bet · H401MJU15 · 2017-04-07 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om avfall och kretslopp. Motionsyrkandena handlar huvudsakligen om cirkulär ekonomi, producentansvar, pantsystem, matsvinn, källsortering av matavfall, plast och plastprodukter, marint skräp, strandstädning, övergivna båtar och uttjänta fordon, förorenade områden, transport av farligt avfall, avveckling av vindkraftverk och växtnäring. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Producentansvar och pantsystem m.m. Matsvinn och källsortering av matavfall Marint skräp och strandstädning Övergivna båtar och uttjänta fordon Övriga frågor om avfall och kretslopp Motioner som bereds förenklat 1.Cirkulär ekonomi m.m., punkt 1 (M) 2.Producentansvar, punkt 2 (SD, C) 3.Producentansvar, punkt 2 (L, KD) 4.Återvinning av farligt avfall, punkt 3 (C) 5.Livslängden på elektroniska produkter och ett utvidgat pantsystem, punkt 4 (V) 6.Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (M, L) 7.Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (C) 8.Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (V) 9.Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (KD) 10.Plast och plastprodukter, punkt 6 (SD) 11.Marint skräp och strandstädning, punkt 7 (M) 12.Marint skräp och strandstädning, punkt 7 (L, KD) 13.Marint skräp och strandstädning, punkt 7 (C) 14.Oljesanering av stränder, punkt 8 (M) 15.Övergivna båtar och vrak, punkt 9 (L) 16.Övergivna båtar och vrak, punkt 9 (KD) 17.Förorenade områden, punkt 11 (SD) 18.Transport av farligt avfall, punkt 12 (M) 19.Avveckling av vindkraftverk, punkt 13 (SD) 20.Växtnäring, punkt 14 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 14 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1565 av och (båda M) yrkande 2 och 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 2 (SD, C) Reservation 3 (L, KD) Återvinning av farligt avfall 2016/17:733 av (M) och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 17.2. Reservation 4 (C) Livslängden på elektroniska produkter och ett utvidgat pantsystem 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4 samt 2016/17:1295 av (MP). Reservation 5 (V) Matsvinn och källsortering av matavfall 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:638 av (S), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 16 och 17, 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 6 (M, L) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 2016/17:593 av (S), 2016/17:594 av (S), 2016/17:597 av och (båda S), 2016/17:644 av och (båda S) yrkande 1, 2016/17:2499 av (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7. Reservation 10 (SD) Marint skräp och strandstädning 2016/17:559 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:633 av m.fl. (S), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:3110 av och (båda C), 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. Reservation 11 (M) Reservation 12 (L, KD) Reservation 13 (C) 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 14 (M) Övergivna båtar och vrak 2016/17:19 av (L), 2016/17:1046 av och (båda S) yrkande 1, 2016/17:2112 av och (båda M), 2016/17:2459 av (KD) och 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 15 (L) Reservation 16 (KD) 2016/17:937 av m.fl. (S) och 2016/17:1866 av m.fl. (S). 2016/17:2986 av Per Åsling och (båda C) och 2016/17:3299 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 17 (SD) Transport av farligt avfall 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 7. Reservation 18 (M) 2016/17:1106 av Finn (M) och 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 19 (SD) 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 28 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 9. Reservation 20 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet ca 80 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om avfall och kretslopp. Motionerna tar upp frågor som huvudsakligen rör cirkulär ekonomi, producentansvar, pantsystem, matsvinn, källsortering av matavfall, plast och plastprodukter, marint skräp, strandstädning, övergivna båtar och uttjänta fordon, förorenade områden, transport av farligt avfall, avveckling av vindkraftverk och växtnäring. Motionsförslagen redovisas i bilaga 1. Vid utskottets sammanträde informerade miljöminister och generaldirektör med medarbetare om återvinningen av plast. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om generationsmålet, cirkulär ekonomi och principen att förorenaren ska betala. Jämför reservation 1 (M). Enligt motion 2016/17:1565 av och (båda M) yrkande 2 är det fortfarande angeläget att vi ska kunna lämna över ett bättre samhälle till kommande generationer, ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. I kommittémotion 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att regeringen bör verka för att EU:s paket för cirkulär ekonomi blir balanserat och välavvägt. Enligt motionärerna är det viktigt att driver på för att förslag om en cirkulär ekonomi utformas på ett sådant sätt att det blir ett kraftfullt verktyg i arbetet med att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. I motionen framhålls även vikten av att värna principen om att förorenaren ska betala (yrkande 2). behandling och kompletterande uppgifter Generationsmålet är det övergripande målet för miljöpolitiken och beskriver att vi till nästa generation ska lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet beslutades av 1999 och förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och internationellt. Målen för miljöpolitiken ska även integreras i andra politikområden, och miljöfrågorna ska beaktas när en myndighet fullgör sin huvuduppgift, för att på bästa sätt skapa förutsättningar för beslut som är hållbara i såväl ekonomiskt, socialt som miljömässigt perspektiv (prop. 2009/10:155 samt prop. 2013/14:141). Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att miljöpolitiken utgår från de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger även en struktur för en systematisk uppföljning av miljöpolitiken som grund för ett strategiskt åtgärdsarbete, och 26 nationella myndigheter och länsstyrelserna har i sina instruktioner ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Enligt regeringens bedömning återstår mycket arbete innan generationsmålet är uppnått även om flera viktiga steg på vägen har tagits. Vidare konstaterar regeringen att ett viktigt steg för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet är att miljö och klimat även i fortsättningen integreras i de politikområden och utgiftsområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Regeringen bedömer även att de steg som tas genom t.ex. förslagen om sänkt mervärdesskatt på reparationer av bl.a. cyklar och skor, tillsammans med förslag om skattelättnader som reducerar arbetskostnaderna för reparationer och underhåll, bidrar positivt till att nå generationsmålet genom en ökad resurseffektivitet. I propositionen nämns även att den svenska strategin för hållbar konsumtion är ett viktigt led för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet. I fråga om cirkulär ekonomi framhöll regeringen bl.a. följande. Regeringen vill att grunden läggs för en cirkulär och biobaserad ekonomi. För att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald behövs en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten, minskar miljö-, klimat- och hälsopåverkan som det gynnar näringslivsutveckling och nya jobb i såväl städer som på landsbygd. En förutsättning för detta är en hållbar råvaruproduktion och giftfria materialströmmar. Avfall ska ses som en resurs i ett giftfritt kretslopp. Regeringen söker konstruktiva lösningar för hur insamlingen av avfall kan göras effektivare och enkel för medborgarna. Regeringen kommer att följa upp hur avfallshierarkins placering i leder till bättre lösningar. När det gäller kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi konstateras i budgetpropositionen att den är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet inom EU och nationellt. Vidare konstateras att dagens miljöutmaningar i stora delar är gränsöverskridande och att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet förutsätter att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och internationellt. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå styrmedel för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi. Utredningen ekonomi har överlämnat sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22). Utredningen bedömer bl.a. att regeringen bör lyfta omställningen till cirkulär ekonomi till strategisk nivå i nära samverkan mellan stat, näringsliv, regioner, kommuner, forskning och civilsamhälle. Enligt utredningen bör samverkan syfta till såväl stärkt svensk konkurrenskraft som global hållbarhet och utformas som en del av näringspolitiken och det svenska genomförandet av FN:s Agenda 2030. Utredningen konstaterar även att det kräver väl förankrade och ambitiösa mål, synligt ledarskap på högsta nivå och en samlad struktur för alla pågående och kommande initiativ. För att initiera arbetet och driva samverkan föreslår utredningen att en tidsbegränsad delegation för cirkulär ekonomi inrättas direkt under med representation på högsta nivå från politik, näringsliv och andra aktörer. Utredningen lämnar även förslag om att – öka tillgängligheten till bilpooler – införa ett hyberavdrag (hyra-begagnat-reparation) för att stimulera hushållen att reparera, hyra och sälja vidare konsumentprodukter – underlätta för hushållen att förebygga avfall – förebygga avfall i statliga och kommunala verksamheter – stärka rätten att reklamera undermåliga produkter – stärka förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning av produkter. Principen om att förorenaren ska betala innebär ett krav på att innehavaren eller tidigare innehavare av avfall eller tillverkarna av den produkt från vilken avfallet härrör ska bära kostnaderna för att avfallet tas om hand. Principen är vägledande på både europeisk och internationell nivå. Producenter och innehavare av avfall bör hantera avfallet på ett sätt som garanterar en hög skyddsnivå för miljön och människors hälsa. Principen fastställs t.ex. i artikel 14.1 i och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv. Kostnaderna för avfallshanteringen ska i enlighet med principen om att förorenaren ska betala belasta den ursprungliga avfallsproducenten eller den nuvarande eller de tidigare avfallsinnehavarna. Principen framgår även av 2 kap. 3 § . Alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. I samma syfte skall vid yrkesmässig verksamhet användas bästa möjliga teknik. Dessa försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta att en verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Miljöpolitiken utgår från de nationella miljökvalitetsmål och det generationsmål för miljöarbetet som beslutats av . Målen är styrande för allt miljöarbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. I fråga om generationsmålet anser utskottet i likhet med regeringen att mycket arbete återstår innan målet är uppnått även om flera viktiga steg på vägen har tagits. Som regeringen framhåller är ett viktigt steg för att öka takten i arbetet med att nå generationsmålet att miljö och klimat även i fortsättningen integreras i de politikområden och utgiftsområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblemen finns. Utskottet noterar att 26 nationella myndigheter och länsstyrelserna i sina instruktioner har ett utpekat ansvar för att verka för att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet. Utskottet delar regeringens bedömning att dagens miljöutmaningar i stora delar är gränsöverskridande och att arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet förutsätter att arbetar för en ambitiös miljöpolitik inom EU och internationellt. I fråga om kommissionens handlingsplan för cirkulär ekonomi kan konstateras att den är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet inom EU och nationellt. Utskottet noterar även att utredningen ekonomi, som överlämnade sitt betänkande till regeringen, bedömer att regeringen bör lyfta omställningen till cirkulär ekonomi till strategisk nivå i nära samverkan mellan stat, näringsliv, regioner, kommuner, forskning och civilsamhälle. Enligt utredningen bör samverkan syfta till såväl stärkt svensk konkurrenskraft som global hållbarhet och utformas som en del av näringspolitiken och det svenska genomförandet av FN:s Agenda 2030. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:3168 (M) yrkande 1. Även motion 2016/17:1565 (M) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om principen om att förorenaren ska betala noterar utskottet att principen är vägledande på både europeisk och internationell nivå. Utskottet konstaterar vidare att principen framgår av såväl som och rådets direktiv /98/EG om avfall. Utskottet föreslår att motion 2016/17:3168 (M) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Producentansvar och pantsystem m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om producentansvar för textilier och läkemedel, återvinning av farliga ämnen, livslängden på elektroniska produkter och ett utvidgat pantsystem. Jämför reservationerna 2 (SD, C, V), 3 (L, KD), 4 (C) och 5 (V). I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 13 och kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 11 föreslås att ett producentansvar för textilier införs. Tillverkning av textilier har stor miljöpåverkan, både på vatten och kemikalieanvändning. Ett utökat producentansvar för fler produktgrupper som textilier kan enligt motionärerna vara en metod för att stärka den cirkulära ekonomin och möjliggöra ett högre resursutnyttjande. Enligt kommittémotion 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 6 bör regeringen utreda ett producentansvar för läkemedel. Enligt motionärerna är det rimligt att läkemedelsbranschen, likt andra branscher med miljöfarliga ämnen, tar ett producentansvar och täcker miljökostnaden för att gifter läcker ut via avloppsnätet eller i dagvattnet från produktionen. Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 17 i denna del bör det utredas hur konsument- och miljöskydd kan stärkas för ytterligare produktgrupper. Nagellack är en produktgrupp som sorteras som farligt avfall. I motionen anförs att man bör utreda hur insamlingen av nagellack kan förbättras. (M) föreslår i motion 2016/17:733 att möjligheten att införa krav på återvinning av glykol bör ses över. Motionären betonar att det i finns en världsunik metod och anläggning för både återvinning och rening av använd glykol. Enligt kommittémotion 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 2 bör regeringen tillsätta en utredning med uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för att förlänga livslängden på elektroniska produkter. Att produkter håller ökar avfallsmängderna och motverkar ett effektivt utnyttjande av naturresurserna i enlighet med en cirkulär ekonomi. Vidare anförs att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda förutsättningar för att införa pantsystem för produkter utöver dryckesförpackningar (yrkande 4). Enligt motionärerna finns det skäl att klargöra lämpligheten av att även införa pantsystem för ytterligare produkter då detta stimulerar en ökad grad av insamling och återvinning. I motion 2016/17:1295 av (MP) anförs att det är angeläget med ett regeringsinitiativ med målsättningen att ett pantsystem för mobiltelefoner utvecklas nationellt, men gärna även som ett nordiskt samverkansprojekt. behandling och kompletterande uppgifter Ett helhetsgrepp på avfallsområdet Enligt Miljö- och vill regeringen göra det enklare för medborgare att källsortera och öka mängden sopor som återvinns genom att ta ett helhetsgrepp på avfallsområdet. Regeringen anser att det behövs ett helhetsgrepp om frågan för att öka materialåtervinningen och skapa insamlingssystem som är enkla att förstå och lättillgängliga för medborgarna. Miljöminister har hållit ett första rundabordssamtal om hur insamlingen av avfall bör förändras med företrädare för avfallsbranschen och flertalet riksdagspartier. Det var det första av tre rundabordssamtal som miljöministern avser att hålla . I fråga om textilier kan merparten av det textilavfall som kommer från hushållen klassas som hushållsavfall. Hushållsavfall är enligt kommunens ansvar, och andra aktörer får endast hantera sådant avfall om det bedrivs på uppdrag av kommunen. Avfallslagstiftningen är dock bara tilllämplig på sådant som blivit avfall. Den är således inte tillämplig när den som lämnar ifrån sig en produkt inte har ett kvittblivningssyfte, dvs. inte har för avsikt att göra sig av med den, och produkten kan användas igen. Det är alltså möjligt att samla in och sälja produkter på en återanvändningsmarknad, utan att omfattas av avfallsregelverket. Aktörer som samlar in textilier oavsett skick, som uttjänta textilier, och anger att materialet kommer att användas för materialåtervinning, hanterar däremot avfall och behöver följa avfallsregelverket. redovisade ett regeringsuppdrag om åtgärder för en mer hållbar hantering av textilier och textilavfall. I skrivelse Förslag om hantering av textilier (NV-06147-14) föreslås ett paket av åtgärder och styrmedel som riktar sig till alla delar av textilhanteringen, från produktion till konsumtion och avfallshantering. föreslår bl.a. ett nytt lagkrav om att sortera ut textilavfall från annat avfall. I fråga om hur detta lagkrav ska utformas konstaterar att ett producentansvar för textilier är mer komplicerat att införa och kan eventuellt medföra en större risk för negativa konsekvenser för secondhandaktörer än om man låter ansvarsförhållandena kvarstå som och enbart ändrar i avfallsförordningen. Den samhällsekonomiska kostnaden blir högre med ett producentansvar till följd av de administrativa kostnaderna för producenterna. konstaterar dock även att ett producentansvar i högre utsträckning uppfyller principen om att förorenaren betalar. Ett producentansvar skulle även kunna underlätta för producenterna att använda avfallet som en råvara för ny textilproduktion, vilket eventuellt på lång sikt kan skapa incitament för att skapa mer återvinningsbara produkter. skrivelse bereds inom . Miljöminister anförde i svaret på en skriftlig fråga om hållbar konsumtion av textilier (fr. 2016/17:341) följande. Frågan om hanteringen av textilier är viktig och jag ser ett behov av att förbättra insamlingen av textilier. Det finns stor potential i att förbättra hanteringen av textilavfall. slängs stora mängder textilier i soporna och går till förbränning. Det är inte ett effektivt sätt att hantera värdefulla resurser. Jag välkomnar det engagemang som finns hos företagen när det gäller att öka återanvändningen. Det är angeläget att det engagemang och de system som byggts upp på frivillig väg tas tillvara. är det viktigt att klargöra hur systemet för avfallshanteringen ska se ut framöver. Det finns många aspekter att ta hänsyn till i utformningen av insamlingen och det är viktigt att vi hittar en långsiktigt hållbar lösning. pågår ett analysarbete inom inför ett ställningstagande för hur den fortsatta processen ska se ut. I svaret på interpellation 2016/17:137 om textilinsamling av företag lyfte miljöminister fram flera exempel på initiativ som tagits på olika nivåer. Ministern nämnde bl.a. den utredning som regeringen tillsatte för att analysera och föreslå styrmedel för att generellt främja återanvändning av produkter och därmed förebygga uppkomsten av avfall. Utredningen redovisade sitt uppdrag (se ovan under rubriken ekonomi m.m.). Ministern betonade även att det pågår omfattande forsknings- och innovationssatsningar, exempelvis genom stöd från , och att det finns ett arbete på europeisk nivå som är viktigt och där de från regeringens sida är mycket aktiva. Vidare berördes EU-förhandlingar om avfallslagstiftningen, och ministern anförde att regeringen verkar för att på EU-nivå komma överens om ökad återanvändning och återvinning av textilier, exempelvis genom krav på utsortering. Även ett samarbete på nordisk nivå för mer hållbar hantering av textilier omnämndes. De nordiska miljöministrarna har skickat ett gemensamt inspel till som rör det sjunde miljöhandlingsprogrammet där kommissionen uppmanas att ta upp textilierna i arbetet med programmet på europeisk nivå. Ministern nämnde slutligen nyindustrialiseringsstrategin där bl.a. är aktiv i ett projekt som heter (prot. 2016/17:43). Enligt förordningen (2009:1031) om producentansvar för läkemedel ska en producent utan ersättning ta hand om avfall som utgörs av läkemedel, uppkommit hos hushåll och lämnas av allmänheten till producenten. En producent är den som bedriver detaljhandel med läkemedel med tillstånd enligt lagen (2009:366) om handel med läkemedel, dvs. Läkemedel som utgör farligt avfall och läkemedelsavfall som uppkommit från t.ex. sjukvården eller hos företagare omfattas inte av producentansvaret. Kommunerna ska svara för transport samt återvinning eller bortskaffande av det läkemedelsavfall som allmänheten inte lämnar till apoteken. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anges att det i pågående EU-förhandlingar om en ny förordning för veterinärmedicinska läkemedel är en prioriterad fråga för regeringen att motverka miljöpåverkan kopplad till tillverkning och användning av läkemedel. Vidare redovisas att vid miljörådet har uppmanat att skyndsamt lägga fram den strategi mot förorening av vatten som ska utarbetas enligt och rådets direktiv /39/EU av om ändring av direktiven /60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område. I direktivet anges att kommissionen ska utarbeta en strategi mot förorening av vatten genom läkemedel. Av propositionen framgår även att har förordat och fått samsyn inom EU för behovet att se över riktlinjen för miljöriskbedömning av humanläkemedel.