bet · H501MJU5 · 2017-10-19 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att , med vissa ändringar i övergångsbestämmelserna och med några redaktionella ändringar, antar regeringens förslag till ändringar i och i ett antal s.k. sektorslagar. – att ställer sig bakom det som utskottet anför om vilka verksamheter och åtgärder som ska omfattas av kravet på en specifik miljöbedömning och tillkännager detta för regeringen – att ställer sig bakom det som utskottet anför om kraven på innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning inom ramen för den specifika miljöbedömningen och tillkännager detta för regeringen – att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det bör göras en utvärdering av den nya lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden. Dessa handlar om skyndsam utredning av hur man kan begränsa det undantag från kravet på strategisk miljöbedömning och undersökning av miljöpåverkan som gäller för totalförsvaret och räddningstjänsten, om att i införa bestämmelser när det gäller inom vilken tid måste fatta beslut i frågan om huruvida en specifik miljöbedömning ska göras eller inte och om miljöorganisationers tillgång till rättslig prövning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns fyra reservationer. Proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar. Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ett nytt 6 kap. m.m. Utvärdering av den nya lagstiftningen Miljöorganisationers tillgång till rättslig prövning 1.Strategiska miljöbedömningar, punkt 2 (V) 2.Verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas m.m., punkt 3 (S, MP, V) 3.Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen, punkt 4 (S, MP, V) 4.Miljöorganisationers tillgång till rättslig prövning, punkt 6 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 yttrande 2017/18:CU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i med den ändringen att punkten 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”4. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 2. lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m., 3. lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln med den ändringen att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 4. lag om ändring i väglagen (1971:948), 5. lag om ändring i lagen (1977:439) om energiplanering, 6. lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar med den ändringen att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 7. lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn med de ändringarna att a) i 1 b § ska den punkt som inleds ”en specifik miljöbedömning” vara numrerad 2, b) i 1 b § ska den punkt som inleds ”en liten miljökonsekvens-beskrivning” vara numrerad 3, c) punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 8. lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet med den ändringen att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 9. lag om ändring i minerallagen (1991:45), 10. lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon med de ändringarna att a) punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, b) i 6 § ska den punkt som inleds ”en liten miljökonsekvens-beskrivning” vara numrerad 3, 11. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg, 12. lag om ändring i ellagen (1997:857) med den ändringen att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 13. lag om ändring i lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning, 14. lag om ändring i naturgaslagen (2005:403) med den ändringen att punkten 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska lyda ”3. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om beslut att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan som har meddelats före ikraftträdandet och i fråga om samråd som har skett före ikraftträdandet.”, 15. lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2016/17:200 punkterna 2, 4, 5, 9, 11, 13 och 15 samt bifaller delvis proposition 2016/17:200 punkterna 1, 3, 6–8, 10, 12 och 14. 2016/17:3757 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om att det svenska regelverket för vilka verksamheter och åtgärder som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåverkan ska anpassas till MKB-direktivets bestämmelser i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3. Reservation 2 (S, MP, V) Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen ställer sig bakom det som utskottet anför om kraven på innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning inom ramen för den specifika miljöbedömningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) Utvärdering av den nya lagstiftningen ställer sig bakom det som utskottet anför om utvärdering av den nya lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Miljöorganisationers tillgång till rättslig prövning 2016/17:3757 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 4 (V) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar och två följdmotioner med sammanlagt sex yrkanden. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sitt sammanträde att ge civilutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen i de delar som berör utskottets beredningsområde. Yttrandet finns i bilaga 3. Utskottet har dessutom gjort vissa justeringar i övergångsbestämmelserna och i redaktionellt hänseende. Ärendet och dess beredning i (Miljö- och ) har tagit fram promemorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25) med förslag som syftar till att bl.a. genomföra och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Promemorian har remissbehandlats. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över lagförslagen, och regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter. Med anledning av Lagrådets synpunkter har förslaget justerats. EU-rättsliga och internationella krav Inom finns det två direktiv om miljöbedömningar. Det är dels det s.k. SMB-direktivet (och rådets direktiv /42/EG av om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan), dels det s.k. MKB-direktivet (och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt). Bestämmelser med krav som rör allmänhetens deltagande i utarbetandet av planer och program finns också i och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG. Utöver dessa direktiv finns det också krav på miljökonsekvens-beskrivningar och miljörapporter i konventionen om miljökonsekvens-beskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang (den s.k. Esbokonventionen, SÖ 1992:1) samt i protokollet till konventionen (SÖ 2006:24). Syftet med direktivet är att integrera miljöaspekter vid utarbetande och antagande av vissa planer och program vars genomförande kan antas medföra betydande miljöpåverkan. SMB-direktivet är tillämpligt på planer och program som tas fram eller antas av en myndighet eller kommun eller som antas genom ett lagstiftningsförfarande. Det ska vara fråga om planer och program som krävs enligt lag eller annan författning. Av definitionen av plan och program (artikel 2 a) framgår också att ändringar av planer och program omfattas av direktivet. En sista förutsättning för att en plan eller ett program ska omfattas av direktivet är att genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. De planer och program som omfattas av direktivets tillämpningsområde kan delas upp i två grupper. I den första gruppen finns planer och program som typiskt sett kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Denna grupp kan i sin tur delas upp i två kategorier, dels planer och program som upprättas för vissa områden som räknas upp i direktivet såsom energi, avfall och transporter och som anger förutsättningarna för tillstånd till verksamheter som omfattas av bilaga 1 eller 2 till MKB-direktivet, dels planer och program som kan antas påverka s.k. Natura 2000- områden. Till den andra gruppen hör planer och program som inte typiskt sett anses medföra en betydande miljöpåverkan utan där bedömningen av miljöpåverkan i stället ska göras i det enskilda fallet. Till denna grupp hör dels planer och program som omfattas av den första gruppen men som endast gäller små områden på lokal nivå, dels planer och program inom andra områden än de som omfattas av första gruppen och som anger förutsättningarna för andra verksamheter och åtgärder än de som räknas upp i bilagorna till MKB-direktivet. I sådana fall ska bedömningen av miljöpåverkan göras i det enskilda fallet och utifrån vissa kriterier som är fastställda i direktivet. Inom ramen för miljöbedömningen ska en miljörapport tas fram. I rapporten ska den betydande miljöpåverkan redovisas och rimliga alternativ med hänsyn till planens eller programmets syfte och geografiska räckvidd identifieras, beskrivas och bedömas. De uppgifter som en miljörapport ska innehålla listas i bilaga 1 till direktivet. I direktivet finns bestämmelser om samråd med myndigheter och allmänhet. När planen eller programmet tas fram ska hänsyn tas till och de synpunkter som lämnats vid samråd. När en plan eller ett program har antagits ska berörda myndigheter och allmänheten informeras. Direktivet innehåller också bestämmelser om vad som gäller när ett genomförande av en plan eller ett program kan antas medföra en betydande miljöpåverkan i en annan medlemsstat. SMB-direktivets bestämmelser har genomförts i svensk rätt genom bestämmelser i framför allt 6 kap. . Esbokonventionen trädde i kraft . Enligt konventionen ska en verksamhet som kan antas förorsaka en betydande skadlig gränsöverskridande påverkan och som närmare anges i en bilaga till konventionen föregås av en underrättelse till varje fördragspart och inte senare än när allmänheten i det egna landet informeras om den. Syftet med underrättelsen är att säkerställa tillräckliga och effektiva överläggningar. De projekt som omfattas av bilagan är t.ex. motor- och järnvägar, flygplatser, hamnar, oljeraffinaderier och avverkning av stora skogsområden. I konventionen anges att en miljökonsekvensbeskrivning ska upprättas och att den ska innehålla vissa uppgifter som närmare preciseras i en bilaga till konventionen. Miljökonsekvensbeskrivningen ska överlämnas till den utsatta fördragsparten för vidare distribution till myndigheter och allmänhet i de områden som kan antas bli påverkade. Upphovsparten ska efter att miljökonsekvensbeskrivningen färdigställts inleda samråd med den utsatta parten om dels den föreslagna verksamhetens eventuella gränsöverskridande påverkan, dels åtgärder för att reducera eller eliminera denna påverkan. Konventionen ändrades 2001 i fråga om allmänhetens rätt att delta i processen. öppnades konventionen även för länder som inte ingick i FN:s ekonomiska kommission för (FN/ECE). Ändringarna trädde i kraft . Ytterligare en ändring i fråga om vilka verksamheter som ska omfattas av konventionen antogs 2004. Den senaste ändringen har ännu inte trätt i kraft. I fråga om planer och program i gränsöverskridande sammanhang antogs ett protokoll till Esbokonventionen – protokollet av om strategiska miljöbedömningar. Protokollet trädde i kraft . I detta regleras bl.a. vilka planer och program som berörs av protokollet genom att de kan antas medföra en betydande påverkan på miljön. Av protokollet framgår också vilka uppgifter en miljörapport ska innehålla och hur samråd ska genomföras. De flesta av protokollets bestämmelser har en motsvarighet i SMB-direktivet. MKB-direktivet innehåller bestämmelser som ska säkerställa att det görs en systematisk bedömning av miljöpåverkan för projekt som på grund av sin art, storlek eller lokalisering medför en betydande miljöpåverkan. För detta ändamål föreskrivs tillståndsplikt och krav på en bedömning av deras påverkan innan tillstånd ges. I bilaga 1 till direktivet finns en lista över de projekt som alltid kan antas medföra betydande miljöpåverkan och för vilka det är obligatoriskt med en miljökonsekvensbedömning och tillståndsprövning. I bilaga 2 till direktivet finns en lista över de projekt där medlemsstaterna själva får bedöma från fall till fall eller med tillämpning av gränsvärden eller kriterier om en miljökonsekvensbedömning bör göras. Vid prövningen av om en miljökonsekvensbedömning ska göras för projekt som anges i bilaga 2 till direktivet ska de urvalskriterier som anges i bilaga 3 till direktivet tillämpas. Denna del kallas vanligen för behovsbedömning (engelskans screening). De typer av projekt som omfattas av direktivet är sådana som i tillståndsprövas enligt – miljöfarlig verksamhet (9 kap.) och vattenverksamhet (11 kap.). Direktivet omfattar också sådana projekt – t.ex. vägar och järnvägar – som huvudsakligen prövas enligt annan lagstiftning, i fortsättningen kallad sektorslagstiftning. I fråga om de projekt för vilka en miljökonsekvensbedömning ska göras ställer direktivet krav på att verksamhetsutövaren ska utarbeta en miljökonsekvensbeskrivning, vars innehåll regleras i den sista bilagan till direktivet, bilaga 4. Vilka krav som i det enskilda fallet kan ställas på en miljökonsekvensbeskrivning avgörs från fall till fall (avgränsning, engelskans scoping). Processen innefattar även samråd, granskning och bedömning och avslutas med ett beslut om tillstånd. Direktivet innehåller också bestämmelser om vad som gäller när ett projekt kan antas medföra betydande miljöpåverkan i en annan medlemsstat. För de verksamheter och åtgärder som inte bedöms ha en betydande miljöpåverkan eller som inte finns upptagna i vare sig bilaga 1 eller 2, ställer MKB-direktivet inte några krav på vare sig tillståndsplikt eller en bedömning av deras miljöpåverkan. Det ursprungliga MKB-direktivet ändrades genom rådets direktiv /11/EG av om ändring av direktiv /337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Ändringen innebar bl.a. att det infördes en möjlighet för en sökande att inhämta besked från en berörd myndighet om innehållet i och omfattningen av en miljökonsekvensbeskrivning. Dessutom utökades förteckningen i direktivets bilaga 1 över de projekt som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, och bilaga 3 infördes. Direktivet har även ändrats genom och rådets direktiv /35/EG av om åtgärder för allmänhetens deltagande i utarbetandet av vissa planer och program avseende miljön och om ändring, med avseende på allmänhetens deltagande och rätt till rättslig prövning, av rådets direktiv /337/EEG och 96/61/EG. Denna ändring genomfördes i syfte att anpassa direktivet till den s.k. Århuskonventionen, dvs. konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (SÖ 2005:28). Eftersom MKB-direktivet hade ändrats kodifierades det, och dess officiella namn är och rådets direktiv /92/EU av om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. De senaste ändringarna i MKB-direktivet (ändringsdirektivet) Sedan kodifieringen av MKB-direktivet har direktivet ändrats genom och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (kallat ändringsdirektivet). Många av ändringarna är förtydliganden med anledning av rättspraxis. Andra syftar t.ex. till att effektivisera förfarandet och öka kvaliteten på beslutsunderlaget och miljöbedömningarna. Ändringsdirektivet trädde i kraft . Sista dag för ikraftträdande för de författningar som är nödvändiga för att följa ändringsdirektivet är . Nedan finns en redogörelse för de centrala ändringarna. Ändringsdirektivet har infört en ny definition av det förfarande som kallas miljökonsekvensbedömning. Enligt artikel definieras miljökonsekvens-bedömning som ett förfarande som består av ett antal moment. Dessa moment är verksamhetsutövarens utarbetande av en miljökonsekvensbeskrivning, genomförande av samråd, den ansvariga myndighetens granskning av informationen i miljökonsekvensbeskrivningen och eventuella komplettering-ar av denna liksom all information som inhämtats under samråden, den ansvariga myndighetens motiverade slutsats om projektets betydande miljöpåverkan och slutligen integrering av den ansvariga myndighetens motiverade slutsats i tillståndsbeslutet. Ändringen återspeglar rättspraxis och innebär i sak inte något nytt. Genom ändringsdirektivet har artikel 3.1 ändrats och därigenom breddat miljökonsekvensbedömningen till att omfatta fler miljö- och hälsoaspekter. ska även klimatförändringar, biologisk mångfald och risker för olyckor eller katastrofer beaktas. Alla miljö- och hälsoaspekter kommer inte att bli relevanta i varje enskild tillståndsprövning, utan det avgörs som vanligt i avgränsningsfasen. För de projekt som redovisas i bilaga 2 till direktivet måste den ansvariga myndigheten bedöma om de ska bli föremål för en miljökonsekvens-bedömning eller inte. Denna fas kallas vanligen för screening eller behovsbedömning. Genom ändringsdirektivet införs nya krav på den information som exploatören ska lämna inför en sådan bedömning. Informationen handlar i korthet om projektets art och den betydande miljöpåverkan som det kan antas medföra. En förteckning över den information som ska lämnas finns i en ny bilaga till MKB-direktivet, bilaga 2 A. Genom ändringsdirektivet införs dessutom en ny tidsfrist som innebär att den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut från den dag när exploatören har lämnat all information som krävs. Vissa undantag som t.ex. projektets komplexitet kan dock enligt bestämmelsen motivera en längre tidsfrist. Kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll har förtydligats, specificerats och kompletterats. De största ändringarna är att det införs nya krav på informationen om rimliga alternativ, referensscenario och de miljö- och hälsoaspekter som rör nya miljöproblem (t.ex. klimatförändringen, biologisk mångfald, katastrofrisker och utnyttjandet av naturresurser). En ändring har vidare gjorts i artikel 5.1 andra stycket som syftar till att undvika dubbelarbete. Det tydliggörs att exploatören ska beakta tillgängliga resultat från andra relevanta bedömningar om miljöpåverkan som gjorts till följd av annan unionslagstiftning, såsom SMB-direktivet och direktiv /71/Euratom, eller nationell lagstiftning. En annan nyhet är att det ställs vissa krav på framtagandet och kontrollen av miljökonsekvensbeskrivningar. Kraven är att exploatören ska se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter och att den ansvariga myndigheten ska se till att den har, eller vid behov kan få tillgång till, tillräcklig expertis för att granska miljökonsekvensbeskrivningen (artikel 5.3). Genom ändringsdirektivet ställs krav på att även lokala och regionala myndigheter ska delta i samråden (artikel 6.1). En annan nyhet är att allmänheten ska få den information som avses i artikel 6.2 elektroniskt via minst en central portal eller lättillgängliga kontaktpunkter på lämplig förvaltningsnivå. Det införs dessutom en ny tidsram som anger att den berörda allmänheten i vart fall ska få på sig att komma in med synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen (artikel 6.7). Såväl ändringarna i artikel 8 som införandet av en ny artikel 8 a syftar till att tydliggöra hur synpunkter och underlag om projektets miljöpåverkan ska beaktas vid tillståndsgivningen och integreras i ett sådant beslut. I artikel 8 a.1 ställs det krav på att ett beslut om att bevilja tillstånd ska innehålla en motiverad slutsats om projektets betydande miljöpåverkan, alla miljövillkor som bifogas beslutet, en beskrivning av projektets särdrag eller planerade åtgärder för att undvika, förebygga eller minska och om möjligt kompensera betydande negativ miljöpåverkan samt i tillämpliga fall kontrollåtgärder. I ett beslut om att avslå en tillståndsansökan ska de huvudsakliga skälen till avslaget anges (artikel 8 a.2). Enligt en ny artikel 9 a ska medlemsstaterna se till att den eller de ansvariga myndigheterna fullgör de skyldigheter som följer av direktivet på ett objektivt sätt och inte ger upphov till en situation som kan leda till intressekonflikt. Av samma bestämmelse följer att, om den ansvariga myndigheten även är exploatör, oförenliga funktioner ska skiljas åt när skyldigheterna enligt direktivet fullgörs. Ändringsdirektivet innebär att ett rapporteringskrav införs (se ändringarna i artikel 12.2). Rapportering ska göras fr.o.m. . Krav om samordnade eller gemensamma förfaranden införs i förhållande till det s.k. art- och habitatdirektivet och fågeldirektivet. Slutligen har det införts krav på övervakning och kontrollåtgärder. Medlemsstaterna ska se till att försiktighets- och kompensationsåtgärder vidtas och ska besluta om förfaranden i fråga om kontroll av betydande negativ miljöpåverkan för att kunna vidta lämpliga åtgärder för att begränsa denna. Enligt en ny artikel 10 a ska medlemsstaterna även fastställa regler för sanktioner vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas enligt direktivet. ökade uppmärksamheten på miljöfrågor. Flera länder, däribland , antog lagstiftning för kontroll av föroreningar. I trädde miljöskyddslagen (1969:387) i kraft .