bet · H501SfU3 · 2017-12-07 00:00:00 — 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB- och familjehem samt stödboenden och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3182 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en förändring av underhållsstödet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en moderniserad föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3262 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en reform som innebär att fler än två föräldrar tillåts ta del av föräldrapenningen, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3456 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att egenföretagare bör få rätt att utföra vissa arbetsuppgifter som inte kan anstå under föräldraledigheten utan att förlora föräldrapenningen, om detta syftar till att bibehålla verksamheten snarare än att få in pengar, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bostadsbidragens konstruktion för att minska marginaleffekterna för den som erbjuds arbete samt pröva vilka grupper som ska kvalificera sig för bostadsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3574 av m.fl. (L): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det ekonomiska stödet till föräldrar som lever isär och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3578 av m.fl. (L): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3612 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1. 2.Riksdagen avslår förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2017/18:3625 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa kvotering i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka antalet barnrättsår inom pensionssystemet från fyra till fem och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den generella jämförelseinkomsten i barnrättsåren inom pensionssystemet höjs från till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3626 av m.fl. (KD): 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt till graviditetspenning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3631 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa samhällets ekonomiska stödinsatser så att de bättre motsvarar föräldrars lagstadgade försörjningsplikt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD): 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppjusteringar av reglerna för och en höjning av bostadsbidraget och bostadstillägget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD): 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bostadsbidraget för hemmavarande barn och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3713 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD): 105.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja den barnrelaterade delen i bostadsbidraget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3755 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldrapenning på grundnivå, dvs. för den som inte har arbetsinkomst, begränsas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång reformeras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3776 av m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att införa en föräldraförsäkring som tar i beaktande hur regelverket kan bli mer flexibelt och bättre passa föräldrar som driver egna företag, och detta tillkännager för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att det ska vara möjligt att bedriva viss begränsad verksamhet i eget företag med bibehållen föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om underhållsstöd i större utsträckning ska avgöras civilrättsligt och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en översyn av föräldraförsäkringen utifrån hur regelverket kan bli mer flexibelt och bättre passa föräldrar och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att föräldraförsäkringen öppnas upp för ytterligare två närstående samt att införa en vab-bonus och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att lägstanivådagar döps om till garantidagar och får fördelas över hela föräldraledigheten, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3808 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3836 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om familjens betydelse för barnen och samhället och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föräldrarna är de viktigaste personerna i barnets liv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla politiska beslut ska analyseras utifrån vilka konsekvenser de får för familjer och nära relationer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att politiken ska möjliggöra för föräldrar att få mer tid för barnen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en mer flexibel föräldraförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tvångskvoteringen i föräldraförsäkringen och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den sjukpenning- och föräldrapenninggrundande inkomsten för föräldralediga bör skyddas och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa kravet på att tas ut på sjukpenninggrundande nivå och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa rätt för vårdnadshavare att överlåta föräldrapenningdagar till närstående och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga föräldrapenningdagar ska kunna användas som s.k. dubbeldagar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka pensionsrätten för barnår med samt att höja jämförelseinkomsten i pensionsrätt för barnår och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa förfarandet med anmälan vid tillfällig föräldrapenning och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en generell graviditetspeng under i graviditeten och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att antalet föräldrapenningdagar för nyanlända med barn inte ska begränsas och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja det särskilda bostadsbidraget för hemmavarande barn och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om höjt adoptionsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vårdbidrag och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3842 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka pensionsrätten för barnår med och höja jämförelseinkomsten i pensionsrätt för barnår samt tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3891 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ekonomisk jämställdhet och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårdbidrag för funktionshindrade barn är ett jämställt land. Faktum är att vi är ett av världens mest jämställda länder, ett faktum som ger anledning till både glädje och stolthet. Väl utbyggd barnomsorg och en generös föräldraförsäkring ger möjligheter för kvinnor och män att både arbeta och bilda familj, vilket är mycket positivt och glädjande. som vi har anledning att glädjas får vi inte blunda för de utmaningar som finns. En lång väg återstår innan jämställdhet är uppnådd. Kvinnor tjänar fortfarande mindre än män, arbetar deltid i större utsträckning, tar ett större ansvar för det oavlönade hushållsarbetet och är i större utsträckning hemma när något av barnen har blivit sjukt. Arbete är en hörnsten i ett jämställt samhälle. Alliansregeringens reformer för att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till ökade förutsättningar för ekonomisk jämställdhet. För att ytterligare bereda vägen för ökad jämställdhet är det en rad saker som behöver göras, till exempel inom den ekonomiska familjepolitiken och andra områden med påverkan därpå. Det som bygger jämställdhet är eget arbete och försörjning. Om fler föräldrar fördelade föräldrapenningdagarna mer jämlikt mellan sig skulle det med största sannolikhet öka kvinnors arbetskraftsdeltagande, vilket även skulle stärka jämställdheten. ställer sig dock avvisande till alla tankar på en individualiserad föräldraförsäkring. Alla familjer har olika förutsättningar, och ett regelverk som gör våld på familjers möjlighet att bestämma själva skulle få negativa konsekvenser för väldigt många familjer. Av den anledningen ser vi i i stället behovet av att drivkrafterna för arbete stärks, bland annat genom skattesänkningar riktade mot dem med lägst inkomster. Det skulle göra det mer lönsamt inte minst för kvinnor att öka sitt arbetskraftsdeltagande. För den som har barn och som ännu inte har kommit in på arbetsmarknaden är det viktigt att det finns goda möjligheter att lämna barnen på förskola. Lång frånvaro från arbetsmarknaden, till exempel som en följd av att man har valt att kombinera föräldrapenning på grundnivå med olika bidrag, höjer trösklarna och ökar risken för långvarigt utanförskap. Risken för detta är stor inte minst bland utrikes födda kvinnor, som har en sysselsättningsgrad som är lägre än för inrikes födda kvinnor. Därför föreslår vi att föräldrapenning på grundnivå, med andra ord för den som saknar arbetsinkomst, ska begränsas . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet för familjer och barn ska rätten till avgiftsfri förskola utökas för barn till föräldrar som är långvarigt arbetslösa. På det sättet ökar vi möjligheterna för människor att gå från utanförskap till arbete. Vad gäller barnbidraget anser vi att man bör få full tillgång till svenska bidrag och ersättningar enbart genom eget arbete eller genom permanent och laglig bosättning i . Av det skälet ska bland annat flerbarnstillägget enbart gå till den som är medborgare eller som har arbete. Detta beräknas innebära en besparing jämfört med regeringens förslag med drygt 186 miljoner . Ett annat område där ser behov av förändringar är frågan om underhållsstödet. Dagens system fungerar inte tillräckligt bra i den meningen att barnen riskerar att få ett lägre underhåll än vad de skulle kunna få om reglerna för underhållsbidraget hade efterlevts. Det riskerar även att verka konfliktdrivande, vilket är något som flera av landets kvinnojourer har varnat för. Regeringen har genomfört vissa förändringar i systemet och höjt underhållsstödet. Likväl kvarstår det centrala problemet med två separata system för att beräkna underhållet. föreslår därför att en utredning tillsätts med uppdrag att se över dagens konstruktion med underhållsbidrag och underhållsstöd. Jag vill understryka att anser att det naturligtvis är önskvärt om föräldrarna på egen hand kommer överens om de ekonomiska frågorna. Men i händelse av att det inte är möjligt - och det finns många sådana fall - vill vi se en mer neutral, objektiv och förutsebar beräkning av underhållets storlek. En sådan modell vore lätt att överblicka och skulle stärka ensamståendes ekonomi, främst kvinnornas ekonomi. Alla ungdomar i grund- och gymnasiesärskola som inte har avslutat sin skolgång har rätt till aktivitetsersättning utan prövning av arbetsförmåga vid så kallad förlängd skolgång. Antalet unga med aktivitetsersättning har ökat . visar analys att av dem som tidigare haft aktivitetsstöd har någon form av förvärvsinkomst efter 30-årsdagen. Det är en indikation på att unga förtidspensioneras trots arbetsförmåga. En orsak är att många beviljas aktivitetsstöd och sedan blir kvar i systemet. vill reformera ersättningsmodellen vid förlängd skolgång så att unga människor inte med automatik får förtidspension enbart för att man går i särskola. Ungdomar med förlängd skolgång bör omfattas av det vanliga studiestödssystemet. Förtidspension ska inte vara en rättighet utan beviljas av utifrån behov. beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på - budgetmotion 2018 presenterades budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. Jag yrkar bifall till reservation 6 och hänvisar i övrigt till vårt särskilda yttrande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer 1, 7 och 18. står vi givetvis bakom samtliga av våra reservationer och vårt särskilda yttrande när det gäller anslaget. För ett välmående samhälle menar att välmående familjer är en grundläggande förutsättning. Vardagen kan för många småbarnsföräldrar ibland vara tuff. Bara att få ihop livspusslet med barnomsorg, skola, jobb, lämningar och hämtningar kan vara svårt nog; det vet jag från min egen vardag med tre små barn och livet som aktiv politiker. För låginkomsttagare och i synnerhet för ensamstående föräldrar kan det vara ännu tuffare att få vardagen att gå ihop. Där kan det också finnas en oro för att få pengarna att räcka till mat och kläder. Vi politiker behöver stötta familjer utan att inskränka på deras handlingsfrihet. Den centrala utgångspunkten för familjepolitik är att barnens bästa alltid ska beaktas i alla situationer inom familjepolitikens område. Jag menar att familjepolitikens mål alltför ofta har ett vuxenperspektiv. Socialdemokraterna beskriver alltför ofta familjebildning och barn som ett jämställdhetshinder. Alltför ofta hör vi att barn beskrivs som kvinnofällor, precis som att det skulle vara ett straff att spendera tid med sina egna barn. Självklart måste både kvinnor och män ges lika förutsättningar att kombinera arbetsliv och familjebildning, men det är inte rätt väg att göra det genom tvång och genom att tala nedsättande om familjebildning och familjelivet medan yrkeslivet höjs till skyarna. I stället borde statusen på att ta ansvar för sina barn vara något som stärks, oavsett vem det är som har ansvaret. Till syvende och sist är det ändå barnen som är viktigast för oss föräldrar och att barnen ska må bra. Det blir vi föräldrar medvetna om inte minst i svåra situationer. En sådan situation var jag med om . Det enda som betydde något då var att barnen mår bra. I årets budget prioriterar att stödja de mest utsatta familjerna medan regeringens budget ger svagt stöd till de mest utsatta som de ytterligare stärker ekonomin för höginkomsttagare. Socialdemokraternas högtravande ord om solidaritet för de mest utsatta ekar därmed tomma. Jag ska förklara lite mer hur jag menar. Vi kan jämföra vårt förslag att höja bostadsbidraget, alltså ca 1 miljard, med regeringens förslag om att höja grundnivån i det allmänna barnbidraget. Då framgår det enligt utredning dnr 2017:1689, gjord av , att ett hushåll med en månadslön på får en förstärkt disponibel inkomst med ca , eller , med förslag. Detta kan jämföras med regeringens förslag om att höja grundnivån i det allmänna barnbidraget. Ett stärkt bostadsbidrag kan exempelvis innebära möjlighet till bättre vinterkläder eller andra olika och väldigt grundläggande saker som behövs för att uppfylla barnens behov. Samma utredning visar att ett hushåll med en månadslön på skulle få ungefär samma förändring av disponibel inkomst med vårt förslag om höjt bostadsbidrag som om grundnivån i det allmänna barnbidraget höjs. Däremot kan vi erkänna att ett hushåll med en löneinkomst på ca skulle förlora ca med vårt förslag om höjt bostadsbidrag jämfört med att höja barnbidraget. Det är dock en minskning vi kan stå för. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet för familjer och barn Vårt höjda bostadsbidrag gynnar alltså de mest utsatta familjerna medan Socialdemokraternas förslag om att höja barnbidraget gynnar alla lite grann, även höginkomsttagare. Utöver en höjning av bostadsbidraget vill vi även stärka föräldraförsäkringen. Ekonomin ska inte vara ett avgörande hinder mot familjebildning. En stärkt föräldrapenning kan också vara ett bra sätt att uppnå jämställdhet framför att tvångskvotera. Jag har ett exempel från en familj i min släkt. För mannen är det ekonomiskt helt omöjligt att ta ut de . Ett alternativ för dem är att sälja huset, och det är inget bra alternativ. Det andra alternativet är att barnet helt enkelt får börja tidigare i förskolan och att pappadagarna får brinna inne. Vår utgångspunkt i familjepolitiken är att föräldrarna själva bäst avgör hur de vill disponera tiden med sina barn utifrån sin specifika situation och barnens behov. Om man vill ha en jämnare fördelning måste man stärka föräldraförsäkringen så att det inte påverkar ekonomin lika hårt vem som är hemma. Hur man lägger upp vardagen är inget vi politiker ska styra över. Alla barn är olika, och alla familjesituationer är olika. Exempelvis mina barn har börjat gilla barnmat ganska tidigt, men jag har släktingar vars barn har helammat , trots försök till annan mat. Det kan inte vara rimligt att politiker ska avgöra hur länge ett barn ska amma. Strävan efter vissa politiska mål kan inte gå före barnens bästa. Jag hoppas innerligt att föräldraförsäkringen inte ytterligare tvångskvoteras upp . Tiden med barnen när de är små är något som aldrig kommer tillbaka. För en del kan vårdnadsbidraget betyda en möjlighet att spendera mer tid med det mesta värdefulla en förälder har, de egna barnen. För Socialdemokraterna betraktas dock barn kanske mer som ett jämställdhetshinder snarare än som något föräldrar vill få möjlighet att ägna mer tid åt. Socialdemokraterna vill inte se något vårdnadsbidrag, men det vill vi och vi vill också höja det. Det är även vår ambition att nå en högre andel beviljade ansökningar om graviditetspenning. Slutskedet av graviditeten kan vara väldigt tufft, och vi vill att fler kvinnor än ges möjligheten att trappa ned eller helt ta en paus från arbetet av graviditeten. Här måste barnets och mammans hälsa komma i första rummet. Att alla höjningar och förstärkningar i vårt budgetförslag inte tydligt syns inom utgiftsområde 12 beror på att vi prioriterar välfärden för svenska medborgare. Tanken är att icke-medborgare ska få grundläggande stöd via ett centralt bidragssystem och möjlighet att kvalificera sig för barnbidrag, föräldrapenning, bostadsbidrag med mera genom att arbeta . Vi vill att alla familjer, även de med låg inkomst, ska få förutsättningar att bidra till en trygg barndom för sina barn. Grunden för ett välmående samhälle är som sagt välmående familjer och barn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet för familjer och barn Det känns angeläget att tala om det viktigaste vi har, det vill säga våra barn. Att göra det bättre för barnen är vad betänkandet handlar om. Man kan fundera över vad föräldrar behöver för förutsättningar för att det ska bli så. Jag tycker att det finns tre saker som står ut. Ekonomin har givetvis en stor betydelse för hur barnen får möjlighet att växa upp under bra förhållanden. Båda föräldrar ska få ta lika stor del av barnens uppväxt. Vi som vuxna och föräldrar ska ha möjligheter att genom vårt beteende visa barnen hur det går till i vuxenlivet. Det handlar alltså om en helhet. Låt mig återkomma till det. Vad som är viktigast av dessa tre saker vet jag inte, för de hör ihop. Problemet är att regeringen inte delar min uppfattning om detta. Regeringen riktar i stället in sig på att höja bidrag. Det ger naturligtvis bättre ekonomi för föräldrarna, men att också kunna kombinera med yrkeslivet blir inte lika lätt. i betänkandet står det: "Hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att förbättra hushållets ekonomi." Det är rätt, men varför ska man bara höja bidragen? Det handlar om barnbidrag, flerbarnstillägg, underhållsstöd, föräldraförsäkring, bostadstillägg och ytterligare bidrag. I en mening i betänkandet skriver majoriteten: "De kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet, t.ex. inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken." Sedan står det ingenting mer om detta i betänkandet. Vi i vill att man satsar på morötter för att stimulera föräldrarna att kunna uppfylla de tre saker som jag nämnde i början. Då är inte pengarna från bidragen det absolut viktigaste, utan det är arbetsbefrämjande åtgärder. Det vore väldigt bra om man använde en del av de bidragspengar som regeringen nu vill höja till att i stället befrämja arbetsmarknadsåtgärder så att föräldrarna kan komma ut på arbetsmarknaden och tjäna bättre. Något annat som och alliansregeringen införde var jämställdhetsbonusen, som var en morot för att stimulera och möjliggöra för båda föräldrar att vara hemma oavsett vad de tjänade. Men se det har regeringen strukit, för det var inte bra! Varför tittade regeringen inte på hur systemet kunde förbättras? Då kunde man möjliggöra för föräldrarna och ge dem en stimulans att dela föräldraledigheten. Vi i vill dessutom införa en vab-bonus. Den innebär att man lättare ska kunna dela vab och inte förlora inkomst om man är hemma och vårdar sitt sjuka barn. Men det är förstås inget som regeringen har tagit till sig. Bonussystem skulle också kunna vara ett sätt att stimulera - som majoriteten skriver i sin text - "jämlika uppväxtvillkor för alla barn". Men några sådana bonussystem vill man inte ta till, i varje fall inte vab-bonus som avstyrks. Föräldrar borde få bestämma mer hur de ska dela föräldraledigheten och få möjlighet att bestämma hur de vill ta ut föräldradagar. Lägstanivådagar och garantidagar i föräldraförsäkringen styr hur dagarna tas ut. Om man i stället bakade ihop detta i föräldraförsäkringen och möjliggjorde att föräldrarna helt och hållet fick bestämma hur de ska ta ut föräldradagarna skulle detta definitivt medverka till ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Men nej, även det förslaget avstyrker regeringssidan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomisk trygghet för familjer och barn