bet · H401FiU34 · 2017-06-16 00:00:00 — Trots att världsekonomin genomgått en besvärlig tid är tillgångarna fortfarande större än avsättningarna, konstaterar regeringen i skrivelsen. I vissa fall kan besluta att subventionera hela eller delar av avgiften för en viss garanti. Då anvisar normalt anslag för att betala avgiften. utbetalades i statliga subventioner för garantiavgifter, exklusive de garantier som Sida svarar för. Det finns även några garantiåtaganden som vid infrianden helt eller delvis belastar anslag. Det gäller åtaganden i form av garantikapital, u-kreditgarantier och kapitaltäckningsgarantier. Statlig utlåning med kreditrisk Statliga lån, liksom statsbidrag och statliga garantier, ges till verksamheter som staten finner angelägna. Riksdag och regering beslutar om all statlig utlåning antingen genom särskilda beslut för ett enskilt lån eller genom lagar och förordningar om låneprogram, t.ex. studielån. Ett lån med kreditrisk innebär samma kreditrisk för staten som en kreditgaranti. Skillnaden är att finansieringen av lånet sköts av staten och finansieringen av garantier av en bank eller ett annat kreditinstitut. Merparten av statens utlåning finansieras direkt via upplåning genom . Statens utlåning till privatpersoner, företag, projekt och andra stater, dvs. lån med kreditrisk, uppgick till före nedskrivning (det värde som förväntas inflyta), vilket är en ökning med jämfört med . Den dominerande posten, , var studielånen från () på . Utlåning efter nedskrivning har haft en uppåtgående trend som framför allt förklaras av en ökning av CSN:s utlåning. Väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier Utfallen i garanti- och utlåningsverksamheten kan bli både bättre och sämre än det som beräknats, även om det samlade utfallet över en mycket antas röra sig mot det förväntade. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med EKN, CSN, Sida, och övriga berörda myndigheter göra en samlad riskanalys av statens garanti- och utlåningsportfölj (Fi2010/05311). Den senaste analysen redovisas i rapporten och utlåning – en riskanalys, som lämnades till regeringen (Fi2017/01288/BATOT). Sammantaget bedöms risken för stora förluster som låg, både för den ordinarie portföljen och för insättningsgarantin. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Regeringens nationella intygande när det gäller EU-medel omfattar EU-medel som hänförs till de fleråriga budgetramarna 2007–2013 och 2014–2020, även kallade programperioder. Den tidigare programperioden håller på att avslutas. Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning av medel mottagna från EU:s budget samt en redogörelse för hur dessa medel har fördelats på olika åtgärder. Med EU-medel avses de medel som förvaltas inom ramen för delad förvaltning mellan medlemsstaten och . Intygandet, som ingår som en del i årsredovisningen för staten, överlämnas till med kopia till och Europeiska revisionsrätten. Regeringens intygande syftar till att öka insyn i hur fullgör sitt förvaltningsansvar och hur tilldelade EU-medel används. medför intygandet krav på den interna styrningen och kontrollen hos de myndigheter som ansvarar för att förvalta medlen. Regeringens övergripande ambition är att säkerställa ett effektivt förvaltnings- och kontrollsystem för EU-medlen för att med rimlig säkerhet garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I avsnittet kommenterar regeringen den revisionsberättelse med avvikande mening som lämnat med anledning av revisionen av årsredovisning. Enligt regeringens bedömning är de enskilda felen inte väsentliga i den samlade finansiella redovisningen av EU-medel som regeringen lämnar i årsredovisningen för staten. Därför gör regeringen bedömningen att felen i årsredovisning inte väsentligt påverkar den finansiella redovisningen i detta avsnitt. Regeringen lämnar följande intygande: • Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. • Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. revisionsberättelse med anledning av Årsredovisning för staten 2016 I enlighet med lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för staten. Redogörelse /17:RR4 utgör redovisning av granskningen till och innehåller i enlighet med riksdagsordningen en revisionsberättelse över Årsredovisning för staten 2016. Enligt uppfattning har regeringen i alla väsentliga avseenden upprättat de finansiella delarna av Årsredovisning för staten 2016 (s. 167–255) i enlighet med 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen, och lämnat information utöver de finansiella delarna i enlighet med 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen, som är förenlig med årsredovisningens finansiella delar. uttalande omfattar inte kapitel 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande. Enligt innehåller kapitlet ett antal mycket komplexa parametrar och bygger delvis på uppskattningar och bedömningar. Enligt är information som till stor del bygger på uppskattningar och bedömningar behäftade med olika grader av osäkerhet och inte möjlig att verifiera med tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis. Utöver detta konstaterar att en stor del av indata erhålls från tredje part, t.ex. kommuner och landsting. anser att de revisionsbevis som erhållits är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för uttalanden. I yttrande 2016/17:NU7y redogör näringsutskottet för sin genomgång av Årsredovisning för staten 2016 för de utgiftsområden som faller inom utskottets beredningsområde, dvs. utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. har mot bakgrund av genomgången funnit skäl att yttra sig med anledning av att fått en modifierad revisionsberättelse från . konstaterar i yttrandet att har fått en modifierad revisionsberättelse av det allvarligaste slaget, ett uttalande med avvikande mening, och betonar allvaret i detta. har konstaterat att myndighetens årsredovisning innehåller väsentliga fel som är genomgripande och att årsredovisningen därför som helhet inte ger en rättvisande bild och inte heller är ett tillförlitligt beslutsunderlag. understryker vikten av att regeringen grundligt följer upp de uppgifter och felaktigheter som framkommit och därefter vidtar nödvändiga åtgärder. noterar bl.a. att regeringen avser att ta upp den modifierade revisionsberättelsen med inom ramen för den kommande årliga myndighetsdialogen och har inga synpunkter på det förfarandet. Vidare utgår näringsutskottet ifrån att regeringen i budgetpropositionen återkommer med en redovisning av eventuella vidtagna och planerade åtgärder. påminner om vikten av att myndigheternas årsredovisningar är rättvisande för att regeringen ska kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet gentemot enligt bestämmelserna i budgetlagen och hänvisar till att detta tidigare också anförts av finansutskottet (bet. 2008/09:FiU13). Förstärkt uppföljning och utvärdering av överskottsmålet ekonomiska vårproposition redovisar regeringen sina bedömningar med anledning av den parlamentariskt sammansatta förslag och bedömningar i betänkandet En översyn av överskottsmålet. I propositionen gör regeringen bedömningen att ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet bör användas för att i efterhand utvärdera om överskottsmålet har uppnåtts (prop. 2016/17:100 s. 84). Regeringen delar utredningens bedömning att uppföljningen och utvärderingen bör stärkas. konstaterar i sitt betänkande att den bakåtblickande indikatorn redovisas i årsredovisningen för staten (SOU 2016:67 s. 266). Ändringarna i det budgetpolitiska ramverket bör enligt regeringen tillämpas fr.o.m. , och i budgetpropositionen kommer regeringen att återkomma till med förslag om en ny nivå för överskottsmålet och införande av ett skuldankare. Riksrevisorernas årliga rapport publicerades . I den rapporten konstateras bl.a. att det är av central betydelse att myndigheternas årsredovisningar är rättvisande för att regeringen ska kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet gentemot . Detta ställer enligt riksrevisorerna krav på ett tydligt definierat regelverk för årsredovisningen för staten. Då budgetlagen inte ger tillräcklig normering bör enligt riksrevisorerna en översyn göras för att få ett mer tydligt och enhetligt regelverk för årsredovisningen för staten. Utskottet kommer att behandla den årliga rapporten . Årsredovisningen för staten utgör ett viktigt komplement till budgetpropositionen Utskottet har betonat att årsredovisningen för staten är ett viktigt komplement till budgetpropositionen och en möjlighet för att följa upp och kontrollera de beslut fattat om statens budget (se t.ex. bet. 2015/16:FiU28 och bet. 2016/17:FiU15). Utskottet har konstaterat att transparens och tydlighet är centralt för ett högt förtroende för finanspolitiken och därmed också för årsredovisningen för staten. Utskottet har också välkomnat regeringens ambition att inom ramen för budgetlagens bestämmelser förtydliga redovisningen och förbättra transparensen i årsredovisningen för staten. De planerade utgifterna minskades sammantaget med , vilket innebar en budgeteringsmarginal på . Regeringen bedömde detta som tillräckligt för att hantera osäkerheten i utgiftsutvecklingen. I utskottets betänkande med anledning av effektivitetsgranskning av Årsredovisning för staten 2015 (2016/17:FiU15 s. 10) konstaterades att tillvägagångssättet visserligen inte stred mot budgetlagen, men att det hade varit önskvärt med en redovisning av de avvägningar som låg bakom valet av åtgärder. Detta anförde utskottet också i förra årets betänkande ekonomiska vårproposition (2015/16:FiU20 s.70). Årsredovisningen för staten, som lämnas i form av en skrivelse till , är ett av de grundläggande ekonomisk-politiska dokumenten för att följa upp och kontrollera sina beslut om statens budget. Det är därför utskottet brukar understryka dess vikt som ett komplement till budgetpropositionen. I årsredovisningen för staten redovisar regeringen enligt 10 kap. 6 § budgetlagen (2011:203) bl.a. utfallet på budgetens inkomsttitlar, anslag och statens lånebehov samt hur man utnyttjat de bemyndiganden regeringen fått av om ekonomiska åtaganden och utlåning. När budgetpropositionen sedan överlämnas till innehåller den tillsammans med själva budgetförslaget enligt 10 kap. 3 § också en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Vid höstens budgetberedning får därmed möjlighet att granska resultaten i förhållande till de insatta resurserna och överväga regeringens budgetförslag mot bakgrund av detta. Utfallet för det föregående året har alltså en central roll både som underlag för granskning av utfallet i förhållande till besluten om statens budget och som underlag för granskning av resultaten av de insatta resurserna i förhållande till de av beslutade målen. Enligt utskottet har regeringen i Årsredovisning för staten förklarat väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och utfallet, vilket är i enlighet med budgetlagen 10 kap. 6 §. Utfallet på statens budget blev bättre än vad som beräknades i statens budget , och i årsredovisningen förklarar regeringen skillnaden såväl i termer av utfall på inkomsttitlar och anslag som i termer av reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar och volymantaganden. De redovisningar av utfall och förklaringar till väsentliga skillnader, när det gäller såväl utnyttjade bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och utlåning som medgivna överskridanden och indragningar, uppdelat på utgiftsområden är också väsentliga för att ska kunna följa upp sina ekonomiska beslut om statens budget. I Årsredovisning för staten 2016 redovisas resultatet av den årliga revisionen av de statliga myndigheternas årsredovisningar . Den årliga revisionen har resulterat i att fått en modifierad revisionsberättelse i form av att avstått från att uttala sig och att fått en modifierad revisionsberättelse i form av en avvikande mening, dvs. felen är så genomgripande att årsredovisning inte kan anses ge en rättvisande bild. När det gäller betonar näringsutskottet i sitt yttrande (yttr. 2016/17:NU7y) allvaret i att en myndighet får en modifierad revisionsberättelse med avvikande mening och understryker vikten av att regeringen grundligt följer upp de uppgifter och felaktigheter som framkommit och därefter vidtar nödvändiga åtgärder. håller med näringsutskottet när det gäller årsredovisning och förutsätter att regeringen både när det gäller och återkommer med en redogörelse av eventuella vidtagna och planerade åtgärder med anledning av revisionens resultat i budgetpropositionen . Utskottet påminner om att det är av central betydelse att myndigheternas årsredovisningar är rättvisande för att regeringen ska kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet gentemot enligt 10 kap. 1 § budgetlagen. Med det anförda föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse och redogörelse till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2016/17:101 Regeringens skrivelse 2016/17:101 Årsredovisning för staten 2016. Redogörelse /17:RR4 redogörelse för granskningen av Årsredovisningen för staten 2016. yttrande 2016/17:NU7y Goda nyheter är inga nyheter, och följdriktigt tar ingen till orda i debatten om statens årsredovisning . Jag har dock erfarenhet av EU-budgeten som EU-parlamentariker, och inte ett enda av de tio åren fick kommissionen en positiv revisionsförklaring vad gäller utgifterna och de underliggande betalningarna. Trots att jag inte sitter i finansutskottet tänkte jag ändå att man kan sprida lite hopp och glädje till svenska folket. Vi kan nämligen betona att hade en budget som gick bättre än planerat. Det är i storleksordningen två försvarsbudgetar bättre än planerat. Inkomsterna blev större än planerat, främst på grund av högre skatt på produktion och kapital - skatteintäkter, alltså. Utgifterna blev mindre än planerat för till exempel sjukpenning och bostadsbidrag. Utgifterna för migration blev 22 miljarder större än planerat - men ändå 3 miljarder mindre än budgeterat i tilläggsbudgeten. Den konsoliderade statsskulden minskade med 60 miljarder. I den takten skulle den vara utraderad . Det är annat än under min uppväxt, när en följetong i dagstidningarna var en spädbarnsunge med en skuldcheck på magen som ständigt växte. Inte ens i är dock allt frid och fröjd; har ju fått anmärkningar av välkända skäl, och har till och med fått underkänt genom att har anmält en avvikande mening på grund av allvarliga brister. Ironiskt nog gäller problemen där just EU-medel, men i detta fall ligger ansvaret helt på . Den största tillväxt som jag hoppas få se där är ordning på redovisningen. Statens resurser ökar. finns det hundratusentals i landet som inte kan ta semester och som inte har råd att hitta på spännande saker med barnen eller har möjlighet att hälsa på barnbarnen. De växande klyftorna är ett problem i hela västvärlden. De både hämmar ekonomisk effektivitet och stryper solidariteten. Jag tror att den största utmaningen blir att inte bränna ut människor i jakten på rikedom eller överlevnad samt att inte bränna ut planeten i en jakt på konsumtion, som inte ens längre skänker varaktig glädje. Glädjande nog har vi resurser för att lösa båda dessa problem. avslutar vi vårt riksdagsår - tillsammans vi ut ur kammaren går. Låt oss då hoppas att nya idéer knoppas när vi alla under solen grillas och våra tankar på sociala medier gillas. Då kommer vi styrkta tillbaka med en för och världen starkare röst. Då kan våra beslut satsa allt sitt krut på att resurserna räcker och vi medborgarnas behov täcker. Årsredovisning för staten 2016 Vi kan ersätta kortsiktig ekonomisk enfald med långsiktigt hållbar biologisk mångfald. Med rätt politik kan statens och andra rikas resurser räcka för att fattigdomen glödande plåga slutgiltigt släcka. Min talartid är nu till ända - andra får nu argumenten vända. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 9.)