bet · H501UbU2 · 2017-12-05 00:00:00 — Fribeloppet är den inkomst den studerande får ha utan att studiemedlen minskar. Fribeloppet varierar med hänsyn till det antal veckor och den studietakt som den studerande har studiemedel för . Ju fler veckor den studerande har studiemedel , desto lägre är fribeloppet och omvänt (3 kap. 16–18, 21 och 22 §§ studiestödslagen [1999:1395], 3 kap. 16 § studiestödsförordningen [2000:655] och 9 kap. CSNFS 2001:1 ). Utskottet kan inledningsvis konstatera att har ställt sig bakom förslag som innebär att fribeloppet , 2011 och 2014, höjdes med ca (bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127 och bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Dagens fribeloppsgräns innebär att en studerande kan ha inkomster (2017) per kalenderhalvår vid 20 veckors heltidsstudier och få studiemedel med fullt belopp. Den som har inkomster som överstiger fribeloppet får reducerade studiemedel. Utskottet vill även upplysa om att Utredningen om tryggare och effektivare studier (U 2017:06) har i uppdrag att föreslå åtgärder för att främja effektivare studier (dir. 2017:80). Som en del i detta uppdrag ska utredningen föreslå väl avvägda nivåer för fribeloppet inom studiemedelssystemet för alla utbildningsnivåer i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och tillräcklig möjlighet till arbete vid sidan av studierna, undersöka möjligheten att undanta inkomster under sommarferier vid inkomstprövningen av studiemedlen och om lämpligt föreslå åtgärder, och lämna nödvändiga författningsförslag. Denna del av uppdraget ska redovisas . Utskottet vill inte föregripa den pågående utredningen och avstyrker med det anförda yrkanden om höjt fribelopp. Vissa tids- och åldersgränser för äldre studerande När det gäller yrkanden som föreslår att antalet extra veckor som studerande som fyllt kan beviljas studiemedel för ska utökas och att höja åldersgränsen för att studera med studiemedel genom ett mer flexibelt studiemedelssystem vill utskottet anföra följande. Den tid som man som studerande kan beviljas studiemedel är begränsad. Skälet är dels att gränsen ska uppmuntra till effektiva studier, dels att kostnaderna ska begränsas, både för de studerande och för samhället. För varje utbildningsnivå (grundskolenivå, gymnasienivå och eftergymnasial nivå) finns det gränser för hur många veckor studiemedel kan lämnas. Beroende på vilken tidigare utbildning den studerande har kan studiemedel betalas ut för studier på grundskolenivå under 40, 80 eller och för studier på gymnasienivå under antingen 80 eller . För studier på eftergymnasial nivå kan studiemedel beviljas . När det särskilt gäller äldre studerande gäller bl.a. att fr.o.m. det år då den studerande fyller kan han eller hon få studiemedel under ytterligare högst om det finns särskilda skäl (3 kap. 8–10 §§ studiestödslagen, 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödsförordningen och 5 kap. CSNFS 2001:1). Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjdes från 54 till (se 3 kap. 3 § studiestödslagen). Även gränsen för nedtrappning i rätten att låna höjdes med . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet sker numera (se 3 kap. 9 § studiestödslagen). De nya reglerna trädde i kraft (prop. 2013/14:1, utg.omr. 15, bet. 2013/14:UbU2, rskr. 2013/14:105). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att den gällande regleringen av tids- och åldersgränser för att beviljas studiemedel i de hänseenden som berörs ovan är väl avvägd, och ser således inte något behov av ytterligare ändringar. När det gäller yrkanden om avskaffad åldersavskrivning av studieskulder vill utskottet anföra följande. beslutade att bifalla ett motionsyrkande som innebar att regeringen skyndsamt skulle återkomma med ett förslag om avskaffad åldersavskrivning av studielån och återkrav av studiemedel. Förslagen skulle bl.a. innebära att åldersavskrivningen av studielån, som sker vid utgången av det år då låntagaren fyller , avskaffas. Även motsvarande åldersavskrivning i fråga om återkrav av studiemedel (studiebidrag och studielån) skulle tas bort. Studielån skulle dock även i fortsättningen skrivas av om det fanns synnerliga skäl för det eller om låntagaren avled. Även återkrav skulle fortfarande skrivas av vid dödsfall (bet. 2014/15:UbU2 s. 28–30, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget gjorde regeringen bedömningen att någon avskaffad åldersavskrivning av studielån och återkrav av studiemedel inte skulle genomföras. I utbildningsutskottets yttrande till finansutskottet över vårändringsbudgeten ställde sig utbildningsutskottet bakom regeringens bedömning och framhöll i likhet med regeringen att det finns flera allvarliga problem med att genomföra en avskaffad åldersavskrivning och återkrav av studiemedel, bl.a. att det på ett oskäligt sätt missgynnar personer med låga inkomster och pensioner och då särskilt kvinnor (yttr. 2014/15:UbU6y s. 8). Utskottet, som har behandlat frågan ett flertal gånger, har inte ändrat uppfattning utan anser fortfarande att åldersavskrivningen för studielån och återkrav av studiemedel ska behållas. Yrkandena om slopad åldersavskrivning av studielån bör därmed inte bifallas av . Utskottet finner heller inga skäl för att bifalla ett yrkande om att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Utskottet vidhåller således sin uppfattning om att studiestödssystemet inte bör användas som ett regionalpolitiskt instrument, t.ex. genom avskrivning av studieskulder för akademiker som bosätter sig i glesbygden, eftersom detta bl.a. kan leda till att systemet uppfattas som orättvist av låntagarna (se bet. 2013/14:UbU16). När det gäller yrkandet om att höja tilläggslånet vill utskottet anföra följande. En studerande kan få ett tilläggslån på (2017) vid heltidsstudier fr.o.m. det kalenderår då han eller hon fyller . Tilläggslånet kan beviljas oavsett utbildningsnivå, men som längst . Tilläggslånet är avsett för dem som tidigare haft arbetsinkomster, för att underlätta övergången mellan arbete och studier. Därför krävs det att den studerande haft en viss lägsta inkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Inkomsten ska uppgå till om studierna påbörjas (3 kap. 14 § studiestödslagen och 3 kap. 12 och 15 §§ studiestödsförordningen). ställde sig bakom en höjning av tilläggslånet med ca per studiemånad fr.o.m. . Utskottet kan även i sammanhanget konstatera att regeringen i den här behandlade propositionen har föreslagit att studiemedlens totalbelopp ska höjas med vid heltidsstudier, vilket motsvarar per studiemånad, genom en höjning av bidragsdelen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Utskottets uppfattning är att det måste finnas goda förutsättningar för studier oavsett var i livet man befinner sig. Studiemedelssystemet har, utöver de i ett internationellt perspektiv generösa nivåerna, flera inslag som främjar det livslånga lärandet, t.ex. tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Som framgått ovan höjdes tilläggslånet . Därutöver har regeringen föreslagit en höjning av studiemedlens totalbelopp genom en höjning av bidragsdelen. Utskottet ser inget behov av att så nära inpå den senaste höjningen återigen höja tilläggslånet. Reformerad ersättningsmodell vid förlängd skolgång Utskottet kan konstatera att ungdomar som på grund av en funktionsnedsättning har fått sin skolgång förlängd har rätt till ekonomisk ersättning från sjukförsäkringen i form av aktivitetsersättning. Studierna som ska vara på grund- eller gymnasieskolenivå kan bedrivas i ordinarie eller i särskilda skolformer. Aktivitetsersättningen betalas ut till personer i åldern 19–. Utskottet anser att det är angeläget att dessa ungdomar ska ges goda förutsättningar att slutföra studierna, utan att risken för ett långvarigt beroende av sjukförsäkringen ökar. Utskottet vill därför framhålla att det i betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) bl.a. föreslås att studerande med funktionsnedsättning i stället ska inordnas i det ordinarie studiestödssystemet. Betänkandet remitterades och bereds inom . Utskottet anser att det finns skäl att avvakta den pågående beredningen i ärendet och ser därför inte någon anledning att bifalla yrkanden om ungdomar med förlängd skolgång. När det gäller yrkandet om att det ska införas en premie för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik vill utskottet anföra följande. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen fr.o.m. . Syftet var att stärka rekryteringsläget eftersom bristen på utbildade lärare inom dessa områden är bekymmersam (prop. 2014/15:1 utg.omr. 15 s. 38 f.). beslutade dock att i stället skulle anvisas ett nytt anslag 1:7 Examenspremie för examenspremier till studerande på bl.a. kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik (bet. 2014/15:UbU2 s. 36–37, rskr. 2014/15:91). I proposition 2014/15:99 Vårändringsbudget återkom regeringen med förslaget om den högre bidragsnivån inom studiemedlen för studenter inom vissa lärarutbildningar. , som yttrade sig till finansutskottet över förslaget, ansåg i likhet med regeringen och den bedömning som gjordes i budgetpropositionen att det för att rekrytera studerande till kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik är lämpligare att ge den högre bidragsnivån inom studiemedlen (yttr. 2014/15:UbU6y s. 7). Därefter beslutade att studerande på kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen inom matematik, naturorienterande ämnen eller teknik skulle få den högre bidragsnivån inom studiemedlen för sina studier (se prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255 och 3 kap. 10 § studiestödsförordningen [2000:655]). Det högre bidragsbeloppet uppgår till 2017. har tidigare behandlat frågan om en examenspremie i sina betänkanden /16:UbU2 och 2016/17:UbU2. Utskottet vidhåller den uppfattning som det gav uttryck för i sina betänkanden och anser sålunda alltjämt att det för att rekrytera studerande till de aktuella lärarutbildningarna är lämpligare att ge det högre studiebidraget än att införa en examenspremie. Utskottet kan inledningsvis konstatera att bl.a. och Liberalerna avvisar regeringens förslag om medel på anslaget 1:7 Studiestartsstöd. Utskottet noterar i sammanhanget att varken eller Liberalerna begärde avslag på den proposition som föreslog införandet av lagen om studiestartsstöd (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17: 285). Utskottet, som välkomnade regeringens förslag om att införa studiestartsstödet i sitt betänkande 2016/17:UbU20, finner att regeringens förslag om medel till anslaget är väl avvägt. Utskottet finner således inga skäl för att bifalla aktuella yrkanden. När det gäller yrkandena om att avvisa införandet av ett körkortslån för utbildning till B-körkort vill utskottet framhålla att syftet med förslaget är att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera en högre genomströmning i gymnasieskolan. Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer . avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. Den närmare utformningen av villkoren för lånet kommer att presenteras senare (se även utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Utskottet anser att det är av stor vikt att CSN ges goda förutsättningar för att hantera den utveckling och administration som följer med reformen och anser i likhet med regeringen att anslaget 1:8 ska ökas med för ändamålet. Utskottet noterar även att regeringen beräknar att anslaget ökar med 35,9 miljoner 2019 och med för samma ändamål. Utskottet anser därmed att yrkandena om att avvisa införandet av ett körkortslån inte bör bifallas av . Höjning av studiemedlens totalbelopp och av studiebidraget inom studiehjälpen Utskottet har uppmärksammat de yrkanden som antingen motsätter sig regeringens förslag om en höjning av bidragsdelen i studiemedlen och i stället föreslår en höjning av lånedelen i studiemedlet med per studiemånad eller helt avvisar regeringens förslag om att höja studiemedlens totalbelopp eller studiebidraget inom studiehjälpen. Utskottet noterar att motionärerna inte har motiverat sina ståndpunkter närmare. Utskottet ser inte några skäl för att ska bifalla yrkandena. Övriga minskningar och höjningar av anslag När det gäller yrkanden om minskningar och höjningar av olika anslag som är hänförliga till främst olika utbildningsinsatser som partierna vill genomföra eller fler eller färre platser inom olika utbildningsformer inom utgiftsområde 16 vill utskottet anföra att utskottet under avsnittet Anslag inom utgiftsområde 15 har redovisat regeringens satsningar och reformer. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet finner inte heller skäl för att bifalla förslag till införande av nya anslag inom olika områden. När det gäller yrkanden om gymnasieskolans introduktionsprogram och sommarkurser vid högskolor och universitet finner utskottet inte skäl för att ska bifalla yrkandena. Lagförslag om ändring i studiestödslagen Utskottet kan inledningsvis konstatera att det svenska studiemedelssystemet gör det möjligt att söka sig vidare till studier eller att senare i livet återuppta studier. Genom utbildning stärker vi samhällets kompetensförsörjning och bidrar till som kunskapsnation. Utskottet vill särskilt framhålla att regeringens förslag om att höja studiemedlens totalbelopp genom att höja bidragsdelen med ca per studiemånad från har till syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier. Med den ordinarie prisbasbeloppsjusteringen förväntas studiemedlens totalbelopp (bidrag och lån) vid heltidsstudier uppgå till ca per studiemånad, vilket stärker de studerandes ekonomiska situation. När det gäller regeringens förslag om att höja studiebidraget inom studiehjälpen vill utskottet uppmärksamma att hushåll med barn i genomsnitt har en lägre disponibel inkomst än hushåll utan barn och att bidraget nu föreslås höjas med . Att höja studiebidraget till bidrar till att fortsatt minska ekonomiska, geografiska och sociala hinder för gymnasiestudier och kan vara en hjälp på vägen att slutföra sina gymnasiestudier. Utskottet välkomnar regeringens förslag om ändring i studiestödslagen och är även positiv till regeringens bedömning i fråga om den högre bidragsnivån till vissa studerande som läser vidare efter introduktionsprogram i gymnasieskolan. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag, bemyndiganden och ändring i studiestödslagen (1999:1395) samt avstyrka motionerna 2017/18:2793 (SD), 2017/18:2978 (M) yrkande 1, 2017/18:3592 yrkande 18, 2017/18:3599 (KD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:3683 (C) yrkande 43, 2017/18:3702 (C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3760 (C) yrkande 12, 2017/18:3811 (L) och 2017/18:3856 (M) yrkandena 1–5 (se utskottets förslag om anslag och bemyndiganden inom utg.omr. 15 på s. Anslag inom utgiftsområde 15 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning för budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 15. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3856. Många byter yrke och arbetsplats under yrkeslivet, och många vill ha ett längre yrkesliv. Regeringen utökar gärna antalet platser på olika utbildningar, men ser inte över möjligheterna för exempelvis en förälder att vara borta från arbetsmarknaden för att studera . Det hjälper inte att ha rätt till en utbildning om man inte har råd att gå utbildningen. Det är enligt vår mening viktigt att det finns goda möjligheter även för den som befinner sig mitt i livet att byta yrkesbana. Om fler ska kunna känna sig trygga med att byta arbete eller till och med bransch längre upp i åldern behöver förutsättningarna för omställning förbättras. Därför lägger fram flera förslag för att göra det lättare att studera i vuxen ålder. Vi vill höja fribeloppet till per kalenderår, utöka antalet extra studieveckor för den som fyllt , höja åldersgränsen för studiemedel till och höja tilläggslånet för studerande med barn till per studiemånad. anser att det är fel att stänga dörren till arbetsmarknaden för unga personer med olika funktionshinder och vill i stället skapa nya vägar in till både arbete och studier för alla människor. Antalet unga med aktivitetsersättning, ett förtidspensionssystem för dem , har ökat med . har av dem som tidigare haft aktivitetsersättning en förvärvsinkomst efter 30‐årsdagen. Det är en indikation om att unga förtidspensioneras i onödan. Vi anser att reglerna för aktivitetsersättningen inte ska leda till utanförskap. Därför anser vi att ungdomar med förlängd skolgång som huvudregel bör omfattas av det vanliga studiestödssystemet och att ersättningsmodellen vid förlängd skolgång ska reformeras. Vi bedömer att förslaget stärker de offentliga finanserna med ca 2018. Vi säger också nej till regeringens satsning på ett studiestartsstöd för att finansiera andra prioriterade satsningar. förslag på arbetsmarknadsåtgärder för människor som står långt ifrån arbetsmarknaden återfinns bl.a. inom utgiftsområde 14. Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) (SD) och (SD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället behandlar vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i kommittémotion 2017/18:2793. Nedan redovisas en sammanfattning av vårt förslag. har ett av världens mest generösa och väl utvecklade studiestödssystem som möjliggör studier för unga människor från alla samhällsklasser. vill bevara detta generösa system då vi anser att samhället tjänar på en välutbildad befolkning. Det är också rättvist med ett studiestödssystem där alla unga människor får möjlighet att studera och utveckla sina kunskaper och förmågor. I vissa avseenden vill göra systemet ännu mer generöst, men i andra avseenden anser vi att det har blivit väl generöst och orättvist. Vi önskar en minskning av studiebidragen eftersom vi gör en neddragning av antalet platser på folkhögskolan (utg.omr. Vi avslår också förslaget om satsningar på stöd till studerande på gymnasieskolans introduktionsprogram eftersom vi anser att det ska vara lika villkor att studera för alla. Vi vill inte ha orättvisa gräddfiler för specifika grupper i samhället. Vi vänder oss emot studiestartsstödet eftersom det skapar orättvisor mellan de som är hänvisade till lån för att finansiera sina studier och de som med denna bidragsform inte behöver ta lån av sin studietid. Att vissa grupper är ovilliga att ta lån är ingen motivering för att införa denna snedvridning i studiefinansieringen. Vi förespråkar i stället en förlängd möjlighet att ta studielån för den avsedda gruppen. För att ge incitament till studenter att välja yrken där det råder brist på personal vill vi ge ett riktat bidrag i form av förhöjt studiebidrag till de studenter som väljer att studera till explicita bristyrken. satsar per student och månad på de studenter som väljer att studera till något av dessa bristyrken. satsar också pengar för flera studerande på teknikcollege och teknikbrygga på vårt anslag 99:1. Dessa satsningar har vi beskrivit inom utgiftsområde 16. Vi har också infört anslaget 99:2 Utbildningspott kompetensunderskott. Anslag inom utgiftsområde 15 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället behandlar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i kommittémotion 2017/18:3702 yrkande 1. Nedan redovisas en sammanfattning av vårt förslag. Tillhandahållandet av en högkvalitativ och tillgänglig utbildning är ett av politikens viktigaste uppdrag. För den enskilde innebär tillgången till utbildning en möjlighet till bildning och personlig utveckling. För samhället innebär en tillgänglig utbildning att arbetskraftens produktivitet kan säkras. Därtill är utbildning en viktig och effektiv omfördelningsmekanism. Genom att tillgängliggöra utbildning jämnas livschanser ut och behovet av hög beskattning och snedvridande transfereringssystem minskar. En utbildning som tillgängliggörs baserat på lämplighet och meriter säkerställer också att utbildningen nyttjas effektivt och motverkar social snedrekrytering. Studiestödet fyller här en viktig funktion. Genom att överbrygga kapitalmarknadsimperfektioner görs utbildning tillgänglig till människor som i frånvaro av studiestödet inte hade haft möjlighet att studera, trots att det hade varit en lönsam investering såväl för den enskilde som för samhället. För en ökad genomströmning och att få fler i arbete vill ha ett mer flexibelt studiemedelsystem som premierar studenter som avslutar sina studier före utsatt tid men också är anpassat för de med lägre studietakt, exempelvis de som har gått gymnasiesärskolan eller är deltidssjukskrivna. Det ger fler möjligheten till en utbildning som leder till jobb. är möjligheten att få studiestöd begränsad till att omfatta maximalt och redan minskar det antal veckor en person kan få studielån för. Efter är det inte möjligt att få studiestöd. Det begränsar människors möjlighet att ställa om mitt i eller senare i karriären och att komplettera sin utbildning. Vill man ställa om, men redan har tagit maximalt antal år av studiemedel, finns det dessutom en broms i systemet som gör att man inte får utbilda sig vidare. Det är inte meningen att personer ska överutbilda sig och ackumulera studieskulder som är omöjliga att återbetala, men det måste finnas möjlighet för fler att studera yrkesinriktade och kortare utbildningar med hjälp av studiestöd. kan man enbart bli beviljad extra studiemedel när man nått taket , vilket inte är tillräckligt för att läsa en yrkesutbildning eller ett mastersprogram. ser därför behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar , möjliggöra studiestöd efter genom att tillåta studielån men inte bidrag samt utöka möjligheten till ett tvåårigt studielån så att det går att läsa en tvåårig yrkesutbildning eller ett mastersprogram med studielån. Det beräknas innebära en offentlig finansiell kostnad på .