bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — beslutade om att ytterligare åtgärder skulle undantas från kravet på bygglov (prop. 2013/14:127, bet. 2013/14:CU32, rskr. 2013/14:287). Lagändringarna, som trädde i kraft , innebär att bl.a. större komplementbyggnader och mindre bostäder på sammanlagt kan uppföras utan bygg-lov. Vidare infördes bygglovsbefrielse för en- och tvåbostadshus i fråga om tillbyggnad med högst och byggande av högst två takkupor samt för enbostadshus i fråga om inredning av ytterligare en bostad. har haft regeringens uppdrag att föreslå ytterligare åtgärder som kan undantas från krav på bygglov rörande bl.a. vissa mindre byggnader, anläggningar och tillbyggnader, tillfälliga byggnader och byggnadsverk, ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial mot gård samt plank och murar. Uppdraget redovisades i rapporten som kan undantas från krav på bygglov (2015:28). föreslår att bygglov inte ska krävas för en rad åtgärder, bl.a. ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasader eller tak som inte har en stor allmän påverkan och för mindre tillbyggnader i form av balkonger, burspråk och uppstickande byggnadsdelar på fasader eller tak som inte har en stor allmän påverkan. Regeringen beslutade om ändringar i plan- och byggförordningen som innebär att det inte ska ställas krav på bygglov för bl.a. containrar inom ett industriområde och vinterförvaring av fritidsbåtar, och husbilar, i allt väsentligt enligt förslag som lämnat. Övriga delar av har beretts i och regeringen beslutade proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag. I propositionen föreslår regeringen att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. Ändringarna innebär att det inte behövs bygglov för att på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård, att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel, att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare och att uppföra väderskydd för kollektivtrafiken. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds av civilutskottet och ska behandlas av . Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda fler undantag från kravet på bygglov och se över kraven för när det ska krävas en anmäla enligt plan- och byggförordningen. De åtgärder som ska utredas gäller ett generellt undantag från bygglov vid ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, ett generellt undantag från kravet på bygglov för montering av solcellspaneler och solfångare samt ett generellt undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. Motionsyrkanden om att fler åtgärder ska undantas från bygglovskravet i PBL behandlades av utskottet i betänkandet Planering och byggande (2014/15:CU10). Yrkandena avstyrktes då med hänvisning till pågående arbete. Som framgått ovan har regeringen redan, genom ändringar i plan- och byggförordningen, genomfört vissa av de förslag som lämnat i sin rapport, och en proposition har överlämnats till . Utskottet välkomnar också det uppdrag som har lämnats till att utreda vilka ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov. Detta arbete bör inte föregripas genom någon åtgärd från sida. Mot denna bakgrund bör motionsyrkandena avslås. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden. Utskottet hänvisar till befintliga regler och pågående arbete. Jämför reservation 16 (M, C). I partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att undantaget från krav på bygglov för byggnader kopplade till lantbruksverksamhet bör utökas. Samma yrkande framställs i partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 9. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:823 yrkande 5 ett tillkännagivande om att undantaget från krav på bygglov för byggnader kopplade till lantbruksverksamhet bör förtydligas så att det framgår att bestämmelsen omfattar hästnäringen. Vidare begär och (båda C) i kommittémotion 2016/17:2023 yrkandena 2 och 3 tillkännagivanden om att kravet på bygglov för nybyggnation och ombyggnation av lantbruksfastigheter bör ses över. I kommittémotion 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av bygglovsreglerna för djurstallar och ridhus i syfte att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden. Samma yrkande framställs av m.fl. (M) i kommittémotion 2016/17:3173 yrkande 18. Liknande yrkanden framställs också i motionerna 2015/16:2989 av och (båda C) yrkandena 1 och 3, 2016/17:2256 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2602 av och (båda C) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3377 av (L) yrkande 6. I föregående avsnitt (Bygglovsbefriade åtgärder) finns en allmän beskrivning av när det krävs bygglov. Ett motionsyrkande om att fler åtgärder på landsbygden ska undantas från bygglovskravet i PBL behandlades av utskottet i betänkandet Planering och byggande (2014/15:CU10). Utskottet konstaterade då att det, när det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring, finns ett undantag från de generella kraven på bygglov om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av en detaljplan. Utskottet hänvisade även till ändringar i PBL som gjordes . Dessa ändringar syftade till att utveckla en enklare hantering av bestämmelserna om bygglov. När det gäller åtgärder inom detaljplanelagt område infördes genom ändringarna en större möjlighet för en kommun att ge bygglov trots att den sökta åtgärden avviker från detaljplanen. Förändringarna syftade bl.a. till att underlätta åtgärder som utgör ett lämpligt komplement till den användning som har bestämts i detaljplanen. Vidare hänvisade utskottet till då pågående uppdrag att utreda möjligheten till ytterligare undantag från krav på bygglov. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet motionsyrkandet. När det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring finns det redan ett undantag från de generella kraven på bygglov om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan. har också redovisat sitt uppdrag i rapporten som kan undantas från krav på bygglov (2015:28). I rapporten föreslog att ett antal åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. Dessa åtgärder är inte specifikt inriktade på att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden, men kan ändå underlätta sådan verksamhet. Regeringen beslutade proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag. I propositionen föreslår regeringen med utgångspunkt i att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. Undantagen gäller exempelvis balkonger, burspråk eller skorstenar som sticker upp från taket. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda fler undantag från kravet på bygglov och se över kraven för när det ska krävas en anmälan enligt plan- och byggförordningen. De åtgärder som ska utredas gäller ett generellt undantag från bygglov vid ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, ett generellt undantag från kravet på bygglov för montering av solcellspaneler och solfångare samt ett generellt undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. Mot bakgrund av att det redan finns lagstiftning på området och då det pågår ett brett arbete med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov, anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och traditionellt byggande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och uppmuntrande av traditionsenliga byggnationer. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och pågående arbete. Jämför reservation 17 (SD). I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 22 och 23 begärs tillkännagivanden dels om att skyddet för historiska byggnader i PBL ska stärkas, dels om att det estetiska och kulturella arvet ska värnas genom kulturell planering. Samma yrkanden framställs av och i kommittémotion 2015/16:2039 yrkandena 12 och 13. Liknande yrkanden framställs i motion 2016/17:2872 av (SD) yrkandena 1 och 2. Vissa bestämmelser i m.m. En allmän utgångspunkt i PBL är att planläggning med hänsyn till bl.a. natur- och kulturvärden ska främja en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden och kommunikationsleder (2 kap. 3 § första stycket 1). Vidare ska bebyggelse och byggnadsverk utformas och placeras på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till t.ex. stads- och landskapsbilden, natur- och kulturvärdena på platsen och intresset av en god helhetsverkan (2 kap. 6 § första stycket 1). En byggnad som är särskilt värdefull från historisk, kulturhistorisk, miljö-mässig eller konstnärlig synpunkt får inte förvanskas (8 kap. 13 §). Denna bestämmelse gäller även för bebyggelseområden. Det finns även krav på att ett byggnadsverk ska hållas i vårdat skick och underhållas. Underhållet ska an-passas till omgivningens karaktär och byggnadsverkets värde från historisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt. Om byggnadsverket är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, ska det underhållas så att de särskilda värdena bevaras (8 kap. 14 §). Vidare gäller att ändring av en byggnad och flyttning av en byggnad ska utföras varsamt så att man tar hänsyn till byggnadens karaktärsdrag och tar till vara byggnadens tekniska, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden (8 kap. 17 §). I en detaljplan får kommunen ange rivningsförbud och skyddsbestämmelser för byggnader som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår i ett bebyggelseområde av denna karaktär (4 kap. 16 §). Kommunen kan också i detaljplanen ange utökad lovplikt för åtgärder som kan påverka skyddsvärdet (4 kap. 15 §, 9 kap. 8 och 10 §§). ändrades 4 kap. 16 och 42 §§ så att det tydligare framgår i vilka fall som kommunen i detaljplaner eller områdesbestämmelser får be-stämma de preciserade krav som behövs för att följa lagens krav på varsamhet respektive bestämma om skydd för särskilt värdefulla byggnadsverk, tomter, bebyggelseområden och allmänna platser (se prop. 2013/14:126 avsnitt 9.1) Även innehåller bestämmelser till skydd för kulturvärden i be-byggelsen. Det gäller bl.a. 3 kap. om hushållning med mark- och vattenområden där det ställs krav på att områden och miljöer som har allmän betydelse på grund av deras kulturvärden så långt som möjligt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada dem. Om området är av riksintresse ska det skyddas mot sådana åtgärder. I 4 kap. pekas också ett antal särskilt värdefulla områden ut. Ytterligare bestämmelser om skydd av kulturhistoriskt värdefulla byggnader finns i kulturmiljölagen (1988:950). En byggnad som har ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde eller som ingår i ett bebyggelseområde med ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde får med stöd av denna lag förklaras för byggnadsminne av . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den statliga politiken för arkitektur, form och design (dir. 2014:69). Enligt ett tilläggsdirektiv skulle utredaren även analysera och lämna förslag på dels hur arkitektur, form och design kan bidra till en hållbar samhällsutveckling, präglad av sammanhållning, inkludering och tillgänglig-het, dels hur processer kring arkitektur, form och design i högre grad kan präglas av dialog och delaktighet (dir. 2015:24). Syftet med uppdraget var att stärka arkitekturens, formens och designens värden och betydelse för individen, livsmiljön och den hållbara samhällsutvecklingen. Utredningen överlämnade sitt betänkande Gestaltad livsmiljö (SOU 2015:88) . I betänkandet föreslås bl.a. insatser genom stöd till kommunala arkitektur-, form- och designprogram, breddad rekrytering till utbildningarna, metodstöd för nya upphandlingsformer och forskningsutlysning i hållbart samhällsbyggande. Vidare föreslås nya funktioner inom området, bl.a. att en riksarkitekt tillsätts inom med särskilt ansvar för att utveckla samverkan kring arkitektonisk kvalitet i statligt byggande och fastighetsförvaltning. Förslagen bereds i och enligt propositionsförteckningen för /17 ska propositionen Politik för arkitektur, form och design överlämnas till . Regeringen har vidare gett i uppdrag att undersöka kommuners arkitektur- och gestaltningsfrågor inom ramarna för planerings- och bygglovsprocesser enligt PBL. Uppdraget är en del av underlagsarbetet med att ta fram en nationell arkitekturpolicy. ska även titta på den samverkan som sker mellan kommuner och berörda parter i syfte att skapa goda livsmiljöer. Uppdraget ska redovisas . Liknande motionsyrkanden om bl.a. stärkt skydd för kulturhistoriska byggnader har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen, i betänkandet Planering och byggande (bet. 2014/15:CU10). Utskottet instämde då i uppfattningen att det är viktigt att vårda och bevara det kulturhistoriskt värdefulla byggnadsbeståndet men ansåg att PBL och andra lagar ger tillräckligt utrymme för att ta hänsyn till detta samhällsintresse. Utskottet hänvisade också till att det pågick visst arbete inom de aktuella områdena. Mot den bakgrunden fann utskottet inte skäl att föreslå något tillkännagivande varken när det gäller frågan om stärkt skydd för kulturhistoriskt värdefulla byggnader eller frågan om att uppmuntra traditionsenliga byggnationer. Utskottet avstyrkte därför motionsförslagen. Som framgått ovan har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt liknande motionsyrkanden. Utskottet delar fortfarande motionärernas uppfattning om vikten av att vårda och bevara det kulturhistoriskt värdefulla byggnadsbeståndet men anser att PBL och andra lagar ger tillräckligt utrymme för att ta hänsyn till detta samhällsintresse. Det pågår också arbete på området. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att föreslå något tillkännagivande. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att vissa riktvärden för trafikbuller ska höjas. Utskottet hänvisar till att regeringen har aviserat att den avser att senast höja vissa riktvärden för trafikbuller. Jämför motivreservation 18 (V). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att bullerlagstiftningen ska reformeras, bl.a. genom att gränsvärdena för utomhusbuller vid bostadsbyggnader höjs. I kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att riktvärdena för utomhusbuller vid bostadsbyggnader bör höjas. I kommittémotion 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att riktvärdena för utomhusbuller vid studentbostäder ska höjas till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Liknande yrkanden om höjda gränsvärden för utomhusbuller framställs även i motionerna 2015/16:2019 av (SD) yrkande 8, 2016/17:2431 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2916 av (SD) yrkande 2. beslutade om ändringar i PBL och som syftar till att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). Lagändringarna trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. nya krav i PBL på förebyggande av olägenhet för människors hälsa i fråga om omgivningsbuller vid lokalisering, utformning och placering av bostadsbyggnader. Det ställs även nya krav på redovisning av bullervärden vid planläggning och bygglovsprövning. Vid tillsyn av omgivningsbuller vid en bostadsbyggnad enligt ska tillsynsmyndigheten som huvudregel inte få besluta om förelägganden eller förbud om beräknade bullervärden har angetts i en planbeskrivning till en detaljplan eller i ett bygglov och omgivningsbullret inte överskrider dessa värden. I propositionen redovisade regeringen sin avsikt att fatta beslut om före-skrifter med vissa riktvärden för buller. Ett förslag till förordning med riktvärden för trafikbuller remitterades till 130 remissinstanser. Regeringen fattade beslut om en förordning med bestämmelser om riktvärden för buller utomhus för spårtrafik, vägar och flygplatser vid bostadsbyggnader. Förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader trädde i kraft . Utformningen av förordningen skiljer sig i några avseenden från det förordningsförslag som remitterades av den tidigare regeringen. När det gäller riktvärden för buller från spårtrafik och vägar vid en bostadsbyggnads fasad anges lägre nivåer i den beslutade förordningen än i det remitterade förslaget. behandlade utskottet motioner om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle besluta om ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna var avsedda att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2014/15:CU10): Regeringens förordning avviker från det förslag som remitterades av den tidigare regeringen i framför allt två avseenden. Det gäller dels det riktvärde som generellt ska gälla för bullernivån vid en bostadsbyggnads fasad, dels det särskilda riktvärde som ska gälla för en bostad om högst . I det första fallet har regeringen sänkt den godtagbara ljudnivån vid byggnadens fasad med i förhållande till det remitterade förslaget. Även när det gäller de särskilda bestämmelserna som är avsedda för små lägenheter har den godtagbara ljudnivån sänkts med . I detta fall har regeringen även valt att låta bestämmelserna gälla för alla bostäder om högst i stället för bostadsbyggnader avsedda för studenter enligt det remitterade förslaget. Utskottet anser att det som framkommit under remissbehandlingen av ärendet inte ger tillräckliga skäl att ändra de aktuella riktvärdena på det sätt som regeringen beslutat i förordningen. De synpunkter som framförts av flera tunga remissinstanser talar för att de riktvärden som finns i det remitterade förslaget i huvudsak bör komma till uttryck i förordningen. Kritiken mot det remitterade förslaget utgår framför allt från farhågor för hälsoeffekterna av buller. Det är därför viktigt att understryka att riktvärdena endast gäller ljudnivåer utomhus och att befintliga regler med högt ställda krav på en bra ljudmiljö inomhus givetvis ska ligga fast. Utskottet anser således att huvudregeln bör vara att buller från spårtrafik och vägar inte bör överskrida ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad. Det överensstämmer med vad som föreslagits i det remitterade förslaget till förordning. När det sedan gäller den särskilda bestämmelsen om en högre bullernivå som i det remitterade förslaget avsåg bostadsbyggnad som är avsedd för studenter har det vid remissbehandlingen framförts vissa synpunkter på lämpligheten att i förordningen använda denna avgränsning av byggnadstyp. Några remissinstanser har framhållit att byggnadens framtida användning inte kan garanteras genom en planbestämmelse eller ett bygglov. Utskottet gör emellertid bedömningen att den rådande bristen på studentbostäder gör det mindre troligt att bostadsbyggnader avsedda för studenter i någon nämnvärd omfattning kommer att användas för andra ändamål . Inte heller i den situationen att en viss omvandling av studentbostäder till andra boendeformer verkligen kommer till stånd anser utskottet att detta kan leda till sådana problem att den förordade särregleringen för studentbostäder bör undvikas. Enligt utskottets bedömning bör alltså en särregel med en högre ljudnivå för bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet eller högskola kunna användas i förordningen. Regeringen bör emellertid noga följa tillämpningen av förordningen och vid behov ta nödvändiga initiativ. Det kan exempelvis finnas behov att överväga om den förordade bestämmelsen även bör föranleda en komplettering av de bestämmelser om en samordnad prövning av buller enligt och som beslutade och som trädde i kraft (prop. 2013/14:128, bet. 2013/14:CU33, rskr. 2013/14:381). En ändrad användning av en bostadsbyggnad som ursprungligen var avsedd för studenter vid universitet eller högskola bör inte föranleda ändrade krav i fråga om ljudnivån vid byggnadens fasad. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att genom ett tillkännagivande ställer sig bakom en uppmaning till regeringen att besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader som är avsedd att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar. Utskottet anser att ändringen bör ha följande innebörd. Huvudregeln om ett riktvärde för buller från spårtrafik och vägar ska ändras från till ekvivalent ljudnivån vid en bostadsbyggnads fasad. Den särskilda regel som avser en bostad om högst kan då utgå. Det ska däremot införas en särskild regel för en bostadsbyggnad som är avsedd för studenter vid universitet och högskola enligt vad utskottet anfört. För en sådan bostadsbyggnad ska riktvärdet anges till ekvivalent ljudnivå vid bostadsbyggnadens fasad. Regeringen bör noga följa tillämpningen av den nya förordningen och överväga eventuella behov av en ytterligare komplettering av regleringen av omgivningsbuller som möjliggör ett byggande utifrån de riktvärden som anges i förordningen. De av utskottet förordade ändringarna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader kommer generellt sett att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Den föreslagna särregeln för studentbostäder kommer att möjliggöra byggande i attraktiva lägen där nu gällande bestämmelser lägger hinder i vägen. behandlade utskottet på nytt motioner om riktvärden för trafikbuller. Utskottet föreslog på nytt ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen omgående bör besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt det tillkännagivande som gjorde . Utskottet anförde bl.a. följande (bet. 2016/17:CU1): tillkännagivande innebar att regeringen borde besluta om vissa ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna syftade till att underlätta byggande i närheten av spårtrafik och vägar och utskottet ansåg att ändringarna generellt sett skulle komma att underlätta bostadsbyggande på orter där det råder stor bostadsbrist. Det har gått tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet anser att det är mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har ändrat förordningen på det sätt som framgår av tillkännagivande. Regeringens saktfärdighet har inneburit att byggbar mark inte kunnat tas i anspråk för bostadsbyggande och att byggprojekt har försenats eller fått en annan utformning är byggherrens förstahandsval. Detta är naturligtvis mycket olyckligt med hänsyn till den akuta brist på bostäder som råder. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen omgående bör besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt tillkännagivande . Vad utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionen. har haft regeringens uppdrag att redovisa konsekvenserna av att ändra förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader i enlighet med det förslag som remissbehandlades . Uppdraget redovisades i promemorian Förändring av förordning (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader (dnr 4873/2016). konstaterar att de ändringar i lagstiftningen som har genomförts och det förhållandet att riktvärden för trafikbuller vid bostadsbyggnader regleras i en förordning har inneburit en väsentligt minskad osäkerhet om vad som gäller i fråga om omgivningsbuller vid planering och byggande av bostäder.