bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — De transportpolitiska besluten kan ha stor påverkan på tätorten, på den lilla staden, på företaget eller den enskilda företagaren i både positiv och negativ bemärkelse. Utvecklingen av stad och land är viktig. Kommer gles- och landsbygden att vara med på resan in ? Mitt och Liberalernas svar är: Ja. Men det förutsätter politiska beslut som tar hänsyn till att förutsättningarna är olika. Det handlar om vägar och enskilda vägar. Det handlar om stora flygplatser och de regionala flygplatserna. Det handlar om järnvägen och de lågtrafikerade banorna. Det handlar om posten, övrig samhällsservice och bredband. Jag noterar att regeringen lämnade sin skrivelse om digitaliseringens möjligheter. Där är Liberalernas svar att den ska omfatta alla 2025. Vad skapar då digitalisering för möjligheter vad gäller kommunikationer? I går hade jag nöjet att ha besök på och lyssna på en person och hans analyser . Han började tala om internets möjligheter. För massor av år sedan fanns det tio hemsidor i världen, tio stycken globalt. Men se vad som har hänt! Utvecklingen går fort. I går talade han om de självkörande fordon som han själv har åkt med och testat. Han talade om drönare som levererar post, om framtidens fartyg och flygplan som vi bara sett början på och om självkörande farkoster. Han talade också om artificiell intelligens som skapar och ökar trafiksäkerhet så att fordon tar hänsyn till barn, cyklister, rådjur och trafikanter i övrigt. Han talade om de enorma möjligheter som öppnas när man kan kalla på en bil som tar en från A till B, fossilfri förstås. Då kan man bosätta sig var man vill och utveckla sitt företag där man vill. Det behövs fler som den besökaren som med en enorm nyfikenhet ser möjligheter i vad tekniken kan åstadkomma. talar vi om den nya tekniken. På spåren kan det vara maglev, hyperloop och mycket annat, men vi måste hänga med. Transportsektorn måste bidra till en hållbar utveckling. Vi reser alltmer, vilket i sig är positivt. Världen knyts samman. Det är inte resandet i sig som ska stoppas och hindras. Mobilitet är bra. Fokus måste vara på att minska utsläppen, premiera ny teknik och hitta de nya drivmedlen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vägtrafiken står för en stor del av utsläppen av växthusgaser, även om det har skett en förändring. Fler bilar måste bli klimatsmarta. Alla bilar måste bli det. Men bilen kommer att behövas. Det är det enda alternativet för en del av dem som bor på landsbygden och i glesbygd. Kollektivtrafiken måste göras lätt tillgänglig. måste rustas upp för att möta de nationella och regionala behoven. Liberalerna vill se en omläggning av reseavdraget som gör att det begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. Vi prioriterar kollektivtrafiken på landsbygden, och där inkluderas åtgärder för att höja säkerheten i anslutning till hållplatser och perronger. Vi vill se en framväxt av bilpooler, som kan bli en del av framtidens kollektivtrafik. Det handlar också om delningsekonomins möjligheter vad gäller konceptet taxi. Det gäller förstås också självkörande fordon. Vi ser självfallet också cyklandet och hyrcyklarna som en del av resan och nya flexibla biljettlösningar som gör det enkelt att vara resenär. Därför har vi föreslagit att man ska studera möjligheten att införa en nationell mobilitetsplan som skulle länka samman alla de olika trafikslagen genom en digital plattform. Man ska sätta resenären i centrum. Vi tycker att man ska värna vårt näringsliv. En stor fråga som finns kring våra infrastrukturlösningar handlar om industrier och hamnar. vägar är viktiga för att hela landet ska fungera, och många sträckor måste rustas upp. Infrastrukturen till våra hamnar måste fungera. Vi anslår en rad miljoner för att det ska bli möjligt. Ett typexempel är den region där vi finns - huvudstadsregionen. I går kunde man höra Mälardalskommunerna anföra vikten av att se kopplingen till sjöfarten och de inre vattenvägarna. Här finns också aktuella exempel vad gäller hamnarna i . Det är viktigt ur hållbarhetssynpunkt. Det handlar också om cykling. Vi liberaler vill prioritera cyklingen och avsätter därför mycket medel till olika typer av satsningar. Vi noterar att regeringen nu har föreslagit ett kunskapscenter, visserligen bara för , vilket vi tycker är intressant. Vi tycker dock att satsningen ska vara långsiktig, och därför föreslår vi fortfarande att det ska finnas ett nationellt kunskapscenter. Vi tycker att man ska förstärka cykelinfrastrukturen och avsätter medel för det. Vi tycker att man ska ha ett nationellt som är långsiktigt. Vi vill också satsa på barnen. Vi har noterat att det är allt färre barn som cyklar, och vi vill att man gör en satsning på att fler barn ska vilja och våga cykla. Dessa satsningar lägger vi under ett nationellt cykelkansli. Det behövs bättre infrastruktur, och vi tycker därmed att även en del av trängselavgifterna skulle kunna användas till att förbättra detta, för många av de korta resorna kan som sagt ske med cykel. Man kan ju också välja att gå. Därför blir vi aningen bekymrade i Liberalerna när vi noterar att när det gäller det tillkännagivande som gjordes för att se cyklingen som ett eget trafikslag anser regeringen nu att frågan är färdigbehandlad. Då är min fråga till regeringspartierna: Varför betraktar ni inte cyklingen som ett eget trafikslag? Vi i Liberalerna anser att detta är en viktig fråga, för det skulle höja statusen. Det skulle göra det enklare att följa upp de nyckeltal som finns och att skapa lagstiftning som gör att cykelstråken blir verklighet. Detta är en stor brist, och jag vill gärna ha ett svar på frågan . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vad gäller sjöfarten vill jag återkomma till de miljömässiga vinsterna av att flytta över godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. Vi är bekymrade över det som har skett på detta område. Det är bra att regeringen vill se över finansieringsmodell. inre vattenvägar är en viktig fråga. Vi är också bekymrade över slussarna i och deras framtid, för i praktiken kan ett icke-beslut bli ett nedläggningsbeslut för slussarna efter 2030. Allt vi vill göra och alla förslag vi lägger fram ska finansieras. Jag vill påminna om Liberalernas satsningar i det förra rambeslutet, där vi genom att öppna för alternativ finansiering, för infrastrukturavgifter och för OPS har en betydligt större ram än regeringen. Vår satsning var på 80 miljarder och regeringens på 54 miljarder. Vi måste börja se på nya lösningar, för de behov som finns i de olika trafikslagen är betydande såväl för tätorterna som för landsbygd och glesbygd. Det bostadsbyggande som planeras bygger till stora delar på att infrastruktursatsningarna hamnar på plats. Det finns brister i samordningen, och därför avsätter vi extra medel till för att öka samplaneringen. Det är viktigt att man samplanerar spår, vägar och bostäder parallellt. Vad gäller bredbandssatsningarna avsätter Liberalerna mer för att se till att landsbygd och glesbygd finns med i möjligheterna . Vi ser vad digitaliseringen betyder i utformningen av nya tjänster och möjligheter. Det handlar om möjligheten att driva ett företag, att bo ute i landet och att arbeta på distans. Därför är det så viktigt att alla kan vara med. Det är viktigt med reformerna inom posten för att se till att det är en fungerande basservice. Men hur kommer framtidens postservice att se ut? Vi tror att digitaliseringen är en oerhört viktig del i lösningen. Vi välkomnar satsningar på exempelvis . Medan Liberalerna möjligtvis gör en annan prioritering tycker vi att det är välkommet att man ser på möjligheten att knyta samman fastlandet och . Vi tror på skoterlederna som måste rustas upp i och andra delar av landet. Detta är också en transportfråga som signalerar att det är en möjlighet att nyttja också denna typ av infrastruktur. Som tidigare talare har varit inne på delar vi kritiken som gäller att de tillkännagivanden som rör luftfarten och strategin inte är tillgodosedda. Därmed tänkte jag övergå till att fundera lite grann . Jag tänker mycket på de barn som är födda . Jag tänker på en liten kille som heter , som är . Hur såg det ut ? Den första flygplansfabriken startade i , det första luftskeppet korsade 1919, det första transatlantiska samtalet via radio skedde 1915 och Volvos första serietillverkade bil kom 1927. Och elektrifierades , vilket blev startskottet för järnvägens fortsatta elektrifiering. Den värld vi lämnar efter oss hoppas jag ska vara bättre än den vi ärvde. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). Jag tänkte först beröra cyklingen. Det är en fråga som jag vet ligger varmt om hjärtat, och det gäller förstås också oss i . Det är det smartaste, energieffektivaste och hälsosammaste sättet att förflytta sig. Jag undrar varför staten ska reglera hur kommunerna ska göra för att göra det möjligt för fler invånare att cykla. idé är att vi här i i inte vet bäst när det gäller exakt vad som ska hända i , eller . Det får kommunpolitikerna och tjänstemännen där utforma tillsammans med invånarna. Förutsättningarna att cykla i , och är väldigt olika. Det är det som är finessen med stadsmiljöavtalen: Man väljer själv hur man vill göra, och så får man medfinansiering om det bedöms vara effektiva åtgärder. Ni föreslår att man stryker stadsmiljöavtalen och i stället lägger 20 miljoner eller något sådant på ett kansli här i . På vilket sätt kommer det att göra att det blir lättare att cykla för invånarna i , och , ? Det är en viktig fråga hur vi både ska finansiera och se till att regelverken möjliggör anläggandet av nya cykelstråk. Jag vill påminna om att vi hade en helt annan lösning från Liberalernas sida vad gäller infrastrukturplaneringen 2018-2029. Vi avsatte 1 miljard extra för att se till att det fanns en långsiktig finansiering. Stadsmiljöavtalen är en kortsiktig lösning. Det har varit en rad olika bekymmer med dem. Där noterar jag att eftersom regeringen valde att stuva om dem - för det fanns inga riktade åtgärder till cykling tidigare - blir det svårt att följa upp vad som händer med de medel som finns. Vi menar att vi ska satsa på infrastruktur för cyklingen och medel för detta, men cyklingen ska betraktas precis som alla andra vanliga trafikslag. Därför blir jag förvånad över att inte ens uppenbarligen längre stöder tanken på att cyklingen ska finansieras och utvecklas på samma villkor som övriga trafikslag. Min motfråga till blir: Varför inte ha samma tänk för cyklingen som för alla övriga trafikslag? Det skulle ju göra att det blev långsiktigt, tydligt, transparent och möjligt att följa upp. Jag noterade också i går på den sammankomst som var här i regionen att till och med regionala företrädare och kommunerna numera tycker att det vore mycket bättre att pengarna låg på statlig eller på regional nivå för långsiktighetens, transparensens och tydlighetens skull. Jag skulle gärna vilja höra varför inte tycker att cyklingen ska ha likvärdiga villkor som övriga trafikslag. Det är lite olika beroende på var jag ska cykla - om jag ska cykla i eller inne i en stad. Det är det som är finessen. Vi respekterar att kommunerna har rådighet över sin mark. Jag tror inte att det är någon bra idé att vare sig eller jag bestämmer hur det ska gå till i kommunerna. Idén med stadsmiljöavtal är att man själv väljer, tillsammans med kommuninvånarna, vad man vill göra, och så får man en statlig medfinansiering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Sedan ska vi förstås ha pengar till cykling mellan städerna i den nationella budgeten. Men jag skulle vilja veta om Liberalerna inte tycker att man ska ha kommunalt självstyre längre när det gäller markanvändningen. Regeringen utgår från att man fortsatt ska ha det. Jag har en fråga till, . Jag noterade med intresse att ni är öppna för alternativ finansiering, och då skulle jag vilja veta om det innebär att ni delar uppfattning om att man ska behöva vänta på höghastighetståg till 2064 eller 2095, som bedömer att man behöver göra om man inte kan öppna för en annan finansiering. Eller är ni beredda att instämma i vår uppfattning att vi inte kan vänta så länge på att det finns höghastighetståg som ett alternativ för resor? Det är en poäng att man använder tåget för såväl lokala som regionala och interregionala resor. Men ska det kunna uppfylla sin potential och minska klimatpåverkan kan man inte vänta så länge som man behöver göra med det budgetförslag som finns . Jag har tidigare uppfattat att ni var skeptiska till det, men jag välkomnar verkligen om ni har ändrat uppfattning. Jag noterar inledningsvis att inte vill svara på frågan om varför cyklingen inte ska betraktas som ett eget trafikslag. Vad gäller satsningen på höghastighetsbanor gör Liberalerna en annan bedömning. Vi menar att i och med att det inte finns en långsiktig finansiering är det inte en klok investering. Det stod i förslaget när det antogs i samband med infrastrukturpropositionen att höghastighetsbanorna ska byggas ut i den takt ekonomin tillåter. Om man inte kan resa från punkt a till punkt b är det inte en klok investering. Dessutom måste man prioritera de pengar som behövs till andra åtgärder. Jag noterar att inte har någon annan finansiering. Det kvarstår fortfarande många frågetecken kring hur detta ska finansieras. Vi menar att ska man anlägga ny infrastruktur ska man göra det där det behövs, men man ska också ha råd att ta hand om det som redan finns. Många insatser behöver göras ute i landet, och vi menar att det inte är ansvarsfullt att påbörja byggandet av höghastighetsbanor som saknar finansiering och som vi inte vet den slutgiltiga prislappen på. Vi debatterar utgiftsområde 22 Kommunikationer. har ett eget särskilt yttrande till förmån för budgetförslag. Bra kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. För ett glest befolkat land som är transporter av särskilt stor betydelse. Vår transportpolitik utgår från att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser och sjöfart samt snabba och robusta tele- och datakommunikationer är en viktig förutsättning för hela framtida utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Effektiva kommunikationer och transporter är också avgörande för att företag ska kunna ha kvar verksamhet även på mindre orter och för att arbetspendling till och från städerna ska vara möjlig. Ett välutvecklat transportsystem har inte enbart positiva effekter utan belastar också miljön. anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem och en fossiloberoende transportsektor 2030. Det krävs mer satsning på bland annat elbilar, elhybrider, elektrifierade vägar, förarlösa bilar, bonus-malus-system och inte minst på att se till att det finns tillräckligt med biodrivmedel. Det är mycket viktigt att fortsätta övergången till eldrift inom vägtrafiken. Därför föreslår vi från fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur för att fler ska välja elbilar. satsar på utbyggnad av laddinfrastrukturen. Cykeln behöver främjas och prioriteras som transportmedel. Cykling har såväl goda miljö- och klimateffekter som goda hälsoeffekter. Det har visat sig att när cykling prioriteras högre i stadsplaneringen ökar också cyklandet markant. I många orter är trafikmiljön inte i tillräckligt hög grad anpassad för cykling. Alltför många kör bil även på korta sträckor, och med ökade satsningar på cykling kan vi få fler att välja cykel i stället för bil. Det är också viktigt att kommuner samarbetar för att hitta gemensamma lösningar för att främja cykling och satsa mer på cykelstråk, cykelvägar, parkeringar och inte minst på att underhålla vägarna samt att fokusera mer på att öka säkerheten för cyklister och minska antalet dödade och skadade cyklister. satsar därför i ett nytt anslag för att främja cykling och för säker cykelinfrastruktur. föreslår även att det ska tillsättas en utredning om att skapa möjlighet för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som skattepliktig löneförmån. Vårt parti föreslår också att en ekonomisk satsning genomförs via ideella organisationer för att genom informationsspridning på olika språk och på andra sätt aktivt verka för ökad cykling bland personer som inte är vana vid att cykla. tog alliansregeringen initiativet till det så kallade Sverigebygget som går under namnet Sverigeförhandlingen, men till sitt innehåll återspeglar den fortfarande de ursprungliga visionerna på området. För att kunna förverkliga de ambitiösa och kostsamma infrastrukturprojekt som ryms inom Sverigeförhandlingen är det helt avgörande att finansieringen kan lösas på ett ansvarsfullt sätt, så att inte andra viktiga ny- och underhållsinvesteringar trängs undan och så att inte alternativa finansieringslösningar förbises. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Sverigeförhandlingen innehåller ett antal viktiga åtgärder, såsom nya stambanor för höghastighetståg mellan och samt och , utbyggnad av Ostlänken, fyrspår mellan och med mera. Dessa och andra infrastrukturinvesteringar är nödvändiga för att även i fortsättningen ska kunna tillhandahålla goda förutsättningar för kommunikationer, persontransporter och godstransporter. De har stor betydelse för tillväxten, konkurrenskraften och ökat bostadsbyggande. är en av få huvudstäder i som saknar en ringled runt staden. En östlig förbindelse, från Ropsten i norr till i söder, är en viktig satsning för att minska fordonstrafiken genom de centrala delarna av staden. Tyvärr finns det inte någon byggplan på en östlig förbindelse i presenterade nationella plan för de kommande tolv åren, vilket är beklagligt. anser att det behövs en politisk tydlighet från regeringens sida om vikten av att projektet kommer igång . Järnvägssystemet står inför ett antal stora utmaningar. Stora delar av den järnväg som används byggdes och för trafik som var mindre, lättare och långsammare. Befolkningen, antalet resenärer och godstransporter ökar. Därför står vi med att överbelastat järnvägssystem som alltför ofta drabbas av förseningar eller stopp på grund av kapacitetsbrist. De totala kostnaderna för förseningar av person- och godstrafiken på järnväg är ca . Detta är inte acceptabelt. behöver därför underhållas, moderniseras och byggas ut för att matcha dagens och morgondagens behov. Resenärer, företag och industri ska kunna lita på att järnvägen fungerar. Vi vill därför förstärka resurserna, så som regeringen föreslår, med till drift och underhåll av järnvägen för . Regeringen föreslår att järnvägsunderhållet ska förstatligas. Det vore olyckligt. Konkurrensen genom olika anbud bidrar till lägre kostnader för skattebetalare, och resurserna kan utnyttjas bättre. föreslår att järnvägsunderhållet även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. Det vore fel om allt järnvägsunderhåll åter förstatligas. Vi ser dock behov av att stärker sin funktion för tillstånd, leveranskontroll, besiktning samt uppföljning av utfört arbete. En nationell flygskatt, som regeringen föreslår, är skadlig för svensk ekonomi. Nästan samtliga remissinstanser dömer ut denna nationella flygskatt. De anser att den är skadlig och hämmar tillväxten. En sådan skatt blir i praktiken en straffskatt på dem som är mest beroende av flyg, och den fördyrar flygresor, både inrikes och utrikes. I och med att avvisar regeringens förslag till nationell flygskatt säger vi också nej till regeringens kompensation för de ekonomiska förluster som flygskatten orsakar. Risken är stor att ett flertal regionala flygplatser stängs. Och det kommer att drabba människor som bor på landsbygden samt företag som verkar på landsbygden. Nationell flygskatt har införts i andra europeiska länder men har dragits tillbaka, eftersom den äventyrar arbetstillfällen. Klimathotet som den nationella flygskatten är tänkt att avhjälpa är globalt, och det behövs globala överenskommelser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Svensk sjöfart är en mycket viktig näring för utveckling samt konkurrenskraft och har stor betydelse för det svenska transportsystemet. Övergången till en tonnageskatt som, efter en del förseningar, äntligen infördes har varit mycket viktig. Det är en viktig fråga för och för svensk sjöfart. Vi kan nu se resultatet av denna skattereform, som redan bidragit till att ett flertal rederier har återvänt och går under svensk flagg. anser att både godstransporter och persontransporter på vatten bör stimuleras. Kollektivtrafik på vatten kan avlasta kommunernas och regionernas trafikleder och minska trängsel och koldioxidutsläpp. Vi föreslår att ska få i uppdrag att samverka med kommuner och regioner för att stödja utbyggnaden av kollektivtrafiken på vatten. Vi anser dessutom att inre vattenvägar bör prioriteras när det gäller godstransporter. bör i samarbete med berörda kommuner arbeta fram en plan för att möjliggöra mer godstransporter via inlandssjöfarten. Man behöver se över infrastrukturen kring hamnar och farleder för att öka inrikes godstransporter via sjöfart. föreslår skärpta regler för användning av drönare i skyddade luftrum. Vi vill utreda en ny broförbindelse mellan och och en ny långsiktig, säker förbindelse över , antingen en bro eller en tunnel. Vi avsätter medel för att minska personalolyckor på järnvägsspår samt öka säkerheten och tryggheten på gator, stationer och resecentrum. Vi föreslår ett flertal förslag för att motverka illegala körskolor. Vi vill tillåta längre lastbilar och att lastbilar på ska få åka på de vägar som har bärighet, för effektivare och miljövänligare lastbilstransporter. Vi föreslår också längre godståg med en längd på , vilket är standard i många europeiska länder, för effektivare godstransporter på svenska järnvägar. Vi har ett sextiotal andra förslag som gör både transporter och infrastrukturen mer effektiva. Med detta tackar jag för ordet. I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). Jag noterade att talade om vikten av elektrifierade bilar och laddinfrastruktur. instämmer givetvis i att elbilar har en potential, framför allt i städer, att ersätta en del av den avgasbemängda transport som finns . Jag undrar dock varför ni vill stryka Klimatklivet, ? Det går i väldigt stor utsträckning till att sätta upp laddinfrastruktur där människor behöver det för att våga köpa en elbil. Det som begränsar försäljningen är att folk inte riktigt är säkra på var de kan ladda den. Klimatklivet går i stor utsträckning till att sätta upp laddstolpar där folk bor eller på arbetsplatser. Vad är det för fel på den finansieringen? Varför vill stryka den? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En annan sak är att ni hyllar svensk sjöfart. Jag tror att vi är många som tycker att det är viktigt. Det är därför vi har genomfört den tonnageskatt som ni pratade om att ni skulle fixa. Men det gjorde ni inte. Det finns en poäng i att tänka efter lite. Det man vill göra måste åtföljas av åtgärder så att man kommer dit man vill. Jag vill veta varför Klimatklivet inte ska finnas. Vi har gjort en del prioriteringar i den här budgeten. Vi höjer inte skatterna med 66 miljarder, som regeringspartierna har gjort sedan de kom till makten och fram till . Bara som vi diskuterar nu handlar det om skattehöjningar på minst 40 miljarder. Ni försämrar för äldre och för sjuka, ni minskar tryggheten i samhället genom att det finns för få poliser, och ni avsätter mindre resurser. Sjukvården fungerar inte; man får inte rätt sjukvård och så vidare. Vi vill göra en omfördelning av den påse pengar som staten har genom olika prioriteringar. Att bara plocka ut en enstaka fråga som ligger dig varmt om hjärtat, , betyder inte på det stora hela att vår politik inte täcker alla områden.