bet · H401NU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Motionären anser därför att regeringen bör se över möjligheten att uppdra åt någon lämplig aktör att ta fram eller sammanställa opåverkad forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön för att säkerställa en hållbar miljöpolitisk utveckling . Ett tillkännagivande med den inriktningen begärs i motionen. I kommittémotion 2016/17:3579 av m.fl. (C) konstateras det att miljö länge varit en prioriterad fråga för och att en omställning till ett förnybart energisystem, som drivs med skog, sol och vind är en central del i detta. Motionärerna anser att det mot den bakgrunden är en stor framgång att partierna bakom energiöverenskommelsen kunde enas om att målet är ett förnybart elsystem 2040. I motionen finns flera förslag som på olika sätt gäller forskning och innovation kopplat till förnybar energi. Vattenkraften är en förnybar energikälla med god reglerkapacitet som enligt motionärerna utgör en oerhört viktig resurs i strävan efter att nå målet om en elproduktion som är förnybar 2040. Beträffande vattenkraft slår motionärerna fast att den småskaliga vattenkraften står för en liten andel av totala vattenkraftsproduktion, men den producerar ändå så pass mycket el att den kan försörja upp emot en miljon hushåll med el. Den småskaliga vattenkraften står enligt motionärerna dock inför stora utmaningar. I slutbetänkande förordades en nyprövning av alla vattenverksamheter med tillstånd som utfärdats . kan det innebära att flera småskaliga vattenkraftverk kommer att rivas ut. Motionärerna konstaterar att utrivningens effekter dock inte är utredda, och det finns lite kunskap om vad som exempelvis händer med gifter lagrade i strandbankar, hur inte bara vandrande fisk utan även annan fisk och djurliv påverkas av mer snabbströmmande vatten. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om effekten av utrivning av småskaliga vattenkraftverk (yrkande 1). Även om den småskaliga vattenkraften står för en liten andel av totala vattenkraftsproduktion kan denna produktion, enligt motionärerna, fördubblas utan att vattenhushållningen ändras. Många kraftverk som är tagna ur drift skulle kunna återstartas. Men en växande andel variabel väderberoende kraft innebär att regleringen av vattenkraften får en allt större och viktigare roll. Behovet av snabbare öppningar och stängningar ökar, och tekniska påfrestningar på vattenkraftens system ökar därmed också. Motionärerna värnar vattenkraften och att dess potential tas till vara på bästa och mest effektiva sätt. Därför anser de att det behövs forskning om vattenkraftens roll och potential i ett framtida elsystem, samt hur den används på ett sätt som också värnar vattenkraftverkens livslängd. Motionärerna begär ett tillkännagivande om forskning om vattenkraftens potential i elsystemet (yrkande 2). Vidare konstaterar motionärerna att det har gjorts många forskningsframsteg när det gäller organiska solceller. Det kan exempelvis handla om solceller som är baserade på fotosyntesen eller som är tillverkade av polymerer. Motionärerna anser att uppskalningen av forskningen på dessa områden måste ske i för att dessa innovationer ska kunna bli industriella framgångar och resultera i export. Ett tillkännagivande begärs om potentialen av ökad kunskap om tillverkning av nya solcellsmaterial (yrkande 3). Motionärerna ser även en stor potential i de tekniker som är kopplade till utvinning av energi till havs. De noterar stora kostnadsreduktioner i den havsbaserade vindkraften, och olika former av exempelvis vågkraft eller tidvattenkraft är på stark frammarsch. Även om inte alla typer av produktion lämpar sig för svenska förhållanden så finns tekniken och kunnandet, och potentialen för ny svensk industriproduktion är stor. Motionärerna anser att det är viktigt att bejaka den utveckling som finns och fortsätta de forskningsinsatser som görs för att utvinna förnybar energi till havs på nya innovativa sätt. Därför föreslår de ett tillkännagivande från om potentialen för havsbaserad energiproduktion (yrkande 4). Även om trenden mot ökad elektrifiering är stark kommer förbränningsmotorer att finnas kvar i fordonsflottan , sägs det i motionen. Här påpekar motionärerna att det därför är extra viktigt att fortsätta – och utöka – satsningarna på sådana biodrivmedel som kan användas i dagens motorer. Potentialen i biodrivmedel från rötning av avfall och skogsråvara är, enligt motionärerna, stor och underutnyttjad och det behövs forskningsinsatser främst kring processtekniker för att nyttja råvaran mer effektivt och därmed göra dessa drivmedel mer konkurrenskraftiga mot fossila alternativ. Motionärerna anser också att forskningen behöver fokusera på hur fler avfallsströmmar kan nyttjas och på hur affärsmodeller kan utvecklas för att fördela de ekonomiska nyttor som uppstår. Utöver detta anser motionärerna att det behövs mer forskning om hur uppfyllandet av olika miljömål påverkar varandra inom den cirkulära bioekonomin som helhet. Motionärerna ser stora möjligheter i att använda bioråvaror inte bara för att ersätta fossila bilbränslen utan även för att ersätta olja i kemiindustrin och för produktion av oljebaserade produkter som exempelvis plast. De föreslår att genom ett tillkännagivande ska framföra det som sägs i motionen om forskning om biobränsle och bioekonomin (yrkande 10). Vidare framhåller motionärerna att både flyget och sjöfarten ska bära sina miljökostnader. De påpekar att åtgärder för internationella lösningar kan inkludera utvecklandet av strategier för hållbara bränslen inom flyget, och de vill därför främja forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin. De vill även främja utvecklingen av eldrivna flygplan och pekar här bl.a. på betydelsen av utveckling på området batteriteknik och batterikemi. I motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om energieffektivisering och framställning av förnybara bränslen för flygplan (yrkande 11). Forskning om förnybara bränslen tas även upp i kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. De två refererade förslagen om biobränsleforskning och om energieffektivisering och förnybara flygbränslen återfinns med likartade motiveringar även i den motionen (yrkandena 30 och 33). Solenergi är en viktig klimatsmart del i det svenska energisystemet, framhålls det i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD). Vidare slår motionärerna fast att den svenska solenergiforskningen är mycket framstående och att solenergin har en stor utvecklingspotential i . Det statliga forskningsprogrammet för solenergi omfattar . Motionärerna anser att den forskningssatsningen måste fortsätta även efter 2016 och vill att det läggs in i den kommande energiforskningspropositionen. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vikten av fortsatt forskning på solceller, termisk solel och solbränslen (yrkande 11). I sitt betänkande (SOU 2017:2) slår fast att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet är att insatserna ska inriktas så att de kan bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Målet 2040 är förnybar elproduktion. Kommissionen konstaterar att det behövs en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Energiforskningen har en avgörande roll i att se till att nya, innovativa lösningar ska komma fram för alla kraftslag. I övrigt hänvisar kommissionen till den aktuella propositionen. Forskning om vindkraftens påverkan på människor och miljö behandlade utskottet motionsyrkanden som var snarlika de nu aktuella om forskning om vindkraftens påverkan på miljön och människor (bet. 2015/16:NU10). Då redovisade utskottet bl.a. att Vindval är ett kunskapsprogram med forskning om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Programmet är ett samarbete mellan och . har avsatt för att Vindvalprogrammets tredje etapp ska kunna genomföras, vilket innebär att programmet löper till . Vindval har bl.a. beviljat stöd till projekt om hur begreppet samhällsnytta hanteras i tillståndsprocessen kring ny vindkraft. Projektet för bedömning av samhällsnyttan av vindkraftsetablering bedrivs av forskare vid och ska utveckla beslutsstödsmodeller för tillståndsprövning av vindkraft. Forskare vid har fått stöd för att bl.a. analysera i vilken utsträckning tillståndsprövningen har bidragit till ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En rapport från arbetet presenterades (Samhällsnyttans betydelse vid tillståndsprövningen av vindkraft, rapport 6738). En kunskapssammanställning om socioekonomiska konsekvenser av vindkraftsetableringar publicerades vid , planering och förvaltning vid () . (Socioekonomiska konsekvenser av vindkraftsetablering och tillämpningen av vindbonus – en kunskapssammanställning, rapport 2016:4). avstyrkte utskottet de yrkanden som då var aktuella med hänvisning till arbetet inom ramen för forskningsprogrammet . Utskottet påpekade att programmet belyser just frågor om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Vidare noterade utskottet att det hade startats två vindkraftsrelaterade forskningsprojekt med inriktning på frågor om ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det finns två huvudsakliga teknikområden för att omvandla solenergi till el: solceller och termisk solkraft. stöder olika projekt för utveckling av solceller och termisk solkraft, bl.a. forskning som resulterar i nya innovationer med bättre systemprestanda och projekt för att visa potentialen för storskalig tillverkning till konkurrenskraftiga priser. beslutade regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för ökad användning av solel i . Avsikten var att strategin ska peka på insatser för att underlätta en utbyggnad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt samt identifiera hinder och möjligheter för den fortsatta introduktionen av solel. Förslaget till strategi redovisades sedermera . Av strategin framgår att solcellsbranschen kan sägas vara uppdelad i två delar: komponenttillverkning samt utbyggnad och installation. Den förstnämnda delen anges ha ett stort forsknings- och innovationsinslag. Svensk forskning på detta område är främst inriktad på tekniker med potential till lägre kostnad än den som förknippas med dagens kiselbaserade celler och där tekniken kan vara användbar i nya tillämpningar. Flera lyckade exempel på svenska innovativa företag inom solelområdet nämns i strategin. Här kan även nämnas att tog fram en intern forsknings- och innovationsstrategi för solelområdet. När det gäller pågående solenergiforskning kan Solel-programmet lyftas fram. Detta program är ett samverkansprogram mellan och Energiforsk. Programmet är ett tillämpat forsknings-, utvecklings- och demonstrationsprogram som syftar till att ta fram kunskap, produkter och tjänster som efterfrågas och nyttiggörs av aktörer som använder, investerar i, planerar för, beställer, installerar, äger och/eller driver solcellsanläggningar. Programmet har en budgetram på ca för perioden t.o.m. . Huvuddelen av insatserna utförs dock numera inom forsknings- och innovationsprogrammet El från solen som omfattar totalt –2020. Programmet samlar insatser inom solelrelaterade frågor, och de projekt som finansieras kan vara både tekniskt och samhällsvetenskapligt inriktade. El från solen har som mål att bidra till att behåller eller stärker sin starka position inom forskning och utveckling. Vidare ska det bidra till att har en stark innovationsmiljö inom solelområdet där solelslösningar kommersialiseras av näringslivet. Avsikten är också att solelproduktionen i ska bidra till det svenska energisystemet och att den på ett resurseffektivt sätt ska bidra till attraktiva hållbara städer. Programmet löper –. Den svenska vattenkraften byggdes huvudsakligen ut . I betänkande konstateras det att det inte finns en aktiv nyproduktionsmarknad för vattenkraft i , primärt eftersom älvsträckor är skyddade men även som en följd av bristande lönsamhet i nyinvesteringar. Vattenkraftens ägare fokuserar i stället på återinvesteringar, underhåll och vidmakthållande åtgärder i befintliga anläggningar. () har presenterat fyra scenarier (s.k. ytterlighetsalternativ) för det svenska produktionssystemets utformning för perioden –2050. Beträffande vattenkraften konstaterade IVA att det finns en teknisk potential för att bygga ut vattenkraften ytterligare med ca . Merparten av potentialen kan dock inte utnyttjas beroende på politiska beslut att skydda de fyra nationalälvarna (, , och ) och många andra vattendrag, samt skyddade sträckor i exploaterade älvar. En återstående potential uppgår till , baserad på etablerad teknik. Genom förnyelse och effektivisering bedöms produktionen kunna öka i befintliga kraftverk med 2–(Arbetsgruppen för elproduktion, 2015). Vattenkraften skulle kunna anpassas för att erbjuda ännu större lagringsmöjligheter och reglerkapacitet, men det kommer att kräva förändring av vattendomar med ökad korttidsreglering, högre dämningsnivåer, större regleramplitud, högre maxflöden etc. I budgetpropositionen (utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård) konstaterade regeringen att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Regeringen framhöll också att den fortsatta hanteringen av vattenkraften, tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten. måste också avvägningar göras mellan olika intressen som t.ex. värnande av kulturmiljöintressen. Enligt den ramöverenskommelse som slöts om den svenska energipolitiken ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. överlämnade sitt slutbetänkande (I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler [SOU 2014:35]) till den dåvarande miljöministern . Av den propositionsförteckning som regeringen lämnade till framgår det att en proposition med titeln av vattenverksamheter avses att lämnas till . besvarade miljöminister en fråga (fr. 2016/17:368) från (M) om på vilket sätt ministern och regeringen avser att säkerställa att mål och intentioner i energiöverenskommelsen fullföljs i samband med den kommande vattenverksamhetspropositionen. Miljöministern redovisade att man inom analyserar innebörden av energiöverenskommelsen i förhållande till det pågående arbetet med att ta fram förslag till ändrade bestämmelser om vattenverksamheter baserat på förslag. Ministern anförde vidare att en kommande vattenverksamhetsproposition kommer att skrivas utifrån intentionerna i energiöverenskommelsen. Nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk Havs- och vattenmyndigheten och presenterade ett gemensamt förslag med inriktning på att nå en samsyn om de miljöåtgärder som behövs inom vattenkraftsområdet. Av strategin framgår bl.a. att de båda myndigheterna ska arbeta för att forskning och utveckling initieras för att öka kunskapen om hur ekologiskt hållbar vattenkraft kan utvecklas. I ett första steg avser de båda myndigheterna att stödja forskningsprogrammet och liv i vatten (Kliv). Programmet syftar till att ta fram samhällsekonomiska kostnadsnyttoanalyser av vattenkraftsrelaterade miljöåtgärder, presentera en arbetsgång för att prioritera vattenkraftsrelaterade miljöåtgärder och utvärdera effekterna av de miljöåtgärder som är relaterade till vattenkraft. Programmet ska genomföra satsningar i samklang med miljödirektiv för att kunna behålla och öka effekt- och reglerförmågan i de befintliga och nya vattenkraftverken. Den tekniska utvecklingen på vattenkraftsområdet När det gäller den tekniska utvecklingen på vattenkraftsområdet kan det nämnas att de förnybara kraftproduktionstekniker som baseras på flödande energi – däribland vattenkraft – ingår i temaområde Kraftsystemet. Insatserna är inriktade på miljö- och kostnadseffektiv produktionsteknik som på ett fördelaktigt sätt kan integreras i kraftsystemet. Beträffande modernisering av de befintliga vattenkraftverken kan det nämnas att det statliga bolaget kommer att investera –2023 bl.a. för att modernisera och uppgradera sina vattenkraftverk. äger och driver ca 100 vattenkraftverk, varav de flesta finns i . Turbiner, generatorer och transformatorer byts ut mot ny utrustning med högre verkningsgrad, vilket gör att kapaciteten ökar och att kraftverken oftast kan producera mer el. Enligt bolaget gör ny teknik det också möjligt att minska användningen av olja i anläggningarna, vilket innebär förbättringar för miljön. FoU-verksamhet är bl.a. inriktad på att utveckla bolagets kärntillgångar inklusive vattenkraften. Det kan exempelvis handla om teknikutvecklingsprojekt i kraftstationerna eller om att studera vattenkraftens (särskilt dammarnas) effekt på fiskvandringsvägar. Svenskt vattenkraftcentrum (SVC) svarar för utbildning och forskning inom vattenkraft och gruvdammar. Syftet med SVC är bl.a. att säkerställa kunskaps- och kompetensförsörjning för en effektiv och tillförlitlig vattenkraftproduktion. SVC utvecklar bl.a. verktyg och metoder för nybyggnad, förnyelse, drift och underhåll av vattenkraftsanläggningar. I motion 2016/17:3579 (C) finns ett yrkande om havsbaserad energiproduktion. behandlade utskottet motion 2015/16:1530 (S) med liknande inriktning i betänkandet 2015/16:NU10. Utskottet redovisade då bl.a. att beslutade att avsätta till forskningsprogrammet energiomvandling. Programmet löper fr.o.m. till utgången av 2018 och omfattar energiomvandlingssystem som använder energi från havet som resurs, dvs. vågkraft, strömkraft samt salt- och temperaturgradientkraft. Tyngdpunkten ligger dock på de två första teknikerna, eftersom de är prioriterade i energiforskningsstrategi. Vidare nämndes att är ett av 21 länder som deltar i () som är en del av (). Samarbetet rör FoU-frågor inom havsenergi. deltar också i flera andra internationella program och projekt som ska stärka utvecklingen inom havsenergiområdet. Av det nämnda utskottsbetänkandet kan man även utläsa att regeringen antog en samlad maritim strategi. Strategin ska främja de maritima näringarna, och marin energiproduktion var en av de delar som lyftes fram. Det konstaterades bl.a. att havsbaserad energitillförsel är under utveckling och att det finns ett stort antal utvecklings- och demonstrationsprojekt runt om i som syftar till att utveckla ny teknik relaterad till vind-, ström- och vågkraft. Regeringen framhöll att det finns behov av fortsatta satsningar inom området för att nå målen om ökad andel förnybar elproduktion. Vidare slog regeringen fast att en utbyggnad av energitillförsel i havsområdena för med sig utvecklingsmöjligheter för andra maritima näringar – exempelvis tillverkare av maritim utrustning, som producerar komponenter eller hela system för geotekniska konsultföretag, samt anläggningsföretag. Det gäller även företag som tillhandahåller transporter under byggen eller företag som tillhandahåller service och underhåll. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet om havsbaserad energiproduktion med hänvisning till det ovan refererade och omnämnde särskilt att finansierar ett forskningsprogram med inriktning på just sådan energiomvandling. När det gäller marin energi kan det även nämnas att , och i en gemensam studie har pekat ut det maritima området som ett av fem styrkeområden för . Ett av de fokusområden som har omnämnts i sammanhanget är marin energi och flera starka forskningsmiljöer i regionen som arbetar med olika delar inom havsbaserad energi, från vind-, våg- och tidvattenkraft till elektrisk transmissionsteknik, har identifierats. Till området marin energi räknas också bioenergi från havet. Inom det västsvenska maritima energiklustret pågår flera projekt även inom detta område och då rör det sig i första hand om algodling. Potentialen i algodling är betydande genom hög produktivitet per hektar jämfört med landbaserade grödor. Det framhålls att biobaserad energi från havet kan vara ett konkurrenskraftigt alternativ till biomassa från skogs- och lantbruk, när tekniken har utvecklats. delfinansierar projektet biogas där odling av marin biomassa, i första hand s.k. sjöpung, utvecklas och testas för att sedan rötas till biogas. Projektet löper –2017. Samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi När det gäller det som sägs i motion 2016/17:3579 (C) om biobränslen och bioekonomi kan nämnas att samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi syftar till att kraftsamla regeringens innovationsinsatser relaterade till cirkulär och biobaserad ekonomi och på så sätt bidra till att stärka innovations- och konkurrenskraft. I forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) konstaterar regeringen att en cirkulär ekonomi omfattar samhällsförändringar på många områden. Det handlar bl.a. om nya sätt att omvandla avfall till resurser inklusive energi. Regeringen påpekar vidare att omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart utnyttjande av naturresurser är en stark drivkraft för strukturomvandling till en cirkulär och biobaserad ekonomi. För omställningen krävs produktionsmodeller och kommersialisering av nya innovativa produkter längs hela värdekedjan där biobaserade råvaror ersätter fossila råvaror. krävs att produktionen och uttaget av biomassa sker på ett hållbart sätt. Även effekterna av ett förändrat klimat behöver beaktas. Utformningen av framtidens varor, tjänster och tekniker är avgörande för en cirkulär ekonomi. För att kunna ställa om till en cirkulär och biobaserad ekonomi krävs också innovationsfrämjande åtgärder och bred samverkan mellan aktörer i värdekedjan och sektorer. En cirkulär och biobaserad ekonomi sägs vara av stor vikt för att uppnå nationella miljökvalitetsmål, ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och bidra till de nya globala hållbarhetsmålen. Regeringen konstaterar att energirelaterade insatser inom samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi huvudsakligen förekommer inom programmet för forskning och innovation på energiområdet (Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet). I motionerna 2016/17:3564 (C) och 2016/17:3579 (C) berörs frågor om förnybara flygbränslen. presenterade 2015 rapporten för biodrivmedel 2015 – Tema: Förnybara flygbränslen (2015:31). Av rapporten (s. 23 f.) framgår att det pågår mycket forskning om förnybara flygbränslen, främst i och . Mycket av forskningen har sin utgångspunkt i de produktionsprocesser som har utvecklats för produktion av förnybar diesel, och det finns stora synergier mellan forskning på förnybara bränslen för flyg och vägtransporter. Vidare redovisas att finansierar två forskningsprogram för förnybara drivmedel inom transportsektorn. Inget av dessa är specifikt inriktat på flygbränslen men mycket av forskningen om exempelvis biomassaförgasning och cellulosabaserad etanol är ändå relevant för förnybara flygbränslen. Därutöver redovisas ett antal ytterligare initiativ med inriktning på förnybara flygbränslen på både nordisk nivå och EU-nivå. Av rapporten framgår också att utvecklingen på området förnybara flygbränslen till viss del hämmas av att råvaran i flera förnybara flygbränslen är densamma som används för ersättning av fossil diesel i vägtransporter. Då det redan råder konkurrens om dessa råvaror kan en större efterfrågan från flygsektorn komma att öka konkurrensen och därmed även öka priserna ytterligare. Ett problem i sammanhanget är att priset på biobaserat flygbränsle ännu är högre än på vanlig flygfotogen, vilket hämmar efterfrågan från en ofta redan hårt konkurrensutsatt flygbransch.