bet · H401AU10 · 2017-01-01 00:00:00 — Nämnda organisationsförändring har enligt vad utskottet erfar gett resultat. lagförs betydligt fler ärenden gällande arbetsmiljöbrott . har antalet anmälningar om arbetsmiljöbrott 2015, och då främst vållande till kroppskada, ökat enligt statistik från . Det är utskottets förhoppning att den trenden kan brytas genom ett mer effektivt förbyggande arbetsmiljöarbete och ett alltmer effektivt arbete av polis och åklagare. I en motion påpekas att det är problem med att driva in sanktionsavgifter från utländska företag som bryter mot regelverk – ett problem som enligt motionären bör mötas med bilaterala avtal inom EU. Utskottet noterar att beslutat om ny lagstiftning om ömsesidigt bistånd med indrivning av vissa administrativa sanktionsavgifter, med ikraftträdande , som syftar till att lösa just det problemet (prop. 2016/17:26, bet. 2016/17:SkU12 och rskr. 2016/17:88). Utskottet noterar att lagändringen syftar till att bidra till ordning och reda på arbetsmarknaden och motverka osund konkurrens. När det slutligen gäller krav på rapportering vid allvarliga arbetsplatsolyckor inom utländska företag verksamma i vårt land kan utskottet konstatera att arbetsmiljölagen och dess föreskrifter redan omfattar krav på anmälan vid allvarliga arbetsplatsolyckor som dödsolyckor. utövar tillsyn över arbetsmiljölagstiftningen – en tillsyn som främst riktas mot de verksamheter där riskerna för ohälsa och olycksfall är störst. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Arbetstidsförkortning och övertid m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 9 (V). m.fl. (V) föreslår i motion 2016/17:810 att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att se över möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning (yrkande 1). anser vidare att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år (yrkande 4). I motionen anförs vidare att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än (yrkande 5). I motionen ställs även krav på att 13 § arbetstidslagen ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6 (yrkande 6). Vidare föreslås i motionen att arbetstidslagen ses över med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska vara betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete (yrkande 7). Det föreslås också att arbetstidslagen ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetar mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (yrkande 8). m.fl. (MP) föreslår i motion 2016/17:2616 en översyn om hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas (yrkande 1). Motionärerna föreslår även att man utreder en modell för en stabil samhällsekonomi inom naturens ramar där arbetstid är en regulator för att uppnå ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet (yrkande 2). Med utgångspunkten att en jämnare fördelning av lönearbete, fri tid och konsumtionsutrymme är en nyckel till en hållbar ekonomi föreslår motionärerna även att det utreds hur man ska ta steg mot kortare normalarbetstid än (yrkande 3). Utskottet noterar inledningsvis att arbetstidslagen (1982:673) innehåller bestämmelser om arbetstidens längd och förläggning, såsom hur mycket man får arbeta , och . Den tar även upp bl.a. jourtid och beredskap, vilka raster och pauser en arbetstagare har rätt till och vad som gäller för nattvila m.m. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation kan det antingen göras undantag från lagens tillämpning i dess helhet eller avvikelser från vissa bestämmelser enligt vad som anges i 3 § arbetstidslagen. Avvikelser får också göras från vissa bestämmelser med stöd av lokala kollektivavtal. På stora delar av arbetsmarknaden regleras arbetstidsfrågorna i centrala kollektivavtal. I likhet med vad utskottet framhållit tidigare (senast i bet. 2015/16:AU7 s. 27 f.) bör utgångspunkten vara att den typ av frågor som väckts under denna rubrik så långt möjligt bör hanteras av arbetsmarknadens parter. arbetsmarknadsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter uppträder på ett ansvarsfullt sätt, och det ligger i modellens natur att det i första hand är parterna som bör diskutera och komma överens i kollektivavtal. särskilt frågor av aktuellt slag eftersom arbetstidslagens regler i stor utsträckning ersatts av regler i kollektivavtal. Det är således utskottets uppfattning att det är arbetsmarknadens parter som i första hand bör komma överens om eventuella arbetstidsförkortningar eller skärpta regler avseende arbetstidslagens bestämmelser om övertid, mertid m.m. När det gäller t.ex. partsarbete för ökad sysselsättningsgrad pågår sådant arbete inom kommuner Nästan sex av tio kommuner och tre av fyra landsting har fattat beslut om rätt till heltid eller önskad sysselsättningsgrad 2016. Utskottet kan notera att arbetsgivarna genom föreskrifter om den organisatoriska och sociala arbetsmiljön fått ett tydligare ansvar för personalens arbetsbelastning och för att arbetstiderna inte ska leda Partsmodellen liksom har med andra ord fått ett skarpare verktyg att arbeta med för att uppnå en förbättrad arbetsmiljö. Utskottet kan konstatera att efter ikraftträdandet används dessa föreskrifter flitigt av både skyddsombud och inspektörer. Det förtjänar dock att understrykas att det är viktigt att regeringen och även framöver är vaksamma på riskerna för ohälsa m.m. på grund av ogynnsamma och/eller långa arbetstider. Särskild vaksamhet är enligt utskottet påkallad för de arbetstagare som har en särskilt utsatt position på främst de förhållanden som gäller för de arbetstagare som befinner sig på de delar av arbetsmarknaden som inte täcks av kollektivavtal och facklig närvaro på arbetsplatsen. Avslutningsvis vill utskottet även uppmärksamma de resurstillskott som tillförts kommuner och landsting om i budgeten . Enligt utskottet är ökad bemanning en av flera viktiga vägar att gå för att uppnå en bättre arbetsmiljö. Det förhållande som råder i , dvs. sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar, är enligt utskottet ett gyllene tillfälle att i alla verksamheter höja ambitionerna för en bra arbetsmiljöorganisation inbegripet en nära samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare och därmed ett för framtiden hållbart och systematiskt Utskottet avstyrker mot denna bakgrund samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 10 (SD) och 11 (V). uppmärksammar i motion 2016/17:2511 av och (SD) att delade turer, där personalen tvingas till långa ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som är ganska vanligt inom den offentliga sektorn. Partiet anser att de ofrivilligt delade turerna bör avskaffas (yrkande 3) eftersom det är uppenbart att varken kommunerna eller landstingen förmår lösa problemen. Ett liknande yrkande framförs i motion 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) (yrkande 5). m.fl. föreslår i motion 2016/17:810 (V) att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning (yrkande 3). har i två motioner tagit upp problemet med delade arbetspass. Utskottet har behandlat frågor om s.k. delade turer vid tidigare riksmöten senast i betänkande 2015/16:AU7 s. 27 f. I likhet med tidigare anser utskottet att frågan om hur företeelsen bör regleras inte är helt enkel. Utgångspunkten bör dock vara att den här typen av frågor är något som bör hanteras av arbetsmarknadens parter i kollektivavtal. Mot bakgrund av de höga ohälsotalen på arbetsmarknaden och regeringens högt ställda ambition för att minska antalet sjukskrivningar utgår utskottet vidare från att regeringen noga följer utvecklingen på arbetsmarknaden när det gäller de personer som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Detta gäller t.ex. de arbetstagare, ofta kvinnor, som har s.k. delade turer med en uppdelad arbetsdag med emellan. I kunskapsöversikt Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterat utfall konstateras bl.a. att fler kvinnor arbetar skift och oftare har delade turer, kort dygnsvila och scheman som innebär att arbetstiderna planeras för kortare perioder på . Skiftarbete ökar risken för sömnstörningar, typ 2-diabetes, ryggbesvär och stroke. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen genom regleringsbrevet gett i uppdrag att, i samråd med arbetsmarknadens parter, ta fram en vägledning om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv. Uppdraget ska redovisas till i samband med årsredovisning . även fått i uppdrag att genomföra en särskild tillsynssatsning av arbetsmiljön inom äldreomsorgen inklusive med särskilt fokus på psykosocial arbetsmiljö, stress samt arbetstagarnas möjligheter till inflytande och Tillsynssatsningen ska särskilt beakta ett genusperspektiv. ska beträffande detta uppdrag lämna en delrapport till som ovan och slutredovisa uppdraget i samband med årsredovisningen . Utskottet känner sig vidare förvissat om att nya föreskrifter om organisatorisk och social arbetsmiljö kommer att bli ett mycket värdefullt verktyg i arbetet med t.ex. delade turer ur ett arbetsmiljöperspektiv. Systematiskt förebyggande arbetsmiljöarbete med stöd av de nya förskrifterna om organisation och närmare granskning av hur arbetet är organiserat och vilka effekter de får för verksamhet och arbetstagares välbefinnande är viktiga pusselbitar för ett hållbart arbetsliv. har framfört att man vill se en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna Som tidigare vill utskottet betona att arbetstidslagen ger parterna möjlighet att i stor utsträckning själva reglera arbetstidsfrågor och anpassa dem till de särskilda förhållanden som råder inom aktuell sektor eller Det gäller även denna fråga. Utskottet kan konstatera att arbetslivet, särskilt inom tjänstesektorn, går i riktning mot mer flexibilitet både när det gäller arbetstid, arbetsordning och Det ovan nämnda regeringsuppdraget till 2016 att i samråd med arbetsmarknadens parter ta fram en vägledning med ett genusperspektiv om arbetsmiljöutmaningar i anknytning till ett gränslöst arbetsliv framstår mot bakgrund av en sådan utveckling som Utskottet ser fram emot resultatet av det arbetet och vill i sammanhanget uppmärksamma att även föräldrars möjlighet att kombinera ansvar för barn och hem med arbete i ett alltmer gränslöst arbetsliv är en viktig aspekt i det arbetet. Enligt föräldraledighetslagen ska som huvudregel ledigheten förläggas enligt arbetstagarens önskemål, om så kan ske utan påtaglig störning av arbetsgivarens verksamhet. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrks samtliga motionsyrkanden. 1.Riksrevisionens rapport om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2016/17:3608 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2, avslår motionerna 2016/17:895 av m.fl. (S), 2016/17:1695 av (S) och 2016/17:2758 av (S) samt lägger skrivelse 2016/17:82 till handlingarna. har granskat om de statliga arbetsmiljöinsatserna på ett effektivt sätt bidrar till att en god arbetsmiljö kan uppnås. Arbetsmiljön på våra arbetsplatser har enligt flera indikatorer förbättrats. över en längre tidsperiod har t.ex. dödsolyckorna, den yttersta konsekvensen av dålig arbetsmiljö, minskat kraftigt. påvisar hur vi gått från omkring 400 dödsolyckor till att sällan överstiga 50 . Utvecklingen i närtid 1998–2014 är också positiv med en sänkning från ca 70 till ca 50 dödsfall . Det är betydligt vanligare med dödsolyckor bland egenföretagare än arbetstagare. Målsättningen i regeringens arbetsmiljöstrategi är en nollvision, precis som alliansregeringen också strävade mot en nollsiffra. Ett fokus på nationella projekt där myndigheten kraftsamlar mot särskilt riskutsatta delar av arbetsmarknaden. granskning visar hur projekten tar mycket tid i anspråk och genomförs irreguljärt med tidskrockar. Träffsäkerheten i projekten ifrågasätts också. ger flera rekommendationer till myndigheten. vill särskilt lyfta fram hanteringen av tips och anmälningar. Att döma av granskningen hanteras tips och anmälningar på ett sätt som missar den potential nordiska grannländer kan uppvisa. motsvarande myndighet får in 7 000 tips där den svenska myndigheten mottar 1 600. Ett tips äger fördelen av att handla om ett aktuellt problem och är därför ofta 2016/17:AU10 RESERVATIONER angeläget att agera på. noterar att inte lyfter fram möjligheten att ge tips och göra anmälningar på sin hemsida. Genom en mer systematisk strategi för att motta och uppmuntra till tips skulle fler arbetsplatser med bristande arbetsmiljö upptäckas och inspekteras. Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör uppmana till att förbättra rutinerna för att ta emot tips och anmälningar till myndigheten. konstaterar vidare att regeringens mycket omfattande ambitioner för utgör en påfrestning och gör att myndighetens utvecklingsarbete trängs undan. Regeringen har i opposition utvecklat idéer för vad myndigheten ska göra. Slutsatsen utifrån detta är att inspektionerna och kontrollerna behöver öka snarare än vara informationsgivande och bygga på ett förtroende gentemot arbetsgivare att göra rätt. Den kraftigt utökade kostym myndigheten fått efter att den nya regeringen tillträtt förpliktigar. För regeringen är betydelsen av fler inspektörer central för fortsatta arbete. ”nödvändig återhämtning” från förutsättningarna som rådde under alliansregeringen. Med i ökade årliga anslag, nya uppdrag och 75 nya medarbetare för upplärning uppvisar myndigheten färre besök av arbetsmiljöinspektörer på arbetsplatserna. Myndigheten har arbetat med de utökade plikterna genom ”något färre timmar för arbetsmiljöinspektörer, mer tid till planering, mer omfattande inspektioner, nyanställningar och omorganisation.” I intervjuer med inspektörer anges orsaken till de minskade inspektionerna bottna i misslyckad implementering av nytt inspektionsstöd, pensionsavgångar och oerfarna medarbetare Men även under förutsättning att organisationen har klarat absorptionen av nya medarbetare till en större organisation och kan börja öka antalet inspektioner så att det blir fler, och inte färre som , kvarstår frågan om fler inspektioner leder till bättre arbetsmiljö eller är rätt arbetsmetod. genomförde ungefär 21 000 besök på 13 600 arbetsplatser. Det motsvarar av samtliga arbetsplatser med anställda i . Det gjordes till en kostnad av . Tillskottet från regeringen till inspektioner motsvarade . Även om inspektioner istället för att minska till följd av tillskott skulle öka utifrån tillförda medel relativt beloppets andel, skulle det endast motsvara 523 ytterligare arbetsplatser som inspekteras. Med utgångspunkt i regeringens antagande om 400 000 arbetsplatser motsvarar det en procentuell ökning från till . I detta ljus framträder inte regeringens kvantitativa satsning som särskilt effektiv. Särskilt med tanke på den växtvärk satsningen genererat. Regeringens kvantitativa satsningar på fler inspektioner för att uppnå en bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser blir otillräcklig. Bättre är i stället utgångspunkten att arbetsgivare vill göra rätt, att information och dialog med arbetsplatser kan uppnå bättre resultat. Ett bättre interaktivt samarbete mellan arbetsgivare och för att ge kunskap och information om hur arbetsmiljön kan förbättras bör vara RESERVATIONER 2016/17:AU10 utgångspunkten för arbetet. Ett sätt att rationalisera arbetsmiljötillsynen på ett utvecklande sätt vore ett system med arbetsmiljödeklarationer. Likaväl som vi redovisar våra inkomster för staten skulle det vara rimligt att redovisa arbetsmiljön genom en årlig deklaration. I ett system med arbetsmiljödeklarationer fyller arbetsgivaren och arbetstagarna gemensamt i ett av upprättat frågeformulär baserat på lag och föreskrifter för just det företaget. Denna deklaration ska göras så enkel att frågorna kan besvaras med ja eller nej. Deklarationen ska sedan undertecknas av ställföreträdare för företaget och företrädare för arbetstagarna. För att adoptera till ett modernt tillvägagångssätt kan deklarationen med fördel göras via nätet. Efter behandling av kan åtgärder vidtas utifrån deklarationens resultat. Förslaget innebär att alla företag inom samma bransch blir behandlade på samma sätt från myndighetens sida. Kontrollen skulle bli effektivare och rättvisare. Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör initiera en översyn som klarlägger förutsättningarna för en ordning med arbetsmiljödeklarationer som huvudmetod för efterlevnaden av våra arbetsmiljölagar. 2.Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt avslår motionerna 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:598 av (S), 2016/17:687 av (SD) och 2016/17:1889 av Finn m.fl. (M). Precis som att alla människor ska ha rätt till ett tryggt liv i hemmet och i det offentliga rummet måste också tryggheten garanteras i arbetslivet. djupgående undersökning visar tyvärr att långt ifrån alla svenska arbetsplatser är fria från hot och våld. Rapporten lyfter fram att fyra olika undersökningar alla visar att kvinnor utsätts ungefär dubbelt så ofta för våld i yrkeslivet som män. Arbetsmiljöundersökningen redovisar utsatta kvinnor men utsatta män. 2016/17:AU10 RESERVATIONER levnadsförhållanden (/SILC) redovisar utsatta kvinnor men män och NTU redovisar utsatta kvinnor men män. Slutligen redovisar – det nationella systemet med information om arbetsplatsolyckor – att även skadorna som uppstår till följd av våldet är ungefär de dubbla till antalet bland kvinnor jämfört med män. Arbetsskador till följd av våld, angrepp eller hot inrapporteras i ungefär 7 fall per 10 000 arbetande kvinnor, medan samma siffra endast är 3 fall per 10 000 arbetande män. Enligt undersökningens sammanställning av data förekommer kvinnovåldet främst inom vissa typer av serviceinriktade yrkesgrupper där kunder eller klienter är gärningsmännen. Exempel på sådana yrkesgrupper är biträden och sköterskor inom vård och omsorg, skolyrken, socialsekreterare och kassapersonal. Kvinnovåld som sker på arbetsplatser kan ibland inte ensamt skyllas på enskilda gärningsmän eller på attityder i samhället. En del s.k. strukturellt kvinnovåld beror på en felaktig organisationsstruktur som ökar riskerna för att våld och hot ska inträffa. Det kan exempelvis röra sig om osäker kontanthantering, att en socialsekreterares besöksrum inte är inom hörselavstånd till övriga medarbetare, underbemanning på en vårdinrättning med farliga patienter, ensamarbete osv. När våldstillbud inträffar till följd av sådana strukturer är det viktigt att inte bara gärningsmännen utan också strukturerna bemöts på rätt sätt. För det första bör tillbuden rapporteras. För det andra bör tillbuden diskuteras och utvärderas. För det tredje och slutligen bör man utifrån utvärderingen utforma en förebyggande åtgärd som implementeras i organisationsstrukturen för att förhindra att tillbudet inträffar igen. Detta bör på alla arbetsplatser ske inom ramen för – systematiskt arbetsmiljöarbete. Detta är lagstadgat enligt arbetsmiljölagen och föreskrifter. Tyvärr visar inspektioner att sex av tio arbetsgivare slarvar eller saknar rutiner för att hantera tillbud på arbetsplatsen. Enligt statistik har även andelen som uppgett att inte ens bedrivs på arbetsplatsen legat på . Detta är enligt inte acceptabelt. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör verka för att antalet arbetsgivare som bedriver följs upp . stiftades nya strängare regler för åtgärder mot arbetsgivare som bryter mot arbetsmiljöföreskrifter. Visar uppföljningar att de nya reglerna inte ger någon betydande effekt på antalet arbetsgivare som bedriver bör regeringen vidta ytterligare åtgärder så att kan öka antalet inspektioner på arbetsplatser samt eventuellt höja minimibeloppet för det vite som arbetsgivare kan dömas att betala vid brott mot arbetsmiljölagen. Vi är inte nöjda förrän samtliga arbetsgivare arbetar effektivt för att förebygga våld och andra allvarliga tillbud på arbetsplatsen. RESERVATIONER 2016/17:AU10 3.Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:158 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2734 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 25. Liksom utskottet ser jag med oro på att kvinnor står för en betydande del av sjuktalen, och det är angeläget att belysa jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna. Mot den bakgrunden anser jag att regeringen bör se över möjligheterna att ge i uppdrag att tillsammans med berörda parter se över de ökande sjukskrivningarna. 4.Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:158 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår motionerna 2016/17:2734 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:AU10 RESERVATIONER 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 25. Utvecklingen under den borgerliga regeringen –2014 innebar en kraftig försvagning av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Anslagen till skars ned, medlen för den kvalificerade skyddsombudsutbildningen togs bort och lades ned. Som utskottet framhåller har den nuvarande regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att stärka och utveckla arbetsmiljöarbetet. Det är en välbehövlig kursändring efter den borgerliga regeringens högst medvetna försvagning av det förebyggande arbetsmiljöarbetet. kan dock konstatera att det finns ett behov av att göra mer inom arbetsmiljöområdet, inte minst för att vända utvecklingen av sjuktal och antalet olyckor relaterade till brister i arbetsmiljön. Den ekonomiska krisen ledde till omfattande nedskärningar och personalneddragningar inom den offentliga sektorn. En rapport från Arena visar att kommunsektorn, som andel av arbetsmarknaden, har förlorat ca 100 000 tjänster (Arena 2014: Lägre skatter. Större behov). som personaltätheten i välfärden generellt är lägre än är behovet av de offentliga tjänsterna oförändrat. Färre anställda utför lika mycket, eller mer, arbete . Den låga bemanningen i välfärden påverkar de anställdas arbetsmiljö negativt. Pressade arbetsscheman innebär ökad stress som i sin tur leder till psykiska besvär, belastningsskador och fallolyckor. Många välfärdsarbetare hinner helt enkelt inte med sina arbetsuppgifter och utsätts därmed för stora risker, vilket leder till ohälsa och sjukskrivningar. De offentligt anställdas försämrade arbetsmiljö har uppmärksammats av . Flera av rapporter visar att det finns stora arbetsmiljöproblem inom den offentliga sektorn.