bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Såsom ansvarigt statsråd i Miljö- och ansvarade enligt utskottet dåvarande klimat- och miljöministern för att den information som gick ut till allmänheten var korrekt och väl kontrollerad och att detta även hade framförts av ministern som beklagat det inträffade. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom (bilaga A4.3.2). Enligt promemorian är det korrekt att företrädare för tv-programmet kontaktade en tjänsteman i för att bjuda in någon från till programmet för att bemöta kritik mot partiledningen. Tjänstemannen har dock inte någon tydlig minnesbild av om det var en eller flera kontakter. Det stämmer också att tjänstemannen per telefon förde en diskussion om en intervju, men tjänstemannen har inte någon tydlig minnesbild av diskussionen. Av promemorian framgår vidare att utbildningsminister inte kände till att det aktuella samtalet skulle äga rum och att det i inte finns någon dokumentation av de kontakter som förevarit mellan tjänstemannen i och företrädare för tv-programmet . Det framgår vidare av promemorian att tjänstemannen vid den aktuella tidpunkten var anställd i som politisk sakkunnig med funktion som planeringschef och med placering tills vidare i . , bl.a. den dag då det aktuella samtalet ägde rum, fullgjorde han tillfälligt uppgifter som biträdande presschef i Statsrådsberedningen, och i denna egenskap ansvarade han för presskontakter hänförliga till flera statsråd, bl.a. och . Utskottet beslutade vid sammanträdet att begära in förordnandet för planeringschefen i att fullgöra uppgiften som biträdande presschef i Statsrådsberedningen. Som svar i denna del har uppgetts att något sådant skriftligt förordnande inte finns och att vid kortare inhopp i annan befattning tas ett skriftligt förordnande inte alltid fram. Utskottet höll en utfrågning med utbildningsminister (bilaga B5). I sin inledning framhöll att det är självklart att tjänstemän anställda i inte ska försöka påverka medier på det sätt som har beskrivits i SVT:s artikel och att kontakterna ska vara så tydliga och korrekta att de inte kan uppfattas som försök till påverkan. uppgav att den berörde tjänstemannen anställdes som politisk sakkunnig i och att tjänstemannen kom att tjänstgöra som planeringschef med placering i . anförde vidare att tjänstemannen informerade honom om att tjänstemannen tillfälligt skulle komma att fullgöra uppgifter som biträdande presschef vid . Anledningen till detta var att den ordinarie biträdande presschefen vid hade arbetat mycket och därför behövde få tid för återhämtning. hade inget att invända mot denna lösning. Enligt händer det att tjänstemän med placering i ett departement vid t.ex. arbetstoppar tillfälligt fullgör uppgifter som formellt faller under ett annat departements ansvarsområde. De nu aktuella arbetsuppgifterna var inte heller nya för tjänstemannen eftersom han tillfälligt hade tjänstgjort som biträdande presschef vid pressenheten i Statsrådsberedningen. När det gäller SVT:s artikel uppgav att han blev uppringd av tjänstemannen som informerade om sitt telefonsamtal med företrädaren för tv-programmet och att han för samtalet med tjänstemannen inte hade tagit del av SVT:s artikel. Tjänstemannen uppgav att företrädaren för Aktuellt ansåg att han hade försökt påverka innehållet i ett kommande inslag i Aktuellt. Tjänstemannen, som inte kom ihåg exakt vad som hade sagts under telefonsamtalet, uppfattade inte att han försökt påverka programinnehållet. Tjänstemannen uppgav vidare att hans arbetsbelastning var mycket hög och att han kände sig utarbetad. Enligt ställde han under samtalet med tjänstemannen frågor om vad som hade sagts under telefonsamtalet, men tjänstemannen kunde inte på ett tillfredsställande sätt redogöra för telefonsamtalets innehåll. uppgav vidare att han inte var informerad om telefonsamtalet i förväg. Han var inte heller närvarande under själva samtalet. Han anförde vidare att mot bakgrund av vad som framkommit var han och tjänstemannen överens om att tjänstemannen behövde vila och lämna sina arbetsuppgifter. På fråga uppgav att han inte har anledning att ifrågasätta SVT:s artikel om det aktuella telefonsamtalet. Eftersom tjänstemannen visste att inte var i då inslaget i Aktuellt skulle sändas kunde tjänstemannen enligt informera företrädare för Aktuellt att han inte kunde delta i programmet. berättade vidare att han inte känner till något om eventuella utfästelser från tjänstemannen till företrädare för Aktuellt. Han vet inte heller om tjänstemannen hade varit i kontakt med någon företrädare för . Det händer enligt att en person som är pressansvarig inom får en rad frågor som rör olika personer. Den ansvariga tjänstemannen har sedan att, utifrån frågornas innehåll, avgöra vilka delar han eller hon kan svara på och vilka delar som bör besvaras av någon annan. anförde vidare att det i finns instruktioner när det gäller presskontakter, men självklart kan den nu aktuella händelsen innebära att ansvariga chefer behöver säkerställa att berörda tjänstemän känner till innehållet i instruktionerna. På frågor om tjänstemannens arbete som biträdande presschef uppgav bl.a. att det är chefen för som ansvarar för detta arbete. Enligt är presschefen och biträdande presschefen i Statsrådsberedningen som brukligt förankrade i regeringspartierna, men de stöder regeringen och statsråden i deras uppgift som regeringsföreträdare. Han uppgav vidare att den berörde tjänstemannen enbart var anställd i och att han således inte arbetade för . På fråga hur arbetet som biträdande presschef i Statsrådsberedningen förhåller sig till arbete som pressekreterare i ett departement uppgav följande. Presschefen och biträdande presschefen i Statsrådsberedningen är chefer för de pressekreterare som arbetar nära statsråden. I regel finns det en delegation, men ibland händer det att någon av cheferna i Statsrådsberedningen hanterar de förfrågningar som inkommer. I det nu aktuella ärendet inkom det många förfrågningar från pressen, och då skulle det kunna vara så att det bedömdes som bäst att förfrågningarna hanterades av cheferna i Statsrådsberedningen. Av utredningen i ärendet framgår att en tjänsteman i har haft kontakter med en företrädare för ett av SVT:s nyhetsprogram. Utskottet, som inte granskar tjänstemän i , vill framhålla vikten av att myndighetens kontakter med medier sker i beaktande av följande. Som har uttalat är kontakter med medier ett naturligt inslag i arbetet i , och dessa kontakter är ofta inriktade på kontroll av faktauppgifter eller på att ges tillfälle att förbereda sig inför ett inslag som rör regeringen. Sådana kontakter fyller enligt utskottet en viktig funktion. En allmän utgångspunkt vid kontakter mellan företrädare för statliga myndigheter och medier är självfallet vikten av att den redaktionella självständigheten inte träds förnär. När det gäller kontakter med public service-företag tillkommer att dessa företag sänder program med stöd av tillstånd från regeringen. Som utskottet tidigare framhållit har alla som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen att iaktta en hög grad av försiktighet när det gäller agerandet i förhållande till den som är föremål för en myndighets beslut. Regeringen och statsråden har inför ansvar för verksamheten inom . I det här aktuella fallet har enligt uppgift vid utfrågningen kontakterna med SVT ägt rum utan utbildningsministerns kännedom. Utskottet noterar att utbildningsministern vidtog åtgärder när han blev informerad av tjänstemannen om kontakterna. När det gäller de frågor som har väckts i granskningen kring ansvarsfördelningen inom noterar utskottet följande. Tjänstemannen var anställd som politisk sakkunnig med funktion som planeringschef och med placering i . Vid den aktuella tidpunkten tjänstgjorde han tillfälligt som biträdande presschef i Statsrådsberedningen. Utskottet vill i denna del understryka vikten av att ansvarsfördelningen mellan Statsrådsberedningen och de olika departementen är tydlig för personer som tillfälligt utför vissa arbetsuppgifter, inklusive hur chefsansvaret i förhållande till dessa personer är fördelat. har utskottet förståelse för att t.ex. en mediekontakt kan röra en rad frågor och täcka olika ansvarsområden. Slutligen konstaterar utskottet att kontakterna med SVT i huvudsak rörde frågor kopplade till utbildningsministerns parti. Utskottet vill i denna del understryka att tjänstemän i har till uppgift att bereda regeringsärenden och att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet. Det är enligt utskottet viktigt att gränsdragningen mellan dessa uppgifter och rent partipolitiska uppgifter är tydlig i . 4.4 Användningen av Twitterkonto I en anmälan till (dnr 2714-2015/16), bilaga A4.4.1, begärs det att utskottet granskar användningen av officiella Twitterkonto i anslutning till en omröstning i kammaren. Av anmälan framgår att behandlade ett betänkande från socialförsäkringsutskottet om bl.a. familjeåterförening för barnfamiljer och att partiledaren för efter omröstningen i kammaren i en tweet beklagade att sagt ja till förslaget trots att röstat nej. Anmälaren framhåller att det i en tweet som gick ut från officiella Twitterkonto uppgavs att inte hade röstat nej till förslaget och att detta ”kommer vi komma ihåg”. togs nämnda tweet bort och ett nytt meddelande lades ut på departementets Twitterkonto. Av det nya meddelandet framgick enligt anmälaren att en tweet felaktigt hade lagts ut på departementets officiella Twitterkonto, att tweeten hade lagts ut av en medarbetare som trott sig vara inloggad på sitt privata Twitterkonto och att inte stod bakom innehållet i den borttagna tweeten. Anmälaren framhåller att innehållet i den sedermera borttagna tweeten rörde partipolitik. Eftersom utrikesminister är ytterst ansvarig för informationsflöde bör enligt anmälaren granska om , i vart fall tweeten fanns tillgänglig på regeringens webbplats, brutit mot saklighetskravet i regeringsformen. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom jämte bilagor, bilaga A4.4.2. betänkande om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i behandlade socialförsäkringsutskottet regeringens proposition Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (prop. 2015/16:174) och ett antal följdmotioner. I propositionen föreslog regeringen tidsbegränsade uppehållstillstånd för alla skyddsbehövande utom kvotflyktingar, begränsade möjligheter till anhöriginvandring för skyddsbehövande med tidsbegränsade uppehållstillstånd och skärpt försörjningskrav. Dessutom föreslogs att det inte ska vara möjligt att bevilja uppehållstillstånd till övrigt skyddsbehövande och att uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter endast ska få beviljas om det skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande att avvisa eller utvisa utlänningen. Det föreslogs också att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska beviljas en utlänning som inte befinner sig i , om ett beslut att neka utlänningen uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Det föreslogs vidare att permanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas en utlänning som vid förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd kan försörja sig genom anställning eller näringsverksamhet och i vissa fall kunna beviljas ett barn med varaktigt nedsatt hälsotillstånd. Den tidsbegränsade lagen föreslogs träda i kraft . föreslog att skulle anta regeringens förslag till lag om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i och föreslagna följdändringar i ett par andra lagar (bet. 2015/16:SfU16). Utskottet föreslog vidare att skulle ställa sig bakom det som utskottet anförde om att nuvarande ordning för urval av kvotflyktingar till ska gälla även fortsättningsvis och tillkännage detta för regeringen. Därmed föreslogs att delvis skulle bifalla tre motionsyrkanden. Därutöver föreslog utskottet att skulle avslå övriga yrkanden i följdmotionerna. I betänkandet finns 18 reservationer. I en reservation (V, C) yrkades avslag på propositionen. En annan reservation behandlade familjeåterförening för barnfamiljer. I den reservationen (C, L, KD) yrkades bifall till en motion om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag om att framför allt barnfamiljer ska fortsätta att ha rätt till familjeåterförening även vid tidsbegränsade uppehållstillstånd och oavsett på vilken grund uppehållstillståndet har beviljats. Vid behandlingen av ärendet i kammaren beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:303). När det gällde reservationen om avslag på propositionen så röstade en majoritet av ledamöter för utskottets förslag (240 ledamöter röstade för utskottets förslag, 45 ledamöter röstade för reservationen och 30 ledamöter avstod från att rösta). Samtliga närvarande ledamöter från (14 stycken) avstod från att rösta (prot. 2015/16:124 § 12). När det gällde reservationen om familjeåterförening för barnfamiljer ställdes den vid huvudvoteringen mot utskottets förslag om att avslå den aktuella motionen. En majoritet av ledamöter röstade för utskottets förslag (238 ledamöter röstade för utskottets förslag och 54 ledamöter röstade för reservationen). Samtliga närvarande ledamöter från (14 stycken) röstade för reservationen. Efter omröstningen i kammaren som gällde socialförsäkringsutskottets betänkande lades några Twittermeddelanden ut. [8] partiledare twittrade: ”Tung dag. Efter beslut blir det svårt för föräldrar att återförenas med sina barn. Vi röstade nej.” Med anledning av meddelande lades följande tweet ut på Twitterkonto ”Ni röstade INTE nej. Och det kommer vi komma ihåg.” togs tweeten bort från departementets Twitterkonto och lämnades följande meddelande: En tweet gick ut felaktigt från officiella Twitterkonto. Tweeten skickades av en medarbetare som trodde sig vara inloggad på sitt privata konto. Tweeten togs bort så fort misstaget upptäcktes. UD står inte bakom innehållet i den tweet som gick ut. Medarbetaren är mycket ångerfull och beklagar det inträffade. besvarade utrikesminister skriftligen en fråga från riksdagsledamoten (M) om vilka rutiner som finns för användandet av officiella Twitterkonton och hur det säkerställs att kontona inte används för partipolitik (svar på fråga 2015/16:1403). Av svaret framgår följande: De övergripande målen för all kommunikation i utgår från myndighetens uppgift att stödja regeringen i uppdraget att styra riket och förverkliga sin politik. kommunikation utgår från uppdraget att biträda departementets statsråd i deras roll som regeringsföreträdare, inte som partiföreträdare. Detta framgår tydligt av kommunikationspolicy och egna styrande dokument inom kommunikationsområdet, och gäller även för kommunikation i sociala medier. officiella Twitterkonton används för att upplysa om utrikespolitik, främja svenska intressen i utlandet och ge stöd till svenska medborgare genom att tillgängliggöra information på till exempel det konsulära området. De officiella kontona förvaltas av departementets kommunikationsenhet. Samtliga medarbetare på kommunikationsenheten är anställda som opolitiska tjänstemän. Inga politiskt tillsatta tjänstemän administrerar departementets Twitterkonton. Att anställda inte ska använda sig av departementets officiella konton utanför arbetstid är en självklarhet. publicerades en tweet via officiella Twitterkonto @utrikesdep, som svar på ett inlägg av partiledare . Tweeten skickades av misstag av en tjänsteman och togs bort så fort misstaget upptäcktes. Kort därpå publicerade ett klarläggande om att departementet inte stod bakom innehållet i tweeten. Därmed får det betraktas som klarlagt att händelsen inte utgjorde ett medvetet försök att utnyttja departementets officiella konto för partipolitik. Regeringens och gemensamma webbplats På regeringens webbplats finns närmare information om regeringens organisation. När det gäller framgår att utrikesminister är chef för departementet. På webbplatsen finns även information om arbetet i . Det framgår bl.a. att större delen av arbetet i utförs av tjänstemän på de olika departementen och att av ca 4 600 anställda är ungefär 200 politiskt tillsatta. Av webbplatsen framgår också hur Statsrådsberedningen och departementen är organiserade. När det gäller framgår att det inom departementet finns en kommunikationsenhet och att enheten bl.a. ansvarar för information till medier och allmänhet om verksamhet och om svensk utrikes- och säkerhetspolitik, global utveckling och bistånd, handelspolitik samt handels-, investerings- och Sverigefrämjande. Det framgår vidare att kommunikationsenheten är rådgivare till departementets ledning och enheter i informations- och kommunikationsfrågor och att den svarar för bl.a. webbsidor och intranät. Av en webbsida på regeringens webbplats med rubriken framgår att och den engelska versionen är regeringens och gemensamma webbplattform. Det framgår vidare att webbplatserna är uppbyggda med regeringens politik i centrum och att en stor del av innehållet på webbplatserna samlas under departementssidor, statsrådssidor och politikområdessidor. Det anges även att källdokument som bl.a. regeringsbeslut, rättsdokument, ärendeförteckningar och tal finns tillgängliga på webbplatserna. Regeringen och i sociala medier Det framgår av en webbsida på regeringens webbplats med rubriken och i sociala medier att ett antal statsråd och departement är aktiva i sociala medier. Det finns även länkar till bloggar, Twitterkonton m.m. har Twitterkonto på svenska och engelska. På regeringens webbplats finns det även information om vad som gäller vid användningen av konton i sociala medier (webbsidan Netikett för konton i sociala medier). Bland annat framgår att information som publiceras på konton i sociala medier är synlig för andra användare, att inlägg och kommentarer liksom s.k. privata meddelanden eller direktmeddelanden som görs i dessa blir allmänna handlingar och att det material som publiceras arkiveras eller hålls ordnade . Det framhålls på webbsidan att användare ska hålla en god samtalston på konton i sociala medier och att de inte får: – göra eller sprida uttalanden som kan innebära brott mot svensk lag, till exempel uppvigling, hets mot folkgrupp, barnpornografibrott eller olaga våldsskildring – göra eller sprida uttalanden som diskriminerar eller utpekar någons ras, hudfärg, kön, religion, etnicitet eller sexuella läggning – sprida pornografiska bilder, sprida personuppgifter eller uttalanden som är stötande eller kränkande – utöva hot och trakasserier – utge sig för att vara någon annan person – göra, eller sprida, marknadsföring för egen eller andras kommersiella verksamhet, eller sprida material som bryter mot upphovsrätten eller annan immaterialrättsligt skyddad rättighet. Det framgår vidare att kommentarer som bryter mot dessa regler kan komma att raderas från myndighetens konton och/eller rapporteras till den leverantör som tillhandahåller tjänsten, att kommentarer, inlägg och meddelanden som anses vara brottsliga kommer att polisanmälas och att personer som upprepade gånger bryter mot reglerna eller skickar skräppost kan komma att blockeras. Av 1 kap. 9 § regeringsformen (RF) följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 21 uppl., 2001, s. 66). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. Den yttre ramen för objektivitetsprincipen följer av 1 kap. 9 § RF medan dess närmare innehåll fås bl.a. genom uttalanden av ombudsmän () och Justitiekanslern samt Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden vid dessa instansers prövning och granskning av konkreta myndighetsbeslut och myndigheters ageranden. har vid en tidigare granskning redogjort för innebörden av saklighetskravet i 1 kap. 9 § RF (se bet. 2007/08:KU6 s. 14 f.). Av 1 kap. 6 § RF följer att regeringen styr riket. Själva regeringsarbetet regleras närmare i 7 kap. RF. Bestämmelserna är avsiktligt knapphändigt utformade. Enligt motiven bör regeringens arbetsformer inte göras till föremål för en ingående grundlagsreglering som tynger regeringsarbetet med formaliteter och hindrar en anpassning av arbetet till växlande förhållanden (prop. 1973:90 s. 179). En allmän utgångspunkt bör därför vara att visa återhållsamhet med att binda regeringens arbetsformer i grundlag. För att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regeringskansli (7 kap. 1 § RF). I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen, och statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. I förordningen (1996:1515) med instruktion för finns bestämmelser om bl.a. uppgifter och organisation. Av förordningen följer att har till uppgift att bereda regeringsärenden och att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet samt att statsministern är chef för (1 och 5 §§). Det finns också en uppräkning av de departement som ingår i (2 §). I förordningen finns även bestämmelser om departementens ledning. Chef för ett departement är det statsråd som statsministern utser enligt 7 kap. 1 § RF, och statsministern är chef för (6 och 7 §§). Departementschefens beslutanderätt regleras närmare i förordningen. Chefen för ett departement ska föreskriva eller för särskilda fall besluta om indelningen av departementet i sakområden, chefstjänstemännens och huvudmännens uppgifter och fördelningen av arbetet mellan dem samt formerna i övrigt för verksamheten i departementet (31 §). Ärenden som inte behöver avgöras av departementschefen får avgöras av ett annat statsråd eller av en tjänsteman i . Hur detta ska ske anges i en arbetsordning för departementet eller i särskilda beslut. ska besluta de ytterligare föreskrifter som behövs för dess organisation och formerna för dess verksamhet (32 §). Sådana föreskrifter kan tas in i en arbetsordning för myndigheten eller i arbetsordningar för departementen. Av förordningen följer vidare att chefen för ett departement får föreskriva eller för särskilda fall besluta om avvikelser från de bestämmelser om arbetsfördelningen i ett departement som finns i förordningen eller som har beslutats enligt 31 § (33 §). I den aktuella anmälan refereras till saklighetskravet i regeringsformen. granskade utskottet efter en anmälan den dåvarande integrationsministerns publicering av myter rörande invandring på regeringens webbplats (bet. 2011/12:KU20 s. 154 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att det får anses legitimt att regeringen använder sin och gemensamma webbplats för att informera om regeringens politik och därmed sammanhängande samhällsfrågor (s. 161). Utskottet hänvisade till objektivitetsprincipen i 1 kap. 9 § RF och anförde att denna princip bl.a. får anses innebära att information som utgår från det allmänna ska vara korrekt, vederhäftig och väl kontrollerad. Om informationen skulle visa sig innehålla uppgifter av oriktigt eller inaktuellt slag måste enligt utskottet åtgärder vidtas som korrigerar detta. Det sagda gällde enligt utskottet information av det slag som hade uppmärksammats i granskningen.