livsmiljöer och arter i EU bör anpassas efter de olika nationella förutsättningar som finns inom unionen. Beslut om skydd av vilda djur och hotade arter är en fråga där medlemsstaterna i större grad bör återfå beslutsmakten. Jag anser att en smidigare rutin behöver införas för att omklassa hotstatusen för olika arter, i takt med att populationerna växer eller krymper. Det bör också i direktivet regleras vilka processuella regler som ska gälla för prövningar av beslut som kan beröras av direktivet. Skarv och säl, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:74 av och (båda M), 2016/17:801 av (M), 2016/17:844 av (SD), 2016/17:1021 av (M), 2016/17:1143 av och (båda S), 2016/17:1893 av och (båda S), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3023 av och (båda C) och 2016/17:3076 av (C). De väl etablerade stammarna av säl och skarv i har en betydande verkan på fiskbestånden. och skarv orsakar även skador på redskap, som måste lagas eller ersättas. Detta medför extra kostnader för yrkesfisket. Dessutom gör stora skarvkolonier att växtligheten lokalt kan ta stor skada. För att komma till rätta med dessa problem anser vi att jakten efter säl och skarv bör utökas. Skarv och säl, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:74 av och (båda M), 2016/17:801 av (M), 2016/17:844 av (SD), 2016/17:1021 av (M), 2016/17:1143 av och (båda S), 2016/17:1893 av och (båda S), 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:3023 av och (båda C), 2016/17:3076 av (C) och 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 10. anser att säl- och skarvbestånden behöver minska kraftigt. Skarven, som i utgör en ansenligt stor population med många häckande par, påverkar fiskbestånden negativt, skapar sanitär olägenhet för friluftslivet och reducerar skog och natur där fåglarna häckar. Vi anser därför att en allmän jakttid på skarv vore bra från såväl förvaltningssynpunkt som naturvårdande perspektiv. har även antalet sälar ökat utmed och vållar allvarliga skador för kustfisket. En licensjakt på säl, som utformas på liknande sätt som dagens regionala skyddsjakt, skulle inte hota sälbestånden. Däremot skulle licensjakt på säl kunna vara ett sätt att minska konflikterna mellan sälar och fiskenäringen, som känner av ökade skador på fiskeredskap och fångster. Vi anser att reglerna för jakt på säl bör ses över. Rovdjurspolitik, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:815 av (M), 2016/17:1276 av (M), 2016/17:1917 av och (båda M), 2016/17:1956 av och (båda C) yrkandena 6 och 7 i denna del, 2016/17:1978 av (C), 2016/17:2959 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3122 av (C) yrkandena 1–3 och 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 2. anser att det bör göras ett tillägg i föreskrifter om att jakttiden vid en överklagan av beslut om licensjakt på varg ska kunna förlängas om domstolens dom dröjer, oavsett om den ordinarie jakttiden är förbi, detta för att undvika att vargjakten ställs in år . Vargjakten är beroende av spårsnö. Om domstolens dom dröjer tills vintern är till ända, ska den även kunna flyttas fram till kommande vinters första spårsnö eller december under . Rovdjurspolitik, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C) yrkandena 6 och 7 i denna del och 2016/17:815 av (M), 2016/17:1276 av (M), 2016/17:1917 av och (båda M), 2016/17:1978 av (C), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2959 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3122 av (C) yrkandena 1–3 och 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 2. Att det finns ett brett förtroende för jakt- och viltpolitiken är en viktig förutsättning för att politiken också ska ge effekt i praktiken, och det förutsätter att de som lever och verkar i områden med mycket vilt och stora rovdjur har inflytande över förvaltningen. Att politiken tar hänsyn till både miljön, naturen och människorna är nyckeln till att vi ska lyckas med en hållbar förvaltning. vill se över de höjda referensvärdena för antalet rovdjur som ska bevaras. har sedan en anmälan om överträdelse från arbetat fram möjligheter till en regionaliserad förvaltning av våra rovdjur. Detta har inkluderat framtagande av sårbarhetsanalyser och färdigställande av förvaltningsplaner för stammarna för våra fem stora rovdjur, inklusive hur gynnsam bevarandestatus för stammarna ska uppnås. vill även se en genomgripande översyn av regionaliseringen av art- och habitatdirektivets inverkan på jakt. Rovdjurspolitik, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:815 av (M), 2016/17:1276 av (M), 2016/17:1917 av och (båda M), 2016/17:1956 av och (båda C) yrkandena 6 och 7 i denna del, 2016/17:1978 av (C), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2959 av och (båda C) yrkande 2 och 2016/17:3122 av (C) yrkandena 1–3. anser att det ska vara möjligt att anordna skydds- och licensjakt utan orimligt långa överklagandetider. bör därför utforma en instansordning som gör att domstolsprocessen kan gå snabbare. gjorde regeringen ändringar i jaktförordningen (1987:905) i ett försök att skapa en snabbare instansordning under gällande EU-direktiv, men även detta innebär totalt fyra instanser. Risken är uppenbar att de grupperingar som inte vill se vargjakt även i fortsättningen kommer att kunna omintetgöra jakten genom överklaganden. Jag anser därför att regeringen bör lägga fram ett förslag till instansordning för skydds- och licensjakt där eventuell rättsprövning endast sker i en domstol. Rovdjursangrepp, punkt 4 (SD, C) av (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 4 och 2016/17:2959 av och (båda C) yrkande 3. Rovdjursskador ska i första hand förebyggas, t.ex. med rovdjursavvisande stängel. Det finns även andra förebyggande åtgärder för djur som inte lever i hägn. När angrepp sker trots förebyggande åtgärder kan skyddsjakt bli aktuellt.