bet · H401CU6 · 2017-01-13 00:00:00 — Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör könsfördelningen i bolagsstyrelser, sänkt krav på aktiekapital och revision. • Regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen. • Regeringen bör inom EU verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser. • Regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks till . • Regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som gäller bl.a. personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag, förenklingar för små bolag och redovisning. I betänkandet finns nio reservationer (S, M, MP, C, V). I fyra reservationer (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m. EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet Redovisning av könsfördelning inom företagets ledning Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag Sänkt krav på aktiekapital Avskaffande av kravet på bolagsstämma Mindre administration i små företag Redovisning av vad företag har betalat i skatt och sociala avgifter Åtgärder mot oseriösa näringsidkare 1.Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m., punkt 1 (S, MP, V) 2.EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (S, MP, V) 3.Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet, punkt 3 (C) 4.Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (S, MP, V) 5.Avskaffande av kravet på bolagsstämma, punkt 7 (M) 6.Mindre administration i små företag, punkt 8 (M) 7.Mindre administration i små företag, punkt 8 (C) 8.Åtgärder mot oseriösa näringsidkare, punkt 11 (C) 9.Revision, punkt 12 (S, MP, V) 1.EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (S, MP) 2.EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (V) 3.Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet, punkt 3 (S, MP, V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:775 av och (båda M), 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 8, 2016/17:1109 av och (båda M), 2016/17:1874 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2119 av (M) yrkande 2, 2016/17:2879 av (M) yrkande 5, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3473 av m.fl. (L). Reservation 1 (S, MP, V) EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1949 av m.fl. (KD, M, C, FP). Reservation 2 (S, MP, V) Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 5, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 3 (C) Redovisning av könsfördelning inom företagets ledning 2015/16:1994 av m.fl. (KD) yrkande 4. Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag 2015/16:588 av (S). Sänkt krav på aktiekapital ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:1948 av m.fl. (KD, M, C, FP), 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2877 av m.fl. (KD, M, C, L), 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 4 (S, MP, V) Avskaffande av kravet på bolagsstämma 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 5 (M) Mindre administration i små företag 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:3085 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 6 (M) Reservation 7 (C) 2016/17:1841 av (M). Redovisning av vad företag har betalat i skatt och sociala avgifter 2015/16:790 av (FP) yrkande 2. Åtgärder mot oseriösa näringsidkare 2016/17:629 av (S) och 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 33. Reservation 8 (C) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2247 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2016/17:3380 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 9 (S, MP, V) 2015/16:2458 av (C) yrkande 4. 2015/16:1383 av (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Skånberg (KD), (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (SD), (L), (S), Shadiye Heydari (S), (M), (V) och Faradj Koliev (S). I betänkandet behandlar utskottet 40 motionsyrkanden i olika associationsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om könsfördelningen i bolagsstyrelser, sänkt krav på aktiekapital, personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag, förenklingar för små bolag, revision och redovisning. Utskottet behandlar de olika frågor som aktualiseras i motionerna under skilda rubriker. Motionsyrkandena finns i bilagan. Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I kommittémotion 2015/16:2701 yrkande 8 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen. Liknande förslag läggs fram i kommittémotionerna 2016/17:3144 yrkande 3 av m.fl. (M) och 2016/17:3473 av m.fl. (L) och motionerna 2015/16:775 och 2016/17:1109 av och (båda M), 2016/17:1874 yrkandena 1–3 av (M), 2016/17:2119 yrkande 2 av (M) och 2016/17:2879 yrkande 5 av (M). I aktiebolagslagen (2005:551) finns bestämmelser om ett bolags ledning. Ett aktiebolag ska ha en styrelse med minst tre ledamöter. I ett privat bolag får dock styrelsen bestå av en eller två ledamöter, om det finns minst en suppleant. Aktiebolagslagen innehåller inte några bestämmelser om hur styrelsemedlemmar ska nomineras för val. Den innehåller inte heller bestämmelser om nomineringskommittéer eller valberedningar. Formerna för beredning av styrelseval varierar starkt mellan olika bolag. Frågor om hur styrelsen tillsätts i vissa börsbolag behandlas i Svensk kod för bolagsstyrning, som är en form av självreglering. Kollegiet för svensk bolagsstyrning ansvarar för koden. Alla svenska noterade aktiebolag tillämpar koden. När det gäller styrelsernas sammansättning anges i koden att styrelsen ska ha en ändamålsenlig sammansättning med hänsyn till bolagets verksamhet, utvecklingsskede och förhållandena i övrigt och att den ska präglas av mångsidighet och bredd när det gäller ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund. En jämn könsfördelning i styrelsen ska eftersträvas. Regeringen har remitterat promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32). Tiden för att svara på remissen gick ut . I promemorian föreslås en ändring av aktiebolagslagen som innebär att av styrelseledamöterna i noterade bolag och helägda statliga bolag ska vara av vardera kön. Ett bolag som inte har en jämn könsfördelning ska betala en sanktionsavgift. Avgiften föreslås variera mellan och , beroende på bolagets storlek. Avsikten är att lagändringen ska påskynda en positiv förändring av könsfördelningen både i fråga om styrelsen och andra ledande befattningar i näringslivet. Långsiktigt är regeringens målsättning en helt jämn könsfördelning. Motioner om könsfördelningen i bolagsstyrelser har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2013/14:CU8. Utskottet uttalade då att det är viktigt att könsfördelningen blir avsevärt jämnare än när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. Den rådande könsfördelningen i börsbolagens styrelser är inte tillfredsställande. Utskottet anförde dock att det är ägarnas ansvar att se till att styrelsen präglas av mångfald och att den samlade kompetens som finns bland både kvinnor och män tas till vara. En jämnare könsfördelning borde därför enligt utskottet främjas med andra medel än med tvingande lagstiftning. Utskottet står fortfarande bakom dessa överväganden. Mot den här bakgrunden anser utskottet att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könsfördelningen i svenska börsbolags styrelser och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 2 (S, MP, V) och särskilda yttrandena 1 (S, MP) och 2 (V). I kommittémotion 2015/16:1949 begär m.fl. (KD, M, C, L) ett tillkännagivande om att regeringen inom EU bör verka för nationellt självbestämmande i fråga om könskvotering i svenska börsbolags styrelser. har lagt fram ett förslag till direktiv om kvotering i bolagsstyrelser. Det föreslås att i bolag där av styrelseledamöterna tillhör det underrepresenterade könet ska företräde ges till sökande av det underrepresenterade könet om flera kandidater har lika meriter. Direktivet föreslås omfatta bolag med minst 250 anställda och en årsomsättning om eller en balansomslutning om . Varje medlemsstat föreslås därutöver ges möjlighet att undanta sådana bolag där av personalstyrkan tillhör det underrepresenterade könet. Enligt förslaget ska medlemsstaterna införa sanktioner för överträdelser. har bedömt att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. har därför i förhandlingarna intagit ståndpunkten att direktivet inte bör antas, eftersom ett fortsatt arbete på nationell nivå är mer effektivt och mindre ingripande. förs dock inga förhandlingar på EU-nivå eftersom det finns en s.k. blockerande minoritet mot förslaget. De regler som ska gälla för hur ägarna utser styrelseledamöter bör förbli en sak för varje medlemsstat att bestämma. Arbetet för att stärka jämställdheten inom näringslivet bör ske nationellt. I har de börsnoterade bolagen exempelvis inom ramen för självreglering antagit regler för att eftersträva en jämn könsfördelning. De åtgärder som eventuellt kan komma i fråga måste kunna anpassas till de rådande förhållandena i respektive medlemsstat med hänsyn till ägarstruktur, bolagsstyrning och annat jämställdhetsarbete. Åtgärder för en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser bör inte vidtas på EU-nivå eftersom målet att skapa ett jämställt beslutsfattande i ekonomiska frågor bättre kan uppnås genom nationella åtgärder. Utskottet anser därför att regeringen bör verka för att det på EU-nivå inte införs bestämmelser om kvotering i bolagsstyrelser. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet. Utskottet hänvisar till det arbete som bedrivs på området. Jämför reservation 3 (C) och särskilt yttrande 3 (S, MP, V). I kommittémotion 2016/17:3037 yrkande 8 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska arbeta för fler kvinnor i bl.a. ledningsgrupper och som chefer och tillkännager detta för regeringen. I motionerna 2015/16:1380 yrkande 5 och 2016/17:3057 yrkande 5 av och (båda C) begärs att kvinnors inflytande i exempelvis företagsledningar ska ökas genom s.k. jämställdhetsbudgetering. Enligt utskottet är det viktigt att öka kvinnors inflytande i näringslivet. bedrivs ett aktivt arbete på detta område. Det behövs därför inte något tillkännagivande till regeringen i frågan, varför motionen bör avslås. Redovisning av könsfördelning inom företagets ledning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att könsfördelningen inom företagets ledning ska redovisas i årsredovisningen. Utskottet hänvisar till gällande ordning. I kommittémotion 2015/16:1994 yrkande 4 begär m.fl. (KD) ett tillkännagivande om att årsredovisningslagen ska ändras så att könsfördelningen bland bolagens chefer inkluderas i årsredovisningen. Genom lagändringar 2004 gjordes ändringar i årsredovisningslagen (1995:1554) som innebär att företagen i sina årsredovisningar ska ange könsfördelningen inom företagets ledning (prop. 2002/03:56, bet. 2002/03:LU7, rskr. 2002/03:221). Redovisningskravet omfattar företagets styrelseledamöter, verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. Personer som ingår i ledningsgrupper eller liknande organ och chefer som är direkt underställda den verkställande direktören omfattas. Från kravet undantas företag med högst tio anställda. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet föreslog i sitt slutbetänkande Hela lönen, – Utmaningar för ett jämställt arbetsliv (SOU 2015:50) s. 275 att kravet på upplysning om könsfördelningen skulle utvidgas till att även gälla andra chefer. Betänkandet avskrevs genom budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) utan att det lett till något förslag i det här avseendet. Mot bakgrund av att det finns lagstiftning om att könsfördelningen i företagets ledning ska anges, och då frågan om att utvidga dessa bestämmelser utretts, bör nu inte ta något initiativ på området. Motionsyrkandet bör därför avslås. Personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i aktiebolag. I motion 2015/16:588 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att styrelseledamöterna i aktiebolag måste ges ett personligt betalningsansvar när ett aktiebolag ingår avtalsförpliktelser trots att bolaget är underkapitaliserat i förhållande till den verksamhet som bolaget bedriver, eller bolaget ingår avtalsförpliktelser som aktiebolaget inte har för avsikt att följa. Om styrelsen misstänker att kapitalbrist föreligger i bolaget kan ledamöterna, enligt 25 kap. 18 § aktiebolagslagen (2005:551), bli personligt betalningsansvariga för bolagets förpliktelser om de inte vidtar åtgärder. Ansvaret är inte beroende av att någon skada kan härledas till försummelsen och är därför strängare än det skadeståndsansvar som styrelseledamöterna också har. Bestämmelserna har till syfte att tvinga styrelsen att bevaka förändringar i bolagets eget kapital och ingripa när kapitalbristen blir kritisk. Ett aktiebolag som ingår ett avtal utan att det finns avsikt att fullfölja det kan enligt allmänna skadeståndsregler bli skadeståndsskyldigt mot avtalsparten. Om det är en styrelseledamot som har orsakat skadan kan bolaget i sin tur, enligt 29 kap. 1 § aktiebolagslagen, rikta skadeståndsanspråk mot ledamoten om han eller hon uppsåtligen eller av oaktsamhet har orsakat skadan vid fullgörandet av sitt uppdrag. Liknande motionsyrkanden har tidigare behandlats av utskottet (betänkande 2014/15:CU8). Utskottet hänvisade då till att en styrelseledamot som försummar sina förpliktelser enligt vad som redogjorts för ovan drabbas av ett personligt betalningsansvar för bolagets förpliktelser. Utskottet ansåg därför att det inte fanns skäl att föreslå något initiativ från sida och avstyrkte yrkandet. Det som anförs i motionen ger inte utskottet anledning att nu göra en annan bedömning. Yrkandet bör således avslås. Sänkt krav på aktiekapital Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 4 (S, MP, V). I kommittémotion 2015/16:1189 yrkande 3 begär m.fl. (M, C, L, KD) ett tillkännagivande om att kravet på aktiekapital ska sänkas från till . Samma förslag läggs fram i kommittémotionerna 2015/16:1948 av m.fl. (KD, M, C, L), 2015/16:2455 yrkande 3 av m.fl. (M), 2015/16:2701 yrkande 6 av m.fl. (M), 2015/16:3207 yrkande 4 av m.fl. (KD), 2016/17:3123 yrkande 3 av m.fl. (M, C, L, KD), 2016/17:3128 yrkande 3 av m.fl. (M), 2016/17:3144 yrkande 2 av m.fl. (M), 2016/17:3392 yrkande 8 av m.fl. (KD) och motion 2016/17:2877 av m.fl. (KD, M, C, L). gäller enligt 1 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551) att aktiekapitalet i privata aktiebolag ska uppgå till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Före lagändringen skulle aktiekapitalet uppgå till . Inom EU bereds och rådets förslag till direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar (s.k. SUP-bolag). Bolagsformen föreslås följa samma regler i hela EU. Ett SUP-bolag ska ha en enda andel som enligt huvudregeln innehas av en och samma person. Aktiekapitalet ska vara minst en euro eller minst en enhet av den nationella valutan i de medlemsstater som inte har infört euron. Rådet har enats om en allmän inriktning, men förhandlingar med har inte påbörjats. Utskottet välkomnar eventuell lagstiftning från EU som kan underlätta för den som vill starta företag. Reformer för att underlätta för fler att starta företag och förverkliga sina idéer bör dock genomföras även på nationell nivå. För att uppnå detta anser utskottet att det är rimligt att som ett första steg sänka kravet på aktiekapital i privata aktiebolag till . Regeringen bör utarbeta nödvändiga lagförslag och återkomma till . bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Avskaffande av kravet på bolagsstämma Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att kravet på bolagsstämma ska avskaffas. Jämför reservation 5 (M). I kommittémotion 2015/16:2701 yrkande 4 begär m.fl. (M) ett tillkännagivande om att det inte ska vara obligatoriskt att hålla bolagsstämma i små aktiebolag. Aktieägarnas rätt att besluta i bolagets angelägenheter utövas vid en bolagsstämma. Den regleras i 7 kap. aktiebolagslagen (2005:551). Bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och kan besluta i frågor som rör bolaget. Ordinarie stämma ska hållas minst en gång . Då ska årsredovisningen och revisionsberättelsen läggas fram. I utredningsbetänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34) utreddes möjliga förenklingar för aktiebolagen. När det gäller kravet på bolagsstämma för de mindre aktiebolagen pekade utredningen på möjligheten att hålla en s.k. skrivbordsstämma, vilket i korthet innebär att bolagsstämmobeslut fattas utan att aktieägarna är närvarande vid ett sammanträde och att ett stämmoprotokoll i stället cirkuleras mellan aktieägarna. Utredningen framhöll att skrivbordsstämma är det vanliga i det stora flertalet mindre bolag, särskilt sådana med endast en aktieägare. Förslagen i betänkandet har i huvudsak behandlats genom proposition 2013/14:86 Förenklingar i aktiebolagslagen. Propositionen innehöll inga förslag till ändringar när det gäller kravet på bolagsstämma. Motsvarande motionsyrkande har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2013/14:CU8 då det avstyrktes. Mot bakgrund av möjligheten att hålla skrivbordsstämma är det svårt att hitta en ordning som i praktiken skulle innebära en förenkling för de minsta privata aktiebolagen. Detta gäller även i enmansbolagen där beslut formaliseras genom bolagsstämmoprotokollet. Det är därför utskottets bedömning att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från . bör därför avslå yrkandet. Mindre administration i små företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att små aktiebolag ska undantas från viss administration. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 6 (M) och 7 (C). I kommittémotion 2015/16:2455 yrkande 5 begär m.fl. (M) ett tillkännagivande om att små aktiebolag, s.k. mikroaktiebolag, bör undantas från viss administration för att i stället kunna fokusera mer på att driva och utveckla sina verksamheter. Samma och liknande förslag läggs fram i kommittémotion 2015/16:2701 yrkande 3 av m.fl. (M) och motion 2016/17:3085 yrkandena 1 och 2 av (M). I kommittémotion 2016/17:2970 yrkande 8 begär m.fl. (C) ett tillkännagivande om att det ska införas en ny företagsform, s.k. ingångsföretag, för små företag. I SOU 2009:34 Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. utreddes frågan om det finns behov av en ytterligare företagsform för näringsverksamhet i liten skala. Utredaren ansåg att det inte fanns ett sådant behov. I och för sig skulle en ny associationsform som är anpassad för näringsverksamhet i mindre skala vara ett sätt att förenkla företagandet. Det fanns dock enligt utredaren ett antal omständigheter som talade mot att gå vidare i arbetet med en sådan ny associationsform. Exempelvis ansågs det svårt att se vad som kunde uppnås genom en ny företagsform som inte kan uppnås genom förenklingar i det befintliga regelverket. Företag finns i stor utsträckning registrerade i olika myndighetsregister, främst hos . Registreringsanmälningar och ansökningar till dessa myndigheter har tidigare enbart kunnat göras skriftligen i pappersform. infördes en möjlighet för enskilda näringsidkare att göra registreringsanmälningar på elektronisk väg. blev det möjligt för aktiebolag att ge in registreringsanmälningar, olika slag av ansökningar och redovisningshandlingar till på elektronisk väg. blev det möjligt att upprätta och underteckna ett aktiebolags redovisningshandlingar elektroniskt genom en avancerad elektronisk signatur. fick vissa finansiella företag samma möjligheter som aktiebolag till elektronisk ingivning m.m. Det blev också möjligt för ekonomiska föreningar, handelsbolag och stiftelser att ge in registreringsanmälningar, ansökningar och årsredovisningshandlingar till respektive registreringsmyndighet på elektronisk väg. antog vissa lagändringar som innebär förenklingar för aktiebolagen (prop. 2013/14:86, bet. 2013/14:CU26, rskr. 2013/14:293). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att kraven på att styrelsen i ett privat aktiebolag ska fastställa en skriftlig arbetsordning och skriftliga instruktioner har tagits bort. Förfarandet för att minska aktiekapitalet har förenklats, och möjligheterna att teckna nya aktier genom betalning har utvidgats. Överprövningen av beslut om dispens från bl.a. bosättningskrav för styrelseledamöter m.fl. har flyttats från regeringen till allmän förvaltningsdomstol. Bosättningskraven för bl.a. stiftare har tagits bort. Förenklingar har införts för frågor om riktade emissioner, om aktiebrev och aktieägarregister samt om förvaltningsrevision och ansvarsfrihet. Inom EU bereds och rådets förslag till direktiv om privata enmansbolag med begränsat ansvar (s.k. SUP-bolag). Målet med direktivet är att underlätta för bl.a. små företagare. Ett SUP-bolag ska ha en enda andel som enligt huvudregeln innehas av en och samma person. Rådet har enats om en allmän inriktning, men förhandlingar med har inte påbörjats. I budgetpropositionen anges att förenklingsarbetet för perioden inriktas mot områdena bättre service och mer ändamålsenliga regler.