bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — Världsledande forskning, inom alla vetenskapsområden, kräver i allt högre grad tillgång till avancerad forskningsinfrastruktur för att utföra experiment, göra observationer och analysera insamlade data. Exempel på forskningsinfrastruktur är anläggningar, instrument, kunskapssamlingar och tjänster som syftar till att utnyttjas av forskare eller forskargrupper inom grundforskning eller tillämpad forskning inom alla forskningsområden. Forskningsinfrastrukturer används ofta för att besvara grundläggande forskningsfrågeställningar, och majoriteten av användarna är forskare från universitet och högskolor. Det är dock önskvärt att användningen av befintliga forskningsinfrastrukturer breddas genom att aktörer från näringsliv och offentlig sektor bereds möjlighet att bedriva framstående forskning och utveckling vid anläggningarna. Fortsatta investeringar i forskningsinfrastruktur är nödvändiga för att ska behålla sin position som ett framstående forsknings- och innovationsland. har i uppgift att finansiera forskningsinfrastruktur av nationellt intresse samt svenskt medlemskap i internationella forskningsinfrastrukturer inom alla vetenskapliga discipliner. inför en ny modell för prioritering och finansiering av forskningsinfrastrukturer. I den nya modellen får lärosätena ett större ansvar än tidigare för prioritering, styrning och finansiering. Den förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå som regeringen beräknat i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) syftar bl.a. till att stärka lärosätenas förutsättningar att göra strategiska prioriteringar och satsningar för forskningsinfrastrukturen på lång sikt. Tillförseln av forskningsmedel har dessutom varit omfattande, särskilt för de äldre universiteten. Regeringen anser därför att lärosätena borde ha förutsättningar att göra sådana prioriteringar och satsningar. –2020 kommer flera stora internationella forskningsinfrastrukturer att färdigställas och uppgraderas. Återkommande utvärderingar och prioriteringar av såväl nya som befintliga svenska åtaganden blir därför viktiga för att hitta en balans mellan svensk medverkan i internationell forskningsinfrastruktur och satsningar på nationell infrastruktur. Storskalig forskningsinfrastruktur byggs också i , och genom världsunika anläggningar som ESS, och kommer svenska forskare att ha tillgång till världsledande tekniska resurser och kompetens. Forskning vid dessa och andra anläggningar producerar snabbt växande datamängder, vilket ställer ökade krav på digital infrastruktur för att lagra, analysera och överföra data. Regeringens målsättning är att ska få en högre utväxling på de omfattande investeringar som görs i forskningsinfrastruktur, inte bara i form av framstående forskning utan även genom ökad tillväxt, konkurrenskraft, innovation och samhällsnytta. En del i det arbetet innebär att öka tillgängligheten för näringsliv, offentlig sektor och internationella aktörer till nationella forskningsinfrastrukturer, vilket kan ske på flera olika sätt. Det kan t.ex. innebära att användare från näringsliv och offentlig sektor får tillgång till befintliga infrastrukturer i högre grad för att bedriva forskning och utveckling. Ett ökat tillgängliggörande av forskningsinfrastruktur kan även innebära att svenska små och medelstora företag och industri får ökad tillgång till den marknad som finns genom att leverera avancerade tekniska komponenter och tjänster vid uppgradering av befintlig infrastruktur eller vid utveckling och konstruktion av ny infrastruktur. Verket för innovationssystem () har i enlighet med uppdrag från regeringen (N2013/3281/FIN) etablerat ett näringslivssekretariat för att öka samverkan mellan näringslivet och forskningsaktörer i syfte att öka svenska företags medverkan i och användning av forskningsinfrastrukturer. har även till uppgift att främja svenska företags deltagande i upphandlingar kring internationella infrastrukturer. De stora nationella forskningsinfrastrukturerna bedriver samverkan med bl.a. företag som har en tradition av att samarbeta med lärosäten och ser mervärdet i dessa samarbeten. För andra aktörer, som saknar tradition av att samverka med forskningsutövare, finns dock behov av vägledning och tydliga ingångar till forskningsinfrastrukturerna. Det är därför viktigt att sprida kunskap om de möjligheter till framstående forskning och innovation som ESS, och erbjuder och att skapa mötesplatser mellan forskningsinfrastrukturerna och potentiellt nya användare. En samordnare kommer att bistå i arbetet med skapandet av mötesplatser och en bättre koordinering av de insatser som planeras från de många olika aktörerna i arbetet kring ESS. har i uppdrag att ansvara för en stödfunktion för värdskap för ESS. bör också få i uppdrag att, i samråd med och andra relevanta aktörer, utlysa medel för att stödja utveckling av tekniskt avancerade metoder, tekniker och komponenter. Syftet med medlen bör vara att främja svenska forskares och svenskt näringslivs medverkan vid utveckling och uppgradering av befintlig forskningsinfrastruktur. bör vidare utlysa medel som möjliggör för svenska lärosäten att ge vägledning och stöd för externa aktörer i syfte att öka deras deltagande och användande av forskningsinfrastrukturerna. Konstruktion och drift av forskningsinfrastruktur täcks ofta av bidrag från offentliga och privata forskningsfinansiärer. Det är ofta kostsamt för de universitet och högskolor som är värdar för forskningsinfrastruktur att tillhandahålla de tjänster som behövs för att använda utrustningen. Av detta skäl finns det ett behov av att kunna ta ut avgifter från dem som använder infrastrukturen. På motsvarande sätt finns det ett behov av stöd till de myndigheter och organisationer som är värdar för forskningsinfrastruktur. Regeringen avser att se över frågan. Industriforskningsinstituten bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling i global samverkan med lärosäten, näringsliv och samhälle inom flera olika områden och branscher. Industriforskningsinstituten är intermediärer mellan näringsliv och lärosäten. De utgör noder för spetskompetens inom kunskapsområden och bidrar till nyttiggörande och kommersialisering av forskning och utveckling och är en av delarna i regeringens satsning Testbädd . Ungefär två tredjedelar av den svenska institutssektorn ingår i RISE-gruppen. Industriforskningsinstituten inom är hel- eller delägda av staten genom () tillsammans med näringslivet. RISE-gruppen består av de statligt helägda institutskoncernerna SP , Swedish ICT och Innventia samt koncernen , som samägs med näringslivet. RISE-gruppen fyller en viktig roll i det svenska forsknings- och innovationssystemet, bl.a. genom att sammanföra aktörer från olika sektorer och genom att koordinera komplexa nationella och internationella projekt. Genom den organisation som har ökar förutsättningarna för en effektivare styrning och ett bättre utnyttjande av anslaget. Det nya kommer bättre att kunna bidra till att genomföra prioriterade forskningsområden och initiera branschövergripande och tvärsektoriella projekt. Samverkan mellan stora företag och unga innovativa företag kan skapa stora mervärden för båda parter. Här bedömer regeringen att RISE-gruppen har en särskilt viktig roll att fylla. För att nå ut till små och medelstora företag är det viktigt att RISE-gruppen samarbetar med andra aktörer på lokal, regional och nationell nivå. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 14 skriver motionärerna om visionen om som en s.k. forskningshubb. Det behövs en strategi för hur den svenska forskningsinfrastrukturen ska nyttiggöras och utvecklas. En sådan strategi ska innehålla åtgärder för hur experter ska vilja komma till och stanna kvar, liksom hur ett bra näringslivsklimat och goda affärsmöjligheter ska erbjudas, menar motionärerna. I yrkande 15 framförs att finansieringen av den forskningsinfrastruktur som är lokaliserad vid lärosäten behöver säkerställas. I yrkande 16 påpekas att det för att optimera användandet av ESS krävs att forskare, tjänsteutvecklare och näringslivet är insatta i de möjligheter till forskning om neutroner som anläggningarna ger. I yrkande 17 anges att , tillsammans med berörda lärosäten, bör få i uppdrag att göra en konsekvensanalys av vad ett ökat tillgängliggörande av forskningsinfrastruktur skulle innebära. Enligt motionärerna är det viktigt att de investeringar som gjorts i forskningsinfrastruktur gör maximal nytta. I motion 2016/17:96 av (M) begärs ett större statligt engagemang kring etableringen av ESS och . Motionären efterfrågar inte bara ett ekonomiskt engagemang utan ett helhetsgrepp i frågor som är ett statligt ansvar. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 26 påpekas att infrastruktur i form av bl.a. anläggningar, instrument, kunskapssamlingar och tjänster är av stor betydelse inom alla forskningsområden. I motion 2016/17:292 av (M) föreslås en forsknings- och skolreaktor vid . Även i motion 2016/17:1591 av och (båda M) yrkande 1 föreslås detta. Liknande yrkanden återfinns i motionerna 2016/17:737 av (M) yrkande 2, 2016/17:826 av och 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 10. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 30 efterfrågas en förstärkning av institutssektorn genom (). Motionärerna menar att instituten har en viktig roll i att utveckla de mindre och medelstora företagen. I motion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 19 framförs att regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av samtliga instituts verksamhet när det gäller resultat av insatser, att åstadkomma bättre samverkan med näringslivet och att utveckla formerna för att nå nya målgrupper för verksamheternas inriktningar. Utskottet konstaterar att forskningsinfrastruktur är en viktig förutsättning för att stödja forskning och innovation. Utskottet anser också, i likhet med regeringen, att det är viktigt att sträva efter att bredda användningen av befintlig infrastruktur så att aktörer från näringsliv och offentlig sektor därigenom bereds möjlighet att bedriva forskning och utveckling med hjälp av denna. Utskottet kan konstatera att de båda forskningsanläggningarna European Spallation Source (ESS) och röntgenljuskällan förväntas ge stor och långsiktig betydelse för den svenska forskningens och det svenska näringslivets konkurrenskraft. Som värd för anläggningarna har möjlighet att skapa en världsledande miljö med bas inom materialvetenskap, och anläggningarna kan attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiska företag i och från andra länder. har i uppdrag att stimulera det svenska deltagandet kring uppbyggnaden och driften av ESS och att få nya användargrupper att utnyttja anläggningen. Utskottet noterar vidare att regeringen anger i propositionen att en samordnare ska bistå i arbetet med att utveckla det svenska värdskapet för ESS och att skapa mötesplatser och bättre koordinera de insatser som planeras från olika aktörer. Enligt utskottet är det viktigt att den forskningsinfrastruktur som finns och som byggs upp används på ett effektivt sätt, och det är därför positivt att regeringen vidtar åtgärder i syfte att ytterligare stärka tillgängligheten för de stora satsningarna på infrastruktur. Utskottet noterar att ska stödja lärosätena att i högre grad tillgängliggöra infrastruktur för externa forskare. Utskottet konstaterar också att Verket för innovationssystem () har etablerat ett näringslivssekretariat för att öka samverkan mellan näringslivet och forskningsaktörer. Enligt utskottet kan dessa åtgärder sammantaget bidra till en effektivare användning av forskningsinfrastrukturen. Regeringen påtalar i propositionen att det är kostsamt för de universitet och högskolor som är värdar för forskningsinfrastruktur att tillhandahålla de tjänster som behövs för att använda utrustningen. Av detta skäl finns det ett behov av att kunna ta ut avgifter från dem som använder infrastrukturen. På motsvarande sätt finns det ett behov av stöd till de myndigheter och organisationer som är värdar för forskningsinfrastruktur. Utskottet menar att det är positivt att regeringen avser att se över denna fråga. Med detta anser utskottet att det inte finns behov av att begära ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena om forskningsinfrastruktur och avstyrker motionerna 2016/17:96 (M), 2016/17:3564 (C) yrkande 26 och 2016/17:3568 (M) yrkandena 14–17. Utskottet har tidigare (bet. 2016/17:UbU17) uttalat att det inte ser någon anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om att utreda eller på andra sätt verka för byggandet av en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:292 (M), 2016/17:737 (M) yrkande 2, 2016/17:826 (M), 2016/17:1591 (M) yrkande 1 och 2016/17:1772 (SD) yrkande 10. Utskottet noterar att regeringen i propositionen bedömer att den nya organisation som har ökar förutsättningarna för en effektivare styrning och ett bättre utnyttjande av anslaget och att det nya bättre kommer att kunna bidra till att genomföra prioriterade forskningsområden och initiera branschövergripande och tvärsektoriella projekt. Mot bakgrund av detta anser utskottet att det inte finns anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om forskningsinstituten och avstyrker därmed motionerna 2016/17:3566 (KD) yrkande 19 och 2016/17:3568 (M) yrkande 30. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om främjande av innovationer liksom i övrigt om stöd och villkor för innovationer. Jämför reservationerna 67 (M), 68 (C), 69 (L), 70 (KD), 71 (M), 72 (C), 73 (M) och 74 (M). Samverkansprogram och strategiska innovationsområden – Regeringen har inrättat fem strategiska samverkansprogram: – Nästa generations resor och transporter – Cirkulär och biobaserad ekonomi – Life science (livsvetenskap) – Uppkopplad industri och nya material. Den övergripande målsättningen med programmen är att gemensamt samordna innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta de nämnda samhällsutmaningarna. Inom varje samverkansprogram samlas ett urval av innovationsinsatser för området som är samfinansierade av olika aktörer i samhället. Strategiska innovationsområden är en insats som pågått och är ett centralt verktyg för att förverkliga regeringens samverkansprogram. Genom samverkansprogrammen skapas goda förutsättningar för ökad samverkan mellan de strategiska innovationsområdena och för att utveckla insatser för att nå övergripande mål. Detta är ett sätt att kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och förbättra förutsättningarna för att forskningsresultaten kommer till nytta inom de fem nämnda områdena. Ett väl utvecklat innovationsstödssystem med attraktiva villkor och en effektiv samverkan mellan stora och små innovativa företag, universitet och högskolor och offentlig sektor i övrigt är centralt för att skapa ett innovationsklimat med förmåga till förnyelse och för att möta samhällsutmaningarna. Universitet och högskolor spelar en viktig roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och är därmed en vital del av innovationsstödssystemet. Innovationsstödssystemet består bl.a. av innovationskontor som finns vid samtliga universitet och holdingbolag som finns knutna till både universitet och högskolor. I anslutning till universitet och högskolor finns även andra funktioner och verksamheter som stöder nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap. En annan del av innovationsstödssystemet finns utanför universitet och högskolor men är starkt kopplad till dem och ofta i nära geografisk anslutning. Här ingår bl.a. forskningsparker och inkubatorer som har en viktig roll i de regionala innovationssystemen. Inkubatorer arbetar med att stödja innovatörer och företag i tidiga skeden och att få företagen att växa. Innovationsstödssystemet skapar förutsättningar för att idéer i tidiga utvecklingsskeden kan komma vidare i kommersialiseringsprocessen. Systemet kan även bidra till att ett effektivt flöde av idéer mellan aktörer inom innovationsstödssystemet säkerställs. Små och medelstora företag, i alla delar av landet, behöver också ha en naturlig ingång till universitet och högskolor. För att åstadkomma detta behöver universitet och högskolor fortsättningsvis stärka sin förmåga till samverkan med små och medelstora företag, i både tätbefolkade och glesbefolkade regioner. Regeringen ser positivt på att universitet och högskolor stärker sin roll som samverkanspart till det omgivande samhället och som en aktiv del av innovationsstödssystemet. Sammantaget finns nu tolv innovationskontor vid femton universitet. Innovationskontoren ska verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap inkluderar bl.a. kommersialisering, sociala innovationer och socialt entreprenörskap, hantering av immateriella rättigheter och samverkan av olika slag. Regeringen anser att universitet och högskolor har en mycket viktig roll i innovationsstödssystemet och att innovationskontorens roll och utveckling bör ses över. Detta inkluderar även deras relation till inkubatorerna för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer. Regeringen avser att återkomma i frågan. Holdingbolagen vid universitet och högskolor är statligt helägda bolag som förvaltas av universitet och högskolor. Holdingbolagen har till syfte att äga, förvalta och sälja aktier i hel- eller delägda bolag vars uppgift är att bedriva forskning och utvecklingsverksamhet (FoU) för kommersiell exploatering. Holdingbolagen har varit av stor vikt för att aktivt kunna kommersialisera forskningsresultat och idéer inom innovationsstödssystemet på ett sätt som bidrar till svenska intressen och säkerställer fortsatt möjlighet att bedriva forskning. De lärosätesanknutna holdingbolagen verkar i ett mycket tidigt investeringsskede, tidigare än andra statliga finansieringsaktörer. I dessa tidiga skeden är investeringsrisken hög, vilket innebär att det i stort sett saknas privat riskkapital. I holdingbolagens uppdrag så som det är fastställt av ligger dock krav på marknadsmässig avkastning. Detta leder till att holdingbolagens uppdrag att investera i mycket tidiga skeden försvåras. Detta och en förändrad struktur för offentlig finansiering för innovation och hållbar tillväxt medför att regeringens bedömning är att inriktningen för de holdingbolag som förvaltas av lärosätena bör ses över. Regeringen avser därför att återkomma till om det finns behov av förslag om ändrad inriktning. Ett stärkt innovationsstöd bedöms ha stor påverkan på möjligheterna att få fram fler tillväxtprojekt och innovativa företag. Därför bör samarbetet mellan inkubatorer, innovationskontor, holdingbolag och andra relevanta aktörer utvecklas i syfte att ta till vara deras kompetens och kännedom om företag och affärsidéer som är lämpliga för finansiering. I budgetpropositionen beräknade regeringen en ökning av anslaget för forskning och utveckling till till följd av en satsning på ovanstående angivna ändamål. Andra stödåtgärder för innovation När forskare och innovatörer utvecklar sina idéer med hänsyn tagen till befintliga standarder underlättar det marknadstillträde. Att ha standardiseringsperspektivet med sig redan från början i forsknings- och utvecklingsfasen har alltså ofta avgörande betydelse. I budgetpropositionen föreslog regeringen en ökning av anslaget för forskning och utveckling till till följd av en satsning på standardisering. För att underlätta deltagandet i internationella samarbeten bör de statliga lärosätena ges möjlighet att verka på den internationella arenan på motsvarande villkor som övriga aktörer. Det är även angeläget att motsvarande möjlighet att engagera sig i olika organisationer finns på nationell nivå. Därför bedömer regeringen att möjligheterna för statliga universitet och högskolor att delta i nationella och internationella samarbeten bör ses över. Regeringen avser att återkomma i frågan. kan utländska arbetstagare som klassificeras som experter, specialister, forskare och andra nyckelpersoner under vissa förutsättningar beviljas skattelättnad, s.k. expertskatt. infördes en möjlighet att göra skatteavdrag för forsknings- och utvecklingskostnader, ett forsknings- och utvecklingsavdrag (FoU-avdrag) för att stimulera investeringar i forskning och utveckling. I ett förslag till nationell strategi för ESS som har tagit fram tas bl.a. upp frågan om förändringar av expertskatten. För att få en bättre utväxling på immaterialrättsliga frågor som strategiskt instrument och för att stärka konkurrenskraften har fått i uppdrag av regeringen att etablera nätverk för erfarenhetsutbyte mellan myndigheter. En viktig utgångspunkt för arbetet med att stärka de regionala innovationsmiljöerna är regionala utvecklingsstrategier kombinerat med regionala innovationsstrategier, strategier för smart specialisering eller motsvarande. Europeiska struktur- och investeringsfonderna bidrar med betydande medel för att stärka regionala innovationsmiljöer. För att bidra till det samlade arbetet för innovation i hela anser regeringen att insatser som redovisas i denna proposition bör samspela med och komplettera regionala insatser såväl som europeiska program för forskning och innovation, program för att främja entreprenörskap, strukturfondsprogrammen, landsbygdsprogrammet och nationella program. Målen med den offentliga upphandlingen är att den ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Regeringen har inrättat som ska ge stöd till upphandlande myndigheter och enheter för att öka kompetensen om innovationsupphandling. Regeringen har även tagit fram den nationella upphandlingsstrategin. Ett nytt regelverk innehåller ett antal förändringar som syftar till att främja innovationsupphandlingar, bl.a. ett nytt upphandlingsförfarande som särskilt är avsett för långsiktiga samarbeten mellan främst staten och näringslivet, s.k. innovationspartnerskap. Partnerskapet syftar till att utveckla en vara, tjänst eller byggentreprenad som ännu inte finns på marknaden (prop. 2015/16:195, bet. 2016/17:FiU7, rskr. 2016/17:66). I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 29 förespråkas att innovationsupphandling bör beaktas i högre grad i den offentliga sektorn, i såväl civil som militär sektor. På så sätt kan offentlig verksamhet bidra till kostnadseffektiv och innovativ utveckling, enligt motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 22 anges att det behöver skapas mekanismer för att stärka incitamenten för vardagsnära innovationer. Ett innovationsfrämjande arbetsklimat kan både bidra till nya affärsidéer och stimulera innovatörer inom verksamheten, menar motionärerna. I yrkande 25 framförs att de kunskapsintensiva tjänsteföretagen behöver få förutsättningar att spela en viktigare roll för svensk forskning och innovation. I yrkande 37 påpekas att digitaliseringen spelar en viktig roll för att utveckla och stärka välfärden i hela landet. Ett innovativt samhällsklimat krävs om ska kunna konkurrera globalt som kunskapsnation, enligt motionärerna. I motion 2016/17:1730 av och (båda L) yrkande 5 uppmärksammas betydelsen av samverkan på forskarbasis mellan industri och lärosäte, med exempel från . I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 17 skrivs om forskares samarbete med utbildningssystemet. Arbete med attityder om företagande och forskning är viktigt och kan ske genom att elever och forskare kopplas samman genom olika projekt, enligt motionärerna. I motion 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 1 poängteras vikten av långsiktighet och samverkan över de partipolitiska gränserna för att forskningen ska få stabila förutsättningar att leverera goda resultat. I motion 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 4 påminns om behovet av innovation, forskning och utveckling i hela landet. Motionärerna pekar på den betydelse samverkan mellan lärosäten och näringsliv har i .