bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — I detta sammanhang vill utskottet även lyfta fram vikten av den behovsmotiverade forskningen och anser i likhet med regeringen att denna är en viktig del av forskningen. För en konkurrenskraftig livsmedelskedja krävs också forskning om och utveckling av framtida livsmedel. Utskottet ser fram emot utvärdering av jordbrukets och livsmedelssektorns innovationssystem som kommer att utgöra ett värdefullt underlag för framtida åtgärder. I regeringens forskningspolitiska proposition finns satsningar på både samverkansprogram och strategiska innovationsområden som har bäring på en konkurrenskraftig livsmedelskedja. Utskottet noterar att samverkan mellan företag, universitet och myndigheter och en stärkt innovationskedja från forskning till genomförda lösningar är centralt i detta arbete. Utskottet föreslår att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkandena 5 och 6, 2016/17:2446 (SD) yrkandena 11 och 16 samt 2016/17:3618 (C) yrkandena 80, 82 och 83 med det anförda och i avvaktan på resultatet av pågående arbete lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller mobilitet mellan akademin och näringslivet delar utskottet regeringens syn att mobilitet borde vara en prioriterad strategisk fråga för universitet och högskolor. I likhet med utbildningsutskottet anser utskottet att lärosätena har ett stort ansvar att främja mobilitet vid rekrytering och meritering. Vidare är det positivt att regeringen avser att regelbundet följa upp bl.a. mobiliteten i högskolan. Mot bakgrund av ovanstående och aviserat uppdrag avstyrker utskottet motion 2016/17:3618 (C) yrkande 85. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en arbetsgivar- och ledarutbildning för företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen, om kompetensförsörjning för de gröna näringarna, om ungdomars val av lantbruksyrket, om att bevara den öppna arbetskraftsinvandringen, om att använda mat som pedagogiskt verktyg i skolan, om att inrätta branschskolor samt om studie- och yrkesvägledare. Jämför reservation 74 (M), 75 (SD) och 76 (C). Regeringen bedömer att rådgivning och kompetensutveckling behöver utvecklas i takt med behoven i företagen för att stärka företagens konkurrenskraft och bidra till en långsiktigt hållbar produktion. Insatserna för rådgivning och kompetensutveckling är viktiga för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Kompetensutveckling i företagsledning blir allt viktigare i takt med att företagens storlek ökar. Fortlöpande kompetensutveckling är betydelsefull för att upprätthålla och öka tillväxten inom livsmedelskedjan. Regeringen anser därför att det finns potential att öka produktiviteteten genom ökad kompetens och fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap. Regeringen anser, liksom , att rådgivningen är en viktig länk i kunskapskedjan och att den spelar en nyckelroll som brobyggare mellan universitet och högskolor och praktik. Regeringen delar utredningens bedömning och anser att det är angeläget att rådgivningen utvecklas i takt med företagens behov för att kunna tillgodose de nya kraven inom sektorn, som t.ex. ökade krav på lönsamhet, produktivitet och hållbara produktionsmetoder. Regeringen anser att branschen har ett stort ansvar för att erbjuda den rådgivning som företagen efterfrågar. Medel för kompetensutveckling finns inom landsbygdsprogrammet som därför kan vara ett verktyg för att utveckla rådgivarkompetensen. Regeringen instämmer i utredningens förslag om att stärka konkurrenskraften genom att prioritera kompetensutveckling och rådgivning och anser att de områden som särskilt behöver utvecklas bör fastställas i samarbete med rådgivningsorganisationer och näringen. För att få bäst effekt bör även organisationerna och näringen avsätta resurser för att utveckla rådgivarkompetensen. Med anledning av de behov av kompetensutveckling som sektorn står inför gör regeringen bedömningen att insatserna för rådgivning och kompetensutveckling är viktiga för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. När det gäller utbildning anser regeringen att relevanta utbildningsanordnare även fortsättningsvis bör följa utvecklingen i livsmedelssektorn och eftersträva att möta de kompetensbehov som finns inom området. Att det finns attraktiva utbildningar på alla nivåer och med inriktningar som motsvarar behoven i livsmedelskedjan är en strategisk fråga för företagens konkurrenskraft och hållbara utveckling. Utbildning för en livsmedelssektor med framtidstro, som är attraktiv att arbeta inom, bör attrahera ungdomar och vuxna som funderar på att byta yrke. Detta gäller såväl utbildning på gymnasienivå som utbildning på yrkeshögskole- och högskolenivå. Regeringen har vidtagit ett antal olika åtgärder som förhoppningsvis kommer att bidra till att förbättra kompetensförsörjningen, bl.a. i livsmedelskedjan. Man håller bl.a. på att se över fler vägar in i yrken i vuxen ålder och underlätta för vuxna att byta yrke, och man har tillfört ytterligare resurser såväl för yrkeshögskola som för yrkesvux och infört s.k. snabbspår och särskilda utbildningar inom Svenska för invandrare (SFI) kombinerat med yrkessvenska och praktik. Regeringens utbyggnad av som aviserades i budgetpropositionen är ett annat viktigt instrument (Tillväxtvärk, rapport från Besöksnäringens forsknings- och utvecklingsfond ). Regeringen anser att information om de möjligheter som livsmedelskedjan innebär för sysselsättningen inom olika områden i samhället behöver utvecklas. Samordningen mellan utbildningsanordnare och respektive bransch behöver också utvecklas för att skapa attraktiva utbildningar. utbildningar ska svara mot ett verkligt behov på arbetsmarknaden och drivas i nära samarbete med arbetslivet. Högre utbildning har stor betydelse för innovationsarbetet i företag, vilket konstateras av bl.a. . Lantbrukets omstrukturering mot större enheter och mer kunskapsintensiva verksamheter ställer andra krav på utbildning och rådgivning . För att möta dessa behov pågår en översyn av såväl agronomprogrammet som hortonomprogrammet inom (). I fråga om gymnasieskolan ska utbildningen utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och en bas för rekrytering till högskolesektorn. För att möta behoven i sektorn och bidra till livsmedelskedjans konkurrenskraft och hållbara utveckling anser regeringen att det behöver finnas attraktiva utbildningar på alla nivåer och att det är viktigt att livsmedelskedjan förmår vara en attraktiv sektor att arbeta i. Att möta kompetensbehovet i samhället är ett viktigt generellt mål för utbildningssystemet. Regeringen vill betona vikten av att relevanta utbildningsanordnare på olika nivåer noga följer utvecklingen i livsmedelssektorn och strävar efter att möta de kompetensbehov som finns inom området. När det gäller skolan och hur livsmedel kan integreras i undervisningen anförs i propositionen att skolan och skolmåltiderna är en unik möjlighet som bör utnyttjas i större utsträckning. Det är viktigt att skolhuvudmännen tar sitt ansvar när det gäller kunskap om livsmedel, livsmedelsproduktion och hälsa hos barn och unga, inte minst genom att utnyttja en befintlig resurs som skolmåltiderna. Konsumenter med kunskap har större möjlighet att göra medvetna val. Grundläggande kunskap om måltiden och matens betydelse, fysiologiskt, sociologiskt och kulturellt, samt hur maten produceras bör därför ges i förskolan och i skolans olika stadier. Ett utvecklat samarbete med lokala livsmedelsaktörer kan stödja en sådan utveckling. En höjd kunskapsnivå om livsmedelsproduktion, mat- och måltider kan leda till tryggare och mer kvalitetsmedvetna konsumenter och bättre matvanor. Regeringen anser därför att kunskapsnivån hos både barn och unga när det gäller mat och måltider bör höjas. nationella kompetenscenter för måltider i vård, skola och omsorg har till uppgift att utveckla de offentliga måltiderna. Arbetet syftar till att måltiden ska vara näringsriktig och säker, god och trivsam och att den ska vara hållbar och integrerad. Att måltiden är integrerad innebär att den tas till vara som en resurs i verksamheten, t.ex. att måltider i förskola och skola främjar kunskapen om mat hos morgondagens konsumenter. Kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 25 framhåller vikten av att värna de gröna näringarnas kompetensförsörjning genom att bevara den öppna arbetskraftsinvandringen. I motionen anförs att regeringen har aviserat att man ämnar göra om reglerna för arbetskraftsinvandring så att det blir svårare för utländska arbetare att få enkla jobb i . Motionärerna ser med oro på detta och anser att arbetsgivarna själva bäst avgör vilken kompetens de behöver i sina företag. I yrkande 63 anförs att mat i högre grad bör användas som pedagogiskt verktyg i skolan. Preferenserna för den mat vi väljer att äta sätts i tidig ålder, men kunskapen bland våra skolbarn om vad som är bra för kroppen och hälsan och hur vår konsumtion påverkar miljön och klimatet är fortfarande låg. Med ökande fetma och folkhälsosjukdomar som följd är det samhällsekonomiskt viktigt att öka kunskapen bland konsumenter . Läran om maten kan enligt motionärerna inkluderas inte enbart i hemkunskapen utan användas som ett pedagogiskt verktyg även i ämnen som naturvetenskap, matematik och samhällskunskap. För att tillgodose vissa smala branschers skriande behov av kompetent arbetskraft vill motionärerna i yrkande 84 att man ser över möjligheterna att inrätta branschskolor. Dessa ska utformas i nära samverkan med arbetsmarknaden och samla olika yrkesutbildningar under ett och samma tak. Motionärerna framhåller i yrkande 86 att man i högre grad bör använda studie- och yrkesvägledarna som en länk mellan skolan och arbetslivet. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk och gymnasieskola utan vara integrerade i hela skolans verksamhet. Entreprenörskap, företagande och praktik måste bli en röd tråd under skolans alla år, inte bara som en liten begränsad del i vissa årskurser. Enligt motionen bör detta göras i nära samverkan med det lokala näringslivet och ytterligare aktörer. Enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 14 är det viktigt att säkerställa kompetensförsörjningen för de gröna näringarna och att anpassa utbildningarna mer efter näringens behov, särskilt i fråga om bristyrken. Genom anpassade utbildningar för ändamålet, på både gymnasie- och högskolenivå, kan det skapas goda förutsättningar för framgångsrika företag och tillgång till kompetent arbetskraft. I kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 3 framhålls att man bör se över möjligheterna för en arbetsgivar- och ledarutbildning för företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. har föreslagit en sådan utbildning, och motionärerna anser att det är ett rimligt förslag och att möjligheterna att genomföra det inom befintliga strukturer bör ses över. Motion 2016/17: 1176 av (C) framhåller att regeringen bör medverka till att det tas fram riktlinjer för att intressera fler ungdomar att välja lantbruksyrket. För att intressera ungdomar måste t.ex. Arbetsförmedlingen och skolornas yrkesvägledare informera om de utbildningsprogram som finns inom de gröna näringarna, och skolorna måste vara mer aktiva för att finna praoplatser inom jordbruket. Av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin framgår att åtgärder inom området rådgivning och kompetensutveckling bl.a. kommer att riktas in på kompetensutveckling för nya behov hos dels större företag, dels företag som diversifierar för ökad produktivitet och konkurrenskraft. beslutade regeringen att ge SLU:s för företagsledning i i uppdrag att stärka kompetensutvecklingen i företagsledning. Regeringen anför att komplexiteten i att leda moderna jordbruksföretag ökar, och därigenom blir också kompetensutvecklingen allt viktigare i takt med att villkoren för företagen ändras. Det finns en stor potential i att öka produktiviteten i det svenska jordbruket. Uppdraget löper och tilldelas för genomförandet. När det gäller arbetskraftsinvandring har socialförsäkringsutskottet behandlat denna fråga i betänkande 2016/17:SfU17 Arbetskraftsinvandring. Utskottet anför bl.a. följande i betänkandet: Ökade möjligheter till arbetskraftsinvandring, som ett komplement till åtgärder för att ta till vara arbetskraft, kommer att ha stor betydelse för förmåga att möta denna utmaning. råder det brist på arbetskraft inom flera yrken och sektorer på arbetsmarknaden. Om ska stå sig i den internationella konkurrensen om arbetskraft behövs enligt utskottets mening ett öppet och flexibelt regelverk men med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. Utskottet kan konstatera att arbetskraftsinvandringen fortsätter att ligga på en hög nivå och ser positivt på detta. Arbetskraftsinvandringen vitaliserar arbetsmarknaden och ekonomin samt tillför kunskap och erfarenhet till . konstaterar att har ett generöst system för arbetskraftsinvandring, och att systemet bör vara generöst som det balanseras mot rådande ordning med en reglerad invandring. Justitie- och migrationsminister anförde vid debatten om interpellation 2016/17:368 Arbetskraftsinvandring att något arbete med att återinföra arbetsmarknadsprövningar inte pågår inom . Vidare anförde han att dagens regelverk har visat sig ha stora brister och måste förändras. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder när det gäller både effektivare kontroller och kortare handläggningstider. behöver ett system för arbetskraftsinvandring som möter de behov som finns av att rekrytera kompetens utomlands. ska även vara ett attraktivt land för innovativa och kunskapsintensiva företag. Ett välfungerande regelverk är ett av många instrument som kan bidra till en positiv utveckling i detta avseende. har yttrat sig över propositionen (yttr. 2016/17:UbU6y). När det gäller frågan om att integrera läran om mat i skolundervisningen hänvisar utbildningsutskottet bl.a. till att regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa som är relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Förslagen presenterades av myndigheterna (Förslag till åtgärder för ett stärkt, långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet, och ) och innefattar bl.a. offentlig styrning för att främja hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet och höja kompetensen inom skolan och hälso- och sjukvården. har även tagit fram undervisningsmaterialet Hej skolmat! för att underlätta för skolan att ta till vara skolmåltiden i undervisningen. består av pedagogiska övningar där skolmåltiden utgör själva läromedlet. Övningarna är uppdelade i tre olika teman: hälsa, maten i våra liv och miljö. Skolmåltiden är en del av utbildningen, och med de här övningarna vill ge skolan verktyg för att göra skolmåltiden till mer än bara en lucka i schemat. Måltiden är en arena där många av skolans ämnen samspelar i praktiken, vilket kan bidra till ett ämnesövergripande arbetssätt. Måltiden kan också vara en viktig del i skolans värdegrundsarbete. har även gett ut ytterligare ett antal skrifter om skolmaten och hur den kan utvecklas till en resurs i utbildningen. När det gäller branschskolor har denna fråga behandlats av utbildningsutskottet i betänkande 2016/17:UbU12 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen med följande innehåll: Utskottet konstaterar vidare att det finns flera yrken där det råder brist på arbetskraft. Matchningen på arbetsmarknaden kan också vara ett problem. Därtill kommer att studenterna i vissa fall i alltför liten utsträckning väljer en utbildning som leder till ett arbete. kan det finnas en risk att en låg kompetensförsörjning försvagar . Mot denna bakgrund menar utskottet att dialogen mellan arbetsgivare och lärosäten behöver stärkas. Utskottet anser att regeringen därför bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. biföll utskottets förslag till beslut (rskr. 2016/17:208). Regeringen överlämnade en proposition till som innehåller förslag till en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor). Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning efter . Propositionen bereds av utbildningsutskottet, och justering av betänkandet 2016/17:UbU21 En försöksverksamhet med branschskolor är planerad till . När det gäller studie- och yrkesvägledare framgår av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16) att regeringen beräknat totalt för perioden 2013−2016 (varav ) för fortbildning av främst studie- och yrkesvägledare. ska genomföra fortbildningsinsatser som inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Fortbildningen ska vidare främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta sådan vägledning inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. har redovisat de insatser som genomförts. Verket har upphandlat fem olika högskolekurser för studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare. Vidare har ett stödmaterial för lärare i utarbetats. Materialet syftar till att stödja och stimulera arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i undervisningen och utgår från kursplanernas centrala innehåll. har tillsammans med Arbetsförmedlingen tagit fram ett utbildningspaket för lärare och studie- och yrkesvägledare, i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång. Vidare framgår av regleringsbrev att verket ska genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . Både (SOU 2015:97) och utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro i sitt slutbetänkande (SOU 2016:94) har föreslagit att en utredning borde få i uppdrag att se över studie- och yrkesvägledningen i skolan. Enligt information från () bereds direktiv till en utredning om studie- och yrkesvägledning. föreslog ett tillkännagivande till regeringen i betänkande 2016/17:UbU18 Skolväsendet – lärare och elever om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning av god kvalitet eftersom väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval och bidrar till att fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Vägledning är också viktigt för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. För att barn och unga ska kunna göra väl underbyggda val behöver de ofta stöd. Det är därför vitalt att studie- och yrkesvägledningen i skolan genomförs på ett professionellt sätt, vilar på vetenskaplig grund och ger eleverna alla nödvändiga förutsättningar för att göra väl övervägda val. Mycket av den information och hjälp som studie- och yrkesvägledarna tillhandahåller handlar om att reda ut behörighetsfrågor och redogöra för antagningsprocesser samt att lotsa eleverna rätt i utbildningssystemet. Detta är en mycket viktig och värdefull resurs men som borde kunna erbjudas via en nationell digital studie- och yrkesvägledningsplattform. På detta sätt kan elever och föräldrar enklare få hjälp att söka reda på fakta om olika utbildningsvägar som tid frigörs så att studie- och yrkesvägledarna kan fokusera mer på kvalitativa och vägledande samtal. De yngre barnens undervisning innehåller i högre grad studie- och yrkesorienterande inslag, såsom att i undervisningen prata om olika yrken och besöka arbetsplatser, men detta avtar i de högre årskurserna. Då isoleras de studie- och yrkesorienterade inslagen till att främst handla om språk- och gymnasieval. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig roll. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk, gymnasieskola och högre utbildning utan vara integrerade i skolans hela verksamhet. Mot ovanstående bakgrund föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:251). Utskottet instämmer med regeringen i att rådgivning och kompetensutveckling är viktiga verktyg för att stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. Ökad kompetens och fokus på produktionsprocesser, marknad, företagsledning och entreprenörskap är viktiga verktyg för att öka produktiviteten. Det är därför positivt att regeringen har beslutat att ge SLU:s för företagsledning i i uppdrag att stärka kompetensutvecklingen i företagsledning. Med anledning av uppdraget kan motion 2016/17:3173 (M) yrkande 3 i allt väsentligt anses vara tillgodosedd. Utskottet delar regeringens bedömning att utbildningsanordnare även fortsättningsvis bör följa utvecklingen i livsmedelssektorn och eftersträva att möta de kompetensbehov som finns inom området. Det pågår många olika processer med att säkerställa kompetensförsörjningen i , även för de gröna näringarna. Att möta kompetensbehovet i samhället är ett viktigt generellt mål för utbildningssystemet. Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkande 14 och 2016/17:1176 (C) lämnas utan åtgärd. Utskottet anser att den öppna arbetskraftsinvandringen är ett viktigt verktyg för att säkerställa kompetensförsörjningen för svenska företag. Regeringen har anfört att det inte pågår något arbete med att återinföra arbetsmarknadsprövningar utan snarare att det pågår arbete med att göra effektivare kontroller och förkorta handläggningstider. Utskottet anser därför att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 25 kan avstyrkas med det anförda. Skolan spelar en viktig roll när det gäller kunskap om livsmedel, var den kommer ifrån och hälsoaspekten. Det är därför positivt att regeringen i livsmedelsstrategin lyfter att skolan och skolmåltiden ska ses som en resurs och att den bör utnyttjas i ännu högre utsträckning i undervisningen. Utskottet anser, precis som regeringen, att konsumenter genom kunskap kan göra medvetna val och att det därför är viktigt att kunskapsnivåerna hos både barn och unga när det gäller mat och måltider höjs. Vidare noterar utskottet att gör många insatser på området med att integrera mat och måltiden i skolundervisningen. Utskottet anser att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 63 kan avstyrkas med det anförda. har tillkännagett för regeringen att de bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningarnas innehåll och dimensionering. Vidare överlämnade regeringen en proposition till som innehåller ett förslag till en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor. I avvaktan på pågående arbete kan motion 2016/17:3618 (C) yrkande 84 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att det pågår ett omfattande arbete med att stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan.