bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Medborgarlöftena ska utgå ifrån lokala problembilder och omfattar bl.a. åtgärder mot olaglig försäljning av alkohol, ungdomsbrottslighet, narkotika samt ökad trafiksäkerhet, trygghet och polisiär närvaro. Brå har en viktig roll i att stödja och utveckla det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet. Brå har bl.a. tagit fram en webbaserad basutbildning, som syftar till att höja kompetensnivån hos kommuner, polisen och andra brottsförebyggande aktörer när det gäller kunskap om lokalt brottsförebyggande arbete. Myndigheten har även påbörjat ett arbete för att utveckla spetskunskap om nya konkreta brottsförebyggande arbetssätt när det gäller socialt utsatta områden, situationell brottsprevention och it-relaterad brottslighet. bedriver brottsförebyggande arbete som avser ekonomisk brottslighet. Myndighetens kunskapsbaserade arbetssätt och aktiva samverkan med andra relevanta aktörer för en effektiv resursanvändning och har bidragit till att öka kunskapen hos olika aktörer om hur ekonomisk brottslighet kan förebyggas. Utifrån regeringens plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott utvecklar det brottsförebyggande arbetet gällande brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna och den fria åsiktsbildningen. Detta görs bl.a. genom en utökad kontakt och dialog med utsatta grupper. En nationell kontaktpunkt och särskilda demokrati- och hatbrottsgrupper har inrättats. har inom ramen för handlingsplanen tagit fram nya riktlinjer för att skapa en enhetlig handläggning av hatbrott. För att motverka den stora ökningen av bedrägeribrott har nationella brottsförebyggande strategier mot denna typ av brott beslutats av . Myndigheten har också vidtagit en rad åtgärder för att förmå allmänheten och andra samhällsaktörer att bli bättre på att skydda sig mot bedrägerier. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning (s. 40). Statliga arbetsgivare ska bl.a. sträva efter att öka andelen kvinnor på ledande befattningar, öka andelen anställda med utländsk bakgrund på alla nivåer och säkerställa en god arbetsmiljö. Rättsväsendets myndigheter arbetar fortlöpande med dessa frågor och bedriver ett kompetensutvecklings- och kompetensförsörjningsarbete. För att behålla och öka kompetensen hos de anställda inom rättsväsendet har myndigheterna genomfört ett flertal utbildningar . Ett exempel är att och tillsammans har utbildat personalen i ämnen som brott mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna. Myndigheterna har också genomfört olika chefsutvecklings- och chefsförsörjningsinsatser för att stärka ledarskapet och möta kommande behov av chefer. Rättsväsendets myndigheter lägger mycket fokus på jämställdhetsaspekter vid rekrytering för att uppnå en mer jämn könsfördelning. Andelen kvinnor på ledande befattningar har också ökat , och i flera av rättsväsendets myndigheter är det en högre andel kvinnor än män som har chefspositioner. Flertalet av rättsväsendets myndigheter arbetar aktivt med mångfalds- och integrationsfrågor, för att öka den etniska mångfalden och bredda kompetensen inom myndigheterna. var i den nya (s. 43). Även om ombildningen av polisen gick in i ett avslutande skede har omorganisationen också detta år haft en negativ inverkan på resultatet. Som nämnts har situationen varit ansträngd även på andra sätt, inte minst har ökningen av dödligt våld med skjutvapen i storstadsregionerna tagit stora utredningsresurser i anspråk. Dessa brott är svåruppklarade och ställer även höga krav på brottsförebyggande och trygghetsskapande insatser. Regeringen bedömer att detta har fått negativa konsekvenser för övrig polisverksamhet och har bidragit till försämrade resultat i delar av den brottsutredande verksamheten. Kapaciteten inom rättsväsendet att hantera it-relaterade brott behöver öka. och har därför i uppdrag att redovisa vilka åtgärder de har vidtagit för att säkerställa att det finns tillräcklig kompetens och beredskap vid myndigheterna för att utreda it-relaterade brott. Det är oacceptabelt att ett stort antal personer, däribland många kvinnor och barn, blir utsatta för brott (s. 49). Det kan handla om sexuellt våld, misshandel eller olika former av utnyttjande, oftast med män som gärningspersoner. Regeringen vidtar ett brett spektrum av åtgärder för att förebygga och beivra sådana handlingar. Det är bl.a. tydligt i regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterade brott. Ambitionen är att i högre grad lägga fokus på mäns ansvar och delaktighet, liksom på maskulinitetsnormer. Inom rättsväsendet är det centralt att myndigheterna utvecklar sina arbetsmetoder. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Det straffrättsliga skyddet behöver i vissa avseenden utvecklas. Ett antal utredningar har lämnat förslag för att stärka det straffrättsliga skyddet mot olika former av utnyttjande (s. 50). Det gäller bl.a. förstärkt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer samt mot köp av sexuell tjänst och köp av sexuell handling av barn. kommer att få förstärkta resurser för att ta fram informations- och utbildningsinsatser på sexualbrottsområdet. En utredare har i uppdrag att se över hur skyddet mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv kan stärkas. Arbetet omfattar även hbtq-personers utsatthet, och regeringen avser att lämna en proposition till som behandlar förslagen i betänkandet Ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner m.m. Av budgetpropositionen framgår att vissa av uppgifter inom djurområdet flyttas till länsstyrelserna i syfte att renodla myndighetens verksamhet (s. 56). I den proposition om renodling av polisens verksamhet som regeringen lämnade anförs bl.a. att detta bör kunna leda till en ökad kvalitet och effektivitet på djurskyddsområdet (prop. 2016/17:224 s. 21). Den som har drabbats av brott ska få adekvat information och ett gott bemötande från rättsväsendets myndigheter (prop. 2017/18:1 s. 35 f.). Rättsväsendet ska tillsammans med övriga aktörer i samhället ge stöd åt de som drabbas av brott. Många anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på olika sätt i kontakt med personer som har drabbats av brott. Myndigheterna och deras personal behöver därför kunna bemöta brottsdrabbade på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och vid behov hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer, t.ex. med den kommunala eller det civila samhällets organisationer. Inte minst är det viktigt att polisen informerar om brottsutsattas möjlighet att få stöd och hjälp från bl.a. brottsofferstödjande organisationer. har många initiativ tagits inom såväl rättsväsendet som andra politikområden för att vidareutveckla och förbättra stödet till brottsdrabbade. Organisationer som bedriver brottsofferstödjande arbete, såsom kvinno- och brottsofferjourerna, har fått kraftigt stärkta resurser. I samband med att ombildades till en myndighet togs inom myndigheten ett helhetsgrepp om arbetet med brottsoffer och personsäkerhetsskydd. Detta utvecklingsarbete har fortgått , och beslutades riktlinjer för brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet. beslutade dessutom om ett metodstöd utifrån den fastställda brottsoffer- och personsäkerhetsprocessen. arbetar brett mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och fridskränkningsbrott. har myndigheten bl.a. genomfört en översyn av handboken i bemötandefrågor, som genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Inom ramen för myndighetens arbete med jämställdhetsintegrering har ett samarbete med Nationellt centrum för kvinnofrid inletts. Syftet är att utveckla en e-utbildning för att höja kompetensnivån om brottsutredningar om våld mot kvinnor och sexualbrott. Vidare har tagit fram en ämnessida om bemötande av personer med funktionsnedsättningar. Vid domstolarna har arbetet med bemötande av brottsoffer fortsatt i enlighet med den för Domstolar gemensamma handlingsplanen . har bl.a. till uppgift att vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor ingår även att initiera samverkan kring och sprida information om brottsofferfrågor. Myndigheten har särskilt satsat på utbildning och information om barns och ungas utsatthet med fokus på våld i nära relationer. NTU 2017 visar bl.a. att nästan tre fjärdedelar av de som var i kontakt med polisen med anledning av att de blivit utsatta för brott är nöjda med bemötandet (s. 36). Kvinnor är mer nöjda med bemötandet än män. Däremot är brottsutsatta mindre nöjda med den information de har fått från polisen. Sammantaget uppgav drygt hälften av respondenterna att de har positiv erfarenhet av polisen. Generellt sett uppger kvinnor oftare att de har positiva erfarenheter av polisen. Skillnaden mellan olika åldersgrupper är små, men äldre personer (65–) har en mer positiv erfarenhet av polisens arbete än övriga brottsutsatta. Erfarenheter av polisen skiljer sig något åt mellan olika grupper i befolkningen, t.ex. beroende på utbildningsbakgrund och boendeort, men resultaten varierar mellan åren och utan tydlig riktning. När det gäller personer som har varit i kontakt med en åklagare på grund av att de blivit utsatta för brott uppger drygt hälften att de har mycket eller ganska positiva erfarenheter av kontakten med åklagaren. Över tid kan en svag negativ trend noteras. Av de som har varit i kontakt med en domstol uppger två tredjedelar att de är nöjda med bemötandet i domstolen. Utvecklingen har varit relativt stabil . Vidare visar NTU 2017 att en övervägande majoritet av de som haft erfarenhet av målsägandebiträden är positiva, en ökning jämfört med föregående år. Eftersom underlaget av personer i NTU som har erfarenhet av domstol och åklagare är begränsat bör dessa resultat tolkas med viss försiktighet. Resultatet ger dock en indikation om utvecklingen. Ett antal motioner lyfter fram åtgärder för att öka kompetensen på olika områden inom rättsväsendets myndigheter. Därtill lyfts frågor om att myndigheterna och deras företrädare bättre ska kunna bemöta och lämna information till brottsutsatta eller andra personer som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna. I motion 2017/18:753 av (S) anförs att behoven av grundläggande kurser i teckenspråk för poliser och ambulanspersonal bör ses över. It-kompetens och brottslighet på internet m.fl. (M, C, L, KD) anför i motion 2017/18:3190 yrkande 3 att en samlad strategi behöver tas fram för att höja kunskapen om den it-relaterade brottsligheten i hela rättsväsendet. I motion 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 begärs att it-kunskaperna i rättsväsendet på alla nivåer ska stärkas. m.fl. (V) föreslår i motion 2017/18:1145 yrkande 2 att regeringen ska tillsätta en utredning som identifierar vilka nationella utvecklingsbehov som finns på it-området samt föreslå strategiska åtgärder för att utveckla och säkerställa kompetensförsörjningen inom verksamheten. I samma motion yrkande 3 begärs att regeringen ska ge i uppdrag att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterade brott samt se över strukturen för brottssamordning och samverkan mellan polisregionerna. Polisers kunskaper i beteendevetenskap och psykiatri Finn och (båda M) begär i motion 2017/18:1766 att möjligheterna att förbättra kunskapsnivån för poliser i fråga om beteendevetenskap och psykiatri ska ses över. En nationell djurskyddspolis och dess arbete I motion 2017/18:2078 av (SD) yrkande 2 begärs att det ska inrättas en nationell djurskyddspolis. Likalydande yrkanden framförs även i motionerna 2017/18:2352 av och (båda SD), 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 5 samt 2017/18:347 av och (SD, -) yrkande 2. Enligt motionärerna kräver arbetet med djurskydd en specialkompetens som inte alltid finns i den ordinarie polisorganisationen. (SD) anför i motion 2017/18:2078 yrkande 3 att djurskyddspolisen ska samordnas centralt för att effektivisera arbetet och ansvara för vidare utbildning inom djurskyddsområdet. Spåra och förverka brottsvinster I motion 2017/18:2472 av Finn (M) föreslås att möjligheten att genomföra särskilda utbildningsinsatser inom polisen, med bl.a. yrkesgruppsintegrerande arbetsformer som förebild, ska ses över – detta för att öka antalet personer som har kompetens att genomföra de utredningar som krävs för att pengar som har genererats genom brott ska kunna spåras och säkras. Våld i nära relationer och sexualbrott I motion 2017/18:2840 av och (båda C) yrkande 2 anförs att polis, åklagare, domare och nämndemän ska genomgå utbildning om våld i nära relationer och sexualbrott. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 56 begärs att kunskapen om hatbrott och förmågan att beivra sådan brottslighet ska öka. m.fl. (L) anför i partimotion 2017/18:3578 yrkande 19 att rättsväsendets arbete mot hatbrott ska förbättras. m.fl. (V) föreslår i motion 2017/18:3881 yrkande 2 att regeringen ska vidta åtgärder för att stärka kompetensen inom polisen om hatbrottsmotivet, straffskärpningsregeln och registreringen av hatbrott vid polisanmälan. I samma motion yrkande 4 anförs att regeringen bör vidta åtgärder för att kvaliteten i de initiala utredningsåtgärderna vid hatbrott ska öka och att förmågan att säkerställa utredningsprocessen vid hatbrott förbättras inom . Dessutom begärs i yrkande 5 samma motion att regeringen tillsätter en utredning i syfte att hitta brister i förundersökningsarbetet och föreslå åtgärder för att fler misstänka hatbrott ska kunna identifieras och leda till åtal och fällande dom. m.fl. (M) anför i motion 2017/18:3215 yrkande 4 att rättsväsendets kunskaper om hatbrott kopplade till sexuell läggning och könsidentitet ska öka samt att rättsväsendets förmåga att beivra sådana brott ska förbättras. I motion 2017/18:3185 av (M) anförs att polisens och övriga rättsväsendets arbete mot hatbrott som riktas mot troende ska följas nogsamt. I motion 2017/18:3585 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att det är viktigt att barnrättsperspektivet alltid finns närvarande i arbetet mot människohandel och att rättsväsendets kunskap om människohandel med barn ska vara god. I motion 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 26 begärs att kunskapen om könsstympning inom rättsväsende, skola och sociala myndigheter ska öka. m.fl. (C) anför i partimotion 2017/18:3685 yrkande 38 att kunskapen hos polis, åklagare, domstolsväsende och målsägandebiträden om hedersrelaterad problematik och hedersrelaterade brott ska öka. I motion 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs att kunskapen inom rättsväsendet om hedersrelaterat våld och förtryck bör förbättras samt att specialiserade poliser och åklagare ska finnas för att stödja hanteringen av hedersbrott. I motion 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs att polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikarelaterad brottslighet ska förbättras. I samma motion yrkande 9 anförs att polisen ska utveckla sin förmåga att arbeta mot narkotikabrott även på internet. m.fl. (M) föreslår i motion 2017/18:3739 yrkande 20 att polisen ska få i uppdrag att upprätthålla nödvändig kompetens och resurser för att behålla den restriktiva narkotikapolitiken. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 21 föreslås att polisens samlade trafikövervakande arbete ska ses över för att tillgodose en god och säker trafikmiljö. I samma motion yrkande 22 anförs att polisen ska ha en fullgod kompetens för att kunna upprätthålla det trafikövervakande arbetet för tung trafik. Kompetensförsörjning och ledarskap inom polisen I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs mer kompetensutveckling inom polisen, bl.a. för att stärka det lokala ledarskapet. (M) anför i motion 2017/18:1156 yrkande 5 att polisen efter genomförd kvalitetsprövning ska kunna leva upp till en kontaktgaranti. m.fl. (M) anför i motion 2017/18:3739 yrkande 15 att det ska säkerställas att polisen har acceptabla svarstider när allmänheten söker kontakt med myndigheten. I motion 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs att polisen ska ge en tydlig återkoppling till målsäganden om ärendens hantering. Även i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 17 begärs att en noggrannare uppföljning och återkoppling till brottsoffer ska ske i ärenden efter brottsanmälan. I partimotion 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för detta. m.fl. (KD) begär i motion 2017/18:3849 yrkande 7 att ett kunskapslyft ska genomföras för de professioner som kommer i kontakt med unga brottsoffer. Rättsväsendets myndigheter har vidtagit en mängd åtgärder för att bl.a. höja kompetensen inom olika områden samt för att förbättra bemötandet av brottsoffer och andra som kommer i kontakt med myndigheterna. Av utbildningsplanen för polisprogrammet (A412.358/2016) framgår att polisutbildningen bl.a. ska ge studenten förutsättningar att möta personer med särskilda behov (s. 3). Vidare ska studenten för att få polisexamen visa förmåga att bl.a. kommunicera i skilda situationer utifrån olika individers och gruppers behov, liksom med respekt för människors olikheter verka för likabehandling och motverka diskriminering. För examen krävs även att studenten kan visa ett professionellt förhållningssätt mot de människor polisen möter i sin yrkesutövning med respekt för människors olikheter (s. 4). På finns informationsfilmer på teckenspråk. Filmerna ger vägledning om bl.a. hur en brottsanmälan görs, hur polisen kan kontaktas, trafikregler, utsatthet för ett antal specifika brottstyper liksom tillgängligt stöd vid utsatthet för ett brott m.m. Polisen och annan räddningspersonal har möjlighet att anlita teckenspråkstolkar i situationer där ett sådant behov finns. Enligt 5 kap. 6 § tredje stycket (RB) får rätten anlita en tolk om en part, ett vittne eller någon annan som ska höras inför rätten behöver tolk till följd av en hörselnedsättning eller talsvårigheter. Om en misstänkt eller en målsägande i ett brottmål behöver tolk till följd av en hörselnedsättning eller talsvårigheter ska en tolk anlitas vid sammanträden inför rätten. Om det är lämpligt får i sådana fall ett tekniskt hjälpmedel användas i stället för att tolk anlitas. Enligt 23 kap. 16 § RB tillämpas reglerna i 5 kap. 6 § RB även under förundersökningen. Vidare kan förvaltningslagen (1986:223) i vissa fall bli tillämplig. Enligt 8 § förvaltningslagen bör en myndighet vid behov anlita tolk när den har att göra med någon som inte behärskar svenska eller som är allvarligt hörsel- eller talskadad. Av 32 § förvaltningslagen följer att bestämmelsen i 8 § om tolk inte gäller t.ex. polisens brottsbekämpande verksamhet, då reglerna i 5 kap. RB ska tillämpas. It-kompetens och brottslighet på internet uppmanade i ett tillkännagivande 2014 regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottslighet på internet (bet. 2014/15:JuU1 punkt 39, rskr. 2014/15:77). Vidare ställde sig i ett tillkännagivande 2016 bakom att polisens tillgänglighet och närvaro på internet behöver öka (bet. 2015/16:JuU1 punkt 42, rskr. 2015/16:106). Av regeringens skrivelse 2016/17:75 (s. 17 f.) framgår följande när det gäller tillkännagivandet om rättsväsendets arbete med brottslighet på internet: I regleringsbrevet fick i uppdrag att kartlägga utvecklingen av it-relaterade inslag i de anmälda brotten. Myndigheten skulle även analysera kompetens och kapacitet vad gäller it-relaterad brottslighet och forensiska it-undersökningar i den brottsutredande verksamheten. I arbetet ingick att belysa brister och utvecklingsmöjligheter. Uppdraget redovisades (Brå 2016:17). har tidigare genomfört en granskning av polis och åklagares förmåga på detta område (RiR 2015:21). Granskningarna visar att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda denna typ av brottslighet. I regleringsbreven begär regeringen därför återrapportering från både och . Myndigheterna ska med utgångspunkt i nämnda granskningar redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Av redovisningen ska också framgå hur myndigheterna arbetar för att sprida och implementera kunskap om it-relaterad brottslighet inom den egna verksamheten. Redovisning sker i respektive myndighets årsredovisning . Punkten är slutbehandlad. Av samma skrivelse (s. 30 f.) framgår följande när det gäller tillkännagivandet om polisens närvaro på internet: Granskningar som (RiR 2015:21) och (Brå 2016:17) har gjort visar att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda it-relaterad brottslighet. I regleringsbreven begär regeringen därför återrapportering från både och . Myndigheterna ska med utgångspunkt i nämnda granskningar redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. Av redovisningen ska också framgå hur myndigheterna arbetar för att sprida och implementera kunskap om it-relaterad brottslighet inom den egna verksamheten. Redovisning sker i respektive myndighets årsredovisning . Punkten är slutbehandlad. När det gäller dessa båda tillkännagivanden anför att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att de ska kunna anses slutbehandlade (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkterna står därför åter som öppna (prop. 2017/18:1 utg.omr.4 s. 45). Regeringen kommer närmast att avvakta återrapporteringen från respektive . Av årsredovisning (s. 16) framgår att utvecklingen av polisiära arbetsmetoder numera bedrivs vid sju regionala utvecklingscentrum och vid Nationellt forensiskt centrum (NFC). Det innebär en förbättrad möjlighet till verksamhetsnära utveckling vad avser metoder och arbetssätt. Metodutveckling har genomförts bl.a. inom it-brottsområdet. I årsredovisning (s. 57) anför myndigheten att en ny fördjupningsutbildning om it-brottslighet har tagits fram och genomförts . Utbildningen syftar till att utveckla kompetensen inom i de mest komplicerade ärendena. Utbildningen har tagits fram i samråd med , som även har erbjudits några platser på utbildningen. Frågan om de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att bekämpa it-relaterad brottslighet behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 107 f.). Utskottet konstaterade att frågor om polisens och åklagares it-kompetens och om bristerna i de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att bekämpa it-relaterad brottslighet är uppmärksammade och att arbete pågår för att komma till rätta med dessa brister. Utskottet fann därför inte skäl att ställa sig bakom de tillkännagivanden som efterfrågades i motionerna. Polisers kunskap i beteendevetenskap och psykiatri Av den nuvarande utbildningsplanen för polisprogrammet (A412.358/2016) framgår bl.a. att en av de tre grundpelarna i polisprogrammets innehåll utgörs av ett tvärvetenskapligt angreppssätt, som innefattar vetenskapliga ämnen av relevans för yrket. Exempel på sådana vetenskapliga ämnen är vårdvetenskap, beteendevetenskap och socialt arbete (s. 5). Polisutbildningen ska vidare ge studenten förutsättningar att möta personer med särskilda behov (s. 3). För godkänd polisexamen krävs att studenten visar förmåga att bl.a. kommunicera i skilda situationer utifrån olika individers och gruppers behov, liksom med respekt för människors olikheter verka för likabehandling och motverka diskriminering. Det krävs också att studenten kan visa ett professionellt förhållningssätt mot de människor polisen möter i sin yrkesutövning med respekt för människors olikheter (s. 4). uppdrag har varit att föreslå hur den grundläggande utbildningen till polisman kan omformas till en ändamålsenlig högskoleutbildning. lämnade utredningen sitt förslag (SOU 2016:39) Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning.