bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — Med den europeiska planeringsterminen finns det nu även en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken, och terminen bidrar till att öka kraven på EU-ländernas budgetdisciplin. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen, när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Med hänvisning till denna ståndpunkt anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2016/17:3662 yrkande 5 om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. Den finansiella och ekonomiska krisen visade tydligt att den svenska ekonomin är starkt beroende av utvecklingen i euroområdet. För del är det också av stor vikt att den inre marknaden utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet framhöll i sitt yttrande om EU:s arbetsprogram att det är angeläget att kapitalmarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster integreras ytterligare. Utskottet har även tidigare framhållit betydelsen av finansiell stabilitet i EU:s omvärld. Det ligger i både och EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. Med anledning av detta anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 28 i motion 2016/17:3662 om att regeringen ska verka för att dra in utbetalningar för makrofinansiellt stöd till icke-EU-medlemmar. När det gäller EU:s budget ställer sig utskottet bakom de principer och utgångspunkter som regeringen vid tidigare tillfällen ansett ska vara styrande för budgeten – subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. kommer halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen att beslutas, och ett förslag till flerårig budgetram efter 2020, inklusive ett system för inkomster till budgeten, ska presenteras. Den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i . Utskottet framhöll i sitt yttrande om kommissionens arbetsprogram att halvtidsöversynen av den gällande budgetramen bör fokusera på hur budgeten uppnår önskade resultat och på ett effektivare och förenklat genomförande. Utgiftstaken ska respekteras och de totala utgifterna hållas tillbaka. Det betyder att eventuellt ökade utgifter på ett område ska finansieras genom neddragningar på ett annat. I de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram ser utskottet ett tillfälle till ytterligare modernisering av EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. Utskottet befarar att konsekvenserna av utträde ur EU kan komma att utgöra ett betydande inslag i förhandlingarna. Utskottets preliminära utgångspunkt är att en minskning av antalet medlemsstater bör innebära en minskning av budgeten och att det även framöver kommer att finnas behov av att jämna ut skillnader mellan medlemsstaternas avgifter till budgeten för att undvika oproportionerligt stora nettobidrag. Utskottet vill i detta sammanhang betona betydelsen av att regeringen bevakar utträde ur EU och informerar utskottet om utvecklingen på området. Med anledning av detta anser finansutskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkandena 4, 7 och 8 i motion 2016/17:3662 (SD) som rör frågor om EU:s budget samt avgifter till EU. Utskottet har vid tidigare tillfällen framhållit att kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. Revisionsrätten bör få ökade möjligheter att bedriva effektivitetsrevision för att bedöma om olika utgiftsprogram är ändamålsenligt utformade för att uppnå de politiska målen. Transparens, enkelhet och tydlig ansvarsfördelning bör vara vägledande i utformningen av budgeten och enskilda utgiftsprogram. Med anledning av detta anser utskottet att utrikesutskottet bör avstyrka yrkande 9 i motion 2016/17:3662 (SD) om att regeringen bör verka för att den fastställda felmarginalen för EU:s budget följs. Inom ramen för allmänna rådet (horisontella frågor) nådde rådet en principöverenskommelse om översynen av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020, och regeringen samrådde med nämnden vid ett telefonsammanträde . Det fanns majoritet för regeringens ståndpunkt efter en ingående diskussion om bl.a. budgetrestriktivitet. Regeringen förtydligade sin ståndpunkt i fråga om den svenska medlemsavgiften. Regeringen samrådde ett antal gånger med nämnden om kommissionens paket om bekämpning av skatteflykt. Kommissionen presenterade sitt meddelande om åtgärdspaketet , och paketet består i sin tur av olika typer av åtgärder, bl.a. ett direktivförslag om skatteundandraganden. Regeringen fick stöd av en majoritet av inriktning inför en första diskussion om åtgärdspaketet. fick regeringen stöd för sin linje när det gäller en del i paketet, direktivet mot skatteundandraganden, med en avvikande mening från ett oppositionsparti. Direktivet mot skatteundandraganden antogs , men överlämnade kommissionen ett förslag till ändringsdirektiv om hybrida missmatchningar med tredjeländer. Regeringen fick stöd för sin hållning när det gäller ändringsdirektivet. instämmer i finansutskottets bedömning att de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram ska ses som ett tillfälle att ytterligare modernisera EU-budgeten. En omprioritering bör ske där siktet ska ligga på åtgärder som har ett tydligt europeiskt mervärde och främjar ekonomisk förnyelse. I enlighet med skatteutskottets yttrande 2016/17:SkU8y om vitboken om EU:s framtid delar utrikesutskottet regeringens syn, som den framförts i andra sammanhang, att dagens system för egna medel huvudsakligen är ändamålsenligt. Utskottet anser också liksom skatteutskottet och regeringen att en omprioritering av utgifter är att föredra framför att föreslå en ny finansiering och nya intäktskällor. Utskottet anser i likhet med skatteutskottets yttrande att bör markera starkt emot att EU-budgeten skulle finansieras med olika EU-skatter. Utskottet anser i likhet med regeringens ståndpunkt i skrivelse 2016/17:115 att det är en politisk prioritering att motverka skatteflykt. Nyttan av att ha harmoniserade regler mot skatteundandraganden måste dock vägas mot medlemsstaternas befogenheter och möjligheten att kunna införa och behålla egna nationella regler. Det är viktigt med väl genomarbetade och tydliga regler och att för att minska möjligheterna till avancerad internationell skatteplanering beaktas. ansluter sig i övrigt till de ställningstaganden som görs i finansutskottets yttrande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:3662 yrkandena 4, 5, 7–9, 28, 29 och 31–33. Rättsliga och inrikes frågor Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till EU:s migrationspolitik, tillämpningen av rättsstatens principer inom EU och för grundläggande rättigheter. Jämför reservationerna 23 (SD) och 24 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för rättsliga och inrikes frågor . Avsnittet behandlar bl.a. frågor om civilrättsligt samarbete, polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete, asyl, invandring och annan politik som avser rörlighet för personer samt grundläggande rättigheter och medborgarskap (s. 85–99). I kommittémotion 2016/17:1200 yrkande 5 av m.fl. anför motionärerna att regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp. I samma motion yrkande 6 anförs att regeringen bör verka för att överenskommelser liknande EU:s avtal med inte sluts med andra stater. I kommittémotion 2016/17:3661 yrkande 1 anför att och EU ska stå upp för att demokrati och rättsstatens principer ska gälla i alla EU:s länder. I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 12 argumenterar m.fl. för svenskt ensidigt visumtvång gentemot . I samma motion yrkande 17 argumenterar motionärerna bl.a. för att EU under hot om sanktioner bör kräva att ratificerar utan geografiska begränsningar. I yrkande 27 är mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet. anser att viseringsfrihet endast bör ges för medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, som har en godtagbar ekonomisk standard, som kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och terrorism. Därtill ska landet ifråga vara en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. När det gäller förslaget om en gemensam europeisk gräns- och kustbevakning anser att de föreslagna åtgärderna bättre nås på nationell nivå och menar att förslaget i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen (yrkande 34). Vidare i yrkande 35 betonar sin utgångspunkt om att och andra EU-länder ska vara självständiga och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Regeringen bör därmed avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet. Motionärerna anför i yrkande 36 att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå. I yrkande 37 anförs bl.a. att den juridiska problematiken bör utredas ytterligare innan frågan om polisiärt samarbete genomförs i ramprogrammet för för grundläggande rättigheter (FRA). värdesätter att Europeiska kommissionen fortsätter sitt arbete för att främja och försvara rättsstatsprincipen. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstaten är fundament i en demokrati. EU har åtagit sig att garantera de rättigheter som uttrycks i stadgan om de grundläggande rättigheterna och att slå vakt om att stadgan följs i medlemsstaterna. Mänskliga rättigheter och människors demokratiska delaktighet är hörnstenar som bör värnas och genomsyra arbetet såväl i EU som globalt. anser mot den bakgrunden att utrikesutskottet bör tillstyrka kommittémotion 2016/17:3661 yrkande 1. Vid utskottets överläggning med regeringen om kommissionens förslag till ett nytt ramprogram för Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter 2018–2022 välkomnades förslaget till ett femårigt program. Utskottet och statsrådet var eniga och fann inte skäl att verka för några förändringar i programmet. anser mot denna bakgrund att utrikesutskottet bör avstyrka kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 37. När det gäller reformer inom området för rättsliga och inrikes frågor ser justitieutskottet fortfarande positivt på kommissionens tidigare uttryckta vilja att begränsa sitt arbete till de områden där medborgarna förväntar sig resultat från EU. Utskottet noterar att de frågor som har varit prioriterade och där överenskommelser nåtts inom justitieutskottets beredningsområde handlar om de aktuella utmaningar som EU står inför, framför allt hotet från terrorism och behovet av förstärkt gränskontroll. Här kan särskilt nämnas godkännandet av direktivet om bekämpande av terrorism och förordningen om systematiska in- och utresekontroller vid Schengens yttre gräns av personer som har fri rörlighet enligt unionsrätten. När det gäller förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning står utskottet fast vid sin tidigare redovisade ståndpunkt att gränskontroll främst är en nationell fråga men att det mot bakgrund av den situation som råder i Schengenområdet är viktigt att överväga nya förslag och idéer om hur kontrollen av den yttre gränsen kan stärkas (2015/16:JuU7y). Alla medlemsstater är beroende av att förvaltningen av den yttre gränsen fungerar och sköts i enlighet med . Som framgår av skrivelsen trädde förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning i kraft . Kommissionen har därefter lämnat två rapporter om genomförandet (KOM(2017) 42 och KOM(2017) 201). Där konstateras att det på en rad punkter kvarstår delar av genomförandeplanen där medlemsstaterna, och i vissa fall institutionerna, ännu inte uppfyllt sina åligganden gentemot byrån. Utskottet anser att den europeiska gräns- och med rätt förutsättningar kan utgöra ett viktigt stöd för medlemsstaterna, i synnerhet för de stater som inte själva kan kontrollera sina gränser tillräckligt väl. bör därför avstyrka yrkande 34 om en europeisk gräns- och kustbevakning i motion 2016/17:3662 (SD). anser liksom regeringen att ska fortsätta sin samverkan med och den nyinrättade byrån för europeisk gräns- och kustbevakning inom området. Samverkan inom EU när det gäller gräns- och kustbevakning är av stor vikt. Utskottet ser ingen anledning att föreslå ytterligare åtgärder för tillfället men avser att fortsätta följa frågan. Utskottet föreslår att utrikesutskottet avstyrker motion 2016/17:3662 yrkande 34. Med anledning av det stora antal migranter som sökt sig till EU via kallades till ett gemensamt möte mellan stats- och regeringscheferna i EU och . I samband med Europeiska rådets möte gjorde EU och ett uttalande enligt vilket parterna träffade en överenskommelse om att stoppa den irreguljära migrationen från till EU. Ett parti har lämnat en avvikande mening när det gäller denna överenskommelse. Vid statsministerns samråd i inför dessa möten framfördes synpunkter bl.a. om att all hantering ska ske i enlighet med internationell rätt och folkrättens regler, om vikten av att värna asylrätten och av att skapa lagliga vägar in i EU. Frågor som har samband med migration har även hanterats inför rådet för rättsliga och inrikes frågor (). Det har återkommande gällt genom-förande av beslutade åtgärder, framför allt omfördelning och vidarebosättning, liksom återsändande. En majoritet i nämnden har delat regeringens uppfattning att EU:s medlemsländer solidariskt ska fullfölja sina åtaganden för att lösa den uppkomna situationen. Även frågor om gräns- och kustbevakning har frekvent hanterats i nämnden . En av de stora frågorna på dagordning har varit reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet, som har väckt diskussion i nämnden vid upprepade tillfällen. Förhandlingar har skett om sju lagstiftningsförslag, och partierna har anmält avvikande meningar i paketets olika delar, i förhållande till regeringens ståndpunkter. har reformen tagits upp i rådet som en lägesrapportering om förhandlingsläget. EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring. Stora flykting- och migrationsströmmar har satt press på asyl- och mottagningssystemen i ett flertal medlemsländer. Migrationsfrågorna har varit av stor vikt för svensk EU-politik, och regeringen har bl.a. drivit frågan om att fler medlemsstater måste ta sitt ansvar för en jämnare fördelning av asylsökanden inom EU och att säkerställa ett effektivt, rättssäkert, långsiktigt hållbart, humant asylsystem som innebär beslut av hög kvalitet som värnar asylrätten. Såsom i utskottets utlåtande /17:UU4 och betänkande 2016/17:UU5 anser utskottet att ett förstärkt och konstruktivt samarbete inom EU är en av grundstenarna i en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Utskottet understryker vikten av att finna en rättvis och fungerande lösning i fråga om det gemensamma asylsystemet. EU:s framtida asylsystem ska vara hållbart, värna asylrätten och uppnå en jämnare fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna. Medlemsstaterna bör agera solidariskt och genomföra de beslut som de enats om. Ett omfattande förhandlingsarbete pågår för att öka harmoniseringen av medlemsstaternas asyl- och mottagningssystem och få en jämnare fördelning av asylsökanden i unionen genom en omfördelningsmekanism och en mer sammanhållen handläggningsprocess. Utskottet välkomnar i likhet med socialförsäkringsutskottet (bet. 2016/17:SfU15) en ökad harmonisering som enskilda medlemsstater bör kunna ha en mer generös politik i vissa delar. Mycket arbete återstår dock för att få ett nytt gemensamt fungerande asylsystem på plats där alla EU:s länder tar ansvar för att ta emot människor på flykt inom EU och som tillgodoser höga rättssäkerhetskrav och värnar asylrätten. I likhet med socialförsäkringsutskottet anser utskottet att fler medlemsstater måste ta ett betydligt större ansvar än vad de gjort. Utskottet kan konstatera att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor i EU. finns en överenskommelse mellan för att hantera flyktingsituationen. konstaterar att är en nyckelaktör för en hållbar lösning på flyktingproblematiken. I likhet med i betänkande 2015/16:UU10 vill utskottet betona vikten av att åtgärderna i överenskommelsen vidtas i enlighet med internationell och europeisk rätt. Det innebär att asylrätten ska värnas. Det är av stor betydelse att överenskommelsen tillämpas i samarbete med UNHCR och att överenskommelsen utvärderas löpande så att det är möjligt att successivt säkerställa att åtgärderna genomförs i enlighet med och internationell rätt och att de når resultat. Utskottet betonar också vikten av att överenskommelsen innehåller ett tydligt åtagande från turkisk sida om att migranter som återvänder till landet ska få skydd i enlighet med relevanta internationella standarder och att principen om s.k. non-refoulement ska respekteras. ser inte att det i nuvarande läge är aktuellt med liknande överenskommelser med andra länder. Utskottet konstaterar att har mandat att ingå återtagandeavtal med tredjeländer för att effektivisera återvändandearbetet. Tanken med återtagandeavtal är att de ska bidra till en förbättrad hantering av återvändande för personer som bedömts sakna skyddsbehov och som ska avvisas eller utvisas till länder utanför EU. Återtagandeavtalen ingås för att reglera procedurer och ansvar för tredjeländer att återta sina medborgare och innebär ett utökat samarbete med ursprungsländer och transitländer. EU har avtal med sex länder, och fler är under förhandling. Utöver EU:s återtagandeavtal har en rad EU-länder slutit enskilda avtal med vissa länder från vilka det kommer många migranter. Viseringsfrågor regleras på EU-nivå och är fullt ut harmoniserade. I viseringsförordningen regleras vilka tredjeländers medborgare som behöver visering respektive vilka som är undantagna från viseringskrav vid resa till ett EU-land. Utskottet kan således konstatera att inte ensidigt kan införa krav på visering gentemot vissa länder eller undanta länder från detta krav. Statsrådet informerade utrikesutskottet om arbetet inom EU när det gäller rättsstatens principer . har förståelse för den syn som uttrycker om motion 2016/17:3661 yrkande 1 om EU samt demokrati och rättsstatens principer, men anser ändå mot bakgrund av regeringens insatser inom området att det inte är nödvändigt med ett tillkännagivande. I övrigt ansluter sig utskottet till de ställningstaganden som gjorts av , justitieutskottet och försvarsutskottet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utrikesutskottet motionerna 2016/17:1200 yrkandena 5 och 6, 2016/17:3661 yrkande 1 och 2016/17:3662 yrkandena 12, 17, 27 och 34–37. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om fackliga rättigheter, arbetsliv, tillgänglighet och hälsofrågor inom EU. Jämför reservationerna 25 (SD) och 26 (V). I skrivelsen redogör regeringen för utvecklingen av EU:s insatser inom sysselsättningspolitik, arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor samt diskriminerings- och hälsofrågor (s. 100–107). I kommittémotion 2016/17:1195 yrkande 6 anför m.fl. att inom EU bör driva att rätten för fackföreningar att verka över gränserna införs som en femte frihet. I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 38 anför m.fl. att carcinogen- och mutagendirektivet kommer att försämra skyddet för svenska arbetare eftersom man måste anpassa sig efter länder med sämre arbetsmiljölagar. I samma motion yrkande 39 anförs om tillgänglighetsdirektivet att det ska vara upp till respektive medlemsstat vilka lagar och praktiska lösningar som man vill genomföra för att uppnå målen om ökad tillgänglighet. Vidare i yrkande 40 anförs bl.a. att hälsofrågor ska vara en nationell kompetens. har behandlat frågan om en s.k. europeisk pelare för sociala rättigheter. Regeringen fick stöd för sin ståndpunkt i nämnden. Vid båda tillfällena hade dock flera partier oliklydande avvikande meningar. Diskussionen kretsade bl.a. kring frågan om att inrätta en sådan pelare. Den europeiska sysselsättningsstrategin är en central del av 2020-strategin och ett viktigt instrument för att uppnå EU:s gemensamma målsättning om en smart och hållbar tillväxt för alla. Medlemsstaterna får årliga landspecifika rekommendationer för att fokusera på de viktigaste utmaningarna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Samarbete på området sker främst genom öppen samordning, vilket inkluderar gemensamma målsättningar, erfarenhetsutbyte, uppföljning och utvärdering. När det gäller frågan om att rätten för fackföreningar att verka över gränserna bör införas som en femte frihet noterar utskottet i likhet med arbetsmarknadsutskottets betänkande 2016/17:AU7 att regeringen bedriver ett långsiktigt arbete för att stärka arbetstagares rättigheter och kollektivavtalens ställning på EU-nivå. Ett exempel är att regeringen verkar för att införa ett socialt protokoll som läggs till fördraget där det ska tydliggöras att löntagarnas rättigheter är överordnade EU:s ekonomiska friheter. När det öppnas för ändringar i fördraget bör denna fråga vid lämpligt tillfälle enligt regeringen lyftas in i fördragsförhandlingarna. En viktig fråga i sammanhanget är vad som ska ingå i en framtida s.k. europeisk pelare för sociala rättigheter. Syftet med detta initiativ från kommissionen är att åstadkomma en bättre balans mellan det sociala och ekonomiska . Utskottet noterar att regeringen ser positivt på att sociala frågor och sysselsättningsfrågor får en större roll inom EU-samarbetet som regeringen betonar att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna och nationella system för arbetsmarknadsfrågor och sociala frågor ska respekteras. Utskottet kan också notera att i samband med att det ställde sig bakom ett yttrande om en social pelare i EU även krävde att ett socialt protokoll ska skrivas in i fördraget vid nästa fördragsändring. Det kan tilläggas att frågan om att rättigheter för fackföreningar att verka gränsöverskridande har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2011/12:UU10. Utskottet konstaterar, med anledning av motionsyrkandet om carcinogen- och mutagendirektivet, att det är av betydelse både för arbetstagarnas hälsa och för rättvis konkurrens att EU-lagstiftning inom arbetslivsområdet uppdateras i enlighet med den vetenskapliga utvecklingen. Utskottet konstaterar att förhandlingar om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster pågår. Syftet med direktivet är att undanröja hinder för den fria rörligheten för vissa produkter och tjänster och att i detta syfte harmonisera medlemsstaternas lagstiftning och administrativa åtgärder. Utskottet välkomnar att EU-lagstiftning om tillgänglighetskrav för vissa produkter och tjänster kan främja de mänskliga rättigheterna för personer med funktionsnedsättning. Utan en gemensam lagstiftning finns en risk att regelverken skulle utvecklas olika och hindra en fungerande inre marknad. Vidare välkomnar utskottet att lagstiftningen ska främja den fria rörligheten. Utskottet konstaterar att regeringen behöver återkomma till när lagstiftningen ska beslutas i rådet. Utskottet konstaterar att hälso- och sjukvård huvudsakligen är nationell kompetens, men att det finns ett mervärde med EU-samarbete när det gäller t.ex. läkemedel och gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1195 yrkande 6 och 2016/17:3662 yrkandena 38–40. Konkurrenskraft, telekom och transport Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till konkurrenskraft, transporter och vissa telekomfrågor inom EU. Jämför reservationen 27 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen redogörelser för konkurrenskraftsfrågor, transportfrågor och politiken för informationssamhället (s. 108–127).