bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Inom ramen för satsning på kvalitet i högskolan ska den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen öka. För att möta lärarbristen behöver fler vägar till läraryrket öppnas där människor med rätt ämneskunskaper men utan lärarkompetens bereds möjlighet att ta sig in. finns utbildningsprogrammet som kombinerar studier i bl.a. ledarskap med praktik för blivande lärare. För att stärka möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta vägen in i läraryrket och få fler som lämnat läraryrket att komma tillbaka vill omfördela till Teach for . Forskning av hög kvalitet är avgörande för att ska vara internationellt konkurrenskraftigt. vill höja basanslagen för att stärka kvaliteten i forskningen och satsar 2018 för att stärka forskningen på landets universitet och högskolor. Vi satsar även medel för forskning på , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och . Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) (SD) och (SD) anför: har i sin budgetmotion 2017/18:2487 presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu vårt förslag till budgetram för utgiftsområde 16 har fallit har vi avstått från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar vi den politik vi anser behövs för utgiftsområdet. gör stora satsningar inom utbildningsområdet eftersom det är ett av de viktigaste områdena för att behålla och utveckla hela vårt samhälle. Nästan alla samhällsområden oavsett om det gäller ekonomi, företagande eller förvaltning är i grunden beroende av ett välutvecklat och stabilt utbildningssystem. Inför detta budgetår gör vi flera stora och viktiga satsningar för att stärka vårt utbildningssystem. Vårt samhälle står också inför stora utmaningar, inte minst beroende på det stora inflödet av immigranter . Vi är med vår budget redo att möta dessa allvarliga utmaningar. har länge propagerat och budgeterat för ett system med jourklasser till vilka elever som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas för en lite längre eller . Vi har föreslagit att man ska tillsätta en utredning om hur ett system med jourklasser ska kunna införas i samtliga svenska kommuner. Det är en nödvändig reform, både för att elever som mobbar ska få hjälp och för att övriga elever ska få en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. Det finns skolor som inte uppfyller minimikraven när det gäller trygghet och undervisning. Ytterst ansvarig för den enskilda skolan är skolans rektor. En kompetent rektor med gott ledarskap är grunden för en god arbetsmiljö och en väl fungerande verksamhet. Vi föreslår därför att det ska införas ett system liknande s.k. academy schools i , vilket innebär att skolor som haft omfattande problem omvandlas och får en statligt tillsatt rektor med ett omfattande mandat att förändra skolan från grunden. För genomförandet av detta system avsätter . Skolmaten ska genomgående ha högt näringsvärde, vara svensk- och närproducerad och ekologiskt framställd. vill också att skolmaten tillagas på plats på skolorna, och därför vill vi införa ett stimulansbidrag för att göra det möjligt att bygga om befintliga mottagningskök till tillagningskök. Det stora antalet nyanlända har bidragit till att skillnaderna i förkunskaper hos eleverna på introduktionsprogrammet språkintroduktion i gymnasieskolan skiljer sig kraftigt åt. Här går både elever som har genomgått grundskola och elever utan tidigare skolgång. Att mängden elever har ökat kraftigt gör förstås situationen ännu svårare. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning införas på introduktionsprogrammet utifrån vilka som har genomgått grundskola respektive inte har genomgått grundskola. Med anledning av rapporter om ökad stress, osäkerhet och orättvisor med de nuvarande kursbetygen har vi också föreslagit att det nuvarande systemet med kursbetyg i gymnasieskolan ska avskaffas och att ämnesbetygen ska återinföras. För dessa båda satsningar avsätter vi i vår budget . har lärarnas arbetsbelastning och arbetsmiljö försämrats kraftigt, speciellt i utsatta områden. För att komma till rätta med ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna vill anställa fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal. Fler vuxna runt skolbarnen och personal som avlastar lärarna kommer också att öka chanserna för att någon vuxen upptäcker och tar tag i de elever som mår dåligt. Vi har därför föreslagit att avsätts för mer personal i skolan. Vi budgeterar inte för regeringens satsning på fler anställda i lågstadiet. Vi har i stället en egen satsning för utökad personal i förskolan. Vi avsätter inte heller några medel för regeringens statliga satsning på lärarlöner, utan gör en egen satsning gällande höjda lärarlöner. mest genomgripande reform inom skolan är en ny karriärtjänstereform för lärare, vilken innebär kraftiga lönelyft men också större ansvar för lärare som stannar och utvecklas i yrket. Reformen omfattar en utbildningstrappa med ett certifieringssystem inom vilket det ställs tydliga krav på lärare, bl.a. på fortbildningsinsatser och att vara för lärarkollegor. Enligt förslaget ska rektorer rekryteras bland lärare från de högre certifieringsnivåerna. Detta är en modell vi är övertygade om kommer att bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan, och därför avsätter vi 1, för att införa den s.k. Singaporemodellen. Vidare vill förbättra situationen för landets lärare. Vi föreslår därför en rejäl satsning för att avskaffa karensdagen, både för lärare och fritidspedagoger inom och fritidshemmen samt för förskollärare inom förskolan. Dessa yrkeskategorier löper en avsevärt förhöjd risk att smittas av vanliga infektionssjukdomar på sin arbetsplats jämfört med de flesta övriga yrkesgrupper. En slopad karensdag är både rättvist och skulle göra läraryrket mer attraktivt. har som målsättning att få en så effektiv matchning av arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Som ett led i vår strävan att skapa en högre grad av matchning ser det som en självklarhet att stärka och effektivisera studie- och yrkesvägledningen i såväl grund- och gymnasieskolan som på komvux och också budgetera för detta. Vi vill också att det ska stipuleras ett maximalt antal elever som varje studie- och yrkesvägledare har ansvar för. Utöver det som beskrivits ovan beskrivs i budgetmotion ett flertal satsningar på den svenska skolan, bl.a. vad gäller ökat statligt ansvar för renovering av skollokaler, införande av skoluniform, ett särskilt stöd för landsbygdsskolor och ämnesbetyg från årskurs 4 samt en pliktskola för unga kriminella. Teknikcollege finns redan som en etablerad institution. I korthet är det ett samarbete mellan kommuner, utbildningsanordnare och lokalt näringsliv som anpassar utbildningen till industrins behov. Bakom teknikcollege står , som i sin tur består av arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom industrisektorn. För att förbättra relationerna med arbetslivet och framför allt teknikföretag vill se en ytterligare satsning på teknikgymnasium. Genom dessa skolor tar vi till vara företagens erfarenheter och kunskaper i respektive bransch och tillgodoser företagens behov av arbetskraft. Det har visat sig att alltför många ungdomar väljer teoretiska gymnasieutbildningar, eftersom arbetsmarknadens behov inte står i proportion till antalet elever som väljer dessa utbildningar. Vi är övertygade om att vi behöver satsa på att få fler gymnasieingenjörer som i ett senare skede kommer att söka sig dit jobben finns eller vidareutbilda sig för framtidens arbetsmarknad. vill därför ge ungdomar en andra chans att bli anställningsbara i industrin genom en s.k. teknikbrygga. Det innebär att eleverna under två terminer stärker sina kunskaper i teoretiska och praktiska ämnen varefter de får en termin betald praktik hos en lokal industri. Vi gör här en kraftig satsning på att dels ge ungdomar en chans på arbetsmarknaden, dels förse industrin med lämplig arbetskraft. För att säkerställa att framtida lärare är lämpliga att undervisa anser vi att lärarutbildningarna ska ha ett inträdesprov som testar kunskaper och ledaregenskaper. Vid underkänt ska studenten inte bli antagen till utbildningen. Vi avsätter även medel för att införa nationella prov på lärarutbildningar för att kunna kontrollera att utbildningarna håller lika hög kvalitet vid alla lärosäten. Proven ska göras ämnesvis och genomföras regelbundet. Den viktiga interaktionen mellan lärare och studenter på lärosätena har minskat eftersom varje lärare har fått ansvar för fler studenter. Detta innebär en kraftig sänkning av utbildningskvaliteten och riskerar att påverka kvaliteten på svensk forskning. Vi satsar därför resurser på ökad lärartäthet, framför allt med fokus på områdena naturvetenskap och teknik. har den lärarledda undervisningstiden stadigt minskat, speciellt på utbildningar inom de naturvetenskapliga disciplinerna. Denna nedgång påverkar utbildningarnas kvalitet starkt negativt. väljer därför att satsa extra resurser i enlighet med vad som framkommer i budgetpropositionen. Framför allt ska satsningen ske med fokus på områdena naturvetenskap och teknik. Vi vill avskaffa det s.k. produktivitetsavdraget som drabbar alla lärosäten i landet. Vi vill börja höja basanslagen för att underlätta karriärvägarna för forskare och för att öka lärosätenas frihet att kunna styra forskningen till det de själva finner bäst. Vi menar att forskningskvaliteten blir bättre och att lärosätena kommer att fungera effektivare. Vi vill finansiera en del forskning genom ett statligt forskningsinstitut. Exempel på detta finns i en del andra europeiska länder som är framgångsrika inom forskning. har redan ett embryo till ett tekniskt forskningsinstitut, . vill öppna upp för att ska kunna utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar som ett led i vår strävan att främja företagsnära och tillväxtdrivande forskning. gör en extra satsning på metallurgiforskning vid eftersom vi anser att har en stor potential att utveckla gruv- och stålindustrin ytterligare. Detta är en näring som vårt välstånd är beroende av, och här ska vi ha en världsledande position. Anslag inom utgiftsområde 16 (C) i (C) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen Nytt ledarskap för (2017/18:3716) presenteras budgetförslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha begränsats med 3 på det sätt som framgår av kommittémotion 2017/18:3711 (C). budgetpolitik innebär i huvudsak följande. Den svenska skolans problem i form av sjunkande skolresultat, lärarbrist och stora regionala och socioekonomiska skillnader i kvalitet är en av de största utmaningarna framöver. föreslår en rad förändringar för att vända den negativa utvecklingen i skolan. Bristen på förskollärare är en utmaning för en utökning av förskoleverksamheten. För att höja kvaliteten och få fler kompetenta pedagoger i verksamheten behöver karriärtjänster och kompetensutvecklingsgaranti även gälla för pedagoger i förskolan. Ett annat viktigt steg i att höja kvaliteten och göra förskolan tillgänglig för fler barn är att se över resursfördelningen. Systemet med maxtaxa i förskolan behöver reformeras för att ge större frihet åt kommunerna att bestämma över avgiftsnivåerna. Ett ökat inflytande för kommunerna över avgiftsnivåerna i förskolan skulle kunna skapa utrymme för satsningar på såväl utbyggnad av förskolan som mer pedagogik och minskade barngrupper. Skolans finansiering har diskuterats utifrån hur resurser ska hamna där de behövs som mest. lägger kommuner olika mycket resurser på skolan, och de många riktade statsbidragen spär på skillnaderna ytterligare, vilket främst gynnar större huvudmän med rutin och resurser att ansöka. För att säkerställa en likvärdig skola i hela landet och att resurser går dit de behövs mest borde de riktade statsbidragen ses över i syfte att bli ett generellt bidrag öronmärkt för skolan. vill införa en statlig kompetensutvecklingsgaranti för att säkerställa och finna system för att förskollärare, lärare och skolledare fortlöpande får den kompetensutveckling som de behöver. Vi ser ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur förskollärare, lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas. vill ha ett tydligt och transparent karriärsystem för både lärare och skolledare. Vi vill utöka antalet förstelärare och öppna för lärartjänster som kombinerar undervisning i grund- och gymnasieskolan med forskning och samarbete på universitetsnivå liksom arbete inom näringslivet. Förstelärarreformen bör även utökas till att omfatta förskollärare. Vidare behöver systemet med karriärlärartjänster utvecklas och stärkas med särskilda satsningar i utanförskapsområden. Syftet är att locka fler av de bästa lärarna till de mest utsatta skolorna. anvisar totalt för att inrätta fler karriärtjänster. Den tilltagande lärarbristen är ett stort problem för svensk skola. För att möta detta problem krävs att utbudet av lärare ökas. vill därför utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna och ta vara på initiativ som Teach for , där högpresterande personer med examen inom matematik, naturvetenskap och liknande får möjligheten att läsa in behörigheten till lärare för att arbeta som lärare i en utsatt skola . I syfte att möjliggöra för personer med fler ämnesbakgrunder att söka vill att medlen till Teach for utökas med . Många nyanlända elever klarar inte att nå målen i skolan. Många nyanlända barn har liten eller ingen skolerfarenhet och tillsammans med dåliga kunskaper i svenska blir det svårt för många att tillgodogöra sig undervisningen. För att kompensera för detta krävs av intensifierad skolgång med fokus på de viktigaste kunskaperna. Bland de viktigaste är förmågan att läsa, skriva och tala svenska. Det är av största vikt att de nyanlända eleverna snabbt lär sig språket. För att möjliggöra detta föreslår att antalet timmar med undervisning i svenska utökas för dessa elever. Pedagogiken för snabbinlärning av språk bör förstärkas genom att framgångsrika metoder i och internationellt dokumenteras och sprids. För att förbättra förutsättningarna för elever som kommit till i högstadieåldern att klara kunskapsmålen och ta sig vidare till ett nationellt gymnasieprogram bör det bli tillåtet att låta dessa elever fokusera på något färre ämnen. föreslår även att möjligheten till sommar- och lovskola utökas för nyanlända elever. Därutöver bör språkintroduktionsprogrammet endast rikta sig till elever som kommit till , och elever som har uppnått godkänt i vissa ämnen men inte i ämnet svenska borde i stället gå vidare till ett annat introduktionsprogram. Totalt bör satsningen på språk- och introduktionsprogram för nyanlända barn enligt stärkas med . vill att alla elever ska få ta del av information om och få chansen att pröva entreprenörskap via Ung Företagsamhet (UF). Många, speciellt elever i gymnasieskolans estetiska program och yrkesprogrammen kommer under sitt yrkesverksamma liv driva eget företag. Trots det var det av eleverna på det estetiska programmet som hade ett UF-företag . Motsvarande siffra för en årskull på gymnasiet var . Det är därför viktigt att fler ges grundläggande kunskap i företagsamhet på estetiska programmet och yrkesprogrammen genom exempelvis projekt som Ung Företagsamhet. Därför avsätts 2018 till följd av satsning på Ung Företagsamhet. Genom utbildningar förses företag med kompetent arbetskraft, och de studerande får en utbildning som i hög grad leder till arbete. erbjuder också utbildningar i många av de yrken har brist på. har relativt lite resurser jämfört med sina akademiska motsvarigheter. Att stärka och bygga ut är därför en prioriterad uppgift. Ett sätt att göra detta handlar om att öka antalet utbildningsplatser på , både genom nya offentligt finansierade platser och genom att öka antalet platser som finansieras av studieavgifter. finns det utbildningsplatser inom som är godkända att bedriva, men som inte ryms inom ramen för den finansierade verksamheten. Detta borde utvecklas ytterligare. När det kommer till att erbjuda kompletterande utbildning inriktad mot ett specifikt yrke har en viktig roll att fylla, oberoende av om det handlar om personer som precis gått ut gymnasiet eller de som vill komplettera sin akademiska utbildning i arbetslivet. bör därför ges förutsättning att verka långsiktigt genom längre tillstånd och mer resurser. Vidare bör den geografiska spridningen ses över med utgångspunkt i att utbildningar bör placeras där de har en god möjlighet att samarbeta med det lokala näringslivet. Folkhögskolorna har en god spridning runt om i hela landet, och de bidrar med värdefulla utbildningsinsatser. Inte minst är folkhögskolor bra på att motivera elever som avslutat en kurs eller ett program att fortsätta studera inom folkhögskolan. anser att folkhögskolorna har stor potential och borde kunna spela en än viktigare roll i svenskt utbildningsväsende. Därför bör folkhögskolans uppdrag utökas genom möjlighet till fortsatta studier på folkhögskola, samt möjlighet för fler folkhögskolor att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå. motsätter sig regeringens förslag från budgetpropositionen om att bygga ut lärarutbildningen, vilket innebär att de aktuella lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå föreslås minska med 2018. Den tilltagande lärarbristen är ett stort problem för svensk skola. Lärarutbildningen behöver också ses över för att bättre svara mot de behov skolan har. vill även stärka fristående lärarutbildningar och stärka initiativ som rekryterar från andra akademiska yrken. vill därför utöka och bredda de kompletterande pedagogiska utbildningarna. föreslår därför ökade resurser för kompletterande utbildning och avsätter för detta ändamål. Anslag inom utgiftsområde 16 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen En budget som håller ihop – Liberalernas budgetmotion (2017/18:3752) presenteras Liberalernas budgetförslag. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller Liberalernas uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 16 borde ha begränsats med 1 på det sätt som framgår av kommittémotion 2017/18:3812 (L). I detta särskilda yttrande redovisar jag den politik vi anser behövs för utgiftsområde 16. Utbildningssystemet ska ställa höga krav och ha höga förväntningar på alla elever för att kunna åstadkomma en likvärdig skola där alla elever har samma möjlighet till utbildning. Kunskap är och förblir skolans huvuduppdrag. präglades svensk skola av en rädsla för att mäta elevers kunskaper med sjunkande resultat som följd. Liberalerna har lett en total omläggning av svensk skola med en ny läroplan, nationella prov, skriftliga omdömen, betyg från årskurs 6 och en ny betygsskala med fler steg. I de senaste internationella kunskapsmätningarna från de internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (Timss) 2015 och Programme for International Student () 2015 visar det sig att de liberala skolreformerna i alliansregeringen har gett resultat: elevernas kunskaper har ökat av sjunkande resultat. Liberalerna ser dock nu med oro hur på hur regeringen bryter mot den nya inslagna kunskapslinjen i svensk skolpolitik och att fokus flyttas från kunskap och studiero i klassrummen. En omfattande vidareutbildning av den svenska lärarkåren är nödvändig. Det är märkligt att en så stor och viktig yrkeskår med en så kunskapsorienterad yrkesuppgift, har så lite vidareutbildning, i synnerhet som många lärare arbetar i yrket hela sitt yrkesliv. Liberalerna föreslår att vidareutbildning i ämneskunskaper på universitet ska vara ett krav för huvudmännen att erbjuda alla lärare inom och gymnasiet. Utbildningen ska avse legitimerade lärare som har tjänstgöring som lärare bakom sig. Under denna utbildning erhålls av ordinarie lön. Utbildningen ska avse fördjupning i ämnesmetodik eller de ämnen som läraren redan är behörig i eller studier för att bli behörig i ytterligare ämne. Studierna kan bedrivas på heltid eller deltid i sträck eller uppdelade under flera perioder. Kostnaderna ska bäras av staten och kommer att omfatta . Reformen och kostnaderna är permanenta. Det är den största satsningen i historien på vidareutbildning av lärare. Liberalerna anslår för att bekosta ersättningen till lärarna . För elever i skolor i utanförskapsområden – områden där arbetslösheten är hög och utbildningsnivån låg – är utmaningarna extra stora. De elever som har de sämsta förutsättningarna ska ha mer ekonomiska resurser, men också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa ges bättre löne- och arbetsvillkor. Rektorerna bör ges större möjlighet att utse de lärare som de vill ska vara anställda på dessa skolor. För att göra läraryrket mer attraktivt och skapa möjligheter att utvecklas i yrket införde alliansregeringen ett särskilt statsbidrag som ger en löneökning på till särskilt skickliga lärare med en karriärtjänst som förstelärare. Den nuvarande regeringen har sänkt ambitionen och valt att inte fortsätta att bygga ut karriärtjänstreformen i den takt som alliansregeringen planerade. Utbyggnaden av förstelärare och lektorer bör fortsätta i enlighet med alliansregeringens planer. Inom den offentliga sektorn har lönerna för många kvinnodominerade akademikeryrken släpat efter. Utbildningspremien är låg i många yrken där flest kvinnor arbetar, att jämföra med de relativt höga löner som råder i många mansdominerade yrkesgrupper där kraven på utbildningsnivå är lägre. Liberalerna vill bryta detta mönster. Vår politik för fler karriärtjänster för lärare och specialistsjuksköterskor innebär att fler skickliga medarbetare i kvinnodominerade akademikeryrken får högre lön. Liberalerna anslår utöver regeringens förslag för en utbyggnad av karriärtjänster, till karriärtjänster i utanförskapsområden samt 300 miljoner till en extra satsning på rektorer och lärare i utanförskapsområden . Lärarnas arbetsmiljö och situation på skolorna måste förbättras. upplever många lärare att allt annat än undervisningen stjäl deras tid, t.ex. administration, föräldrakontakter och att vara rastvakt. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori införas, lärarassistenter. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. Liberalerna föreslår en ny form av verksamhetsförlagd utbildning där lärarstudenterna arbetar som lärarassistenter i en mer strukturerad form under ledning av handledare som blir en ny form av karriärtjänster för lärare. För införandet av en ny struktur för den verksamhetsförlagda utbildningen som lärarassistenter anslår Liberalerna . Förskolan ska erbjuda barn en trygg omsorg och är också viktig för att stimulera barns utveckling och lärande.