bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — anlända i av bostadsbrist och trångboddhet i kommuner och städer där Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation, och klyftan på arbetsmarknaden mellan inrikes och utrikes födda växer. förutsättningar till egen försörjning vill motionärerna se s.k. introduktions- anställningar som man konstaterar att utbildningsbehovet är stort i gruppen nyanlända arbetssökande. Det är mot den bakgrunden motionärerna vill prioritera yrkesvuxutbildningar i stället för ineffektiva arbetsmarknads- Bostadsbristen slår också hårt mot asylsökande och Enligt motionärerna behöver en politik för fler jobb, fler bostäder och en bättre skola. De som drabbas hårdast är de nyanlända som riskerar att fastna i ett långvarigt socialt och ekonomiskt utanförskap. integrationspolitik som inte fungerar kan också undergräva Det är av denna anledning som det enligt motionen krävs politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken mer effektiv. Familjepolitik för ökad trygghet och frihet Barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas anförs det i motionen, där man också konstaterar att familjer ser olika ut och har olika förutsättningar. Politiken ska stödja familjen genom att skapa förutsättningar för ett stort mått av flexibilitet och valfrihet. är en motvikt till de politiska krafter som vill styra föräldrars val och kväva familjens frihet och möjlighet att utforma sin tillvaro. Motionärerna anser att barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas med reformer som stärker incitamenten för arbete och ökar flexibiliteten för föräldrarna. Skattelättnader, en flexibel föräldraförsäkring, utökat antal barnrättsår vid beräkningen av pension och en barnomsorgspeng för egna barn förs i motionen fram som prioriteringar. Ökad psykisk ohälsa hos barn och unga är ett av vår tids stora Eftersom hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar hälsa och livskvalitet är det viktigt att stärka familjernas ekonomi, öka deras frihet och möjlighet till mer tid med barnen samt öka stödet till Också den ideella sektorn och skolan har betydelse för barnens RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Att barn och unga som mår dåligt får stöd och hjälp skyndsamt är nyckeln till ett snabbt tillfrisknande anser motionärerna som vill se en sammanhållen barn- och ungdomshälsa, genom att flytta huvudmannaskapet för elevhälsan från skolorna till landstingen och regionerna. Motionärerna förordar också evidensbaserade antimobbningsprogram, en förstärkt barn- och ungdomspsykiatri, föräldrastöd till tonårsföräldrar och åtgärder för att främja att s.k. sociala utfallskontrakt (social impact bonds) kan införas. Ökad tillgänglighet i vården I motionen anförs att hälso- och sjukvårdspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. De reformer med vårdgaranti och kömiljard som genomfördes under alliansregeringen bidrog till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Effekten av att den nuvarande regeringen tagit bort kömiljarden är att köerna växer och att svenskarnas förtroende för sjukvården sjunker. Motionärerna anför att svenska patienter numer åtnjuter mer valfrihet, bl.a. genom de många vårdval som tillkommit i landet, tack vare lagen om valfrihet. Därför kritiserar de regeringen för att av ideologiska skäl vilja offra valfriheten genom diskussionen om vinster för företagen i vårdsektorn. Motionärerna anser att mindre valfrihet och sämre patientinflytande ger sämre vård och att det nu krävs fler vårdreformer för bättre kvalitet och service, t.ex. att staten bör ta över ansvaret för den mer avancerade sjukhusvården för att frigöra resurser som behövs för att förstärka primärvården. Motionärerna anför att vill bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. får en sammanhållen seniorpolitik inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs och ett väl fungerande samspel mellan generationer är också viktiga beståndsdelar. Därför vill motionärerna skapa fler möjligheter för äldre att arbeta längre än till och förbättra pensionärernas ekonomi, bl.a. genom att ta bort skillnaden i beskattning mellan arbetsinkomst och pensionsinkomst men också förbättra bostadstillägget för pensionärer. Motionärerna motsätter sig den särskilda löneskatten för äldre. I motion 2016/17:875 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör överväga möjligheten att ta fram ett sysselsättningspolitiskt ramverk för att få ytterligare fokus på att minska arbetslösheten. skulle kunna stärka styrningen och peka ut övergripande mål för exempelvis myndigheter att förhålla sig till. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I motion 2016/17:966 av och (båda S) anförs att utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt sannolikt skulle innebära stora utmaningar för det politiska systemet. Regeringen bör därför identifiera och undersöka vilka utmaningar som utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt kan medföra för samhällsutvecklingen samt ta fram strategier för att möta I partimotion 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 7 anförs att bör gå med i . Eftersom på de allra flesta punkter lever upp till eller på egen hand gått längre än paktens faktiska krav bör inte stå utanför. Att fullt ut ingå i finanspakten skulle innebära en tydligare förbindelse att snabbare korrigera tillfälliga underskott och att överskottsmålet inte bara tar sikte på regeringens budgetproposition utan också på budgetbeslut. I kommittémotion 2016/17:1087 av m.fl. (L) anförs att regeringens arbetslöshetsmål är ambitiöst men att det finns ett antal problem med hur det är formulerat. Ett relativt mål kan vara missvisande och reflekterar inte verkligheten, och därför bör regeringen anta ett styrande sysselsättningsmål som fokuserar på sysselsättningsgraden i stället för I motion 2016/17:1093 av Finn (M) anförs att det finns ett gap mellan vad medborgarna efterfrågar och vad det offentliga kan leverera. Därför bör regeringen tillsätta en bred parlamentarisk utredning om hur en hållbar finansiering av framtidens välfärd kan uppnås. I motion 2016/17:1098 av Finn (M) anförs att ett individuellt ekonomiskt överskottsmål bör ersätta det statliga överskottsmålet under förutsättning att en sund inställning till stabilitet i statens finanser råder med ett strikt budgetbalanskrav. I motion 2016/17:1116 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att välfärden står inför stora utmaningar som en åldrande befolkning och förväntningar på högre ambitionsnivåer. Därför bör regeringen tillsätta en utredning för att definiera och se över vad som ska omfattas av det offentliga I kommande långtidsutredningar bör också regeringen ta hänsyn till faktisk historisk kostnadsutveckling när bedömningar görs av den långsiktiga finansiella hållbarheten av välfärdens finansiering. I motion 2016/17:1515 av (M) anförs att ekonomiska kriser ofta uppstår på grund av att observerade obalanser lämnas obeaktade tills de utlöser kriser. Därför bör regeringen inkomma med en skrivelse till där man redovisar att man uppfattat varningssignaler som framförts av och och hur man avser förhindra att de förvärras och utlöser en I motion 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M) anförs att det är olyckligt att regeringen fokuserar på arbetslöshet i stället för på sysselsättningsgrad eftersom antalet arbetslösa går att manipulera genom att föra en politik som för över människor i olika bidragssystem eller utbildningar som inte garanterar övergång till sysselsättning. Regeringen bör därför i stället RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN utgå från sysselsättningsgraden i sin politik och redovisa sysselsättnings påverkan av sin politik. I motion 2016/17:1804 av (MP) anförs att det vore önskvärt att kunna följa utvecklingen av klimat- och miljösatsningarna i statens budget för att se om utvecklingen går åt rätt håll. Därför bör regeringen utarbeta ett transparant och välgrundat system för gröna nyckeltal och inkludera dessa i varje finansplan som redovisas till . I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att den demografiska utvecklingen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen inom de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. Regeringen bör därför tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet. I motion 2016/17:2777 av m.fl. (S) anförs att de ekonomiska och sociala klyftorna har ökat , bl.a. har ginikoefficienten ökat från 0,2 till närmare 0,3 och andelen fattiga hushåll har ökat från 1990 till 2012. De kommande decenniernas politik måste präglas av en fördelningspolitik förenat med en politik för full sysselsättning och socialpolitik. Därför bör regeringen överväga att tillsätta en jämlikhetskommission med uppdrag att visa hur kan vända denna utveckling. I kommittémotion 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att BNP-måttet och andra ekonomiska mått är centrala för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt. BNP exkluderar dock faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande. Regeringen bör därför införa ett livskvalitetsindex i den officiella statistiken. I yttrande 2016/17:SkU6y tillstyrker skatteutskottet regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i de delar dessa avser utskottets beredningsområde. Yttrandet återfinns i sin helhet i bilaga 2 i betänkandet. avstyrker de fyra partimotionerna från , , och . redovisar i sin partimotion inte några riktlinjer inom skatteutskottets beredningsområde. I yttrandet finns fyra avvikande meningar där , , och tillstyrker sina respektive förslag till riktlinjer. anser att nya, stora och ofinansierade skattesänkningar inte är en väg framåt för fler i arbete, ökad trygghet och förbättrad välfärd, men konstaterar att den orättvisa pensionärsskatten som den tidigare borgerliga regeringen införde dock måste avvecklas steg för steg. Vidare anser skatteutskottet att skattesystemet ska utformas så att förorenaren ska betala miljöskador så att de negativa externa effekterna internaliseras. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN modellen är grunden för regeringens politik för att bygga ett starkare och mer hållbart för alla nu och . publicerade sin rapport finanspolitik . Rådets huvuduppgift är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och den ekonomiska politiken. I rapporten behandlas utifrån regeringens budgetproposition års ekonomiska vårproposition bl.a. en utvärdering av överskottsmålet, en redogörelse av regeringens budget- och stabiliseringspolitik för perioden –2020, regeringens beräkningsmetoder och prognoser samt fördelningseffekterna av en övergång mot marknadsbestämda hyror. Nedan redogörs för några av rådets bedömningar. Överskottsmålet nås inte – finanspolitiken bör vara stramare konstaterar att svensk ekonomi är i en bred konjunkturuppgång. I det läget borde den aktiva finanspolitiken vara åtstramande och förbli så under ytterligare , både för att finanspolitiken ska bidra till att stabilisera resursutnyttjandet och för att det ska vara möjligt att nå överskottsmålet. I budgetpropositionen bedömde regeringen att BNP-gapet skulle vara slutet som det strukturella sparandet 2017 och 2018 låg långt under den nivå som krävs för att det ska vara möjligt att nå överskottsmålet. Rådet konstaterar att de åtgärder som regeringen presenterade i budgetpropositionen trots detta inte innebar att det strukturella sparandet stärktes. ekonomiska vårproposition gör regeringen bedömningen att BNP-gapet är slutet och därefter något positivt, dvs. ekonomin kommer att vara i en mild högkonjunktur . Det strukturella sparandet beräknas av regeringen till av BNP 2016. Rådet noterar att regeringen i stället för att upprätthålla sparandet och aktivt stärka det under den högkonjunktur som regeringen ser framför sig, väljer att i Vårändringsbudget försvaga det strukturella sparandet. Att det strukturella sparandet förstärks i regeringens kalkyler beror enligt rådet i allt väsentligt på den automatiska budgetförstärkningen som är en följd av att regeringens beräkningar bygger på ett antagande om oförändrade regler. Rådet menar att detta är en alltför bräcklig grund att basera finanspolitiken på. Mot bakgrund av detta och av erfarenheten om att sparandet normalt utvecklas svagare än vad regeringen räknar med, menar rådet att den aktiva finanspolitiken i rådande konjunkturläge borde varit tydligt åtstramande. Rådet anser därför att regeringens aktiva finanspolitik inte är väl avvägd. Regeringen bör tydligt motivera hur den kommit fram till att det i RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN nuläget är försvarbart att över huvud taget försvaga de offentliga finanserna och förklara hur detta kan ligga i linje med det finanspolitiska ramverket. Rådet menar också att regeringen av försiktighetsskäl bör ta budgetmässig höjd för att den långsiktiga nivån på antalet asylsökande kan komma att ligga betydligt högre än det historiska genomsnittet. Det är för tidigt att avgöra hur mycket av kostnaderna för asylmottagandet och integrationen som ska betraktas som tillfälliga. Mot bakgrund av att regeringen på liknande kritik från rådet svarat att en tydlig åtstramning av finanspolitiken skulle medföra ett ytterligare tryck på penningpolitiken som redan är mycket expansiv, vilket i sin tur skulle kunna öka riskerna för hushållens skuldsättning, anger rådet i årets rapport att en mer åtstramande aktiv finanspolitik inte behöver komma i konflikt med makrofinansiell stabilitet. Rätt utformad skulle en sådan politik kunna dämpa både bostadspriser och hushållens skuldsättning som den bidrar till att stabilisera konjunkturutvecklingen. Rådet nämner en höjd fastighetsskatt och en utfasning av ränteavdraget som exempel på åtgärder som skulle vara möjliga. Övergången till ett nytt överskottsmål 2019 Rådet konstaterar att regeringen har för avsikt att överskottsmålet ska nås . Det överskottsmål regeringen då avser förefaller enligt rådet vara det nya föreslagna målet om ⅓ procent av BNP i genomsnitt över konjunkturcykeln och inte det nuvarande målet. Rådet konstaterar dock att regeringen inte uttryckligen deklarerat detta och anser att regeringen bör klargöra hur den ser på övergången till den nya nivån. Rådet konstaterar att utgiftstaken innebär att de ökar betydligt snabbare än prognoserna för de takbegränsade utgifterna, vilket leder till att budgeteringsmarginalen växer kraftigt . Utrymmet under utgiftstaket är större än tidigare, och om det tas i anspråk skulle regeringen behöva finansiera sina reformer med högre skatteintäkter om den ska klara överskottsmålet. Rådet menar att utgiftstakets nivå inte utgör något stöd för överskottsmålet och att regeringen lämnar frågan om vad regeringen anser vara ett lämpligt skatteuttag obesvarad. Rådet bedömer att regeringen inte kommer att nå sitt mål om lägst arbetslöshet inom EU till 2020. Det beror bl.a. på att heltidsstuderande och jobbsökande ungdomar står för en jämförelsevis stor andel av arbetslösheten i och på den bristfälliga integrationen av invandrare på arbetsmarknaden. Liksom rådet tidigare föreslagit bör regeringen omformulera sitt arbetslöshetsmål till separata sysselsättningsmål för olika grupper, t.ex. asylinvandrare, unga lågutbildade och långtidsarbetslösa. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Enlig sin instruktion ska , med utgångspunkt i den ekonomiska vårpropositionen och budgetpropositionen, utvärdera regeringens prognoser för ekonomins utveckling i enlighet med ett EU-direktiv (2011/85/EU). Rådet konstaterar att regeringen fortsätter att ha en lägre prognos för resursutnyttjandet i ekonomin jämfört med flertalet andra bedömare. Det medför att regeringens beräkning av det strukturella sparandet blir högre än vad som annars skulle vara fallet och påverkar på så sätt utvärderingen. Rådets prognosutvärdering visar att regeringens prognoser för viktiga makrovariabler har varit mindre träffsäkra än –2016. Det finns en tendens att systematiskt överskatta BNP-tillväxten och det offentliga sparandet samt underskatta arbetslösheten. Enligt rådet bör regeringen kunna göra bättre prognoser och beräkningar, i synnerhet för det finansiella och strukturella sparandet där regeringen ensam har tillgång till den mest aktuella informationen. Regeringens beräkning av de offentliga finanserna leder till en systematisk överskattning av det finansiella och strukturella sparandet . Rådet anser att regeringen bör tillämpa en framskrivningsmetod som ger en mer realistisk bild av hur de offentliga finanserna kommer att utvecklas. Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna I propositionen jämför regeringen sin prognos över det finansiella sparandet med motsvarande prognoser från (), (), , , och . Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande Procent av BNP respektive potentiell BNP –0,2 –0,2 –0,7 –0,6 –0,2 Anm: Strukturellt sparande är uttryckt i termer av potentiell BNP. Källa: ekonomiska vårproposition, penningpolitiska rapport , EU- kommissionens vårprognos , IMF World Economic Outlook och Economic Outlook . RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Efter det att ekonomiska vårproposition lämnades har , , och publicerat nya prognoser över det finansiella sparandet. I tabell 2.6 redovisas dessa nya prognoser tillsammans med regeringens prognos i den aktuella propositionen över det finansiella sparandet och det strukturella sparandet. antog förslag till landspecifika rekommendationer för att hantera de obalanser som identifierats i den fördjupade landrapporten för . Rekommendationerna avser 2017 och 2018. betonar att de ständigt ökande bostadspriserna och en fortsatt ökning av hushållens skulder utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten och rekommenderar att ta itu med risker kopplade till hushållens skuldsättning, framför allt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten. rekommenderas också främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över beskattningen av kapitalvinster. avlämnade propositioner, utredningen och rapporter Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning (SOU 2017:38) överlämnade sitt slutbetänkande Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning. I betänkandet lämnas förslag på förbättrade förutsättningar för att säkerställa grundläggande kvalitet i välfärden. Enligt utredningen är det komplicerat att mäta kvalitet i välfärden eftersom välfärdstjänster skiljer sig från andra mer tekniska tjänster där det centrala är vad som görs till skillnad från välfärdstjänster där det centrala är hur det görs. Det anses också finnas stora brister i register och statistik. När det gäller frågan om kvalitetskrav i stället för vinstbegränsning anser utredningen att det inte är möjligt att ersätta vinstbegränsning med utökade kvalitetskrav. En vinstbegränsning anses kunna bidra till en bättre kvalitet genom att mer resurser finns tillgängliga för vård, skola och omsorg. Utgångspunkter för en bättre kvalitet i välfärden är enligt utredningen bl.a. en mer personcentrerad och sammanhållen välfärd, medarbetarnas kompetens och att kommuner och landsting tar sitt ansvar som huvudmän. Mot den bakgrunden lämnar utredningen bl.a. förslag om hur huvudmännen kan stärkas och hur tillsynen kan förbättras. Utredningens förslag bereds inom . RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Regeringens medelfristiga makroprognoser (RiR 2017:11) Granskningen fokuserar på följande frågeställningar: •kvaliteten i de medelfristiga makroprognoser som redovisas i de ekonomiska propositionerna •över- eller underskattningar i de medelfristiga makroprognoserna •över- eller underskattningar i den makroekonomiska prognosen och dess konsekvenser på det offentligfinansiella sparandet. rekommenderar regeringen att överväga förändringar i metoden för hur man prognostiserar BNP i de medelfristiga prognoserna så att metoden i högre utsträckning än står i samklang med antagandet om oförändrade regler. Det skulle enligt kunna medföra mindre överskattningar av den offentliga sektorns inkomster och därmed mer väntevärdesriktiga prognoser. Regeringen bör också enligt utreda orsakerna till varför den statliga konsumtionen så tydligt underskattats och vid behov förändra beräkningsmetoden för hur denna post beräknas. Regeringens skrivelse med anledning av granskningen kommer att överlämnas till och kommer därefter att behandlas av utskottet. Studiestartsstöd (prop. 2016/17:158) överlämnade regeringen proposition 2016/17:158 om studiestartsstöd till . I propositionen föreslås en ny lag om studiestartsstöd. Stödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska bestå av bidrag utan inslag av lån och utgöra ett komplement till studiemedelssystemet. Vidare föreslås att den befintliga möjligheten för studerande som går vidare till högskolestudier att skriva av studielån som tas i samband med behörighetsgivande studier ska avskaffas. Lagen om studiestartsstöd och följdändringar i vissa lagar föreslås träda i kraft . Reglerna om avskrivning av studielån för behörighetsgivande studier föreslås dock fortsätta gälla för studiemedel som lämnats för tid före . Propositionen behandlas av (utbildningsutskottet) och kommer att beslutas i kammaren . (SOU 2017:35) överlämnade sitt slutbetänkande Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. I betänkandet lämnas förslag för en samlad strategi som utgår från att nyckeln till förbättrade kunskaper och ökad likvärdighet är att stärka och utjämna förutsättningarna för hög kvalitet i hela skolsystemet. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN att ett viktigt inslag i strategin är ett stärkt statligt engagemang genom ökat stöd och tydligare styrning av skolan. Utredningens förslag bereds inom . Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) överlämnade regeringen proposition 2016/17:146 med förslag om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk till . I propositionen föreslås att det klimatpolitiska arbetet ska utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonollutsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Delar av det klimatpolitiska ramverket föreslås bli lagreglerat genom att det införs en ny klimatlag. Lagen föreslås träda i kraft . Propositionen behandlas av (miljö- och jordbruksutskottet) och kommer att beslutas i kammaren . Utskottet för här en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt. Det förslag till riksdagsbeslut som utskottet ska ta ställning till handlar om riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet vill inleda med att påminna om att riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen bör ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen samt åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den övergripande ekonomiska politiken och budgetpolitiken på medellång och lång sikt.