bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Apropå att ha två tankar rymmer transportpolitik sex delmål, så jag skulle vilja rekommendera att utvidga antalet tankar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag minns inte att opponerade sig, hade andra förslag eller reserverade sig när vi i bestämde det övergripande transportpolitiska målet och de delmål som ingår i det. Därför har jag en fråga till . Den relaterar till att ni vill höja hastigheten på motorvägarna till 130 som ni vill införa en hastighetsbegränsning på 250 på järnvägen. När det gäller de två förslagen kan man fundera över: Kommer detta att bidra till att vi får ett mer jämställt transportsystem? Kommer det att bidra till att tillgängligheten i ökar? Är det meningen att man ska köra bil i stället för att åka tåg mellan tre största städer? Kommer det att bidra till att den regionala utvecklingen ökar? Kommer det att bidra till att trafiksäkerheten ökar? Kommer det att bidra till att miljöbelastningen minskar? Det finns alltså flera aspekter på transporter, och jag tror att vi i trafikutskottet bemödar oss om att försöka hantera dem allihop. Vi var överens om målet. Då undrar jag just över detta med att göra det snabbare på motorvägarna och begränsa tågtrafiken. Jag skulle vilja höra hur tänker. På vilket sätt blir det bättre? Jag har inte hört någon av kommuner säga: Yes, vi avstår från järnvägen. Vi vill i stället utveckla vår region med mer motorvägar. Tack, , för frågan! Ja, till skillnad från regeringen vill vi i utveckla alla våra trafikslag. Vi ser hur regeringens politik leder till att man behöver sänka hastigheter på vägar runt om i vårt land för att underhållet inte räcker till. Det är vad jag hör att mina kommunala kollegor oroar sig för: att man inte längre ens kan ha den standard som man har varit van vid att ha, inte minst på landsbygdens olika vägar. Jag är för att man ska se över olika hastighetsgränser både i våra städer och på våra motorvägar. Avgörande för vilken hastighet vi har på vägarna ska vara vad vägarna klarar av och vad som behövs för att säkra en god trafiksäkerhet. Vad eventuella utredningar om framtida hastigheter landar i - det kan handla om att vi vill sänka hastigheter i städer eller att vi vill öka hastigheter på vissa motorvägar och större vägar - får framtiden utvisa. Men jag tycker inte att vi ska låsa oss vid den hastighetsdiskussionen utan se till att vi kan få en så god framkomlighet som möjligt för människor. När det handlar om tåg vill jag ha snabba tåg lika mycket som , men det gäller att också kunna säkra en ansvarsfull finansiering. hör jag att den här regeringen har börjat ändra hur man definierar snabba tåg. Plötsligt är också snabbt, enligt . Det skriver jag under på - det är snabba tåg, snabbare än många andra på järnvägen . Men det avgörande för mig är faktiskt inte . Det avgörande om vi ska bygga ut svensk järnväg är att vi gör det på ett ansvarsfullt sätt som ger oss valuta för pengarna i närtid så att vi inte riskerar att hamna i en situation där vi successivt bygger ut järnvägen och har ett färdigt system någonstans runt 2095. Det tror inte jag att människor som fryser på perronger accepterar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag skulle rekommendera att gå igenom remissvaren på förslaget till nationell plan. Där finns ett överväldigande stöd för att koncentrera sig på att bygga ut järnvägen, bygga nya moderna stambanor och låna för att människor ska få tillgång till tågtrafik i närtid. sa att är för att bejaka teknik. Då undrar jag: Hur går det ihop med att ni vill att man ska använda förra århundradets teknik när man bygger järnväg? Ingenstans i världen där man bygger järnväg för de här avstånden säger man att hastigheten ska vara max 250 eller att man ska vänta till 2095 för att få tågtrafik att lita på. Jag tror faktiskt att resenärer vill ha det bättre. Jag undrar också om det här att man ska ha en maxhastighet , vilket ni har sagt när det gäller järnvägen. Ska man överföra det till andra områden? När man satsar på bilar, telefoner eller datorer, ska man använda förra århundradets teknik då också? Är det vision? Den rödgröna regeringen satsar på att ska ligga i framkant industriellt och miljömässigt. Då ska man givetvis använda den teknik som finns och fungerar och som har gjort att , , och många andra länder har tillgång till bekväm tågtrafik som kan vara ett rimligt alternativ till flyg och bil. Jag tror att folk runt om i väntar på att få mer tillgänglighet och snabbare och tillförlitligare tåg. Det är vad den här regeringen står för. Jag har två kommentarer till det. Först och främst kan vi väl vara överens om att oavsett om vi talar om är båda teknikerna förra århundradets teknik. Det är rätt många länder runt om i och övriga världen som har haft höghastighetståg . Det betyder inte att det är fel. Men låt oss inte säga att det är den senaste tekniken, för det är inget av de här två fallen. Teknikutvecklarna där ute talar om helt andra saker. Min andra kommentar är att vi är överens om att vi vill bygga ut svensk järnväg. Men rikta inte frågorna om var pengarna finns eller vilken hastighet tågen ska gå i till mig, . Ställ frågorna till din kollega infrastrukturministern, som sitter där borta. Jag har än så länge inte hört något svar från regeringen om hur man vill finansiera eller hur man vill bygga. Det är trots allt regeringen som förfogar över den nationella planen. Jag skulle önska att det vore som fattar beslut om den. Men är det inte så, utan det är regeringen. Vi är många som undrar varför det är så tyst. Om det är så enkelt att låna 200 eller 300 miljarder eller vad det nu kan sluta på som påstår, varför säger då inte regeringen det? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Från sida vill vi satsa på svensk järnväg och bygga ut svensk järnväg. Men det måste ske i ett ansvarsfullt format där skattebetalarna får utväxling för pengarna i närtid och vi inte utsätter skattebetalarna för risken att vi sedan står där med lån på 200 miljarder som vi inte kan återbetala eller risken att de här satsningarna tränger ut andra viktiga satsningar. Det är den dialogen jag för med mina kollegor runt om i landet. Många vill ha utbyggd järnväg, men de vill framför allt ha det här och - och de vill ha mycket annat också. Då måste vi kunna hålla två tankar i huvudet . har en större satsning än regeringen på utgiftsområde 22, och riksdagsmajoriteten gjorde en annan bedömning än vid budgetomröstningen. Därför avstår vi från att delta i beslutet om anslag för utgiftsområde 22 och hänvisar till vårt särskilda yttrande. Vårt utskott är troligtvis det enda utskott som berör alla medborgare - allt från samtal och hur vi tar oss till skola, dagis och arbete till hur varorna kommer till butikerna och hur vi tar dem hem. Det är en omöjlig uppgift att göra alla nöjda, speciellt då vi även har hand om postfrågor. Men vi gör vad vi kan för att få till världens bästa infrastruktur. Det är vår uppgift, och det är en stor utmaning - från norr till söder och från öst till väst. Det vi ofta får höra om är problem, som vi försöker lösa. Det är mycket man vill prata om inom infrastrukturområdet. Jag tänker beröra trafiksäkerhet lite grann och sjöfart ganska mycket. Jag vill börja med att ge infrastrukturminister en stor eloge för att han förbjuder handhållen mobiltelefon när man kör bil - något som vi har drivit , då kom in i . Detta är ett jättebra första steg för att nå Nollvisionen 2.0. Jag fick höra i utskottet att cykelnäringen driver på för beyond zero, alltså att man ska gå ännu längre. Men det finns mycket mer att göra. Ett exempel är vajerräcken, som är totalt livsfarliga för bland andra motorcyklister. Ofta finns de på två-plus-ett-vägar, där vi vet att bilister har svårt att köra in. De sänker ofta hastigheten när de kommer in i det smala segmentet. Tänk då att de möter en mopedist eller cyklist. Här finns massor att göra. Det finns också någonting som vi har talat om länge, nämligen synen och glasögon. Vi vet alla att många tar körkort för bil , och sedan blir det inga fler synundersökningar förrän man inte kör bil längre. Synen försämras ju gradvis . Jag märker det själv - jag är strax över 40 och märker att synen börjar försämras. Det är dags även för mig att skaffa glasögon eller åtminstone undersöka synen. Ett annat stort problem gäller svarta körskolor. När det gäller handledartillstånd driver vi sverigedemokrater på för att försöka få ned mängden tillstånd från 15 till närmare 5. Det är orimligt att man som privatist har 15 elever . Risken finns att många av dem som utbildar sig klarar att ta körkort på grund av att uppkörningarna är något förenklade - och dessa trafikanter kommer vi att få möta på gator och vägar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer När det gäller cykling vet vi att antalet cyklister ökar. Det är ett enkelt och smidigt sätt att ta sig fram. Hur ska vi göra för att minska antalet olyckor? Det finns oerhört mycket att göra. Någonting som vi fick höra i utskottet är att om man har hjälm minskar man risken för olyckor, speciellt dödsolyckor. Det finns många nya regler på området, till exempel för cykelöverfarter, cykelpassager och hur man beter sig vid övergångsställen. Informationen om detta måste spridas. Jag vet att det är upp till varje bilist att ta in detta, men informationen kommer tyvärr inte ut tillräckligt. Vi kanske borde satsa på att tydliggöra detta i skolorna. När jag var i fick jag se en mycket rolig grej när vi åkte genom en tunnel. Tunneln var helt mörk, men precis utanför fanns en hög stolpe med en stor knapp på som cyklisterna kunde slå till i farten. Då började en stor skylt blinka för att uppmärksamma bilisterna på cyklister i tunneln. Det finns jättemycket man kan göra. tänkte jag prata om något som ligger mig mycket varmt om hjärtat: sjöfarten. Det är en näring som länge har legat utanför strålkastarljuset och mer eller mindre egentligen alltid har tagits för given. hade jag nöjet att få åka till , som är en härlig ö i där det bor ganska många redare. Vi fick bevittna inflaggning av nya svenska fartyg - en stor glädje. På plats fanns riksdagsmän, entusiastiska redare och infrastrukturministern, som anlände sent på grund av tekniska problem med tåget. Ministern kom med solen i ryggen och firade även sin födelsedag med oss. Sjöfartsnäringen har börjat se ljuset och hoppas kunna få in ännu fler svenskflaggade fartyg, och det finns en stor stolthet bland våra svenska redare i att segla under svensk flagg i stället för utländsk. Att ha svenskflaggade fartyg ger arbetstillfällen och praktikplatser. Det är viktigt att vi i riksdag arbetar hårt för att få fler rederier att vilja och kunna ha råd att flagga in sina fartyg, för vi vet att ett fartyg till sjöss kan generera fyra fem jobb i landet. Vi sverigedemokrater såg mycket ljust på regeringens satsningar på inre vattenvägar och att man införde tonnageskatt. Äntligen skulle svensk sjöfartsnäring få större konkurrenskraft. som fraktas på järnväg skulle nu få ytterligare en möjlighet att nå konsumenten med ett miljövänligt och konkurrensmässigt transportsätt. Vi väntade bara på att regelverket för inre vattenvägar skulle sätta sig. Det handlar om slussarna i kanalerna och även om jordskredssäkring, så att man håller vattenvägarna öppna. Vi har också andra problem som vi kommer att återkomma till. Men säg den glädje som varar för evigt. avgiftshöjningar kom som ett sänke. Den generella farledshöjningen på och lotsavgiftshöjningen på kommer att belasta näringen med . kan inte förstå hur man främjar flytt av gods från järnväg till sjöfart om man höjer kostnaden för sjöfarten ytterligare. Det rimmar illa i våra öron. Jag fick ett exempel från Thunbolagen, som gör tre anlöp på en månad i . De får en kostnadsökning på - 157! Och det finns ännu högre siffror, som jag har i mina papper här. Det är inga , utan det är 157. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer är ett affärsverk som har en alldeles för stor kostym, tycker vi. Dem som jag har pratat med och som jobbar inom sjöfarten har känslan av att arbetar för att klara sin egen budget i stället för att främja sjöfarten. Vi sverigedemokrater lyssnar på våra kollegor sjöfartsfolket och vet att det är viktigt att ha en fungerande svensk sjöfart. Genom vår budget vill vi satsa 1 miljard på att minska kostnaden för sjöfarten, i form av minskade avgifter på farleder och lotsavgifter. Jag fick frågan om inte detta kan upplevas som konstgjord andning? Jo, det kan man tycka, men det är ett första steg från oss sverigedemokrater för att visa att vi gör vad vi kan för att sjöfarten ska våga satsa. Men vi har andra tankar. Vår tanke är att man ska göra om och banta ned det . De ska göra det som de gör bäst: främja sjöfarten, inte ha en massa andra uppgifter. Många av de uppgifter som har skulle man kunna lägga på till exempel Försvarsmakten. Mälarhamnar har sagt till oss att de står beredda att starta nya sjöfartslinjer där de kan frakta gods utmed kusterna. De väntar bara på ett okej och att kostnaden blir rimlig. Jag vill slutligen säga att vi som var på fick med oss en lista av redarna. Bland önskningarna kunde man se att de ville ha lite justeringar av tonnageskatten, vilket man naturligtvis kan diskutera, så att fler fartyg får möjlighet att utnyttja detta. De påpekade självfallet att avgifter är mycket betungande och att de önskar långsiktiga regler. De uppmanade alla partier att samtala och komma överens om detta. Med detta, fru talman, vill jag säga att vi sverigedemokrater har en öppen dörr, och vi har alltid haft det. Partierna i Alliansen och regeringen är varmt välkomna att samtala med oss, så ska vi säkert kunna hitta bra lösningar för framtiden. I detta anförande instämde Per Klarberg, och (alla SD). Jag konstaterar att nu har redogjort för hur vill utöka ramen till utgiftsområdet Kommunikationer med 2 miljarder. Hur tänker du finansiera det, ? Ja, , finansieringen har vi fått genom hela budgeten. Vi har partidiskussioner, vilket jag antar att man även har i regeringen. Vi sverigedemokrater tycker i sak att regeringen har en massiv och mastodontisk budget för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vi ser att det saknas pengar när det gäller sjöfarten. har vi till exempel lagt 1 miljard ytterligare till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur. Vad gäller budgeten vet att vi sparar lite olika. Vi har i motsats till valt att dra ned på till exempel stadsmiljöavtalen. När det gäller stadsmiljöavtalen vet vi att det finns 141 städer som har fördelats på. Vi räknade ut att om varje stad ska få sin del av kakan blir det ca 7 miljoner per stad. Det innebär cykelväg per stad. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Då resonerade vi sverigedemokrater som så att det är bättre att vi lägger detta på sjöfarten, som är en mycket miljöriktig näring och som också kommer att generera enormt många arbetstillfällen framöver. Jag tror att vi ska reda ut detta med plus och minus. I er budget tar ni, som du säger, bort 1 miljard från anslaget Utveckling av statens transportinfrastruktur, det vill säga bland annat stadsmiljöavtal och det som ligger där. Detta är enligt budget. Det lägger ni till Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur, alltså till underhåll, kan man säga. Men sedan finns två nya anslag på sammanlagt 2 miljarder: Marknadspott och Anslag för att avskaffa avgiftsfinansiering. Det är klart att dessa 2 miljarder hänger ihop med den övriga budgeten, och då blir min fråga: Kommer ni att ta bort mindre klasser på lågstadiet, som beräknas till 2,3 miljarder? Eller tar ni bort höjda lärarlöner eller en del av dem, som finns i er budget på över 4 miljarder? Eller är det var tredje miljöpeng som ni ska ta bort? Är det de 13-14 miljarder i statsbidrag till kommuner och landsting som ni ska ta bort och som gör att det blir sämre skola, vård och omsorg? Är det så ni ska finansiera en marknadspott och mer pengar till sjöfarten? Vad finns det mer? Är det fråga om ökat försörjningsstöd till kommunerna, eftersom ni tar bort etableringsbidragen för att integrera våra nyanlända vänner? Tala om, , hur ni tänker finansiera 2 miljarder! Är det genom att försämra välfärden i ? Det som vi sverigedemokrater vill göra är att stärka det svenska medborgarskapet och de förmåner som man ska ha om man är svensk medborgare. Vi betalar ganska mycket skatt, och ska vi kunna komma i åtnjutande av dessa förmåner. parti sitter i regeringsställning och styr landet. Då kan man fråga varför de kraftigt försämrar för dem som har LSS och varför de lägger ofantligt stora resurser på sjukvård till folk som inte ens har rätt att vistas i landet. Varför prioriterar parti att komma överens med om att lägga pengar på att ge personer som inte har rätt att vistas i landet, och som kommer att utvisas, rätt att gå i skolan? Detta är hypotetiska frågor. Det som jag egentligen vill tala om är trafikpolitik. Men vi gör olika prioriteringar. Vi vill stärka det svenska medborgarskapet. Vi vill stärka trafikpolitiken. I de andra utskotten talar man om just dessa besparingar och varför man gör dem. Men, , vi vill inte försämra. Vi bedriver vår politik på ett lite annat sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är glädjande att infrastrukturminister är i kammaren när vi diskuterar den del av budgeten som handlar om kommunikation. Det är hedrande och bra. Vi har inte varit bortskämda med det. En väl fungerande transportinfrastruktur - kommunikationer, människors möjligheter att resa, röra sig och flytta gods - är faktiskt en förutsättning för att det ska kunna gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att företagens godstransporter fungerar är viktigt för att företagsamhet och arbete ska finnas, vara tillgängligt och spritt över hela landet. Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, myndigheters regelförenklingar och en omställning till alltmer biobaserade drivmedel - de gröna kolatomerna - gör att fortsatt goda och allt fler kommunikationer för människor och för företagens gods i hela landet och i andra länder kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar utan tvärtom minskar. driver i riksdag och i den nationella politiken på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Målet är att transportarbete ska ske utan klimatpåverkan. I detta arbete har den statliga politiken för hur investeringar i transportinfrastrukturen sker en viktig roll att spela. Just , med en samarbetsregering bestående av socialdemokrater och miljöpartister, ser vi hur utsläppen ökar. Det är tragiskt att se. I arbetet med transportinfrastrukturen prioriterar flera saker. Vi prioriterar ett ökat och mycket mer effektivt underhåll av den svenska järnvägen och ökade och tidigarelagda nyinvesteringar i transportinfrastruktur för att bygga bort brister som är till hinder för tillväxt. Vi som parti är beredda att göra det med hjälp av alternativa finansieringslösningar, det vill säga som är alternativa i förhållande till att finansiera direkt över anslagen. Vi prioriterar ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad - det femte transportslaget. Eftersom värnar om hela landets utveckling är det av största vikt att de resurser som satsas på vägar, järnvägar och så vidare garanterat kommer hela landet till del. vill ha en väl utbyggd infrastruktur som knyter ihop och som därmed ger rätt förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. räcker järnvägens kapacitet inte till. Systemet har blivit mycket känsligt för störningar. Slutresultatet blir en låg pålitlighet och en minskande tilltro till järnvägen som transportslag, vilket inte ger förutsättningar för tillväxt i hela landet. har därför en politik för mer kapacitet, större tillgänglighet och en återvunnen tilltro till det svenska järnvägssystemet. Det innebär att vi är för mer kapacitet i form av nya stambanor och järnvägar med modern teknologi, det som vi i denna kammare brukar kalla höghastighetsjärnvägar. Vi prioriterar ökade och tidigarelagda investeringar i den svenska transportinfrastrukturen, och vi är öppna för att på ett ansvarsfullt sätt göra det möjligt med hjälp av alternativa finansieringslösningar, vid sidan av den traditionella anslagsfinansieringen, precis enligt det uppdrag som både denna regering och den föregående regeringen gav, det vill säga Sverigeförhandlingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Den svenska järnvägen är hårt belastad, och den är på sina håll hårt sliten. vill därför - jämfört med regeringen - prioritera ett ökat underhåll av järnvägen. Det är därför som vi föreslår ett järnvägslyft för punktlighet och driftssäkerhet. För att detta järnvägslyft ska komma hela landet till del vill öronmärka betydande resurser för ökat underhåll också av lokala och regionala lågtrafikerade banor. Det handlar i sammanhanget om små belopp och små banor. Men där dessa små banor finns är de ofta av avgörande betydelse för människors jobb, företags fortlevnad och just den bygdens tillväxt. Landets mest omfattande vägnät, i fråga om utsträckning och väglängd, är vägsamfälligheterna - de enskilda vägarna. , , startar och slutar miljoner människors resa till och från arbetet, till och från skolan och till och från fritidsaktiviteten på en vägsamfällighet. har för vana att lyfta fram vägsamfälligheterna, de enskilda vägarna, som en viktig del i den nationella transportinfrastrukturen och som en fullständigt grundläggande förutsättning för att hela landet ska leva. Förleds nu inte att tro att detta handlar om något slags nostalgi. Det är blodigt allvar för de vägsamfälligheter i norra som just nu har hamnat rejält i kläm efter att statliga har lagt om rutinerna för snöröjning. Det är blodigt allvar för de vägsamfälligheter som utgör vägen ut till industrin - skogsindustri, byggnadsindustri och annat - och som förväntas rusta till en högre bärighetsklass, BK4. Självklart måste denna reform och resurser för den omfatta också den största delen av det svenska vägnätet, de tusentals mest kapillära milen i det svenska vägsystemet - vägsamfälligheterna. och allianspartierna konstaterar att regeringen i denna budget aviserar två skatteförslag som är direkt skadliga för landets tillväxt. Det handlar dels om en kilometerskatt som beskattar vägtransporter och avstånd, dels om en skatt på flygresandet. Flygskatten motiveras av klimatskäl, men klimateffekten av denna skatt på avstånd är - till och med enligt utredarna själva - mycket begränsad. Det är närmast obegripligt att inte regeringen i stället, som och andra, föreslår ökad inblandning av biobränsle i flygbränslet. Dessutom finns det fler åtgärder. Flygskatten har smugits in i detta budgetförslag och avses träda i kraft från . På några fullständigt obegripliga rader i budgeten beskrivs hur effekten av densamma ska mildras i norra . Kilometerskatten stoppades tillfälligt tack vare kraftfullt opinionsarbete. Den stoppades utredningen skulle presenteras , men internt på rullar arbetet på och någonting - vem vet vad - ska presenteras . Kollegan och ledamoten från Socialdemokraterna nämnde regeringens it-strategi. Den är vackert skriven, och i stora stycken ställer sig - liksom, som vi uppfattar det, de flesta - bakom den. Men verkligheten är någonting annat. Vi nås nu om varningsrop från de byalag och företag som lägger sin tid och sina pengar på att rulla ut fiber i . Vi möts av varningsrop om hur statens egen sega administration när det gäller nödvändiga tillstånd för att lägga fiber längs vägarna gör att arbetet drar ut på ett sådant sätt att tiotusentals hushålls uppkoppling riskeras. På grund av förseningarna riskerar man dessutom att bli återbetalningsskyldig för de futtiga statsbidrag samma stat har beviljat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi vet alla att den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta, bo och leva i hela landet. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet.