bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — Avsnittet om konkurrenskraft behandlar frågor om den inre marknadens utveckling, fri rörlighet för varor, immaterialrätt, närings- och konsumentpolitik, forskning och innovation, europeisk rymdpolitik och sammanhållningspolitik. I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 41 anför m.fl. bl.a. att konkurrenskraftsåtgärder ska vara reella tillväxtåtgärder. I samma motion yrkande 42 anförs att strukturreformer inte ska vara kostnadsdrivande. Vidare anförs i yrkande 43 bl.a. att fokus ska ligga på åtgärdernas inverkan på EU:s konkurrenskraft i den globala konkurrensen. anför i yrkande 45 att den ska förbli ett mellanstatligt samarbete. I yrkande 46 anförs att inte bör delta i sammanhållningspolitiken. Vidare anförs i yrkande 47 att man enbart i nödvändiga fall ska genomföra ERTMS (). Motionärerna anför i yrkande 48 att regeringen ska verka i EU för att avskaffa ERTMS. I yrkande 49 anförs att regeringen ska verka i EU för att avskaffa järnvägspaketet. anför i yrkande 50 att yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten inte ska bestämmas på EU-nivå. I yrkande 51 anförs att regeringen ska verka i EU för att frekvenstilldelningen ska fortsätta att ligga på nationell nivå. Vidare anförs i yrkande 52 att organet för regleringsmyndigheter inte ska införas. Motionärerna anför i yrkande 53 att EU inte ska besluta om offentligt wifi. konstaterar att rymdsamarbete är ett delat ansvar mellan EU och . är en mellanstatlig internationell organisation med 22 medlemsländer, till stor del samma krets som EU:s medlemsstater. ESA:s syfte är att främja vetenskapligt och teknologiskt rymdsamarbete i genom att utarbeta och genomföra en långsiktig europeisk rymdpolitik, ta fram europeiska program, samordna medlemsländernas rymdprogram och utarbeta en industripolicy. Utskottet vill särskilt peka på att det sjunde rymdrådet, som består av EU:s och ESA:s rymdministrar, antog en resolution i samband med konkurrenskraftsrådets (KKR) möte . Resolutionen preciserade viktiga frågor i arbete med att utveckla den europeiska rymdverksamheten. Bland annat uppmanades EU och att tillsammans utveckla en övergripande rymdstrategi. Utskottet vill också påminna om att EU enligt artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska utveckla en europeisk rymdpolitik för att främja vetenskapliga och tekniska framsteg, industriell konkurrenskraft och för att genomföra unionens politik. Det anges även i fördraget att ett europeiskt rymdprogram kan utvecklas för att göra det möjligt att uppnå målen i fördraget. Mot bakgrund av ovanstående presenterade kommissionen ett meddelande om en rymdstrategi för (KOM(2016) 705). Utskottet vill lyfta fram att kommissionen i strategin anger att ett gott samarbete mellan EU och är en av hörnstenarna för framgång med att genomföra strategin, men att det också kommer att vara viktigt med samarbete med andra relevanta aktörer utöver medlemsstaterna, t.ex. den europeiska vädersatellitorganisationen (Eumetsat), industrin, forskare och användare. Utskottet har granskat kommissionens meddelande om en rymdstrategi för (utl. 2016/17:UbU13). I utlåtandet välkomnade utskottet kommissionens rymdstrategi och pekade på den stora vikten av att samarbetet mellan EU och blir effektivt trots olikheter i finansiering och hur de båda organisationerna arbetar. Utskottet ansåg även att det måste finnas ett europeiskt samarbete för att ska bevara sin ledande ställning på rymdområdet, öka sin närvaro på de internationella rymdmarknaderna och utnyttja rymdsektorns fördelar och möjligheter. Sammanfattningsvis vill utskottet vidhålla att det är av stor betydelse att samarbetet mellan EU och förblir effektivt för att länder ska kunna dra full nytta av verksamhet kopplad till rymden. Utskottet anser även att ett stärkt samarbete mellan EU och kan ha betydelse för båda organisationernas utveckling, som detta i sig inte innebär att införlivas i EU. Utskottet vill också framhålla att det inom ramen för den presenterade rymdstrategin för inte finns några förslag om att ska införlivas i EU. Utifrån det anförda föreslår utskottet att utrikesutskottet avstyrker motion 2016/17:3662 (SD) yrkande 46. (torde avse yrkande 45 om den .) delar regeringens uppfattning om att ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. Det är därför av stor vikt att och övriga medlemsstater fullföljer sina åtaganden i arbetet med att förverkliga en fullt fungerande inre marknad för transporter och då särskilt i fråga om det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. I sammanhanget vill utskottet också framföra att alla medlemsstater bör göra ansträngningar för att leva upp till de gemensamma bestämmelser som rör åkerinäringens transporter. I likhet med regeringen anser utskottet att de EU-åtgärder som vidtas inom politiken för informationssamhället ska bidra till goda förutsättningar för en väl fungerande inre marknad. De förväntas även bidra till en effektiv, robust och säker infrastruktur samt till ett stort utbud av kommunikationstjänster. När det gäller de aktuella motionsyrkandena vill utskottet påminna om att det redan har behandlat de frågor som tas upp, bl.a. i samband med subsidiaritetsprövningar och överläggningar med regeringen. Yrkandena om det europeiska signalsystemet ERTMS behandlade trafikutskottet i samband med kommissionens förslag om riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (KOM(2011) 650) , och utskottet bedömde då att förslaget inte stred mot subsidiaritetsprincipen. har utskottet även behandlat sakfrågan utförligt i flera betänkanden, senast i betänkande 2016/17:TU4 Infrastruktur för framtiden där utskottet tog ställning till flera motionsyrkanden om att införa ERTMS. riktade även ett tillkännagivande till regeringen om signalsystemet (rskr. 2016/17:101). I fråga om yrkande om järnvägspaketet vill utskottet påminna om att det subsidiaritetsprövade kommissionens förslag i det fjärde järnvägspaketet (KOM(2013) 27–31) . Utskottsmajoriteten gjorde i utlåtande /13:TU13 bedömningen att delar av kommissionens förslag var alltför långtgående och i stället borde hanteras på nationell nivå. Utlåtandet skickades till EU-institutionerna och för kännedom till regeringen. Utskottet har även haft överläggningar med regeringen under förhandlingarna om det fjärde järnvägspaketet, senast . Angående yrkandet om att erkänna yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart subsidiaritetsprövade utskottet kommissionens förslag (KOM(2016) 82) . Utskottsmajoriteten ansåg att förslaget var förenligt med subsidiaritets-principen. Med anledning av yrkande om frekvenstilldelning kan utskottet konstatera att det överensstämmer med de synpunkter som utskottet framförde i utlåtande /17:TU8 i samband med subsidiaritetsprövningen av kommissionens förslag om en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (KOM(2016) 590). Beträffande yrkande om regleringsmyndigheter kan utskottet påminna om att det subsidiaritetsprövade kommissionens förslag om att inrätta Organet för de europeiska regleringsmyndigheterna för elektronisk kommunikation, Berec (KOM(2016) 591). Utskottet gjorde bedömningen att förslaget var förenligt med subsidiaritetsprincipen. När det gäller yrkande om finansiering av offentligt wifi vill utskottet hänvisa till sin subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om främjande av internetkonnektivitet i lokala samhällen (KOM(2016) 589) och mer specifikt till vad som anfördes i utlåtande /17:TU7 med anledning av detta. I sedvanlig ordning skickades utlåtandet till EU-institutionerna och till regeringen för kännedom. Utskottet överlade även med regeringen om förslaget inför (rådet för transport-, telekommunikations- och energifrågor) . Utskottsmajoriteten anförde då att borde motsätta sig förslaget, vilket regeringen anger explicit i skrivelsen att den gjorde på TTE-rådsmötet . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det redan har behandlat de frågor som tas upp i de aktuella motionsyrkandena och anser därmed att något ytterligare initiativ inte är nödvändigt och att utrikesutskottet därför bör avstyrka kommittémotion 2016/17:3662 (SD) yrkandena 48–54. (torde avse yrkandena 47–53, som avhandlar frågor inom trafikutskottets beredningsområde). Den inre marknaden är en av EU:s största framgångar. har den skapat nya möjligheter för europeiska företag, gett konsumenterna fler valmöjligheter, ökat industrins konkurrenskraft och bidragit till att integrera europeiska företag i internationella värdekedjor. finns det alltjämt handelshinder och administrativa bördor som hindrar europeiska företag från att växa. I likhet med näringsutskottets yttrande 2016/17:NU3y om kommissionens arbetsprogram anser utskottet att en väl fungerande inre marknad är av avgörande betydelse när det gäller att stärka EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. Kommissionen bör dock särskilt arbeta för att redan överenskomna åtgärder ska genomföras på ett korrekt sätt i alla medlemsstater innan nya åtgärder beslutas. Utskottet stöder inriktningen på sammanhållningspolitiken i –2020 så som den presenterades i budgetpropositionen . Utskottet stöder regeringens mål att göra EU:s sammanhållningspolitik mer kostnadseffektiv och resultatorienterad. Utskottet instämmer med regeringen om att ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i utbildningsutskottets yttrande (2016/17:UbU7y) och trafikutskottets yttrande (2016/17:TU5y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3662 yrkandena 41–43 och 45–53. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till EU:s energipolitik samt till Nord Stream 2. Jämför reservationen 28 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s insatser inom energiområdet (s. 128–129). Liberalerna anför i motion 2016/17:1067 yrkande 2 och i motion 2016/17:1077 yrkande 4 att Nord Stream 2 ska stoppas. I kommittémotion 2016/17:2467 yrkande 1 anför m.fl. att bör agera för att stoppa Nord Stream 2. I samma motion yrkande 2 anförs att inte bör låta ryska få tillgång till hamn och hamn när de bygger Nord Stream 2. I kommittémotion 2016/17: 2768 yrkande 22 anförs bl.a. av m.fl. att energieffektivisering bör vara marknadsdriven snarare än reglerad. Sammanlänkningen av ländernas energisystem bör öka för att trygga energisäkerheten. Nord Stream bör inte genomföras. I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 44 framför m.fl. bl.a. kritik för att ökade produktionskostnader med anledning av den europeiska energipolitiken, osäkerhet kring kapacitet och leveranser samt snedvridande subventioner till förnybar elproduktion kommer att belasta den europeiska stålindustrins konkurrenskraft. Motionärerna framhåller i yrkande 54 bl.a. vikten av ett globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. I samma motion yrkande 55 anförs det om energiförsörjningstrygghet att det ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vidare anförs i yrkande 56 om energieffektiviseringsmål att medlemsländernas olikheter bör återspeglas på ett mer realistiskt sätt i de mål som sätts upp och att medlemsstaterna själva ska utforma styrmedel och åtgärder för att uppnå målen. Motionärerna anför i yrkande 57 att de är kritiska till kraven att medlemsstaterna ska öppna stödsystem för förnybar elproduktion i andra medlemsstater. på energiområdet vilar på tre pelare: miljömässig hållbarhet, konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU satt upp klimat- och energimål och klimatmål . Strategin för Energiunionen bygger på fem dimensioner: försörjningstrygghet, inre marknad, energieffektivitet, minskade klimatutsläpp samt forskning, innovation och konkurrenskraft. för EU:s klimat- och energipolitik sätter upp som mål att utsläppen av växthusgaser ska minska med , att andelen förnybar energi ska vara och att energieffektiviseringen ska öka med till 2040. Det långsiktiga klimatpolitiska målet innebär 80–lägre växthusgasutsläpp jämfört med . Enligt betänkande 2016/17: NU14 ska svensk energipolitik skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Liksom regeringen anser utskottet att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. En långsiktigt hållbar och trygg energiförsörjning uppnås bäst genom satsningar på långsiktig energieffektivisering och en större tillgång på förnybar energi. Detta är också viktiga delar i kampen mot klimatutmaningarna, där EU bör inta en ledarroll globalt. När det gäller utmaningarna för stålindustrin instämmer utskottet i regeringens bedömning om vikten av att värna frihandelns principer. I likhet med vad näringsutskottet anför i betänkande 2016/17:NU14 anser utskottet att på många sätt kan ses som ett föregångsland på det energipolitiska området. Mot denna bakgrund bör regeringen agera så kraftfullt som det bara är möjligt för att få genomslag för svenska prioriteringar i EU:s energipolitiska arbete inklusive det arbete som bedrivs inom ramen för energiunionen. Det gagnar inte bara EU och dess medlemsstater utan ökar även förutsättningarna för att nå övergripande energi- och klimatpolitiska målsättningar. Försörjningstrygghet och energipolitikens säkerhetspolitiska dimensioner är faktorer som alltid måste vara en del av detta arbete, vilket också inkluderar EU:s förhållningssätt till agerande på det energipolitiska området. Utskottet anser att EU:s energipolitik bör utformas utifrån ett helhetsperspektiv och beakta ländernas olikheter och förutsättningar såväl när det gäller styrmedel som energisystem. Utskottet stöder att regeringen kommer att verka för att medlemsstaterna själva måste få utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder för att bidra till EU:s måluppfyllelse. Utskottet stöder översyn av EU-lagstiftningen om elmarknadsdesign på ett övergripande plan eftersom den syftar till att stödja övergången till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och att möjliggöra en integration av en högre andel av förnybar energi. En väl fungerande elmarknad ger incitament till investeringar, bidrar till ökad försörjningstrygghet och bidrar till att på ett kostnadseffektivt sätt nå EU:s energi- och klimatmål. Utskottet ser positivt på kommissionens ansats att stöd till förnybar elproduktion ska utformas på ett sätt som minimerar onödig påverkan på elmarknaden. Utskottet noterar att det enligt regeringens bedömning inte finns några folkrättsliga förutsättningar att stoppa Nord Stream 2 så länge Nord Stream 2 uppfyller de miljökrav som kan ställas. Utskottet anser dock att projektet också måste vara i överensstämmelse med och de energipolitiska målsättningarna inom energiunionen. I brev från EU-kommissionärerna Šefčovič och till den danske energiministern och den svenske energiministern bekräftade bl.a. att Nord Stream 2 enligt deras bedömning inte är i linje med energiunionens politiska målsättningar eftersom projektet inte ger tillgång till en ny försörjningskälla. Därtill tillåter projektet en enskild leverantör att ytterligare stärka sin ställning på den europeiska gasmarknaden, och det kan leda till en koncentration av försörjningsvägar. EU:s energirättsliga lagstiftning omfattar endast den del av Nord Stream 2 som går på land. När det gäller den del av Nord Stream 2 som löper under havet, var det bedömning att en särskild rättslig regim behövde etableras och att en sådan rättslig regim borde inkludera EU:s energirättsliga grundprinciper. informerade vidare att den inlett en dialog med de berörda tyska myndigheterna. När det gäller det planerade logistikstödet i hamn i samband med byggandet av Nord Stream 2 är det regeringens helhetsbedömning att det kan hanteras på ett tillfredsställande sätt genom att berörda myndigheter i samverkan vidtar säkerhetshöjande åtgärder. instämmer i den bedömning som försvarsutskottet gör i betänkande 2016/17:FöU5 om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. I detta betänkande ser försvarsutskottet, mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget, med oro på de begränsningar som finns när det gäller statens möjligheter att värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Utskottet anser att samhällsviktig infrastruktur, som är av avgörande betydelse i det avseendet, måste kunna skyddas. är den kommunala självstyrelsen en central del i det svenska statsskicket och en av grunderna för det fria folkstyret. Dessutom är egendomsskyddet och näringsfriheten delar av de grundläggande fri- och rättigheter som regeringsformen skyddar. Därutöver anförde utskottet att regeringen skyndsamt bör återkomma till med en redovisning av hur regeringen avser att lösa frågan fram till dess att förslag om permanenta lösningar kan presenteras för . På försvarsutskottets initiativ i samband med ovanstående betänkande tillkännagav för regeringen som sin mening vad utskottet anförde om statens möjligheter att skydda totalförsvarsintressen. Regeringen beslutade att låta en parlamentarisk kommitté se över vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. Den parlamentariska kommittén ska delredovisa och slutföra sitt arbete till . Avslutningsvis vill utrikesutskottet understryka vikten av att såväl EU som regeringen beaktar de säkerhetspolitiska dimensionerna av Nord Stream 2 i sitt agerande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:1067 yrkande 2, motion 2016/17:1077 yrkande 4, motion 2016/17:2467 yrkandena 1 och 2, motion 2016/17:2768 yrkande 22, och motion 2016/17:3662 yrkandena 44 och 54–57. Jordbruk, fiske och miljöfrågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till bl.a. jordbruk, fiske, djurskydd, utsläppsminskningar samt kemikalier och avfall inom EU. Jämför reservationen 29 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse om jordbruk, fiske, livsmedel, skogsbruk, horisontella frågor samt om klimat och luft (s. 129–140). I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 58 anför m.fl. om EU:s gemensamma jordbrukspolitik bl.a. att regeringen ska verka för att åternationalisera jordbrukspolitiken. I samma motion yrkande 59 anförs att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå. Vidare i yrkande 60 anförs bl.a. att ska verka för ett högre djurskydd genom striktare gemensamma regler vid transporter samt att medlemsstaterna gemensamt ska motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Motionärerna anför i yrkande 61 att regeringen ska verka för att återtar beslutsmakten över skogsbruk och viltvård. anför i yrkande 62 bl.a. att i det osäkra läget för inte ska stödja EU-ambitioner att gå längre än redan beslutade utsläppsminskningar på EU-nivå. I yrkande 63 anförs att frågor om kemikalier och avfall ska avgöras på nationell nivå. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att som EU-medlem deltar fullt ut i den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken. Utskottet kan konstatera att den svenska jordbrukssektorn i allt högre grad verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad och att EU är en handelspartner av avgörande och växande betydelse. När det gäller den gemensamma fiskeripolitiken är det utskottets mening att gemensamma resurser, såsom fisk, bäst nyttjas och bevaras utifrån ett gemensamt regelverk. Utskottet påminner i sammanhanget om den gemensamma fiskeripolitikens framgång med att förbättra den biologiska statusen för flera bestånd i hav. Utskottet påminner också om att åtgärder vidtas för att stärka efterlevnaden av de EU-gemensamma reglerna på området, bl.a. de som gäller fiskerikontrollen. I fråga om skogspolitiken konstaterar utskottet att det i unionsrätten inte finns någon specifik rättslig grund för sådana frågor. är skogsnäringen ofrånkomligen påverkad av internationella klimat- och miljömål. Utskottet förutsätter att regeringen även i fortsättningen slår vakt om den nationella beslutanderätten över skogsfrågor med stor beslutsamhet. I fråga om EU-samarbetet inom djurskyddsfrågor noterar utskottet med tillfredsställelse att regeringen aktivt verkat för att flera viktiga framsteg togs , inte minst den nya djurhälsolagen och lanseringen av en EU-gemensam djurskyddsplattform. Inte desto mindre anförde utskottet i betänkande 2016/17:MJU12 att alltför många problem kvarstår för att ska sänka sin ambitionsnivå och att utskottet därför förutsätter att regeringens arbete för ett högre djurskydd inom unionen fortskrider med samma intensitet som . Även när det gäller det miljöpolitiska arbetet inom EU ser utskottet tydliga fördelar med ett fortsatt samarbete, inte minst när det kommer till klimat-politiken. Liksom regeringen påpekar i sin skrivelse anser utskottet att EU är en drivande kraft i det globala klimatarbetet, och utskottet anser att en handlingskraftig och sammanhållen politik inom unionen är av avgörande betydelse i den framtida efterlevnaden av . Ett ytterligare exempel på värdet av EU-samarbetet är den gemensamma kemikaliepolitiken. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att den gemensamma kemikalie-politiken har en positiv kraft i och med att bestämmelserna får genomslag i 28 länder och på en marknad med över 500 miljoner konsumenter. Det är också positivt att länder och enskilda tillverkare utanför EU ofta anpassar sina regelverk och riktlinjer till EU:s. I sammanhanget påminner utskottet om att EU-lagstiftningens genomslag är beroende av att medlemsstaterna ställer resurser till förfogande. Till följd av det som anförts ovan konstaterar utskottet att de förslag som tas upp i de aktuella motionsyrkandena inte bör leda till någon åtgärd från sida. Miljö- och jordbruksutskottet anser därmed att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2016/17:3662 (SD) yrkandena 59–63 och 65. (Miljö- och jordbruksutskottet torde avse yrkandena 58–63, som avser frågor inom utskottets beredningsområde. Ett tidigare yrkande inom motion 2016/17:3662, som då hade nummer 64, har dragits tillbaka av .) När det gäller området jordbruk, fiske och livsmedel har nämndens ledamöter behandlat förslaget till kommissionen från , , och om att inrätta en EU-plattform för djurskydd. Regeringen fick stöd i linje. På miljö- och klimatområdet behandlade nämnden bl.a. EU:s ratificering av . Vid nämndens samråd inför det extrainsatta miljörådet fick regeringen stöd för sin ståndpunkt om att anta beslut om EU:s ratificering av . Vidare har nämnden behandlat kommissionens förslag om ett reviderat system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Vid båda tillfällena fanns det stöd för regeringens ståndpunkt. Flera partier lämnade dock, vid ett eller båda tillfällena, oliklydande avvikande meningar. Frågor som var föremål för diskussion handlade bl.a. om reduktionsfaktorn och marknadsstabiliseringsmekanismer. Nämnden har även behandlat kommissionens förslag till förordning om an-svarsfördelning mellan medlemsländerna för utsläppsminskningar (ESR) och förslag till förordning som inkluderar utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) inom ramen för klimat- och energipolitiken .