bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — Utskottet påminner också om att regeringen har angett att frågan om samordnade insatser för arbetslivsforskning hanteras inom ramen för den nämnda utredningen. Enligt utskottet är satsningen på forskarskolor inom forskningsprogrammet om tillämpad välfärdsforskning ett värdefullt sätt att öka kunskapsbas. Genom inrättandet av särskilda forskarskolor ökar bl.a. möjligheterna till praktiknära forskning. Utskottet vill i sammanhanget påminna om den särskilda uppföljning av forskarskolor för lärare och förskollärare som utbildningsutskottet har tagit fram (2016/17:RFR4). Resultat från uppföljningen presenterades och erfarenheter av satsningen diskuterades vid ett särskilt seminarium i . Majoriteten av de ansvariga för forskarskolorna, huvudmännen, lärarna och förskollärarna ansåg att forskarskolorna gav en ökad koppling mellan verksamheten i skolväsendet och aktuell forskning. Utskottet noterar att avsikten är att redan pågående forskningssatsning om rasism och främlingsfientlighet ska kunna ingå i det presenterade forskningsprogrammet om migration och integration. Utifrån ovanstående konstaterar utskottet att det inte finns skäl att föreslå något ställningstagande från med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:3193 (L) yrkande 6, 2016/17:930 (S) yrkande 4, 2016/17:2009 (C) yrkande 7, 2016/17:3279 (KD) yrkande 14 och 2016/17:3559 (SD) yrkande 3. Med hänvisning till det upplägg som regeringen har presenterat för de nationella forskningsprogrammen, att innehåll ska tas fram av forskningsfinansiärerna gemensamt och att flexibilitet ska gälla i utformning och genomförande, finner utskottet att det inte finns skäl att föreslå att ska lämna särskilda förslag på inriktning och innehåll för de nationella forskningsprogrammen. Därmed avstyrks motion 2016/17:3568 (M) yrkande 25. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en svensk rymdstrategi, samordning och samverkan inom den medicinska forskningen, klinisk forskning, annan medicinsk forskning samt skolforskning. Jämför reservationerna 41 (M, C, L, KD), 42 (SD), 43 (M, C, L, KD), 44 (M), 45 (M), 46 (C), 47 (KD), 48 (M), 49 (KD). Förstärkning av forskning inom humaniora och samhällsvetenskap För att möta samhällsutmaningar i och globalt samt stärka konkurrenskraft behövs kunskap inom alla ämnesområden. Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning utgör därmed en viktig kunskapsbas för att finna lösningar på vår tids stora problem och utmaningar. Genom att stärka den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen stärks också förutsättningarna för forskare inom dessa ämnesområden att samverka med andra discipliner och med samhällsaktörer av olika slag, t.ex. civilsamhällesgrupper, offentlig sektor, företag, institut, museer och andra kulturinstitutioner. Dessa aktörer kan erbjuda forskningsmaterial och arenor för dialog och kommunicering av nya forskningsresultat. Forskning som sker i samverkan med aktörer utanför högskolesektorn behövs för att bidra till att identifiera samhällsrelevant och behovsmotiverad forskning och för att nyttiggöra forskningsresultat. Förstärkning av rymdforskning och rymdverksamhet Rymdforskning och rymdverksamhet är av strategisk betydelse för samhället. Det sker omfattande förändringar i rymdverksamheten, i och globalt, vilket ställer krav på nya arbetssätt och verktyg och därmed förstärkta resurser. Den enorma datainsamling om klimat- och miljötillståndet på jorden som därmed möjliggörs kommer att ha betydelse för klimat- och miljöforskningen. Den utgör en väsentlig resurs för nya tillämpningar, inte minst för anpassning av samhället till ett förändrat klimat, innovativa tjänster och produkter hos myndigheter och företag och därmed för samhällsnytta och ekonomisk tillväxt. Detta förutsätter dock att insamlade data hanteras, tillgängliggörs och nyttiggörs på bästa sätt i . De senaste årens försämrade omvärldssituation har aktualiserat behovet av att även hantera de utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska aspekterna inom rymdverksamheten. Dessa aspekter bör därför i ökad utsträckning beaktas av samtliga aktörer. Även den säkerhetspolitiska utvecklingen i i stort, och i närområde i synnerhet, måste tas i beaktande vid samarbeten inom rymdområdet. Här är en grundlig säkerhetsanalys av den som bedriver verksamhet inom området av stor vikt. Förstärkning av biobanker och registerforskning Det finns en stor potential för framgångsrik forskning i sjuk-vårdssystem, biobanker och personuppgiftsregister. För att bättre kunna ta till vara denna potential behövs strategiska satsningar med långsiktiga perspektiv och stöd till nationella forskningsinfrastrukturer. Det finns goda förutsättningar att förstärka svensk klinisk forskning genom att skapa bättre nationell samordning där både universitet och högskolor och hälso- och sjukvården verkar för en gemensam forskningsinfrastruktur för insamlande och bevarande av biologiskt material från människor i biobanker. Detta skulle möjliggöra hög kvalitet och god tillgänglighet till prover och patientinformation för forskningsändamål, utan att äventyra patienters integritet. En fortsatt gemensam satsning på en nationell biobanksinfrastruktur som omfattar bl.a. aktörer både från forskning och hälso- och sjukvård är angelägen. Forskning på registerdata är ett angeläget område som spelar en avgörande roll för att möta samhällsutmaningarna och som kan tjäna som underlag för politiska beslut. Det behövs också en förstärkning av tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning som kan bidra till att den registerbaserade forskningsinfrastrukturen utvecklas och utnyttjas effektivt. Det bör därför skapas en nationell forskningsagenda för registerbaserad forskning som integrerar aspekter som jämställdhet, samverkan och internationalisering (särskilt nordisk samverkan). Den nationella forskningsagendan bör tas fram i samråd med intressenter och finansiärer. Satsningen bör leda till stöd för registerbaserad forskning av hög kvalitet inom ett antal angelägna områden, t.ex. medicin och hälsa, vård och omsorg, arbetsliv, socialförsäkring, humaniora, samhällsvetenskap och utbildningsvetenskap. Förstärkning av klinisk forskning I bedrivs omfattande klinisk forskning. Den kliniska forskningens genomslag kan dock stärkas ytterligare genom att forskningsresultat i större utsträckning tas till vara i hälso- och sjukvården i form av evidenssäkrade behandlingsmetoder och innovationer. Därför föreslås en satsning på klinisk forskning. Satsningen består av två delar. Den första delen är en förstärkning av finansiering av klinisk behandlingsforskning. Klinisk behandlingsforskning utgår från hälso- och sjukvårdens behov och är inriktad mot forskning som förväntas leda till stor patient- och samhällsnytta. Förstärkning av klinisk behandlingsforskning syftar till att utöka och vidareutveckla densamma genom att utlysa medel för forskning som ska svara mot identifierade och prioriterade kunskapsbehov. Satsningen bör inkludera att utveckla en process för att prioritera bland områden inom vilka det saknas kunskap. Detta bör kunna ske med stöd av den rådgivande grupp som är kopplad till för klinisk behandlingsforskning och vars uppgift är att säkerställa att kommittén har ett brett omvärldsperspektiv och förankring i det omgivande samhället. Den andra delen är en satsning på klinisk forskning och ska bidra till att utveckla tematiska forsknings- och innovationssamarbeten mellan hälso- och sjukvården, högskolesektorn och näringslivet. Bättre samverkan mellan dessa aktörer är avgörande för att genomföra och kommersialisera forskningsresultat. Nätverk och centrum bör fungera som nationella noder för specifika diagnosområden, gärna folksjukdomar, och samla den viktigaste kunskapen inom området, samordna kontaktnät och utgöra nationella ingångar för externa parter. Nätverken bör vara knutna till landsting och regioner. Universitet och högskolor bör ingå. Det är angeläget att näringslivet och andra intressenter så ofta som möjligt ingår i nätverken och att samverkan sker med redan etablerade strukturer. Forskning om välfärdens kvalitet, organisation och processer Hälso- och sjukvård och socialtjänst är viktiga delar av den svenska välfärdssektorn. De har avgörande betydelse för människors hälsa, välfärd och livskvalitet samt för samhällets ekonomi och funktionssätt. Att styra verksamheterna är en balansgång mellan central styrning för att uppnå likvärdig vård och omsorg av hög kvalitet i hela landet och att ge utrymme för den kommunala självstyrelsen. har en växande kritik riktats mot att många managementfilosofier och styrstrategier som är anpassade för näringslivet kommit att tillämpas på offentligt finansierad verksamhet, däribland hälso- och sjukvården och (s.k. new public management). En delegation (Tillitsdelegationen) tillsattes av regeringen för att främja idé- och verksamhetsutveckling mot en mer tillitsbaserad styrning när det gäller verksamhet. Med utgångspunkt i bl.a. ovanstående utreds eller bereds många aspekter på styrningsfrågor som rör hälso- och sjukvård och socialtjänst. Kunskapen behöver öka om hur arbetssätt, processer, styrning, driftsform och organisation kan främja en kunskapsbaserad och innovativ hälso- och sjukvård och socialtjänst utifrån ett nationellt, regionalt och lokalt perspektiv. Det tar vidare innan forskningsresultat tillämpas och nya möjligheter till effektivisering genom t.ex. digitalisering realiseras. Regeringen föreslog därför i budgetpropositionen en forskningssatsning för att öka kunskapen om styrningen av hälso- och sjukvård och socialtjänst för en kunskapsbaserad och innovativ utveckling. Satsningen ska främja verksamhetsnära forskning och inkludera implementeringsforskning. Forskningen ska genomföras med utgångspunkt i ovanstående och med hänsyn till det arbete som pågår om styrningsfrågor inom välfärdssektorn. Forskningen ska genomföras i samverkan och med bred delaktighet av berörda aktörer och intressenter. Förbättrade kunskapsresultat i skol- och utbildningssystemet Utbildningen inom skolväsendet ska enligt skollagen (2010:800) vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 § tredje stycket). Hållbar och omfattande samverkan mellan utbildning, praktik och forskning är därför av avgörande betydelse för att utveckla det vetenskapliga förhållningssättet och främja kunskap om effektiva undervisningsmetoder i skolan och för att stärka forskningsanknytningen i lärar- och förskollärarutbildningarna. Genom att ge forskare, lärarutbildare, lärare och förskollärare större möjligheter att delta i gemensamma forskningsprojekt kring frågor hämtade från skolans praktik, s.k. praktiknära forskning, stärks den vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet som utbildning enligt skollagen ska vila på. Regeringen avser att genomföra en försöksverksamhet i syfte att pröva och utveckla modeller som kan stärka den praktiknära forskningen och som kan lägga grunden till robusta strukturer för samverkan mellan de som är verksamma i skolväsendet och på universitet och högskolor. Kunskaper och erfarenheter från det s.k. inom hälso- och sjukvården bör kunna tas till vara när försöksverksamheten utformas. Avsikten är att försöksverksamheten ska pågå , 2017–2021. En viktig del i att säkra kvaliteten i högskoleutbildning är tillgången till forskarutbildade lärare. Att studenter genomgår utbildning med tydlig forskningsanknytning innebär att de kan ta med sig ett vetenskapligt förhållningssätt även när de inträder i arbetslivet. Därmed bidrar de till att stärka den vetenskapliga grunden för utbildningen i skolväsendet. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 23 vill motionärerna att det presenteras ett förslag till svensk rymdstrategi. Motionärerna framhåller att även om har varit framgångsrika på rymdområdet krävs fortsatt och systematiskt arbete för att tillvarata, samordna och utveckla denna position. Rymdforskningen påverkar också andra samhällssektorer, allt ifrån utbildning och forskning till försvar och miljö. Inom EU pågår också ett arbete med en ny strategi på rymdområdet, vilket ytterligare talar för vikten av en svensk strategi. Likalydande yrkanden återfinns i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 11. Samverkan och samordning – medicinsk forskning och innovation I kommittémotion 2016/17:152 av m.fl. (SD) yrkande 4 efterfrågas en nationell samordningsfunktion som fördelar resurser och uppdrag för medicinsk innovation och kliniska studier, och som kan skapa bryggor mellan sjukvård, akademi och den kliniska industrin. Ett likalydande yrkande återfinns i kommittémotion 2015/16:2846 av m.fl. (SD) yrkande 4. I motion 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 17 begärs att ett underlag skyndsamt utvecklas i syfte att stärka samverkan mellan akademi, industri samt vård och omsorg. Motionärerna framför att de gärna ser en samverkansmodell som etablerar och utvecklar ökat samarbete mellan dessa delar. Även i kommittémotion 2015/16:2478 av m.fl. (M) yrkande 9 efterfrågas underlag och en modell för en stärkt samverkan mellan akademi, näringsliv och vård. I motion 2016/17:3187 av m.fl. (M) yrkande 1 förespråkas en utvecklad samverkan mellan livsvetenskaps- (life science) och medtechnäringen, akademin och hälso- och sjukvården, i syfte att tillgängliggöra forskning. I yrkande 2 understryker motionärerna behovet av att främja forskningskluster och innovationsmiljöer som ger långsiktig förutsägbarhet för forskning och utveckling inom life-science i samt att tillse förbättrade möjligheter att kunna utveckla forskningsresultat till nya produkter och tjänster. I motion 2016/17:397 av (M) begärs att möjligheterna att förbättra klimatet för klinisk forskning och läkemedelsprövningar i ses över. I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 15 uppmärksammas vikten av nationell prövning av nya produkter i vården för fortsatt forskning. I motion 2016/17:1706 av Finn och (M, L) påpekas att den evidensbaserade medicinska kunskapen om anpassning av läkemedel till äldres behov inte är tillfredsställande. Frågan om geriatrisk klinisk farmakologi måste avgöras på nationell nivå, enligt motionärerna. I motion 2016/17:1108 av Finn (M) anförs att det är svårt att pröva ut läkemedel på medvetslösa personer. Denna fråga behöver lösas genom en översyn av bl.a. etikprövningslagen. I motion 2016/17:3223 av m.fl. (M) yrkande 4 framförs att den patientnära kliniska forskningen inom vården för hjärt- och kärlsjukdomar långsiktigt bör stärkas och säkras. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 36 tas frågan om biobanker upp. Den pågående processen med att justera lagar i syfte att underlätta användningen av biobanker och kvalitetsregister i forskning är mycket viktig och bör påskyndas ytterligare, enligt motionärerna. I motion 2015/16:2479 av m.fl. (M) yrkande 1 yrkar motionärerna på en förstärkning av de långsiktiga förutsättningarna för tillämpad forskning för ökad hälsa. I motion 2016/17:282 av Finn och (båda M) uppmärksammas behovet av en riktad satsning på forskning om patienter som lider av s.k. myalgisk encefalmyelit, även kallat kroniskt trötthetssyndrom, eller överkänslig tarm (IBS). I motion 2016/17:1404 av Finn och (båda M) yrkande 3 framförs att det måste ses som en nationell angelägenhet att medel tillförs för forskning om sällsynta sjukdomar. I motionerna 2015/16:3118 av och (båda SD) yrkande 3 och 2016/17:2892 yrkande 3 av m.fl. (SD) föreslås en satsning på svensk forskning på cannabis- och hampabaserat läkemedel. I motion 2016/17:3295 av (SD) yrkande 3 anförs att mer forskningsfokus bör riktas mot nikotinets skadeverkningar. I kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 57 uppmärksammas bristen på forskning om barn som kommit till genom assisterad befruktning med donerade könsceller. I motion 2016/17:710 av (M) yrkande 3 anförs att det är viktigt med skolforskning om digital kompetens för att ta vara på digitaliseringsmöjligheter t.ex. i undervisningen. I motion 2016/17:1619 av m.fl. (S) förordar motionärerna att lärarutbildningens forskningsbas stärks. Yttranden från andra utskott Förstärkning av forskning inom humaniora och samhällsvetenskap m.m. välkomnar att regeringen lyfter fram behovet av att digitalisera material som främst finns vid kulturarvsinstitutionernas arkiv, samlingar och bibliotek. Utskottet påpekar att en digitalisering av detta material kan bidra till bredare användningsområden av kulturarvsmaterial och skapa nya möjligheter för forskning på olika vetenskapliga områden. Utskottet välkomnar vidare de satsningar som görs i syfte att tillgängliggöra forskningsdata liksom att regeringen aviserar en satsning på humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning. Förstärkning av rymdforskning och rymdverksamhet framhåller i sitt yttrande vikten av att göra det möjligt för svenska företag att även i fortsättningen befinna sig i framkant i den framtida ökade konkurrensen inom rymdsektorn. Utskottet konstaterar att sektorn blir alltmer kommersiell och att näringslivet deltar i utökad omfattning. Eftersom den teknik och utveckling som kommer fram i rymdsektorn ofta är användbar inom andra områden kan insatser för rymdindustrin därmed ha betydelse för tillväxten och sysselsättningen inom andra sektorer. anger i sitt yttrande att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den lagstiftning som reglerar hanteringen av humanbiologiskt material, s.k. vävnadsprover, och informationen om proverna i biobanker (dir 2016:41). Syftet med utredningen är bl.a. att anpassa lagstiftningen så att den underlättar utvecklingen och förbättrar förutsättningarna för användning av prover och uppgifter i svenska biobanker för patienters, hälso- och sjukvårdens och forskningens behov. En översyn ska göras av lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. och andra angränsande författningar som har betydelse på området. Utredaren ska lämna förslag på hur gränsen kan definieras mellan biobankslagen och den lagstiftning som rör hantering av vävnader m.m. samt kliniska prövningar. Vidare ska utredaren göra en översyn av om användningen av biologiskt material i databanker kan kombineras med olika registerdata, i syfte att stärka konkurrenskraft internationellt inom medicinsk högkvalitativ forskning som skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som krävs. En delredovisning ska lämnas och slutredovisning ska ske senast . När det gäller kvalitetsregister har de framför allt utvecklats för att uppfylla syftet att stödja det kliniska förbättringsarbetet. anger att det enligt en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) –lämnades stöd för att vidareutveckla kvalitetsregistren och att öka registrens användning både inom vården och forskningen. Satsningen har förlängts , och ett förslag på en nationell organisation kommer enligt uppgift från till socialutskottet att presenteras för att kunna gälla . har beslutat om medel för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar som beskrivs i den nu aktuella propositionen enligt regeringens förslag i budgetpropositionen . har vidare beslutat om bemyndiganden för forskningsmyndigheter för fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över . Regeringen redovisar också sina beräkningar av medel , 2019 och 2020 för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar i budgetpropositionen . har lämnat förslag om en svensk rymdstrategi (SOU 2015:75). Utredningen tar sikte på de möjligheter till ökad samhällsnytta och kommersialisering som rymden kan ge. Följande framhålls som särskilt angeläget: en bättre helhetssyn på nyttan för samhället i stort och med beaktande av synergier mellan civil och militär samverkan, ökat fokus på hur ett bredare internationellt samarbete kan utnyttjas liksom bättre samverkan mellan forskningsfinansiärer för ökad synergi mellan olika områden. Betänkandet bereds inom . Enligt uppgift från ministern för högre utbildning och forskning (svar på skriftlig fråga 2016/17:895) har slutfört en kunskapsinhämtning om marknadsbehov för uppskjutande av små satelliter från . Ministern anger att regeringen avser att presentera regeringens intentioner för svensk rymdverksamhet. har ett samordnande uppdrag inom kliniska studier, och i detta ingår att myndigheten ska stödja och utveckla samverkan mellan landets olika resurser för genomförande av klinisk forskning. Uppdraget hanteras under namnet Kliniska studier , i form av ett samarbete mellan och sex hälso- och sjukvårdsregioner. Den nationella samordnaren för livsvetenskaperna rapporterar att frågan om samverkan mellan sjukvård, akademi och näringsliv har varit ett prioriterat område för samordnaren och den partssammansatta referensgruppen (delrapportering ). En utredning pågår om översyn av lagstiftning som reglerar hanteringen av humanbiologiskt material och information om prover i biobanker (dir. 2016:41). En delredovisning ska lämnas och slutredovisning . arbetar med en forskningsöversikt om digitala resurser i matematikundervisningen. Institutet ska enligt sin instruktion sprida forskningsresultat och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet. Regeringen har beslutat att inom ramen för en försöksverksamhet ge fyra universitet i uppdrag att bedriva praktiknära forskning i samverkan med kommuner och fristående skolor. Universiteten ska tillsammans med övriga medverkande sprida resultaten av försöksverksamheten och de olika samverkansmodeller som används. Uppdraget ska delredovisas till –2021 och slutredovisas . Vidare ska en särskild utredare föreslå hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning för att stärka den vetenskapliga grund som utbildning enligt skollagen ska vila på. Utredningen ska knyta an till den försöksverksamhet med praktiknära forskning som ska starta . Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:27). har granskat kommissionens meddelande om en rymdstrategi för (bet. 2016/17:UbU13). Utskottet uttalade då bl.a. att det med tanke på den strategiska betydelse rymdforskning och rymdverksamhet har för samhället är angeläget att skapa och öka förståelsen för rymdverksamhet och rymdforskning i olika samhällsfunktioner och hos allmänheten. är en ledande rymdnation och ska fortsätta vara det. har inom ramen för sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete låtit utarbeta ett kunskapsunderlag om forskningsrön om digitaliseringen i skolan (2015/16:RFR18). Vidare har utskottet genomfört en uppföljning av fyra satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare (2016/17:RFR4). Regeringen presenterar i propositionen strategiska forskningssatsningar på ett antal områden. Dessutom presenterar regeringen vissa uppdrag och åtgärder som regeringen bedömer vara av vikt för som forsknings- och innovationsnation. Utskottet vill påminna om att beslutade om anslagstilldelning vid behandlingen av budgetpropositionen . Därutöver har beslutat om bemyndiganden för forskningsmyndigheter för fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över . Med anledning av yrkanden om att regeringen bör presentera ett förslag till svensk rymdstrategi instämmer utskottet i näringsutskottets uppfattning att det är viktigt att göra det möjligt för svenska företag att även framöver vara i framkant i den ökande konkurrensen inom rymdsektorn liksom att insatser för rymdindustrin har betydelse för tillväxt liksom sysselsättning i andra sektorer. I sammanhanget kan utskottet påminna om att det har granskat kommissionens meddelande om en rymdstrategi för (bet. 2016/17:UbU13).