bet · H401KU15 · 2017-04-24 00:00:00 — betänkande 2016/17:KU15 Offentlighet, sekretess och integritet Utskottet föreslår ett tillkännagivande om en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur, så att hälso- och sjukvårdspersonal och får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda kontrollmyndigheten. Utskottet föreslår också ett tillkännagivande om informationsteknik och demokrati med innebörden att regeringen bör vidta åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rör frågor om avtal för handel på internet, stärkt integritetsskydd för e-tjänster, kvalitetsverktyg för webbplatser och Datainspektionens uppdrag, kontantbetalning av trängselskatt, uppgifter om enskildas resor, RFID-teknik, tillgången till uppgifter ur offentliga register, införande av en integritetsbalk, tilläggsdirektiv till utredningen om dataskyddsförordningen, en sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm, offentlighet i skolor med enskild huvudman, en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, digitalisering inom offentlig förvaltning, sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet, översyn av offentlighets- och sekretesslagen i samband med en översyn av socialtjänstlagen samt stärkt tillsyn på integritetsområdet. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om handel med personuppgifter, missbruk av offentlighetsprincipen, forskares tillgång till sekretessbelagda uppgifter, tystnadsplikt för tolkar och publicering av bilder för brottsbekämpning. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, V, L, KD). Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Personlig integritet och kvalitetsverktyg för webbplatser........................... Sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur.................................. Sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm ........................................ Offentlighet i skolor med enskild huvudman ............................................. Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd...................... Digitalisering inom offentlig förvaltning samt informationsteknik Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet ...................... Översyn av offentlighets- och sekretesslagen i samband med översyn av socialtjänstlagen ....................................................................... Stärkt tillsyn på integritetsområdet ............................................................. Motioner som bereds förenklat................................................................... Personlig integritet, punkt 1 (SD) ......................................................... Personlig integritet, punkt 1 (L)............................................................ Kvalitetsverktyg för webbplatser, punkt 2 (SD, KD) ........................... Sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur, punkt 3 (V) ....... Sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm, punkt 4 (SD) ............ Offentlighet i skolor med enskild huvudman, punkt 5 (SD) ................. Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, punkt 6 (SD, V) .............................................................................................. Digitalisering inom offentlig förvaltning, punkt 7 (M)......................... Informationsteknik och demokrati, punkt 8 (V) ................................... Stärkt tillsyn på integritetsområdet, punkt 11 (L) ................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:395 av och (båda FP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:511 av m.fl. (FP), 2015/16:517 av (FP), 2015/16:2066 av och (båda SD), 2015/16:2644 av och (båda M), 2015/16:2781 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:3049 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2016/17:657 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1529 av (M), 2016/17:3053 av (C) och 2016/17:3156 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) 2015/16:2684 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:2857 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (SD, KD) 3.Sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur ställer sig bakom det som utskottet anför om en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:543 av och (båda FP) yrkande 5 och 2016/17:2289 av (M). Reservation 4 (V) 4.Sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm 2015/16:2827 av och (båda SD) yrkande 16 och 2016/17:2284 av och (båda SD) yrkande 16. Reservation 5 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 5.Offentlighet i skolor med enskild huvudman avslår motionerna 2015/16:1286 av (SD), 2015/16:1686 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:2519 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 6 (SD) 6.Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd 2015/16:378 av m.fl. (V) yrkande 15 och 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 13. Reservation 7 (SD, V) 7.Digitalisering inom offentlig förvaltning 2015/16:229 av (M) yrkande 3, 2015/16:734 av (M) yrkande 3, 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2016/17:682 av (M) yrkande 3. Reservation 8 (M) ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2496 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 5. Reservation 9 (V) 9.Sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet avslår motionerna 2015/16:763 av (M), 2016/17:1458 av (M) och 2016/17:2240 av (M). 10.Översyn av offentlighets- och sekretesslagen i samband med översyn av socialtjänstlagen avslår motion 2015/16:1868 av m.fl. (S). 11.Stärkt tillsyn på integritetsområdet 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 6 och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkandena 6 och 7. Reservation 10 (L) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 12.Motioner som bereds förenklat avslår motionerna 2015/16:2254 av (KD), 2015/16:2286 av (KD), 2015/16:2357 av (M), 2015/16:2467 av (M), 2015/16:2561 av Finn och (båda M), 2015/16:2723 av (M), 2016/17:676 av (M) och 2016/17:1664 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (S), (S), (SD), Nooshi Dadgostar (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 44 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Yrkandena gäller bl.a. avtal för handel på internet, stärkt integritetsskydd för e-tjänster, Datainspektionens uppdrag, kontantbetalning av trängselskatt, uppgifter om enskildas resor, RFID-teknik, tillgången till uppgifter ur offentliga register, införande av en integritetsbalk, tilläggsdirektiv till utredningen om dataskyddsförordningen, en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur, en sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm, offentlighet i skolor med enskild huvudman, en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd, digitalisering inom offentlig förvaltning, informationsteknik och demokrati, sekretess vid ansökan om tjänst inom offentlig verksamhet, översyn av offentlighets- och sekretesslagen i samband med en översyn av socialtjänstlagen samt stärkt tillsyn på integritetsområdet. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade (bet. 2014/15:KU15). Dessa motionsyrkanden behandlas nu i förenklad form. Det gäller motioner om handel med personuppgifter, missbruk av offentlighetsprincipen, forskares tillgång till sekretessbelagda uppgifter, tystnadsplikt för tolkar och publicering av bilder för brottsbekämpning. Tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ger varje medborgare rätt att i skrift och i radio, tv och liknande medier uttrycka sina tankar och åsikter och lämna uppgifter i vilket ämne som helst. Av 2 kap. 1 § TF följer att varje svensk medborgare ska ha rätt att ta del av allmänna handlingar. Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligt 2 kap. 2 § TF begränsas endast om det krävs med hänsyn till vissa intressen, bl.a. skyddet för en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Varje inskränkning i rätten att ta del av allmänna handlingar ska enligt TF anges noga i en bestämmelse i en särskild lag eller, om det anses lämpligare i ett visst fall, i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Efter bemyndigande i en sådan bestämmelse får regeringen genom förordning meddela närmare föreskrifter om bestämmelsens tillämplighet. Den särskilda lag som avses är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Kompletterande bestämmelser finns i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641). Det allmänna ska enligt 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen (RF) verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och värna den enskildes privatliv och familjeliv. Var och en är vidare, genom den grundlagsändring som trädde i kraft , skyddad gentemot det allmänna mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden (2 kap. 6 § andra stycket RF). Begränsningar i detta skydd får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningarna får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett dem och heller inte sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Begränsningar får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning (2 kap. 21 § RF). Privatlivet kan också sägas ha ett grundlagsskydd genom förbudet mot åsiktsregistrering i 2 kap. 3 § RF. Enligt artikel 8 i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () har var och en rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. En inskränkning i dessa rättigheter får bara göras med stöd av lag och om det är nödvändigt med hänsyn till ändamål som är angivna i artikeln. har tillträtt , och den gäller också som lag i . Enligt 2 kap. 19 § RF får en lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med åtaganden på grund av . I Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/C 83/02) bekräftas de rättigheter som har sin grund i medlemsstaternas gemensamma författningstraditioner och internationella förpliktelser, , unionens och sociala stadgor samt rättspraxis vid Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Artikel 8 i stadgan reglerar skydd av personuppgifter. Enligt artikeln har var och en rätt till skydd av de personuppgifter som rör honom eller henne. Sådana uppgifter ska behandlas lagenligt för bestämda ändamål och på grundval av den berörda personens samtycke eller någon annan legitim och lagenlig grund. Var och en har rätt att få tillgång till insamlade uppgifter som rör honom eller henne och att få dem rättade. En oberoende myndighet ska kontrollera att reglerna efterlevs. Personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, bygger på gemensamma EU-regler i det s.k. dataskyddsdirektivet . Bestämmelserna i ska skydda människor mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter (1 §). Med behandling av personuppgifter avses varje åtgärd eller serie av åtgärder som vidtas i fråga om personuppgifter, oavsett om det sker på automatisk väg eller inte (3 §). Som exempel räknas följande åtgärder upp: insamling, registrering, organisering, lagring, bearbetning eller ändring, återvinning, inhämtande, användning, utlämnande genom översändande, spridning eller annat tillhandahållande av uppgifter, sammanställning eller samkörning, blockering, utplåning eller förstöring. PUL innehåller vissa grundläggande krav på behandlingen av personupp- Huvudregeln är att behandling av personuppgifter bara är tillåten om den registrerade har lämnat sitt samtycke till behandlingen (10 §). personuppgiftsansvarig ska se till att personuppgifterna behandlas bara om det är lagligt och att de alltid behandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed (9 §). Personuppgifter får vidare samlas in bara för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. De personuppgifter som behandlas ska vara riktiga, aktuella, adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen med Uppgifterna får inte heller vara fler än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen. Ändamålen med en behandling av personuppgifter måste alltså bestämmas redan när uppgifterna samlas in. Det eller de ändamål som anges får inte vara alltför allmänt hållna. s.k. finalitetsprincipen får uppgifterna efter att de samlats in inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det ändamål för vilket uppgifterna Det innebär bl.a. att möjligheterna till s.k. samkörning av register Vidare följer en skyldighet för den personuppgiftsansvarige att som uppgifterna behandlas hålla reda på för vilka ändamål varje personuppgift har samlats in. Personuppgifter får inte sparas längre än nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de behandlas. PUL kompletteras av s.k. registerförfattningar, som kan innehålla särregler- ingar, undantag och preciseringar. Exempel på sådan lagstiftning är polis- datalagen (2010:361) och patientdatalagen (2008:355). Skyddet för den personliga integriteten i samband med behandling av personuppgifter inom EU regleras i och rådets direktiv 95/46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). En ny allmän dataskyddsförordning1, som gäller för behandling av personuppgifter generellt, och ett nytt direktiv om skydd för personuppgifter på det brottsbekämpande området2 har antagits av Syftet med det nya regelverket är att modernisera och ersätta reglerna i dataskyddsdirektivet och få till stånd en mer enhetlig tillämpning inom EU. innehåller många bestämmelser som är hämtade från dataskyddsdirektivet men även flera ändringar och nyheter t.ex. rätten att bli glömd, dataportabilitet, skyldighet att anmäla personuppgiftsincident och skyldighet för den personuppgiftsansvarige att göra en konsekvensbedömning när det gäller dataskydd innan en riskfylld behandling påbörjas. förordningen en skyldighet för dataskyddsmyndigheterna inom EU att samarbeta med varandra. Vid fall av s.k. gränsöverskridande behandlingar ska 1 och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 2 och rådets direktiv (EU) 2016/680 av om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF. dessutom Europeiska dataskyddsstyrelsen kunna ta beslut som är bindande för de nationella dataskyddsmyndigheterna. Förordningen ska börja tillämpas . Den kommer då att ersätta dataskyddsdirektivet och PUL. Det nya direktivet ska vara implementerat . lämnade förslag till en ny förordning om integritet och elektronisk kommunikation som ska gälla för tele- och internetoperatörer.3 Kommissionen har lämnat förslag till en ny förordning som reglerar EU-institutionernas behandling av personuppgifter.4 Det finns i svensk rätt inte något särskilt straffrättsligt skydd mot integritetskränkningar. (BrB) innehåller emellertid ett flertal generella straffbestämmelser som syftar till att skydda den personliga integriteten. Detta gäller bl.a. bestämmelserna i 4 kap. BrB om brott mot frihet och frid, såsom hemfridsbrott, olaga intrång och brytande av post- eller telehemlighet, samt bestämmelserna i 5 kap. BrB om förtal och förolämpning. trädde en lagändring i kraft som innebär att den som olovligen med tekniskt hjälpmedel i hemlighet tar upp bild av någon som befinner sig inomhus i en bostad eller på en toalett, i ett omklädningsrum eller ett annat liknande utrymme kan dömas för kränkande fotografering. Ansvar ska inte utdömas om gärningen med hänsyn till syftet och övriga omständigheter är försvarligt. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att exempel på försvarlig fotografering kan vara fotografering som ett led i nyhetsförmedling, t.ex. för publicering i ett grundlagsskyddat medium, eller fotografering i syfte att dokumentera bevisning om ett brott (prop. 2012/13:69 s. 30 f.). Det är inte ett brott om bildupptagningen sker som ett led i en myndighets verksamhet (4 kap. 6 a § BrB). gäller också kameraövervakningslagen (2013:460), som då ersatte den tidigare lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Lagen ska tillgodose behovet av kameraövervakning för berättigade ändamål som enskilda skyddas mot otillbörliga intrång i den personliga integriteten (1 §). Kameraövervakning ska bedrivas lagligt, enligt god sed och med tillbörlig hänsyn till enskildas personliga integritet (7 §). Tillstånd till kameraövervakning av en plats dit allmänheten har tillträde ska ges om intresset av en sådan övervakning väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli övervakad. Vid bedömningen av intresset av kameraövervakning ska det särskilt beaktas om övervakningen behövs för att förebygga, avslöja eller utreda brott, förhindra olyckor eller andra därmed jämförliga ändamål. Vid bedömningen av den enskildes intresse av att inte bli övervakad ska det särskilt beaktas hur övervakningen ska utföras, om teknik som främjar skyddet av den enskildes personliga integritet används och vilket område som ska övervakas 3 KOM(2017) 10 Förslag till och rådets förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation och om upphävande av direktiv /58/EG (förordning om integritet och elektronisk kommunikation). 4 COM(2017) 8 final Förslag till och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut /2002/EG. (9 §). Tillståndsfrågan prövas av i det län där övervakningen ska ske (16 §). Kameraövervakning av en plats dit allmänheten inte har tillträde får bedri- vas om den som ska övervakas har samtyckt till övervakningen (22 §). som bedriver övervakningen ska se till att övervakningen sker endast för sär- skilda och berättigade ändamål, att ändamålen med övervakningen dokumen- teras och att övervakningen inte sker i större omfattning än vad som behövs för att tillgodose ändamålen med övervakningen (24 §). kameraövervakning ska lämnas genom tydlig skyltning eller på något annat Om ljud kan avlyssnas eller tas upp vid övervakningen ska en särskild upplysning lämnas om detta (25 §). Den parlamentariskt sammansatta (Ju 2014:09, dir. 2014:65) har i uppdrag att utifrån ett individperspektiv kartlägga och analysera sådana faktiska och potentiella risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet, samt inom ramen för detta arbete följa upp effekterna i lagstiftningsarbetet av den nämnda förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten som genomfördes . Dessutom ska kommittén med beaktande av samhälls- och teknikutvecklingen i stort, och mot bakgrund av slutsatserna av kartläggnings- och analysuppdraget, följa upp betänkandet Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3) när det gäller behovet av att inrätta ett integritetsskyddsråd. Den ska särskilt överväga om de uppgifter som ett sådant råd i så fall bör ges lämpligen kan fullgöras av en befintlig myndighet, samt föreslå nödvändiga författningsändringar. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:12) beslutade regeringen om förlängd utredningstid. Utredningen skulle därmed redovisa ett delbetänkande som skulle omfatta dels kartläggningen och analysen av riskerna för integritetsintrång, dels behovet av att inrätta ett integritetsskyddsråd. överlämnade kommittén till regeringen delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? – En kartläggning av (SOU 2016:41). Kommittén lämnar förslag bl.a. om att Datainspektionens uppdrag att följa och beskriva utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör personlig integritet och ny teknik ska utvidgas till att även omfatta de legala förutsättningarna för integritetsskyddet och att myndigheten ska lämna en redovisning om utvecklingen inom området till regeringen. Kommittén föreslår även att regeringen i en årlig skrivelse till ska informera om utvecklingen och det aktuella tillståndet när det gäller frågor som rör personlig integritet, informationsteknik och de legala förutsättningarna för integritetsskyddet. I delbetänkandet presenteras också ett stort antal områden och företeelser som kan innebära en risk för den personliga integriteten. Företeelserna har delats in i olika kategorier beroende på vilken risk de utgör för den personliga integriteten. Bland det som bedöms ha en påtaglig risk för den personliga integriteten finns bl.a. kameraövervakning och olika former av e-förvaltning inom och mellan myndigheter samt vidareanvändning av offentlig information. Även polisens spaningsmetoder och den signalspaning som bedrivs av försvarsunderrättelseverksamhet och militär säkerhetstjänst bedöms innebära en påtaglig risk för den personliga integriteten. Det som är förknippat med den högsta risken för den personliga integriteten handlar oftast om den stora insamling och hantering av uppgifter om enskilda som stora delar av befolkningen genomgår. Bland dessa finns arbetsgivares möjligheter till övervakning av anställda och informationshanteringen inom hälso- och sjukvård, inte minst frågor om rätt behörighet och åtkomstkontroller. Även den omfattande kartläggning av enskilda som görs när de använder diverse appar eller sociala medier utgör en hög risk för den personliga integriteten som kommittén är medveten om de stora fördelar som digitala tjänster medför för den enskilde. Kommittén anser att det inte bör inrättas något integritetsskyddsråd med huvuduppgift att verka för en säkrare avvägning av motstående intressen i lagstiftningen. Kommittén konstaterar att Datainspektionen har ett övergripande ansvar för skyddet av personuppgifter, vilket bl.a. innebär att myndigheten regelmässigt är remissinstans (både när det gäller formella remisser och delningar från departementen) och ofta finns representerad i utredningar som gäller sådana frågor. Det finns enligt kommittén dessutom ett flertal andra myndigheter och organisationer, såsom Justitiekanslern, ombudsmän, för samhällsskydd och beredskap, , samt , som också granskar förslag till ny lagstiftning ur ett integritetsskyddsperspektiv. Detta bidrar enligt kommittén till att integritetsskyddsperspektivet lyfts fram i lagstiftningsarbetet och att bristfälliga avvägningar uppmärksammas. Delbetänkandet har remissbehandlats. arbetar med att ta fram ett slutbetänkande som ska redovisas . Ett samlat ansvar för tillsyn över den personliga integriteten