bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — I likhet med motionärerna är vi dock i vissa avseenden kritiska till EU-medlemskapet. Även om villkoren för EU-medlemskap bör diskuteras ser vi att ändå kommer att förbli en del av EU:s inre marknad, i likhet med och . Om medlemsländerna inom EU ska exportera vissa jordbruksvaror till länder utanför EU kan man under vissa förutsättningar få exportbidrag, vilket är ett instrument för att göra priserna och jordbruksproducenter mer stabila inom EU. Detta får dock konsekvenser för mottagarländerna där marknaden kan övermättas och slå ut lokala producenter. I vissa fall finns även en djurskyddsaspekt i exportbidraget där levande djur kan transporteras över långa sträckor. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i den nämnda motionen att exportbidrag är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad och strider mot intentionerna i svensk djurlagstiftning, och vi anser därför att regeringen kraftfullt ska verka för att dessa avskaffas. Med anledning av den överenskommelse som nåddes vid i vill vi framhålla att det är positivt att WTO nu enats om att exportsubventioner ska avskaffas, men vi vill mot bakgrund av tidigare erfarenheter från påminna om att det inte är säkert att processen kommer att flyta på obehindrat; vissa länder har också fått på sig att fasa ut subventionerna. Ett riksdagsuttalande om att regeringen kraftfullt ska verka för att dessa avskaffas är därför alltjämt relevant. I enlighet med motionärerna ser vi vidare vikten av att skapa globala handelsavtal, men vi vill understryka betydelsen av innehållet i dessa och hur det påverkar den svenska marknaden. Ett avtal är inte per automatik optimalt ur svensk synvinkel utan här måste hänsyn tas till att det berör många sektorer och faktorer. Vi, och övriga sverigedemokrater, anser därför att avtal ska skrivas med hänsyn till reella fördelar för den svenska industrin. Vissa avtal kan t.ex. även om de gynnar svenska sektorers intressen gynna andra starka handelsnationers sektorer mer. Vi anser därmed att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt i den svenska industrin. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller genom bilaterala samt multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekter. Vidare anser vi att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken, t.ex. djuretik, hållbart företagande (CSR) och miljöaspekter där prioriteringen ska ligga på ett minskat koldioxidläckage. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som anförs i detta ställningstagande och de tillkännagivanden som föreslås i motion 2016/17:114 (SD) som behandlas i det här avsnittet. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 4. Vi delar den uppfattning som framförs i motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) att ska vara pådrivande för ett ambitiöst transatlantiskt handels- och investeringsavtal mellan och (TTIP). Vi menar att utfallet av avtalet kommer att vara helt avgörande för hur världshandeln utvecklas de kommande decennierna. Ett mindre omfattande avtal än vad som teoretiskt vore möjligt menar vi på ett betydande sätt skulle påverka handel och exportmöjligheter negativt. Att avtalet innehåller ett investerarskydd som innebär att framför allt små och medelstora företag vågar ta steget att gå på export till världens näst största marknad är också av största vikt. Här menar vi att regeringens återhållsamma hållning för att driva på EU i förhandlingarna med är beklaglig, och riskerar framtida svenska exportmöjligheter. I motion 2016/17:1194 (V) ställs krav på att i stället ska uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna. De skäl som uppges är bl.a. att enligt motionärerna kan innebära försämringar på en rad områden såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Vi vill understryka vikten av förhandlingarna mellan och och menar att det vore direkt skadligt för EU att lämna förhandlingarna då frånvaron av ett avtal skulle innebära uteblivna möjligheter för företag, jobb och tillväxt. Med detta tillstyrker vi motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) och avstyrker motion 2016/17:1194 (V) i berörda delar. Handels- och investeringsavtalet mellan och , punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Liksom är jag starkt kritisk till förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal mellan och som jag menar sammantaget riskerar att innebära försämringar på en rad områden såsom jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Min och mitt partis kritik riktar sig i huvudsak mot dels de nuvarande förslagen till ISDS och regulativt samarbete som tillsammans kan bli ett dubbellås mot progressiv lagstiftning, dels de nuvarande förslagen om att öppna upp den offentliga sektorn för ytterligare marknadsliberalisering och privatisering. Kommissionen har visserligen, efter massiv kritik från såväl civilsamhället som delar av , presenterat ett nytt förslag till tvistlösningsmekanism, ICS () som är tänkt att ersätta ISDS. Kommissionens förslag kan ses som ett steg i rätt riktning, men jag menar att huvudproblemet ändå kvarstår. Storföretag ges fortfarande möjlighet att stämma stater för demokratiskt fattade beslut. Dessutom lämnar kommissionen den grundläggande frågan obesvarad om varför det behövs ett externt tvistlösningssystem mellan välutvecklade rättsstater. Jag är vidare kritisk mot att förhandlingarna, i likhet med övriga förhandlingar om internationella handelsavtal, präglats av slutenhet, sekretess och brist på insyn. Under trycket av dels läckor, dels civilsamhällets omfattande kritik har kommissionen dock offentliggjort delar av innehållet. Trots att kommissionen vidtagit åtgärder både när det gäller förslag till ny tvistlösningsmekanism i TTIP och den bristande insynen i förhandlingarna menar jag, och , att betydande problem kvarstår på båda dessa områden, vilket jag utvecklar mer utförligt i två andra ställningstaganden som specifikt handlar om dessa aspekter i detta betänkande. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:1194 (V) menar jag att med det förslag som diskuteras kan få stora negativa konsekvenser för de stater som omfattas. Jag, och , anser att det vore bättre att försöka lösa de enkla handelshinder som finns mellan och , som t.ex. ett fåtal omotiverade tullar och vissa regelskillnader, i stället för att sjösätta ett jättelikt avregleringsavtal som TTIP de facto är. Givet avtalets innehåll och de negativa effekter det kan medföra på en mängd områden förordar jag att genom ett tillkännagivande uppmanar regeringen att verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna. Därmed tillstyrker jag den nämnda motionen i berörd del och avstyrker motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) i den här aktuella delen. Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3148 (M) anser vi att väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament, och att dessa är till för situationer då investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlad av en stat. Vanligast är att skiljeförfarandet används för att lösa tvisten eftersom det erbjuder en neutral arena jämfört med om den skulle hanteras i det aktuella landets domstolsväsen. Den vanligaste modellen har varit ISDS (Investor-State Dispute Settlement) som fungerat väl och utgjort ett självklart och nödvändigt skydd för båda parter. Förslag om nya alternativa tvistelösningsmodeller har uppkommit, vilka dock tenderar att leda till att det blir både dyrare och krångligare för företagen att kunna skydda sina investeringar. För att skydda svenska företags rättigheter och möjligheter att kunna delta på internationella marknader anser vi att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att det i såväl bilaterala som plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder. Därmed tillstyrks motion 2016/17:3148 (M) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 10. Vi och är generellt positiva till ett handelsavtal mellan och , det s.k. . Vi tror att ett avtal skulle stärka den svenska industrin genom borttagandet av både tariffära och befintliga icke-tariffära handelshinder, men också genom att förebygga tillkomsten av nya handelshinder. Vi ser vidare positivt på uttalade indikationer om transparens, deltagande och ansvarstagande, och vår förhoppning är att framtagna standardiseringar styr mot redan befintliga handelsmekanismer i WTO:s avtal. Avtalet innehåller dock väldigt många faktorer, och komplexiteten är påtaglig när det gäller bl.a. det tekniska och de icke-tariffära regelhindren, jämfört med borttagandet av t.ex. ekonomiska tullar. Vi och vårt parti anser att parterna i första hand ska se över de områden där det finns störst möjlighet till regelsamarbeten, snarare än att försöka hitta gemensamma nämnare för alla sektorer. Dessutom behövs, menar vi, en förståelse för att vissa regelverk är svåra att samköra på grund av olika myndighetsstrukturer och olika produktregelverk. En gemensam minsta nämnare för de olika sektorerna anser vi ska vara att de nya reglerna ska generera avkastning, ökad marknadsintegration och i viss mån skydd av nationella intressen. Därtill får det inte leda till att handelsrelationer med tredjeland försämras. När det gäller utfallet i de olika sektorerna vill vi poängtera att redan framtagna prognoser är just generella uppskattningar. Rapporter som visar vilka sektorer eller regioner som gynnas av handelsavtalet är osäkra. Även om vår generella uppfattning av avtalet i dess helhet är positiv när det gäller industrins exportmöjligheter vill vi i enlighet med vad som sägs i motion 2016/17:114 (SD) flagga för vissa klausuler i avtalet. Vi anser att det ska tas i största beaktning hur tvistlösningsklausulen (ISDS) kommer att utformas i det slutgiltiga avtalet. En tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som vi inte kan ställa oss bakom. Vidare förespråkar vi att avtalet ska innehålla en s.k. positiv lista där de delar som ska omfattas av handelsavtalet tas upp och inte en negativ lista där endast de delar som inte omfattas av avtalet listas. Ett framtida handelsavtal mellan och får inte utmynna i en situation där den svenska modellen skadas eller där avtalet i övrigt leder till en underminering av den svenska autonomin. Även om vi nu ser stora utmaningar med att få till stånd ett avtal inom snar framtid, då förhandlingarna inte har resulterat i några färdiga förslag och de just nu ligger nere i avvaktan på att den nya administrationen i ska agera, är vår avsikt att noggrant följa de fortsatta förhandlingarna om om och när de återupptas. Vi avser även att noga följa med den svenska industrins och det svenska lantbrukets bästa för ögonen. Vi förordar därför att bifaller motion 2016/17:114 (SD) i berörd del och avslår motionerna 2016/17:1194 (V) och 2016/17:3148 (M) i de här aktuella delarna. Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 10. En av de mest kontroversiella delarna i handels- och investeringsavtal som t.ex. TTIP-, CETA- och är förslaget om investeringsskydd och tvistlösningsmekanismen Investor-State Dispute Settlement (ISDS). ISDS-klausulen innebär kortfattat att investerare ges rätt att stämma stater om lagstiftning och regleringar skulle komma att påverka investeringsvärdena negativt. I klartext kan företag, med hänvisning till ISDS-klausulen, kräva kompensation av stater för utebliven vinst. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker i en s.k. skiljedomstol utanför det nationella rättssystemet. Investeraren och staten utser var sin jurist och tillsammans utser de en tredje jurist som får agera domare. Som påpekas i motion 2016/17:1194 (V) är det således tre privata jurister som fäller dom i denna typ av rättsfall. Insynen är i de flesta fall mycket begränsad. Endast investeraren kan väcka talan i skiljedomstolen, och staten kan alltså inte väcka talan mot investeraren. Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i den nämnda motionen att ISDS därmed utgör ett hot mot demokratiska beslut och innebär att makt över enskilda staters framtid flyttar från folkvalda och deras beslut i öppna församlingar till privata jurister och deras beslut i slutna förhandlingar. Systemet med investeringsskydd och ISDS finns i många internationella handels- och investeringsavtal. Systemet inrättades efter i syfte att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom ISDS skyddades företagen mot direkt expropriering. har ISDS alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. I enlighet med vad som sägs i den nämnda motionen anser jag att då både EU:s medlemsländer och dess motparter i ovan nämnda handelsavtal har stabila och fungerande rättssystem finns det ingen anledning att ta upp tvister i internationella domstolar, vilket är fallet med det nuvarande systemet. Det är orimligt att handelsavtal som förhandlats mellan stater med fungerande juridiska system ska innehålla ISDS-klausuler. bör därför kräva att regeringen verkar för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler. bör vidare, i enlighet med vad som efterfrågas i motionen, kräva att regeringen verkar för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal. De internationella handels- och investeringsavtal som lyfts fram i den nämnda motionen kommer alla, om de blir verklighet, att påverka de berörda staternas lagar och regleringar i grunden. Förhandlingarna om ett har t.ex. ett uttalat syfte att avlägsna hinder i lagstiftningen som begränsar de potentiella vinster som transnationella företag kan göra på EU:s och marknader, s.k. icke-tariffära handelshinder. För att minimera de handelsstörande effekterna vill kommissionen upprätta ett s.k. regulativt samarbetsorgan där företrädare för EU:s och ska samarbeta kring nya regler och se över redan befintliga lagar. I processen ska olika intressenter, s.k. stakeholders, konsulteras, däribland företag. Målet för samarbetet är att uppnå en mer kompatibel, kvalitativ och effektiv lagstiftning och därigenom minska handelshindren. Inom ramen för det regulativa samarbetet ska företagen ges en särställning. All lagstiftning som näringslivet anser går emot deras intressen kommer att försvåras, förhalas eller till och med stoppas. Om detta blir verklighet får företagen stor makt över utformningen av regleringar, standarder och lagar i såväl EU som . Tillsammans med systemet om investeringsskydd och ISDS riskerar det regulativa samarbetet att bli ett dubbellås mot en progressiv lagstiftning genom att storföretagen ges unika möjligheter att påverka lagstiftningen innan den skrivs. Därefter kan de i efterhand stämma stater som trots detta inför lagar som innebär att företagens investeringsvärden påverkas negativt. Därmed menar jag att uppgörelser i handelsavtal sätts före staters rätt att lagstifta och reglera. Sammantaget kan detta få stora negativa konsekvenser på en rad områden som jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Jag och mitt parti anser att detta är ett fundamentalt hot mot demokratin. Storföretag ska inte tillåtas diktera villkoren för vilken lagstiftning som ska råda i enskilda länder. Med detta tillstyrks motion 2016/17:1194 (V) i de berörda delarna, och motionerna 2016/17:114 (SD) och 2016/17:3148 (M) blir därmed i de här aktuella delarna inte längre relevanta och kan avstyrkas. Insyn och konsekvensanalyser, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:1871 av m.fl. (MP) yrkande 1. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1194 (V) anser jag att bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt problem. Jag riktar i flera andra ställningstaganden kritik mot ett antal internationella handels- och investeringsavtal för vilka förhandlingarna präglas av slutenhet, sekretess och brist på insyn, vid sidan av det faktum att de syftar till ökad avreglering, privatisering och försvagad lagstiftning. Såväl förhandlingsmandat som resultat har varit sekretessbelagda. Trots att samtliga av dessa avtal kan komma att innebära stora negativa konsekvenser för medborgarna är insynen minimal. Under trycket av interna läckor, granskade undersökningar och civilsamhällets omfattande kritik har kommissionen visserligen vidtagit vissa åtgärder i rätt riktning där förhandlingsmandat och förslag har offentliggjorts, bl.a. när det gäller TTIP-förhandlingarna. Processen kring förhandlingarna är dock fortfarande inte tillräckligt öppen. Detsamma gäller övriga avtal som lyfts fram i motion 2016/17:1194 (V). Såväl den politiska högern som näringslivet brukar försvara den hemliga förhandlingsgång som präglar förhandlingarna kring internationella handelsavtal. Deras huvudargument är att öppenhet, insyn och dialog försvårar förhandlingsprocessen. Detta är enlig mig och övriga vänsterpartister argument som inte håller. Bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt problem. Den här typen av förhandlingar, som kan påverka svenska medborgare i grunden, måste ske på ett transparent sätt där medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker involveras och ges möjlighet att ge respons, framföra kritik och komma med förslag. bör därför genom att bifalla motion 2016/17:1194 (V) i den här aktuella delen uppmana regeringen att verka för att alla förhandlingar om handelsavtal ska präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker. Jag delar vidare den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2016/17:1871 (MP) om att bör uppmana regeringen att utreda konsekvenserna av . Avtalet är mycket omfattande och innehåller allt från regler för jordbruk till handel med tjänster. Avtalet är vidare problematiskt på många sätt, vilket gett upphov till skarp och berättigad kritik från civilsamhället, forskare och fackliga organisationer. Jag kan konstatera att utskottet vid sin behandling av ett liknande förslag framhöll att det inför ett eventuellt godkännande av ett krävs ett gediget beslutsunderlag som skulle omfatta oberoende konsekvensanalyser av avtalets innebörd och effekter på miljö och hälsa och på sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter. Dessa konsekvensanalyser skulle enligt utskottet kunna utföras av relevanta svenska myndigheter, som t.ex. Datainspektionen, Kemikalieinspektionen, och . fick i uppdrag att tillsammans med andra relevanta expertmyndigheter göra en konsekvensanalys av till . Tiden var dock för kort för att göra en tillräckligt grundlig analys. Jag delar därför motionärernas uppfattning att det krävs ytterligare konsekvensanalyser för att kunna göra en seriös bedömning av avtalet. Enligt regeringen ska avtalen respektera demokratiskt fattade beslut och säkerställa möjligheten att upprätthålla och stärka skyddet för löntagare och miljö samt människors och djurs hälsa. Det råder en mycket stor skillnad i åsikter om hur avtalet ska tolkas mellan forskningsvärlden och domare å ena sidan och näringsliv och politiker å andra sidan. Därför kan denna konflikt bara lösas med en ordentlig utredning, från oberoende forskare. Utredningen ska säkerställa att de mål nås som regeringen satt upp om skydd av arbete, miljö, folkhälsa m.m. Som framgår i det föregående har regeringen gett ett nytt uppdrag till att utreda konsekvenserna av . Jag menar att regeringen skulle kunna förse med ett ännu bättre beslutsunderlag om den dessutom hade valt att skickat ut på en bredare remiss där det hade funnits möjlighet för såväl expertmyndigheter, oberoende forskare och civilsamhället att inkomma med sina bedömningar av avtalets konsekvenser. Jag har i detta ställningstagande inledningsvis argumenterat för betydelsen av insyn i förhandlingsprocessen om handelsavtal; detta är inte minst viktigt för att förslagen till avtalstexter ska kunna granskas av många och för att det på ett tidigt stadium ska kunna påtalas vilka konsekvenser dessa avtal skulle kunna få. Därmed skulle negativa konsekvenser så långt som möjligt kunna undvikas. I detta perspektiv är det också angeläget att oberoende granskare gör gedigna konsekvensanalyser av avtalstexterna innan de antas. I linje med detta delar jag uppfattningen, som kommer till uttryck i den senast nämnda motionen, att det är viktigt att utreda konsekvenserna av . När det gäller de s.k. SIA-rapporterna som kommissionen låter ta fram vill jag avslutningsvis anföra följande. Jag välkomnar dessa rapporter som kan ge viktig information under förhandlingsprocessen, och det är särskilt angeläget att dessa genomförs av externa, oberoende konsulter. konstaterar jag att det inte genomförs några konsekvensanalyser inom ramen för av de färdigförhandlade avtalstexterna. Den slutliga av publicerades t.ex. , dvs. innan partnerna nådde en principöverenskommelse. Dessa ger således inte ett tillräckligt bra och lättillgängligt beslutsunderlag för de beslutsfattare som sedan ska ta ställning till det färdigförhandlade avtalet. Därmed tillstyrker jag motionerna 2016/17:1194 (V) och 2016/17:1871 (MP) i de berörda delarna. Tjänstehandel, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V) yrkande 5.