bet · H401SkU21 · 2017-05-05 00:00:00 — har som målsättning att ett sådant alternativ ska finnas tillgängligt . De flesta bestämmelserna föreslås träda i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . Per Åsling (C) yrkar i motion 2016/17:3598 avslag på propositionen. Motionären anför att det för är viktigt att ett system för månatlig rapportering på individnivå ska genomföras på ett sätt som i största möjliga utsträckning möjliggör en smidig och enkel uppgiftsinlämning för företagen. Eftersom det inte är klarlagt att kan erbjuda ett enkelt och effektivt system för uppgiftslämning och eftersom ingen djupare analys genomförts av möjligheten att ytterligare minska den administrativa bördan för små företag bör propositionen avslås. Det föreslagna systemet där skatteavdrag per betalningsmottagare lämnas löpande till i stället för bara en gång ger ett bättre underlag för skattebeslut och möjliggör en effektivare kontrollverksamhet. Systemet är även bra för betalningsmottagare, företag och andra utbetalare och förväntas ge positiva offentligfinansiella effekter. En arbetsgivardeklaration kan lämnas elektroniskt eller på papper. Arbetsgivardeklarationen kommer inom ramen för de nu lämnade förslagen att kunna lämnas elektroniskt, antingen genom att en fil med samtliga uppgifter överförs eller genom att den uppgiftsskyldige manuellt registrerar nödvändiga uppgifter för varje betalningsmottagare. Detta kommer att kunna ske genom en s.k. e-tjänst där den uppgiftsskyldige loggar in sig med en e-legitimation. kommer att utveckla elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem. Målsättning är att ett sådant alternativ ska finnas tillgängligt . Enligt propositionen bedöms förslaget innebära att företag, sannolikt främst små företag, som lämnar arbetsgivardeklarationer på papper eller som saknar datoriserade redovisnings- och lönesystem kommer att få en viss ökad administrativ kostnad. Sådana företag får göra en avvägning mellan kostnaden för ett it-system som kan användas för att lämna arbetsgivardeklarationerna och kostnaden för att lämna deklarationerna på annat sätt. Utskottet anser att dessa ökade kostnader bör kunna hanteras och att förslaget främjar sund konkurrens och motverkar skattefusk, vilket ligger i alla företags intresse. Förslaget beträffande de minsta företagen ska tillämpas först fr.o.m. , och det finns därmed tid för företagen att se över på vilket sätt man vill fullgöra sitt uppgiftslämnande till . Förslaget innebär en fördel och ökad trygghet för betalningsmottagarna. Betalningsmottagarna får en bättre möjlighet att kunna kontrollera att bl.a. deras arbetsgivare har lämnat uppgift om rätt utbetald ersättning till samt att arbetsgivaren har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag och att betala in den avdragna skatten till . Har så inte skett kan i stället betalningsmottagaren bli skattskyldig. Förslaget innebär en stor förändring av skatteförfarandet. Utskottet utgår från att regeringen noga kommer att följa hur de nya bestämmelserna kommer att tillämpas, och framför allt hur de påverkar små företag. Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionen. Tillkännagivande om att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett förslag om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare, utöver det som föreslås i propositionen, även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. Jämför reservation 2 (M, KD). Enligt skatteförfarandelagen ska en arbetsgivardeklaration bl.a. innehålla uppgifter om den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för samt periodens sammanlagda arbetsgivaravgifter. Inbetalda arbetsgivaravgifter behöver inte redovisas i en kontrolluppgift. Det föreslagna systemet där vissa uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift ökar den administrativa bördan för de uppgiftsskyldiga. Målsättningen bör vara att så långt som möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas till . Om även andra uppgifter än de som enligt gällande rätt ska lämnas i kontrolluppgifter och som har betydelse för verksamhet ska lämnas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ökar den administrativa bördan ytterligare. I motion 2016/17:3592 av och (M, KD) anförs att bör ställa sig bakom att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett förslag om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare, utöver det som föreslås i propositionen, även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. Motionärerna anför att en arbetsgivare enligt regeringens förslag till löpande på individnivå bl.a. ska lämna uppgifter om ersättning för vilken skatteavdrag ska göras samt skatteavdragets belopp i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Arbetsgivaren ska också informera mottagaren av ersättningen om vilka uppgifter som lämnats till . För att öka transparensen ytterligare för både kontrollmyndigheten och arbetstagaren och därmed legitimiteten för skattesystemet bör regeringen skyndsamt komplettera skatteförfarandelagen med en ändring om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. Utskottet anser att det är väsentligt att så långt möjligt begränsa företagens uppgiftsskyldighet till för att inte ytterligare öka den administrativa bördan. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om att en arbetsgivardeklaration för varje betalningsmottagare ska innehålla uppgift om den sammanlagda ersättningen som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för. Motionsförslaget om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp är såvitt framgår av propositionen inte någon förändring som efterfrågas av , och förslaget skulle enligt utskottets bedömning inte öka möjligheter att bekämpa skattefusk. Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, punkt 1 (C, L) av Per Åsling (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2016/17:58. 2016/17:3598 av Per Åsling (C) och avslår proposition 2016/17:58 punkterna 1–3. Jobb skapas i växande företag. Att företag ges goda möjligheter att starta och växa i är därför centralt för att garantera att svensk ekonomi stärks, att resurserna till välfärden ökar och att arbetslösheten pressas ned. Regeringen föreslår i proposition 2016/17:58 att uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration ska ersätta de årliga uppgifter som lämnas i kontrolluppgift. Ett tidigare förslag om införande av s.k. månadsuppgifter stoppades av , då förslagets negativa effekter på företagens administrativa börda var oskäliga i förhållande till de vinster som kunde förväntas. Det är därför glädjande att det nya förslaget är mindre betungande för företagen. Förslaget bedöms dock ändå leda till ökade administrativa kostnader för svenska företag. Denna kostnadsökning bedöms av regeringen uppgå till , en beräkning som av flera remissinstanser har kritiserats för att troligen vara för låg. Det finns en risk att mindre företag, särskilt sådana som saknar tillgång till elektroniska löneadministrationssystem, påverkas i oskälig grad. Att ges ökade möjligheter att kontrollera riktigheten i inlämnade uppgifter är i grunden bra. Att minska såväl medvetna som omedvetna fel stärker skattesystemets legitimitet och kan förväntas leda till ökade skatteintäkter och en mer rättvis konkurrens. har också uttryckt, bl.a. inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, att det vore bra med ett system med månatlig rapportering på individnivå. En förutsättning är dock att ett sådant system utformas på ett sätt som förenklar, snarare än försvårar, för företag att rapportera till den berörda myndigheten. En nyckelfaktor för att minska företagens administrativa börda är att uppgiftsinlämning kan ske med hjälp av en enkel och pedagogisk e-tjänst. Exempel från andra länder, däribland , visar att denna typ av utvecklingsarbete är tidskrävande och komplext. Regeringen föreslår att månatlig rapportering ska ske fr.o.m. eller . skriver man att ”har som målsättning att ett sådant alternativ [för elektronisk uppgiftsinlämning direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem] ska finnas tillgängligt ”. Företagen riskerar alltså att åläggas att börja rapportera in uppgifter innan system för uppgiftsinlämning är färdigutvecklat. Regeringen har tyvärr underlåtit att på ett tillfredsställande sätt analysera hur de allra minsta företagen påverkas av förslaget och hur deras börda skulle kunna minskas ytterligare. Detta gäller särskilt för de företag, ofta småföretag, som lämnar uppgifter på papper. Regeringens beräkningar av såväl de administrativa kostnaderna som de offentligfinansiella intäkterna är mycket osäkra och har ifrågasatts av ett antal remissinstanser. För att stärka de svenska företagens möjlighet att växa och anställa är det viktigt att åtgärder som ökar företagens kostnader som regel kompenseras med kostnadssänkande reformer. Regeringen har sedan man tillträdde i stället kraftigt höjt skatterna på jobb och företag. Sammantaget innebär regeringens politik alltså att situationen för företagare har försämrats markant. Ska ett system för månatlig rapportering på individnivå införas är det centralt att det genomförs på ett sätt som i största möjliga mån möjliggör en smidig och enkel uppgiftsinlämning för företagen. Regeringens förslag lever inte upp till dessa krav. Därtill är det sannolikt att regeringen underskattar den administrativa bördan för företagen och överskattar de offentligfinansiella effekterna. Innan det är klarlagt att kommer att kunna erbjuda ett enkelt och effektivt system för uppgiftsinlämning, och tills en djupare analys av möjligheten att ytterligare minska de små företagens administrativa börda har genomförts, yrkar på att propositionen avslås. Tillkännagivande om att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare, punkt 2 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3592 av och (M, KD). I ska man göra rätt för sig. Den som utnyttjar våra system genom fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det kan aldrig accepteras. Vare sig det gäller den som inte betalar skatt som den ska eller den som tar emot bidrag som den inte har rätt till. Förfarandet vid uttag av skatter och avgifter regleras i skatteförfarandelagen (2011:1244). I skatteförfarandelagen finns bl.a. bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgifter och skattedeklaration samt att i vissa branscher föra en s.k. personalliggare. Regeringen föreslår i propositionen vissa ändringar i skatteförfarandelagen, exempelvis att arbetsgivare löpande ska lämna uppgifter om ersättning för vilken skatteavdrag ska göras samt skatteavdragets belopp på individnivå till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Vidare föreslås att samma arbetsgivare som är skyldig att lämna sådana uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera honom eller henne om desamma varje kalendermånad. Propositionen föreslår dock inte att någon uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp på individnivå ska lämnas. Syftet med de föreslagna ändringarna är att minska skattefusk och skatteundandragande, och ändringarna är efterfrågade av exempelvis byggnadsbranschen. Eftersom månadsrapportering av inkomster kommer att öka företagens administrativa kostnader är det viktigt att de används så effektivt som möjligt. Rapporteringen bör därför utformas på ett sätt som möjliggör användning även för att minska bidragsfusk och för att öka transparensen. Det är också av största vikt att systemet, inte minst det sätt på vilket uppgifterna lämnas till , utformas så att det minimerar den administrativa bördan för företagen. Regeringen bör därför noggrant följa genomförandet och, om så krävs, skyndsamt återkomma med förslag som dämpar de negativa effekterna för de minsta företagen. Regeringens beräkningar av såväl de administrativa kostnaderna som de offentligfinansiella intäkterna är mycket osäkra och har ifrågasatts av ett antal remissinstanser. För att stärka de svenska företagens möjlighet att växa och anställa är det viktigt att åtgärder som ökar företagens kostnader som regel kompenseras med kostnadssänkande reformer. Regeringen har sedan man tillträdde i stället höjt skatterna på jobb och tillväxt. Sammantaget innebär regeringens politik alltså att situationen för företagare har försämrats. Eventuella intäktsökningar till följd av förslaget bör därför i hög grad användas för att stärka de svenska företagens möjlighet att växa och anställa. Ett högt förtroende för skattesystemet är nödvändigt för att skatterna ska kunna finansiera vår gemensamma välfärd. För att stärka legitimiteten för reglerna krävs åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Arbetsmarknaden förändras, och det är viktigt såväl för den enskildes trygghet som för värnandet av skattebasen att myndigheter kan utföra sitt tillsynsarbete på ett tillfredsställande vis. Enligt nuvarande regler ska kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst lämnas en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga . Det är därför bra att det nu föreslås att uppgifter ska lämnas på månadsbasis till såväl kontrollmyndigheter som arbetstagare. Det är viktigt att inte bara kontrollmyndigheter utan även privatpersoner får ta del av uppgifter som angår dem själva. På så sätt ökar såväl egenkontrollen som tillsynsmyndigheters kontrollmöjligheter. Men de föreslagna ändringarna är otillräckliga. Arbetstagaren behöver, och har rätt att, få uppgift om den totala kostnaden som arbetsgivaren har för arbetstagaren. har, jämfört med snittet för , en mycket hög arbetsgivaravgift. Synlighet och transparens är viktigt för att skapa legitimitet för skattesystemet och har en viktig demokratisk aspekt. I ett skede där förändringar som de som föreslås i propositionen genomförs borde regeländringarna därför även ha innefattat en skyldighet att redovisa arbetsgivaravgiftens belopp per anställd i arbetsgivardeklarationen. Detta skulle öka transparensen ytterligare för såväl kontrollmyndigheten som arbetstagare, och därmed skattesystemets legitimitet. bör därför ge regeringen till känna att den skyndsamt bör lägga kompletterande förslag på ändring i skatteförfarandelagen om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. 2016/17:3592 av och (M, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt lägga förslag om att arbetsgivardeklarationen för varje betalningsmottagare, utöver det som föreslås i propositionen, även ska innehålla uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3598 av Per Åsling (C): avslår proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Vi ska nu debattera skatteutskottets betänkande 21 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Uppgifter på individ-nivå i arbetsgivar-deklarationen Regeringen föreslår i proposition 2016/17:58 att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, det vill säga per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift, vilket är praxis . Motivet är att kunna säkerställa att rätt uppgifter lämnas in och således att minska skattefusket och skatteundandragandet. Att ges ökade möjligheter att kontrollera riktigheten i inlämnade uppgifter är i grunden bra. Det är angeläget att minska såväl skattefusket som skatteundandragandet. Det är också viktigt att kontrollera riktigheten i inlämnade uppgifter. Dessa förändringar stärker skattesystemets legitimitet. Det leder till ökade skatteintäkter och en mer rättvis konkurrens. Sist men inte minst ökar det insynen i de skatter vi betalar. har också föreslagit ett system med månatlig rapportering på individnivå, bland annat inom ramen för den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. En förutsättning är dock att ett sådant system utformas på ett sätt som förenklar, inte försvårar, för företag att rapportera till berörd myndighet. Det måste finnas möjlighet för alla företag att hantera en månatlig rapportering på ett effektivt sätt. En förutsättning för detta är att uppgiftsinlämning kan ske med hjälp av en enkel och pedagogisk e-tjänst. Exempel från andra länder, däribland , visar att detta slags utvecklingsarbete är tidskrävande och komplext. Regeringen föreslår att månatlig rapportering ska ske från eller . skriver man i propositionen att "har som målsättning att ett sådant alternativ" - alltså elektronisk uppgiftsinlämning direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem - "ska finnas tillgängligt ". Det finns alltså risk att företag åläggs att börja rapportera in uppgifter till innan ett system för uppgiftsinlämning är färdigutvecklat. För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader för bland annat utveckling av it-system, it-förvaltning, hantering och granskning av deklarationer, framtagande av informationsmaterial och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. Men det kommer att vara nödvändigt att göra dessa förändringar av de system som tillämpar. Uppskattningar av tidsåtgång och det ökade antal tillfällen som uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas till är särskilt svåra att göra. Med hänsyn till dessa faktorer anser regeringen att det är lämpligt att justera upp beräknade kostnad med en osäkerhetsfaktor på 1,5. Regeringen bedömer att förslagens årliga administrativa kostnader i vart fall inledningsvis kommer att öka med ca . lämnar , i storleksordningen 80 000 företag, in kontrolluppgifter via papper. För dessa ca 80 000 företag finns det stor risk att regeringens förslag påverkar den administrativa bördan i oskäligt stor utsträckning. Det står klart att regeringen väljer att implementera ett system med månatlig rapportering innan den tillgodoser rimliga förutsättningar för att hantera månatlig rapportering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppgifter på individ-nivå i arbetsgivar-deklarationen När ett system för månatlig rapportering på individnivå införs är det centralt att det genomförs på ett sätt som innebär en smidig och enkel uppgiftsinlämning för företagen. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till den centerpartiska reservationen, som har fått uppbackning av Liberalerna. Detta förslag har som främsta syfte att minska skattefusk och osund konkurrens genom att arbetsgivare ska rapportera de anställdas löner och skatter . görs det i kontrolluppgiften en gång . Transparens och legitimitet för den anställde är också en viktig aspekt när månadsuppgifterna träder i kraft. Därför är det anmärkningsvärt att regeringspartierna avslår vårt förslag om att synliggöra arbetsgivaravgiftens belopp på lönebeskeden. Regeländringarna bör innefatta även skyldigheten att redovisa arbetsgivaravgiftens belopp per anställd i arbetsgivardeklarationen. Jag yrkar därför bifall till reservation 2, det vill säga att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare. föreslås kunna vidta åtgärder för att tillgängliggöra inhämtade uppgifter till vissa andra myndigheter som till exempel och arbetslöshetskassorna. Det får endast ske för vissa ändamål. Den som utnyttjar våra system för fusk och missbruk tar sig rätten att leva på andras bekostnad. Det kan aldrig accepteras. Att inte betala skatt som man ska eller ta emot bidrag som man inte har rätt till är att utnyttja det system vi byggt upp tillsammans och dessutom ska vårda tillsammans. Det är av största vikt att skapa legitimitet för skattesystemet. I skatteförfarandelagen finns bland annat bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgifter och skattedeklaration samt att i vissa branscher föra en så kallad personalliggare. Regeringen föreslår vissa ändringar i skatteförfarandelagen. Man föreslår exempelvis att arbetsgivare löpande ska lämna uppgift till om ersättning för vilken skatteavdrag ska göras samt skatteavdragets belopp på individnivå. Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i kontrolluppgiften. Vidare föreslås att den arbetsgivare som är skyldig att lämna sådana uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera den som uppgifterna avser om desamma varje kalendermånad. Förslaget är dock inte att uppgift om arbetsgivaravgiftens belopp på individnivå ska lämnas. Eftersom månadsrapportering kommer att öka företagens administrativa kostnader är det viktigt att den används så effektivt som möjligt. Rapporteringen bör därför utformas på ett sätt som möjliggör användning, och för att minska bidragsfusk och öka transparensen. Arbetsgivaren kommer inte att som behöva lämna uppgift om sammanlagt belopp, det vill säga för alla betalningsmottagare. Den administrativa skyldighet som finns kommer därför att slopas. Man kommer alltså inte att en gång behöva lämna det totala sammanlagda beloppet för samtliga anställda, i ett företag till exempel. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Uppgifter på individ-nivå i arbetsgivar-deklarationen Det är också av största vikt att systemet, inte minst det sätt på vilket uppgifterna lämnas till , utformas på ett sådant sätt att det minimerar den administrativa bördan för företagen. Detta måste vara ledstjärnan. Regeringen bör därför följa implementeringen noggrant och om så krävs skyndsamt återkomma med förslag för att dämpa negativa effekter för de minsta företagen. Regeringens beräkningar av såväl de administrativa kostnaderna som de offentligfinansiella intäkterna är mycket osäkra, vilket också framgår i regeringens förslag. De har dessutom ifrågasatts av ett antal remissinstanser. För att stärka de svenska företagens möjlighet att växa och anställa är det viktigt att åtgärder som ökar företagens kostnader som regel kompenseras med kostnadssänkande reformer. Här måste man kunna balansera. Det som kommer att bli en fördyring för företagen måste på något sätt kompenseras i den andra änden. Eventuella intäktsökningar till följd av förslaget bör därför användas i hög grad för att stärka de svenska företagens möjlighet att växa och anställa. Ett högt förtroende för skattesystemet är nödvändigt för att skatterna ska kunna finansiera vår gemensamma välfärd. För att stärka legitimiteten för reglerna krävs åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteundandragande. Det blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag är mer rörliga än tidigare; vi har en helt ny arbetsmarknad. Det är därför bra att det nu föreslås att uppgifter ska lämnas på månadsbasis. Det är viktigt att inte bara kontrollmyndigheter utan även privatpersoner får ta del av uppgifter som angår dem själva - transparens i alla lägen. Men de föreslagna ändringarna är otillräckliga.