bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Regeringen pekar vidare på att det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet bör följa olika trafikantgruppers trafiksäkerhetsutveckling tydligare och vara öppet för att vidta åtgärder anpassade efter detta. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Utskottet har inget att invända mot regeringens bedömning av ovan redovisade slutbehandlade tillkännagivanden. I budgetpropositionen har regeringen vidare redovisat följande tillkännagivanden där beredning fortfarande pågår. –tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning (bet. 2013/14:TU9, rskr. 2013/14:181). –tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att regeringen bör se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet på statens järnvägsinfrastruktur i takt med att underhållskontrakten löper ut (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:372). –tillkännager för regeringen som sin mening vad trafikutskottet anför om att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för regeländringar för att främja cykeltrafik i städer och inom ramen för detta pröva möjligheten till regeländringar för att göra det möjligt för cyklister att använda körbana även i de fall där cykelbana finns (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123). –tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anför om att se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från kör- och vilotidsreglerna för yrkesmässig trafik (bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). –ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). –ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över utformningen av sanktionssystemet för efterlevnad av svaveldirektivet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:TU17, rskr. 2015/16:296). –ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en nationell strategi för gränsöverskridande järnvägstrafik för att minska sårbarheten i transportsystemet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). –ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillse att inför beslut om investeringar och upphandlingar i väg och järnväg gör en bred analys av vilken metod som ger störst effektivitet, nytta och produktivitet samt uppmuntrar till innovation i anläggningsbranschen och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). –ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten och tillkännager detta för regeringen (bet. 2016/17:TU10, rskr. 2016/17:185). En strategi för luftfarten riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör tas fram en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Utskottet pekade på att flyget spelar en viktig roll för och att de stora avstånden i landet gör att ett fungerande inrikesflyg är nödvändigt. avlägsna placering gör även att ett väl utbyggt flygnät till resten av världen är en förutsättning för såväl näringslivets tillväxt som privatpersoners möjlighet att resa. Utskottet menade att det är viktigt att människor inom både näringslivet och den offentliga förvaltningen lätt kan ta sig till eller ut i världen samt att Försvarsmaktens beredskap, sjuktransporter och insatser vid naturkatastrofer är beroende av ett fungerande flyg och lättillgängliga flygplatser. även på att en väl fungerande flygplatsinfrastruktur har stor betydelse för besöksnäringen och möjligheterna att ta emot ökad turism från den övriga världen. riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram (bet. 2016/17:TU10, rskr. 2016/17:185). Efter en genomgång av regeringens presenterade flygstrategi konstaterade utskottet att fokus inte har lagts på sådana åtgärder som kan stärka flygets konkurrenskraft. Vidare framhöll utskottet att regeringen i stället verkar välja att lyfta fram åtgärder som kan förväntas ha direkt motsatt syfte. Utskottet pekade på att detta gäller framför allt det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt; regeringen uttalade i flygstrategin tydligt sin ambition att en sådan ska införas. Utskottet framhöll att den flygstrategi som regeringen presenterade inte kan bedömas vara tillräcklig utan ansåg att de former och riktlinjer som den nuvarande regeringen har som inriktning i arbetet för en flygstrategi bör ändras och ges en ny inriktning. Utskottet ansåg att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den beslutade om en svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590/MRT) . Regeringen pekar på att flygstrategin togs fram i samråd med såväl bransch som myndigheter och att flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärldsutvecklingen. Vidare anger regeringen att förutsättningarna för flyget i ska förbättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flygstrategin tar enligt regeringen upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. Regeringen framhåller att flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. I budgetpropositionen anges att regeringen därmed anser att de båda tillkännagivandena om en strategi för luftfarten är slutbehandlade. Utskottet vill inledningsvis framhålla att geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i det samlade transportsystemet och har stor betydelse för att binda samman och skapa god tillgänglighet för övriga världen. Eftersom är ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning utgör flyget på vissa håll det enda realistiska transportalternativet. Genom att erbjuda svenskt flyg goda villkor och förutsättningar får flyg- bolagen möjlighet att investera i framtidens teknik, vilket i sin tur kan minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart resande. presenterade regeringen en luftfartsstrategi. gång av regeringens presenterade flygstrategi konstaterade utskottet att fokus inte har lagts på sådana åtgärder som kan stärka flygets konkurrenskraft. Utskottet har inte ändrat uppfattning utan anser fortfarande att regeringen i stället har valt att lyfta fram åtgärder som kan förväntas ha direkt motsatt syfte. Utskottet vill särskilt peka på det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt. Enligt utskottets mening är detta inte rätt väg att gå. Utskottet anser därför att den flygstrategi som regeringen har presenterat inte kan bedömas vara tillräcklig för att ge svenskt flyg goda villkor och förutsättningar och anser därför att de former och riktlinjer som den nuvarande regeringen har som inriktning i arbetet för en flygstrategi bör ändras och ges en ny inriktning. Utskottet delar således inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. I riksdagsskrivelse 2016/17:101 tillkännagavs att regeringen i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4). Utskottet pekade på att den ekonomiska situationen är bekymmersam för många regionala flygplatser. I en rapport från Trafikanalys (rapport 2016:4) uppmärksammas att de allra flesta icke-statliga flygplatser med linjetrafik redovisar ett ekonomiskt underskott, vilket gör dem beroende av olika former av offentligt stöd. Enligt Trafikanalys finns det olika anledningar till detta, bl.a. att jämfört med många andra länder har en låg befolkningstäthet och att vissa delar av landet är mycket glest befolkade. Många regionala flygplatser behöver därför statliga och kommunala åtgärder för att överleva. Utskottet pekade även på att det mot bakgrund av att genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Utskottet ansåg därför att det är angeläget att regeringen i sin aviserade flygstrategi tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever och tillkännagav för regeringen att den bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. I budgetpropositionen framhåller regeringen att den beslutade om en nationell flygstrategi . I flygstrategin understryker regeringen de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de ickestatliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv, vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ, anser regeringen. Vidare framhåller regeringen att stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Regeringen pekar vidare på att Europeiska kommissionen inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) har antagit reviderade regler för stöd till flygplatser. De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . De nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet vill framhålla att de regionala icke-statliga flygplatserna spelar en mycket betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att ett väl sammanhållet flygplatssystem är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet vill vidare framhålla att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Transportpolitiken ska präglas av ett starkt trafikslagsövergripande perspektiv och ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastrukturinvesteringar. Utskottet vill därför understryka att det är viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. Utskottet har tidigare framhållit att det är angeläget att regeringen i sin aviserade flygstrategi tar i beaktande de problem som de regionala flygplatserna upplever. har också riktat ett tillkännagivande till regeringen att den bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Mot den bakgrunden kan utskottet tyvärr konstatera att det inte delar regeringens bedömning om att tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat genom de åtgärder som angetts i budgetpropositionen. Utskottet anser i stället att de problem som de regionala flygplatserna upplever dessvärre inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen har presenterat. Utskottet kan även konstatera att den i budgetpropositionen föreslagna flygskatten också riskerar att försämra möjligheterna för de regionala flygplatserna. Utskottet vill därför understryka att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas. Utskottet menar även att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. Utskottet anser därför att återigen bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör värna de regionala flygplatserna och deras om underhåll av vägar Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse 2017/18:13 till handlingarna och avslår ett motionsyrkande om redovisning av eftersläpande vägunderhåll som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet hänvisar bl.a. till det uppdrag som regeringen givit att återkomma med en redogörelse för vilka effektsamband som saknas när det gäller underhållsåtgärder och vad gör för att utveckla nya effektsamband för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv användning av resurserna. Jämför reservation 3 (V). konstaterar i sin rapport (RiR 2017:8) att vägnätets tillstånd har förbättrats sett över en längre tidsperiod, men att endast marginella förändringar har skett . Enligt finns det brister både i kunskap om vägnätets tillstånd och i den ekonomiska planeringen av underhållet. Förbättringar på dessa områden skulle möjliggöra ett mer kostnadseffektivt underhåll av belagda vägar, anser . Mot bakgrund av vad som framkommit rekommenderar att regeringen ser över möjligheter och villkor för anslagskredit för drift och underhåll av vägar. skulle då kunna ges möjlighet att använda anslagskrediten för att parera kostnadsvariationer som kan uppkomma på grund av externa faktorer som väder (vinterväghållning) och kraftiga förändringar av råvarupriser. Det skulle ge myndigheten bättre förutsättningar att prioritera utifrån kostnadseffektivitet samt att planera upphandlingar bättre. föreslår också att bör förbättra metodiken för bedömningar av eftersläpande underhåll och tydligt redovisa brister i underlagen till regeringen. påbörja arbetet med att tillämpa ytterligare effektsamband i arbetet med prioriteringen av underhållsåtgärder. Det skulle öka möjligheten att grunda dessa på samhällsekonomiska analyser, enligt . Regeringen anför i sin skrivelse (2017/18:13) med anledning av granskningen att man instämmer i iakttagelser av hur bedriver underhåll av vägar. Regeringen anser att det är av stor vikt att har god kunskap om väganläggningens samlade tillstånd och att kunskapen utgör underlag för att kunna genomföra korrekta bedömningar och prioriteringar av åtgärder. Vad gäller möjligheter och villkor för nyttjandet av anslagskrediten hänvisar regeringen till budgetlagens (2011:203) bestämmelser och till regleringsbrev med kompletterande anvisningar om vad som gäller i denna fråga. Regeringens hållning är att anslagskrediten ska användas för att omhänderta oförutsedda händelser som inte går att planera för eller förutse, som t.ex. katastrofer, översvämningar, urspårningar och brand. Regeringen ser allvarligt på iakttagelser om att utveckling och tillämpningen av ytterligare effektsamband för vägunderhåll går långsamt. gav därför regeringen i uppdrag åt att återkomma med en redogörelse för vilka effektsamband som saknas när det gäller underhållsåtgärder och vad gör för att utveckla nya effektsamband för att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv användning av resurserna. Regeringen påminner i sammanhanget om att myndigheten har i uppgift att utveckla, förvalta och tillämpa metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser, vilket framgår av förordningen (2010:185) med instruktion för . Regeringen påminner i skrivelsen om det övergripande transportpolitiska målet som är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Regeringens uppfattning är således att samhällsekonomisk nytta ska vara en utgångspunkt när underhållsåtgärder planeras och genomförs. Regeringen noterar att har infört arbetssätt och system som möjliggör en större systematik i planeringen av underhållsåtgärder och att man från regeringens sida följer detta arbete. bedriver enligt regeringen ett fortsatt arbete med att utveckla och tillämpa bl.a. ett register med både väg- och järnvägsdata som ska ge information på ett enhetligt sätt. håller även på att utveckla ett underhållssystem som ska ge data om anläggningens tillstånd och förändringar, genomförda underhållsåtgärder och kostnader för utfört underhåll. Enligt regeringens bedömning kommer detta att medföra att kommer att stärka sin förmåga att analysera underhållsbehov, prioritera rätt åtgärder och följa upp effekter av åtgärder i anläggningen. Med anledning av regeringens skrivelse uppmärksammar m.fl. (V) i kommittémotion 2017/18:3909 några av de slutsatser som redovisar i rapporten om underhåll av vägar. Bland annat konstateras att tillståndet för det lågtrafikerade vägnätet har försämrats , vilket motionärerna anser inte är acceptabelt. Motionärerna understryker i sammanhanget att ett effektivt underhåll av vägnätet är avgörande för en fungerande infrastruktur och att om underhållet brister får det stora negativa konsekvenser inte minst för stora delar av landsbygden där vägnätet är helt avgörande för resor och transporter. För att minska klyftan när det gäller underhållstillståndet på högtrafikerade respektive lågtrafikerade vägar ansluter sig motionärerna därför till uppfattning att metodik behöver förbättras för att kunna bedöma eftersläpande underhåll. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna på att regeringen bör ge i uppdrag att förbättra metodiken för bedömningar av eftersläpande vägunderhåll och tydligt redovisa kunskapsbrister i underlagen till regeringen. Utskottet vill inledningsvis välkomna granskning, inte minst mot bakgrund av de betydande summor som avsätts till drift och underhåll av det statliga vägnätet. Utskottet konstaterar att regeringen i huvudsak ställer sig bakom de iakttagelser som redovisar i rapporten om underhåll av vägar. identifierar i sin rapport ett antal brister i fråga om kunskap om vägnätets tillstånd och den ekonomiska planeringen av underhållet. Vad gäller myndighetens prioriteringar av underhållsåtgärder anser att i större utsträckning behöver utveckla och tillämpa effektsamband för vägunderhåll. Utskottet påminner i sammanhanget om att även () i en tidigare rapport har efterlyst kompletterande metoder och modeller för att göra rätt prioriteringar vad gäller underhållet av det lågtrafikerade vägnätet. VTI påpekar att denna typ av vägar visserligen har låga trafikflöden men att fordonsförare som regelbundet använder dessa vägar drabbas av ökade driftkostnader och sämre komfort. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att fortsätta att utveckla och tillämpa samhällsekonomiska metoder som ska tillämpas för planering och prioritering av olika drift- och underhållsåtgärder. Utskottet vill framhålla att handlingsplanen ska inkludera en beskrivning av vilka data och system inom myndigheten som är viktiga vid utvecklingen av de samhällsekonomiska metoderna och en analys av om dessa data och system har den status och kvalitet som krävs för att de ska kunna användas i utvecklingen och tillämpningen av dessa samhällsekonomiska metoder. För att uppnå största möjliga resurs- och kostnadseffektivitet i arbetet med vägunderhållet är det enligt utskottets mening av central betydelse att använder sig av väl underbyggda samhällsekonomiska metoder. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att i sitt förslag till nationell plan för transportsystemet 2018 2029 betonar att myndighetens ambition är att upprätthålla en grundläggande standard även i det lågtrafikerade vägnätet och framför allt i de områden där vägen är det enda alternativet. Enligt förslag kommer standarden på de lågtrafikerade vägarna att behållas och i vissa delar förbättras med avseende på robusthet och kapacitet. Vad gäller rekommendation till regeringen att se över möjligheter och villkor för anslagskredit för drift och underhåll av vägar noterar utskottet att regeringen i skrivelsen hänvisar till budgetlagens bestämmelser om möjligheten till anslagskrediter. Regeringen framhåller också att har möjlighet att vända sig till regeringen som kan fatta beslut om att medge ett planerat kreditutnyttjande om särskilda omständigheter föreligger inom underhållsverksamheten, och dessa omständigheter ligger utanför de tidigare angivna ändamålen som krediten normalt avser. Utskottet bedömer sammanfattningsvis att frågan om det långsiktiga underhållet av vägnätet, även det lågtrafikerade, är väl beaktad och att regeringsuppdraget till tillgodoser vad som framförs i kommittémotionen om att regeringen bör ge myndigheten i uppdrag att förbättra metodiken för bedömningar av eftersläpande vägunderhåll och tydligt redovisa kunskapsbrister i underlagen till regeringen. Utskottet anser således att motion 2017/18:3909 (V) bör avstyrkas och regeringens skrivelse läggas till handlingarna. 2017/18:TU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Anslagen inom utgiftsområde 22 Utskottets förslag i korthet anvisar för sammanlagt till de anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. ställer sig också bakom regeringens förslag till ekonomiska bemyndiganden, låneramar, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. bifaller därmed proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 och avslår samtliga motionsförslag om alternativa anslagsfördelningar. Jämför särskilt yttrande 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (L) och 6 (KD). Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik och politiken för informationssamhället. I transportpolitik ingår infrastruktur och trafikfrågor inom järnvägs-, väg-, sjöfarts- och luftfartsområdena samt transportforskning. Politiken för informationssamhället omfattar områdena allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik (digitaliseringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Frågor om digitalisering inom offentlig förvaltning har flyttat från utgiftsområde 22 Kommunikationer till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och förvaltning. I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet . beräknas anslagsnivån till och till . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Utveckling av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för – långsiktig infrastrukturplanering för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart – museiverksamhet inom transportområdet – utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader m.m., samt statsbidrag till kommuner för hantering av fordon som är registrerade på s.k. fordonsmålvakter – investeringar i statliga vägar och järnvägar, stora och strategiska farleder och slussar –statligt investeringsbidrag till landningsbanan i –ränta och amortering på upptagna lån för infrastrukturprojekt –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut –statlig medfinansiering till byggande av regionala kollektivtrafikanläggningar (inklusive handikappanpassningsbidrag), statlig medfinansiering till cykelvägar, särskild statlig medfinansiering till storstädernas trafiksystem, statlig medfinansiering via länsplanerna till drift och byggande av enskilda vägar samt miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på kommunala vägar –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet