bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Formerna för resultatredovisningen har varit och är föremål för utvecklingsarbete (se nedan), inom både och regeringen. Arbetets syfte var tidigare och är alltjämt att ge och regeringen bättre underlag för prioriteringsdiskussioner och göra det lättare att bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Inom har utvecklingen av mål- och resultatstyrningen bl.a. behandlats av och varit föremål för insatser inom olika utskott. 2.2 Skälen bakom mål- och resultatstyrning samt budgetlagens krav Att i budgetlagen särskilt beröra frågor om resultatstyrning var enligt förarbetena7 till budgetlag lämpligt då styrningen av den statliga verksamheten hade fått en så stark anknytning till budgetprocessen. Att ange ett mål (eller ett förväntat resultat) och jämföra detta med det resultat som faktiskt uppnåtts var alltså helt grundläggande i en styrprocess som syftar till en allt effektivare och mer ändamålsenlig verksamhet. Flera skäl angavs för en reglering av resultatstyrningen i budgetlagen. Ett var att klargöra att om regeringen begär statliga medel för ett ändamål måste regeringen också kunna ange vad den vill uppnå samt vidta åtgärder så att resultatet av verksamheten kan följas upp och jämföras med vad som var avsett. Ett annat skäl var att underlätta för att i ökad utsträckning ägna sig åt uppföljning och utvärdering av resultat. Av nämnda förarbeten framgår att 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. 1995/96:220, s. 21 f. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 budgetpropositionen var det naturliga dokumentet för den löpande mål- och resultatredovisningen på områden där ekonomiska styrmedel, särskilt anslag, används i stor utsträckning. Även innan 1990-talets mitt innebar mål- och resultatstyrningen8 att och regeringen skulle bestämma mål och inriktning för den statliga verksamheten och ställa bestämda resultatkrav och likaledes krav på förbättrad 2.3 Det senaste utvecklingsarbetet kring resultatredovisning och resultatanalys I budgetpropositionen redovisas regeringens arbete med att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Arbetet bedrivs med utgångspunkt i regeringens behov av att styra olika verksamheter för att genomföra sin politik och nå beslutade mål för olika områden samt regeringens och behov av att följa upp genomförandet av och måluppfyllelsen i verksamheten. Vidare anges i propositionen9 att regeringen har vidtagit flera åtgärder för att utveckla resultatredovisningen av statens insatser, bl.a. vad avser regeringens redovisning till . Regeringen bedömer att underlaget för resultatanalyser av statens verksamhet har förbättras som en följd av dessa åtgärder. () pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra regeringens resultatredovisning till i budgetpropositionen. De senaste årens utvecklingsarbete har tagit fasta på att synliggöra resultat och att arbeta med rätt information på rätt plats. I budgetpropositionen hänvisas även till finansutskottets uttalanden10 om att det är rimligt att utvecklingsarbetet inriktas mot att koncentrera resultatredovisningen till att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till mål. Utskottet har också betonat vikten av att skapa en tydlig uppföljning och analys av måluppfyllelse som grund för prioriteringar och budgetförslag. Inför budgetproposition 2018 har ett fördjupat utvecklingsarbete bedrivits inom RK under ledning där dialog även förts mellan berörda fackdepartement och utskottskanslier. De områden som ingått i arbetet är internationell samverkan (utg.omr. 5), funktionshinderspolitik (del av utg.omr. 9), migration (utg.omr. 8) och allmän miljö- och naturvård (utg.omr. Arbetet har enligt regeringen, med anpassning till respektive avsnitt, resulterat i utvecklad resultatinformation. 8Jfr bl.a. prop. 1987/88:150, bil. 1, s. 68–74 och prop. 1990/91:100, bil. 1, s. 53 f. 2017/18:1, förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 772 f. 2015/16:FiU1, s. 165. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL 2.4 Regeringsuppdrag till ESV om resultatuppföljningen I syfte att utveckla resultatuppföljningen gav regeringen i uppdrag att presentera en översiktlig bild per utgiftsområde av dels utvecklingen i förhållande till målen, dels utgiftsutvecklingen för berörda anslag. Uppdraget redovisades i en rapport (ESV 2017:46) som visar att kopplingen mellan mål, indikatorer och anslag varierar. I en del fall har indikatorerna en tydlig koppling till såväl mål som anslag. I andra fall är sådana kopplingar mer komplexa eller svåra att göra. Rapporten kommer enligt regeringen att användas i RK:s fortsatta arbete med att utveckla resultatanalyserna, resultatstyrningen och resultatredovisningen. beslutade om ett nytt mål för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Vid föregående års kommentarer till resultatredovisningen noterade utskottet i budgetbetänkandet att det nya målet och resultatstrukturen innebar att inga delmål finns på resultatområdesnivå. I årets budgetproposition formuleras ett övergripande mål, samt delmål för tre strategiska områden, som omfattar stora delar av utgiftsområde 23. 3.1 Mål och anslag Målet för utgiftsområde 23 är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. Vidare har beslutat om ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt mål för tre strategiska områden utifrån vilka livsmedelspolitiken ska utformas . Det övergripande målet för livsmedelskedjan ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökning, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena är följande: • Regler och villkor. • Konsument och marknad. • Kunskap och innovation. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 Delmålet för det strategiska området Regler och villkor är följande: •Att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Delmålet för det strategiska området Konsument och marknad är följande: •Att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. När det gäller det strategiska området Kunskap och innovation har regeringen identifierat följande frågor som särskilt viktiga: förbättrad beställarroll och behov av samordning i livsmedelskedjan, behovsmotiverad forskning, innovation, spridning och kommersialisering av forskningsresultat, rådgivning och kompetensutveckling samt utbildning för livsmedelskedjan. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet har enligt regeringen också betydelse för måluppfyllelsen inom detta strategiska område. Inom utgiftsområde 23 finns 26 anslag. I tabellen nedan redovisas utgiftsutvecklingen för de anslag som har ingått i denna uppföljning, dvs. anslagen inom jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdena. Regeringen kommenterar att utgifterna för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. är lägre än anvisade medel, vilket beror på att det inte har gjorts någon slututbetalning av gårdsstödet . Tabell 1 Utgiftsutveckling inom jordbruk, fiske och livsmedel (mnkr) BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. 3.2 Indikatorer – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja För att mäta resultaten i förhållande till målet använder regeringen de resultatindikatorer som anges nedan. I sammanställningen anges endast de indikatorer som har använts för de delar av resultatredovisningen som har ingått i denna uppföljning. Regeringen redovisar återkommande annan statistik och information i anslutning till de olika områdena för att beskriva utvecklingen i sektorn. Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder redovisas i anslutning till respektive område. 3.2.1 Regler och villkor Indikatorerna redovisas under olika underrubriker enligt nedan. Avräknings- och produktionsmedelsindex har utgått i årets budgetproposition. Vidare har statistik om det genomsnittliga driftsresultatet för jordbruket och antal husdjur tagits bort i årets budgetproposition. Ny statistik redovisas i stället som gäller producerad kvantitet animalieprodukter. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn Inga indikatorer redovisas. Stödet till jordbruket i norra •Förändringar i antalet mjölkföretag i norra uppdelat på olika storleksklasser Därutöver används utvärderingen av det nationella stödet till jordbruket i norra som en bedömningsgrund. •Förändringar i kväve- och fosforutnyttjandet i den svenska jordbrukssektorn •Utsläpp av ammoniak från jordbrukssektorn •Förändringar i hälso- och miljörisker vid användning av växtskyddsmedel •Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel •Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering •Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar Hållbar produktion och konsumtion Inga indikatorer redovisas. Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa •Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antibiotikaresistens i djurhållningen •Antal utbrott av salmonella •Försäljning av antibiotika till djur Utvecklingen av fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket •Biologisk status för fiskbestånd De tidigare använda redovisade indikatorerna om antal bestånd under förvaltningsplaner och överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande redovisas inte längre, eftersom de är relativt konstanta . I förra årets budgetproposition specificerades fyras indikationer för vattenbruk, produktion i vattenbruk, försäljningsvärde för vattenbruksprodukter, antal odlingar och antal sysselsatta i vattenbruk. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL resultatmått är inte längre utpekade indikatorer som används för att bedöma hur vattenbruket utvecklas och bidrar till det övergripande målet för utgiftsområdet, dock redovisas statistiken under underrubriken. •Förändring av oönskade fångster •Antal projekt inom datainsamling och kontroll •Antal genomförandeprojekt inom lokalt ledd utveckling •Antal projekt inom saluföring och beredning •Förändrad täckning av skyddade områden •Utvärdering i enlighet med . För programperioden – 2020 ingår en förhandsutvärdering, två fördjupade årsrapporter (2017 och 2019), en slutrapport och en slututvärdering som ska redovisas 2024. Därutöver genomför löpande egna utredningar och uppföljningar. Regeringen avser att återkomma med indikatorer för denna underrubrik. användes indikatorer för viltstammens utveckling (exklusive rovdjur), omfattning av viltskador samt antal viltolyckor i trafiken. 3.2.2 Konsument och marknad •Värdet av svensk livsmedelsexport •Antal land- och anläggningsgodkännanden Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa •Antal utbrott av zoonoser •Andelen kycklingar med campylobacter Ekologisk produktion och konsumtion •Sveriges certifierade areal jordbruksmark som är omställd eller under omställning till ekologisk produktion •Utvecklingen av marknaden för ekologiska produkter: försäljningsökning och andel ekologiska livsmedel •Jordbruksverkets statistik för ekologisk odling •Ekowebs försäljningsstatistik för ekologiska produkter (i samarbete med ) UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 •Konsumtion inkommande besökare (restaurang och livsmedel) Inga indikatorer redovisas. 3.2.3 Kunskap och innovation Regeringen avser att utveckla indikatorer för att mäta utvecklingen inom det strategiska området . Indikatorer redovisas för hur satsningar på utbildning och forskning bidrar till att nå det övergripande målet för utgiftsområdet. •Antal sökande och antagna Inga indikatorer redovisas. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Inga indikatorer redovisas. 3.3 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets uppföljning konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att kopplingen var svag mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområdet. Det var därmed svårt att utläsa i vilken grad som genomförda insatser hade bidragit till att nå det fastställda målet för utgiftsområdet. Utskottet efterlyste vidare att det vore önskvärt om det också fanns konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena. Det faktum att regeringen inte kommenterar i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet i resultatredovisningens analys och slutsatser innebär att det inte går att utläsa om regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Utskottet konstaterade att vissa förändringar hade gjorts när det gäller strukturen och under vilket resultatområde indikatorer redovisas. var enligt utskottet i stort sett logiska och förtydligade resultatredovisningens Ett problem som inte hade åtgärdats var att vissa resultatindikatorer snarare beskrev ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat. Utskottet kommenterade att vissa förbättringar kunde observeras när det gällde den redovisade statistiken, t.ex. redovisas statistik för en längre tidsperiod för flera resultatområden. Utskottet vidhöll dock uppfattningen att regeringen skulle kunna överväga att besluta om resultatindikatorer för Slutligen menade utskottet att regeringen bör analysera hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. 3.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen ska enligt budgetlagen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som antagit. Gruppen välkomnar att regeringen i enlighet med önskemål i förra årets budgetbetänkande redovisar delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Denna förändring innebär en förstärkning av kopplingen mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområde 23. Det är angeläget att arbetet med att utveckla resultatredovisningen fortsätter. Gruppen noterar att regeringens ambition är att fortsätta att utveckla resultatredovisningen i takt med genomförandet av politiken för utgiftsområdet. Framtagandet av konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena inom utgiftsområde 23 är enligt gruppen alltjämt en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen. Gruppen välkomnar att regeringens aviserade proposition om en sammanhängande landsbygdspolitik kommer att inkludera en tillhörande ny målstruktur för detta område. Gruppen noterar att regeringen avser att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin, dels genom en årlig redovisning, dels genom en regelbunden fördjupad utvärdering. Av den anledningen används i årets budgetproposition ett urval av de tidigare använda indikatorerna. Gruppen välkomnar regeringens ambition att genomföra en genomgripande översyn av indikatorer inför nästa års budgetproposition och vill understryka vikten av att de redovisade indikatorerna möjliggör en granskning av måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Indikatorer saknas för vissa underrubriker, t.ex. jakt- och viltförvaltning. För andra underrubriker saknas indikatorer som omfattar hela området. Gruppen konstaterar att indikatorer för , offentlig konsumtion och hälsa endast omfattar delar av det aktuella området. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 framförde synpunkten att regeringen genomgående i resultatredovisningens analys och slutsatser inte på ett tydligt sätt kommenterar i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Detta problem kvarstår i årets budgetproposition och det går alltså inte att utläsa huruvida regeringen anser att den genomförda politiken har bidragit till att helt eller delvis uppfylla målet för utgiftsområdet. Gruppen vill betona att det är önskvärt att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och hur den förda politiken har bidragit till att nå målet. I politikens inriktning skriver regeringen att för att nå framgång i genomförandet behöver livsmedelsstrategin även genomsyra den regionala och lokala nivån. Av den anledningen avser regeringen att stärka det regionala engagemanget. Regeringen avser även att stärka den branschöverskridande dialogen samt understödja sektorns egna ansträngningar i syfte att nå framgång med genomförandet av strategin. Gruppen delar regeringens bedömning. I nästa års budgetproposition emotser gruppen en redogörelse för hur och inom vilka områden regeringen avser att arbeta för att dels stärka det regionala engagemanget, dels stärka den branschöverskridande dialogen. Regeringen skriver i samband med analys och slutsatser att har utvecklat en rad nya indikatorer, dels för att på ett bättre sätt kunna följa effekterna av utvecklingsarbetet för en likvärdig livsmedelskontroll, dels för att kunna upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Det framgår inte av budgetpropositionen om regeringen överväger att använda dessa indikatorer i kommande budgetpropositioner för att på ett bättre sätt kunna följa underområdet Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel. Det vore enligt gruppens mening önskvärt om regeringen förtydligar sig i denna fråga. Gruppen noterar att det är möjligt att göra samma longitudinella jämförelser över en längre tidsperiod för vissa indikatorer, t.ex. antalet sysselsatta i inom jordbruket och utvecklingen för livsmedelsproduktionen eftersom statistiken har komprimerats tidsmässigt. Det är enligt gruppen olyckligt då det försvårar att följa ett resultatområde . Gruppen konstaterar att vissa indikatorer har genomgått stora förändringar. Redovisningen av avräknings- och produktionsmedelsindex har t.ex. utgått med motiveringen att den förda politiken har liten påverkan på priserna. Sådana förändringar är enligt gruppens mening befogade då redovisade indikatorer i första hand ska vara sådana som regeringen kan påverka genom den förda politiken. Gruppen delar också regeringens bedömning att det är riktigt att inte längre redovisa indikatorer som uppvisar små, eller i princip inga, förändringar . Denna slutsats gäller givet att indikatorn inte förväntas förändras till följd av t.ex. ändrade anslag. Av den anledningen redovisas t.ex. inte längre flera indikatorer som rör fiskeripolitiken. Det är fortfarande ett problem att resultatindikatorerna, t.ex. indikatorer för strukturutvecklingen inom jordbruksområdet, i några fall snarare beskriver ett BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL tillstånd eller en utveckling än ett resultat. genomsnittliga priser på åker och bete samt antalet djurskyddskontroller. gör det svårt att direkt kunna påvisa vilka effekter olika insatser har. konstaterar gruppen att det till skillnad saknas indikatorer för Detta är olyckligt eftersom regeringen inte motiverar förändringen, och dessutom – och kanske främst – innebär det att vattenbruket saknar sådana indikatorer. Andra resultatområden där indikatorer saknas gäller t.ex. administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn och hållbar produktion och konsumtion. gruppens mening önskvärt om regeringen motiverar när indikatorer saknas för där regeringen inte använder sig av indikatorerna antal sökande och antagna respektive examinationsfrekvens i resultatbeskrivningen. Även användningen av andra indikatorer när det gäller är knapphändig. Ett annat exempel är indikatorn antalet utbrott av zoonoser som inte tydligt kommenteras i samband med , offentlig konsumtion och hälsa. Det är enligt gruppens mening önskvärt att utpekade indikatorer refereras till i resultatredovisningen. Enligt önskemål redovisade regeringen statistik om småskalig livsmedelsproduktion i förra årets budgetproposition. Gruppen konstaterar att det är olyckligt att denna statistik inte redovisas i årets budgetproposition eftersom utskottet i tidigare uppföljningar har lyft fram förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Regeringen har inte heller hörsammat gruppens önskemål om framtagandet av resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion. redovisas inga indikatorer för resultatområdet internationellt arbete. kommenterade regeringen att det är svårt att påvisa konkreta effekter av budgetmedel och svenska insatser när det gäller de globala målsättningarna med internationellt arbete. Av den anledningen redovisades inte några indikatorer för avsnittet. I årets resultatredovisning saknas emellertid denna förtydligande förklaring. Det vore enligt gruppen önskvärt om ett medvetet val att inte redovisa indikatorer för ett resultatområde redovisas, eftersom det ökar redovisningens läsbarhet. Det är önskvärt om tillgänglig statistik i form av indikatorer tydligt redovisas. Regeringen refererar t.ex. till riskindex avseende hälsorisker och miljörisker som finns tillgängligt för växtskyddsmedel. I redovisningen refereras till dessa index och att de har förändrats. Det vore enligt gruppen önskvärt att det tydligt gick att utläsa hur mycket förändringen har varit för respektive index . Föregående år framfördes synpunkten att regeringen bör analysera frågan om hur resultatet av statens insatser ska redovisas och analyseras när en så stor UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 andel finansieras av EU och när statens rådighet är begränsad. återigen betona att den ser fram emot att regeringen redovisar sina överväganden i denna fråga i nästa års budgetproposition. Gruppen välkomnar regeringens avsikt att fortsätta den årligt återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultatredovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Gruppen noterar att regeringen i skrivelsen om skrivelser till regeringen (skr. 2016/17:75) anger att tillkännagivande gällande förra årets resultatredovisning11 fortfarande bereds. 4 Redovisade resultat – En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Nedan görs en sammanfattning av regeringens resultatredovisning och resultaten för En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena. 4.1.1 Regler och villkor Tabell 2 Resultatindikatorer för Regler och villkor – utvecklingen av jordbruket Statistik redovisas , 2011 och 2013–2015.