bet · H401FiU23 · 2017-04-20 00:00:00 — Direktionen informerade också om behandling av utvärderingen av penningpolitiken 2010–2015 och förslaget om en utredning av riksbankslagen samt om interna arbete med de frågeställningar som tas upp i utvärderingen. •Fullmäktige lämnade två egna yttranden: ett över betaltjänstutredningens delrapport om EU-direktivet om tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner, och ett över finansutskottets utvärdering av penningpolitik 2010–2015. •Fullmäktige fick löpande information om det fortsatta arbetet med den nya svenska sedel- och myntserien och inlösen av ogiltiga sedlar. När de nya 100- och 500-kronorssedlarna introducerades var fullmäktiges ordförande den första kvinnan i med sin namnteckning på sedlarna. •Fullmäktige granskade verksamhet genom sin revisionsfunktion. Fullmäktige bytte revisionsbyrå. KPMG genomförde uppdraget t.o.m. . Ny konsult från till är . •Den beslutade fullmäktige att förlänga Per mandat som direktionsledamot med fr.o.m. . också beslutat om direktionsledamöternas anställningsvillkor och tagit ställning till deras sidouppdrag. Förändringar i direktion och fullmäktige skedde inte några förändringar i direktionen, utan den bestod av (Riksbankschef), (förste vice riksbankschef), samt vice riksbankscheferna . Som framgår av redovisningen ovan beslutade riksbanksfullmäktige att Per mandat skulle förlängas fr.o.m. . bestod fullmäktige av (ordförande), (vice ordförande), , , , , , , , och . Suppleanter var , , , , , , , ClasGöran , , och . Enligt har i alla väsentliga avseenden upprättat årsredovisningen enligt riksbankslagen (1988:1385) och i enlighet med de regler för bokföring och årsredovisning som fastställts av direktion. bedöms också ha gett en rättvisande bild av bankens ekonomiska resultat, finansiering och finansiella ställning per . Dessutom bedöms ha lämnat en förvaltningsberättelse och information i övrigt som är förenlig med och stödjer en rättvisande bild i årsredovisningen som helhet. tillstyrker därför att fastställer balans- och resultaträkningen. uttalar sig även om fullmäktiges och direktionens förvaltning av . Utifrån genomförda revisionsåtgärder tillstyrker att beviljar ansvarsfrihet för fullmäktige för dess verksamhet och ansvarsfrihet för direktionen för förvaltningen av 2016. I enlighet med kraven i riksbankslagen har lämnat ett uttalande om den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. Enligt redogörelse har det inte framkommit något som skulle tyda på att ledningen i sin bedömning av intern styrning och kontroll inte har följt riksbankslagen. finansiella oberoende och balansräkning presenterade regeringen en lagrådsremiss om finansiella oberoende. I remissen lämnas olika förslag som, enligt regeringen, syftar till att stärka finansiella oberoende. Förslagen ska enligt remissen träda i kraft . Nedan sammanfattas regeringens förslag. Utgångspunkten för storleken på egna kapital bör enligt regeringen vara att det ska kunna finansiera löpande verksamhet och täcka förluster. Det kan t.ex. handla om förluster i tillgångsförvaltningen eller i samband med att ger likviditetsstöd till banker. Regeringen föreslår att det egna kapitalet bör uppgå till en målsatt nivå på . Kapitalet värdesäkras genom att det räknas om efter utfallet av KPI. Hälften av beloppet, , ska täcka eventuella risker vad gäller t.ex. IMF-åtaganden och risker som tillkommit till följd av finanskrisen. Enligt regeringen motsvarar ungefär dagens nivå på det egna kapitalet exklusive de medel som finns på värderegleringskontot. Det egna kapitalet ska bestå av en grundfond, en reservfond och balanserade vinstmedel. bundna egna kapital ska utgöras av grundfonden och reservfonden, och i utgångsläget ska grundfonden uppgå till och reservfonden till noll kronor. En garanti införs som innebär att det bundna egna kapitalet ska uppgå till två tredjedelar av det målsatta kapitalet. Om det bundna egna kapitalet understiger hälften av den garanterade nivån kan , efter en framställning från , besluta om att återställa det bundna kapitalet. begäran om återställning får dock högst uppgå till det belopp som behövs för att återställa det bundna kapitalet till den garanterade nivån. Lagfästa regler för vinstdisposition Vinstdispositionsregler ska enligt regeringens förslag införas i riksbankslagen (1988:1385), vilket bl.a. efterlysts av (). Reglerna ersätter den vinstdelningsprincip som använts . ska dock gälla att på förslag från fullmäktige beslutar om hur resultat ska disponeras. I korthet föreslår regeringen följande: Om bankens bokslut visar vinst ska avsättning göras till reservfonden med ett belopp som högst får uppgå till förändringen av den garanterade nivån på det egna bundna kapitalet. Överskjutande belopp ska överföras till balanserade vinstmedel. Om bankens kapital efter avsättningar och överföringar överstiger det målsatta kapitalet ska återstående belopp delas ut till staten. Om bankens bokslut visar förlust ska den i första hand täckas av balanserade vinstmedel, därefter av reservfonden och i sista hand av Om balanserade vinstmedel efter förlusttäckning är större än noll får ett belopp som högst motsvarar förändringen av den garanterade nivån på det egna bundna kapitalet överföras från balanserade vinstmedel till reservfonden. Om grundfonden använts för att täcka förluster ska kommande års vinster användas för att återställa grundfonden till nivån som fanns innan förlusten uppstod. Överskjutande vinstmedel får därefter föras över till reservfonden till dess att det egna bundna kapitalet uppgår till den omräknade garanterade nivån. Riksbanksfullmäktige ska, när det är lämpligt men minst , föreslå att beslutar om att föra över medel från reservfonden till grundfonden. Det främsta skälet för att ha en valutareserv är att kunna förse det finansiella systemet med likviditet i utländsk valuta i en krissituation. Enligt regeringen är det viktigt att i ett krisläge snabbt och i tillräcklig omfattning kan ge likviditetsstöd i utländsk valuta. har lånat upp i utländsk valuta via för att förstärka valutareserven. I lagrådsremissen anser regeringen att det inte finns några synnerliga skäl för att hålla en förstärkt valutareserv. Regeringen föreslår att rätt att låna upp utländsk valuta för att förstärka valutareserven begränsas, se nedan. Valutareserven uppgick till exklusive guldinnehav och fordringar på IMF. skuld till för den extra upplåningen i utländsk valuta och uppgick till . Regeringen föreslår i korthet följande: •När förslagen träder i kraft ska betala tillbaka de extra valutalån som redan tagits, om det inte vid det tillfället finns synnerliga skäl att hålla en förstärkt valutareserv. Det innebär att valutareserven exklusive guld och IMF-fordran kommer att uppgå till . Återbetalningen ska ske genom att överför tillgångar till () motsvarande de valutalån har hos RGK. •Riksbanken ska fortfarande kunna låna upp utländsk valuta hos RGK, men med vissa begränsningar. •Om använt delar av valutareserven för att ge likviditetsstöd ska ha rätt att utan begränsningar återställa reserven till den ursprungliga nivån. •Om i förväg vill förstärka valutareserven bör banken endast få göra det om det finns synnerliga skäl och med ett belopp om högst . Beloppsgränsen räknas upp med förändringen i KPI. ska tydligt redovisa de synnerliga skälen för upplåning. •Om bedömer att man behöver låna upp mer än (uppräknat med KPI) ska det godkännas av efter en framställning från . Enligt 2 kap. 1 § riksbankslagen (1988:1385) får ledamöter av fullmäktige inte vara statsråd, ledamot av direktion, ledamot eller suppleant i styrelsen för en bank eller annat företag som står under tillsyn eller inneha en annan anställning eller ett annat uppdrag som gör dem olämpliga för uppdraget som fullmäktige. I lagen står det också följande: Om en ledamot tar en sådan anställning eller ett sådant uppdrag som kan strida mot bestämmelserna i första stycket, skall på förslag av finansutskottet entlediga ledamoten från uppdraget i fullmäktige. Utskottet går under varje mandatperiod igenom fullmäktigeledamöternas sidouppdrag. har för utskottets räkning låtit () göra en ny sammanställning över vilka eventuella sidouppdrag som ordinarie ledamöter och suppleanter i riksbanksfullmäktige har, t.ex. styrelseuppdrag i andra offentliga och privata bolag och verksamheter. RUT:s sammanställning (dnr 2017:267) visar att det inte finns några frågetecken när det gäller ledamöternas sidouppdrag. Uppdragen ligger inom vad som enligt riksbankslagen kan anses vara tillåtna sidouppdrag. Utskottet har granskat årsredovisning och förvaltningen av . Utskottet har inte funnit något som kräver någon åtgärd eller något särskilt uttalande från sida. Utskottet tillstyrker därför, i likhet med (RiR), att riksbanksfullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin verksamhet och att direktionen beviljas ansvarsfrihet för förvaltningen av . Utskottet tillstyrker också, även det i likhet med RiR, att resultat- och balansräkning fastställs. Resultat- och balansräkningen redovisas i bilaga 2 i betänkandet. Riksbanksfullmäktige föreslår i sin framställning till att ska leverera in av resultat till statens budget. Enligt framställningen följer förslaget de principer för vinstdelning som fullmäktige beslutade om 1988, inklusive de kompletteringar och justeringar som har gjorts . RiR har granskat förslaget till vinstdisposition. Utskottet konstaterar att RiR inte noterar några avvikelser från vinstdelningsprincipen. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet fullmäktiges förslag till vinstdisposition av resultat. Fullmäktige föreslår också att ska räknas av från det som ska levereras in till statens budget och att ska bemyndiga att av använda dessa medel till att finansiera extern forskning inom kärnområden. enligt fullmäktige kopplas till . Utskottet avstyrker fullmäktiges förslag i denna del, bl.a. eftersom finansiering av extern forskning inte ingår i de uppgifter som enligt riksbankslagen ankommer på . Utskottet delar däremot fullmäktiges uppfattning att det kan finnas ett behov av avancerad forskning och allmänt kompetensförstärkande insatser inom två kärnområden penningpolitik och finansiell stabilitet. Behovet har, enligt utskottets uppfattning, dessutom ökat till följd av bl.a. finanskrisens effekter på förutsättningarna för att bedriva en effektiv penningpolitik och främja stabila finansmarknader. därför att regeringen i beredningen av statens budget bör pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning i enlighet med den omfattning och uppläggning som fullmäktige redovisar i bilaga 1 i sin framställning till 2016/17:RB2. sammanhanget att det under utgiftsområde 2 i statens budget finns ett anslag för finansmarknadsforskning på 2017. inrättades i anslutning till finanskrisen i syfte att öka forskningen om de finansiella marknaderna och deras funktionssätt. Enligt utskottets mening bör rikta ett tillkännagivande till regeringen med den innebörd som Utskottet vill i sammanhanget, och något , också ta tillfället i akt att gratulera – världens äldsta centralbank – till 350-årsjubileet nästa är en av viktigaste och mest inflytelserika Bankens historia är lång och brokig och innehåller berättelser om krigsfinansiering, regentmord, finanskungars uppgång och fall, finanskriser i olika former, kreditregleringar, ränta på , negativ ränta och mycket annat. Av historien finns mycket att lära . Tillverkning av sedlar och mynt Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ska åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt. I motion 2016/17:2618 av (MP) yrkande 1 anser motionären att tillverkning av sedlar och mynt bör åternationaliseras och skötas av svenska företag. tillverkas de av utländska företag, vilket enligt motionären är en risk som allvarligt kan skada landets finansiella stabilitet. Ett liknande förslag behandlades i förra årets betänkande över , 2015/16:FiU23. Utskottet avstyrkte förslaget med motiveringen att det delade uppfattning i årsredovisningen om att tillverkningen och försörjningen av kontanter fungerade bra. uppger även i årets årsredovisning att tillverkningen och försörjningen av kontanter fungerat väl . I likhet med tidigare beredningar av förslaget om mynt- och sedeltillverkningen delar utskottet uppfattning i årsredovisningen om att tillverkningen och försörjningen av kontanter fungerar bra. Det finns enligt utskottet ingen anledning att förändra upphandlingen av sedlar och mynt. Utskottet kan i sammanhanget också konstatera att svenska sedlar förfalskas i mycket liten omfattning. Enligt årsredovisning uppgick värdet av de falska sedlar som togs ur cirkulation till , vilket kan ställas mot att den utelöpande stocken av sedlar uppgick till ca . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget i motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att tillsätta en utredning om ställning bl.a. med motiveringen att regeringen på utskottets uppmaning tillsatt en parlamentarisk utredning av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. I motion 2016/17:2638 av m.fl. (MP) anser motionärerna att det demokratiska inflytandet över penningutgivningen och kreditflödena i samhället måste stärkas. Det kräver i sin tur att dagens självständiga riksbank demokratiseras. En utredning bör enligt motionärerna tillsättas som får i uppdrag att utreda hur kan återdemokratiseras, hur bankens ställning när det gäller utgivningen av sedlar och mynt och kreditgivning kan stärkas samt hur bankens uppdrag kan utvidgas till att även omfatta mål om social rättvisa och naturresurshushållning. Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, senast i betänkande 2013/14:FiU23. Utskottet har avstyrkt förslagen bl.a. med motiveringen att lagstiftningen om en större självständighet för gentemot och regeringen på det penningpolitiska området bygger på en bred politisk enighet. När propositionen om ställning (prop. 1997/98:40) behandlades i angavs två huvudskäl för att öka oberoende: För det första kan en delegering av ansvaret för utformningen av penningpolitiken till en självständig riksbank öka trovärdigheten för prisstabilitetsmålet. För det andra har som en följd av EU-medlemskapet åtagit sig att stärka självständighet. På utskottets uppmaning tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt översyn av det penningpolitiska ramverket och riksbankslagen. utsågs den förre generaldirektören till kommitténs ordförande. Enligt direktivet (dir. 2016:114) ska kommittén analysera och bedöma följande områden: •penningpolitikens mål och medel •Riksbankens ansvar för finansiell stabilitet •Riksbankens roll i internationella sammanhang •den demokratiska granskningen av och penningpolitiken •Riksbankens ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet. Utgångspunkten för kommitténs arbete är att målet om prisstabilitet fortfarande ska vara centralt och att ska ha en hög grad av oberoende. Uppdraget ska slutredovisas . När det gäller målet för penningpolitiken ska kommittén särskilt överväga om inflationsmålet, dess nivå och målvariabel, bör fastställas i lag och i vilken utsträckning hänsyn ska tas till den realekonomiska utvecklingen. Kommittén ska bl.a. överväga om bör ta hänsyn till de effekter penningpolitiska åtgärder kan få för t.ex. inkomstfördelningen i ekonomin, de finansiella marknaderna, tillgångspriserna, statsskuldsförvaltningen, balansräkning och de offentliga finanserna. När det gäller konstitutionella oberoende ska utredningen framför allt bedöma om den nuvarande lagstiftningen uppfyller krav på en nationell centralbanks oberoende. Kommittén ska också se över organisation vad gäller t.ex. riksbanksfullmäktiges uppdrag och sammansättning och direktionens uppdrag, effektivitet och sammansättning. Kommittén ska även granska ansvar för kontanthanteringen, kontantförsörjningen och beredskapen i betalningssystemet. I den uppgiften ingår att överväga monopol på att ge ut sedlar och mynt utifrån det faktum att efterfrågan på kontanter har minskat och att kontanter har ersatts av framför allt olika former av elektroniska transaktioner. Beslutet att öka självständighet mot regeringen och togs i en mycket bred politisk enighet. Enligt utskottets mening visar också erfarenheten att prisstabilitetsmålet i kombination med den oberoende har varit betydligt mer framgångsrikt än de penningpolitiska system som haft tidigare. är det nu riksbankslagen senast reformerades, och under särskilt har det ekonomisk-politiska landskapet och förutsättningarna för stabiliserings- och penningpolitik förändrats, bl.a. till följd av finanskrisen och den efterföljande avmattningen i stora delar av världen. Ett enigt utskott uppmanade därför regeringen att tillsätta en parlamentariskt sammansatt utredning av riksbankslagen och det svenska penningpolitiska ramverket. Regeringen tillsatte utredningen . Utredningen leds av den tidigare generaldirektören för , och direktiven följer till stora delar de områden och frågeställningar som utskottet pekat ut. I korthet ska utredningen analysera och bedöma och vid behov föreslå förändringar inom följande områden: penningpolitikens mål och medel, ansvar för finansiell stabilitet, institutionella oberoende, organisation, roll i internationella sammanhang, den demokratiska granskningen av och penningpolitiken samt ansvar för kontanthantering, kontantförsörjning och beredskapen i betalningssystemet. En viktig förutsättning för utredningen, som också slås fast i direktivet, är att målet om prisstabilitet fortfarande ska vara centralt i penningpolitiken och att ska åtnjuta en hög grad av oberoende. Utredningen ska redovisa sina resultat senast . Enligt utskottet är det viktigt att man får en bred analys och genomgång av det penningpolitiska ramverket. Utskottet vill avvakta utredningens slutsatser om t.ex. penningpolitikens mål och oberoende, innan det tar ställning till eventuella förändringar i det nuvarande penningpolitiska ramverket. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslaget. 2016/17:FiU23 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår en motion om den svenska guldreserven. I motion 2015/16:2437 av (SD) anser motionären att allt svenskt guld som förvaras utomlands omgående bör tas hem (yrkande 1). bör också göra en egen inventering av det svenska guldet för att säkerställa att guldet finns där det är tänkt att finnas (yrkande 2). Utskottet har behandlat liknande förslag tidigare, senast i betänkande 2015/16:FiU23. Utskottets uppfattning har varit att de svenska guldreserverna inte bör tas hem från utlandet. Guldet måste snabbt kunna omvandlas till likvida medel i t.ex. händelse av krig. Därför är det enligt utskottet viktigt att guldet förvaras nära de stora handelsplatserna för guld, t.ex. . Utskottet har också noterat att genomfört inspektioner i samtliga fyra utländska centralbanker där guldreserven förvaras. Mot den bakgrunden har utskottet avstyrkt motionsförslagen. I årsredovisning framgår att guldet förvarades i (, ), (, ), (of , ), (, ) och hos (15,). Av årsredovisningen framgår också att även förvarade guld för annans räkning, vilket banken även gjort tidigare. I likhet med tidigare beredningar av förslaget är det utskottets uppfattning att de delar av den svenska guldreserven som förvaras i utländska centralbanker bör ligga kvar där och inte tas hem för förvaring i . Enligt utskottet är det bl.a. viktigt att guldet förvaras nära de större handelsplatserna för guld om t.ex. i händelse av kris eller krig snabbt skulle behöva omvandla guldet till likvida medel. I likhet med tidigare noterar utskottet också att genomfört inspektioner i de centralbanker där det svenska guldet förvaras. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslagen. En gemensam nordisk valutaunion Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en nordisk valutaunion. I motion 2016/17:103 av (MP) anser motionären att borde fördjupa det nordiska samarbetet genom att inleda diskussioner med och om en gemensam valutaunion. Det skulle ge flera fördelar: handeln mellan länderna skulle underlättas, företagens valutarisker skulle minska och länderna skulle knytas ännu närmare varandra. är med i den europeiska valutaunionen. Utsikterna för att från början skulle delta i en nordisk union är därför små. Men samtal bör inledas med och . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag om en nordisk valutaunion, senast i betänkande 2013/14:FiU23. Utskottet avstyrkte då förslagen med motiveringen att det är viktigt att utveckla det nordiska samarbetet men däremot inte aktuellt att byta rörliga växelkurs mot en annan växelkursregim som t.ex. en nordisk valutaunion. Utskottet anser att det är viktigt att fortsätta att utveckla såväl det ekonomiska och politiska som det kulturella samarbetet mellan de nordiska länderna. Ekonomiskt sett är de nordiska länderna mycket viktiga samarbetspartners, inte minst inom handelsområdet. Rent hypotetiskt kan utskottet hålla med om att skulle vara intressant att studera om skulle gå med i en valutaunion eller ett valutaområde: närheten och integrationen mellan länderna är stor, den institutionella uppbyggnaden av samhällena är ungefär densamma och värderingarna är likartade. Det finns dock väsentliga skillnader mellan länderna, som t.ex. näringslivsstrukturen. Som utskottet anfört i tidigare behandlingar är det dock inte aktuellt att byta eller ens förbereda ett byte av rörliga växelkursregim mot någon annan regim. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget i motionen. Förteckning över behandlade förslag Framställning 2016/17:RB1 Framställning 2016/17:RB1 Årsredovisning för riksbank för : fastställer resultaträkning och balansräkning för enligt förslaget i årsredovisningen. Framställning 2016/17:RB2 Framställning 2016/17:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse : 1.Riksdagen fastställer förslaget till disposition av vinst för . 2.Riksdagen bemyndigar att finansiera extern forskningsrelaterad verksamhet med ett belopp om . Finansieringen ska räknas av från den inleverans som fullmäktige har föreslagit. Nettoleveransen till staten föreslås därmed uppgå till . 3.Riksdagen godkänner att inleveransen görs senast efter beslut, lämpligen i samband med att genomför den veckovisa öppna marknadsoperationen. Redogörelse /17:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2016. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:103 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda samtal med och om en gemensam valutaunion och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2016/17:2437 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta hem de svenska guldreserverna från utlandet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en egen inventering av de svenska guldreserverna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2618 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åternationalisera tillverkningen av sedlar och mynt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2638 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur kan återdemokratiseras och hur dess uppdrag kan utvidgas till att även omfatta mål om social rättvisa och naturresurshushållning samt vidare låta se över hur ställning när det gäller penningutgivning och kreditgivning kan stärkas, och detta tillkännager för regeringen. Fordringar i utländsk valuta på Banktillgodohavanden, lån och värdepapper Utlåning i svenska kronor till kreditinstitut i relaterad till penningpolitiska transaktioner Värdepapper i svenska kronor utgivna Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter BALANSRÄKNING OCH RESULTATRÄKNING BILAGA 2 Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Skulder i svenska kronor till kreditinstitut i relaterade till Skulder i svenska kronor till Skulder i utländsk valuta till Skulder i utländsk valuta till hemmahörande