bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Enligt utskottet bör regeringen säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela . Regeringen bör också ge främjandeuppdrag till myndigheterna. Därutöver bör regeringen säkerställa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel. Vidare bör regeringen förenkla regler för distribution och försäljning av viltkött. Regeringen bör även göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val samt underlätta och främja livsmedelsexport. Slutligen bör regeringen inte fastställa politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer, utan livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och utredningar. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa yrkanden behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 118 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 23) redovisades att regeringen hade för avsikt att ta fram en livsmedelsstrategi. I propositionen angav regeringen att det behövs en långsiktig livsmedelsstrategi för att skapa förutsättningar för tillväxt i hela livsmedelskedjan och därmed stödja en ökad svensk matproduktion samt en ökning av andelen svenskt och ekologiskt i konsumtionen av livsmedel. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) angav regeringen att målen för arbetet med en livsmedelsstrategi skulle vara att öka sysselsättningen, produktionen, exporten, innovationskraften och lönsamheten i livsmedelsproduktionen, som de relevanta nationella miljömålen nås. Regeringen aviserade vidare avsikten att återkomma till med ett förslag om en långsiktigt hållbar och brett förankrad livsmedelsstrategi i enlighet med dessa mål. beslutade den dåvarande regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över konkurrenskraften inom jordbruks- och trädgårdsnäringen och utreda möjligheterna för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion (dir. 2013:20). Utredningen antog namnet och lämnade sitt betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). Den dåvarande regeringen beslutade (dir. 2009:57) att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll, att lämna förslag till en ny djurskyddslag och djurskyddsförordning samt att ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. Utredningen redovisade sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Regeringen behandlade i propositionen Ändringar i djurskyddslagen (prop. 2013/14:41) delar av förslagen i betänkandet Ny djurskyddslag. I den nu aktuella propositionen behandlar regeringen förslaget om reglering av kontrollprogram på djurskyddsområdet och bedömningarna som gäller införande av ett vetenskapligt råd och en översyn av föreskrifter i syfte att sänka detaljeringsgraden där så är möjligt. Betänkandets förslag i övriga delar bereds vidare inom . Arbetet med förslaget till en svensk livsmedelsstrategi har föregåtts av en bred och omfattande extern dialog och förankring med aktörer i hela livsmedelskedjan, såväl nationellt som regionalt. har genomfört möten med representanter från alla delar i livsmedelskedjan. De synpunkter och förslag som har inkommit under processen har utgjort viktiga underlag vid utformningen av strategin. En sammanfattning av inspelen finns i rapporten livsmedelsstrategi för – för jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Samlade inspel 2015–2016 (dnr N2016/04488/JM). har tillkännagett för regeringen att regeringen ska ta initiativ för ett ökat internationellt samarbete och engagemang för att minska överanvändningen av antibiotika inom livsmedelsproduktionen samt att regeringen ska intensifiera arbetet inom EU för att minska användningen av antibiotika i djurhållningen (bet. 2014/15:MJU3 punkt 22, rskr. 2014/15:121 och bet. 2014/15:MJU10 punkt 3, rskr. 2014/15:181). har även tillkännagett för regeringen att regeringen ska intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU (bet. 2014/15:MJU10 punkt 1, rskr. 2014/15:181). Dessa tre tillkännagivanden behandlas i den nu aktuella propositionen. I propositionen föreslås en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja. Enligt regeringen ska strategin ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . I proposition föreslås det övergripande målet för strategin vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. Enligt regeringen skapar även strategin stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden för en stärkt framtidstro hos både företag och anställda i livsmedelskedjan. En långsiktig strategi för livsmedelskedjan bidrar vidare till att kan fortsätta att ha en livsmedelsproduktion i landet av tillräcklig omfattning för att kunna bidra till jobb och tillväxt, attraktiv landsbygd och till samhällsnyttor inom hälso-, miljö- och klimatområdet. Till livsmedelskedjan räknas primärproduktionen, livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln, restaurangnäringen, måltidsturismen och konsumenten. Strategin är utformad kring ett övergripande mål för livsmedelspolitiken samt tre strategiska mål inom områden som bedöms vara särskilt viktiga för att nå det övergripande målet, samt för utvecklingen av livsmedelskedjan. De strategiska områdena är Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Svensk livsmedelspolitik och tidigare ställningstaganden Den nuvarande livsmedelspolitiken utgår delvis från proposition 1994/95:75 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i unionen. I propositionen lämnades förslag i vissa lagstiftningsfrågor för att vid ett EU-medlemskap möjliggöra tillämpningen av de regelverk som gällde bl.a. för den gemensamma jordbrukspolitiken och den gemensamma fiskeripolitiken. beslutades en ny proposition (prop. 1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen). I propositionen föreslog regeringen att skulle verka för en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål skulle vara att – främja ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäliga priser – främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion – bidra till global livsmedelssäkerhet. proposition (prop. 1997/98:142) ansågs det vara nödvändigt att den framtida jordbruks- och livsmedelspolitiken utgick från konsumenternas efterfrågan för att ge dem bättre möjligheter att påverka inriktningen och storleken på produktionen av livsmedel och andra jordbruksvaror. var det angeläget att skapa förutsättningar för jordbruksföretag att agera på en konkurrensutsatt marknad. Politiken behövde därigenom övergå från att i huvudsak vara producentstyrd till att vara konsumentstyrd. – det nya matlandet –2014 bedrev den dåvarande regeringen ett arbete under namnet – det nya matlandet. Syftet var att föra samman hela livsmedelskedjan under ett paraply för bättre utveckling och samverkan samt att använda synen på med dess styrkor och möjligheter för att stärka livsmedelskedjan. Arbetet hade sex fokusområden: primärproduktion, förädling, matturism, restaurang, offentliga måltider och handel. Målet var att bli bäst på mat i och att ta till vara det ökade internationella intresset för måltidsupplevelser och flera av de värden som förknippas med, såsom hälsa, miljö och natur. Ambassadörer för arbetet utsågs från varje landskap samt från Sápmi, och ett expertråd tillsattes med representanter från fokusområdena. Exempel på resultat från arbetet är det vid som skapades för att stärka och utveckla kompetensen inom offentliga måltider. Ett annat resultat är konceptet Try Swedish som har skapats för att användas vid export-, turism- och Sverigefrämjande aktiviteter och evenemang m.m. Syftet är att föra fram svenska styrkor med koppling till mat och upplevelser. Vidare togs en gemensam kommunikationsplattform fram med utgångspunkt i svenska styrkor och värden. Regeringen har även tagit fram strategier och skrivelser på andra områden som är av betydelse för livsmedelskedjan. antog regeringen en svensk maritim strategi. Syftet är att bättre ta till vara de maritima näringarnas potential att bidra till regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Strategin omfattar alla maritima näringar och innebär steg mot en utvecklad och integrerad svensk havspolitik. Livsmedelsproduktion är en av flera maritima näringar. beslutade regeringen om en exportstrategi. Den svenska exportstrategin ska bidra till regeringens övergripande mål om att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet till 2020. Målen i strategin är att öka exporten, både i absoluta tal och som andel av BNP, öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och att öka svenska företags deltagande i den globala ekonomin. Regeringen har vidare beslutat om en nyindustrialiseringsstrategi som ska stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. Strategin har fyra fokusområden: Industri 4.0 (digitalisering), Hållbar produktion (resurseffektivitet), Kunskapslyft industri (kompetensförsörjning) och Testbädd (attraktiva innovationsmiljöer). Regeringen har även tagit fram en skrivelse om hållbart företagande. I skrivelsen redovisar regeringen sin syn på hållbart företagande när det gäller mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö- och klimatarbete och antikorruption. Skrivelsen berör också områden som hållbar beskattning, handelspolitik, finansmarknadspolitik för hållbara investeringar samt jämställdhet och mångfald. Regeringen har slutligen även tagit fram en strategi för hållbar konsumtion. Målet är att strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Strategin innehåller sju fokusområden: – öka kunskapen och fördjupa samarbetet – stimulera hållbara sätt att konsumera – förbättra informationen om företagens hållbarhetsarbete – fasa ut skadliga kemikalier – öka tryggheten för alla konsumenter – fokusera på livsmedel, transporter och boende. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag till övergripande mål för livsmedelsstrategin och regeringens förslag till mål för de strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. avslår ett motionsyrkande om ett övergripande mål med delvis annan lydelse. Regeringen ser en långsiktig livsmedelsstrategi som en viktig pusselbit för att främja en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i . En sådan strategi ska omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument, och bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Det innebär att det ska finnas goda förutsättningar för en större produktion såväl för inhemska som för utländska marknader, högre tillväxt och sysselsättning i berörda näringar, ökad andel ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt bättre möjligheter för konsumenterna, oavsett bakgrund, att göra medvetna val. I propositionen framhålls att den svenska livsmedelsproduktionen och livsmedelskedjan har goda möjligheter att bidra till samhället genom sysselsättning, hållbar tillväxt och kollektiva nyttigheter. Vidare anser regeringen att det är angeläget att ta vara på möjligheterna att producera livsmedel där förutsättningarna är goda och därigenom minska produktionens klimatpåverkan. Svensk livsmedelsproduktion kännetecknas av en hög standard inom miljö- och klimatområdet och är även en förutsättning för att flera av de svenska miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Livsmedelsproduktionen i bidrar dock inte endast med positiva miljöeffekter utan även med t.ex. växtnäringsläckage och klimatpåverkan, varför det är viktigt att tillväxten sker med fortsatt ökad resurseffektivitet inom livsmedelssektorn. I propositionen framhålls även att en förutsättning för att jordbruket och de gröna näringarna ska kunna bidra till den gröna omställningen är en konkurrenskraftig svensk livsmedelsproduktion som också klarar av att hävda sig i en allt hårdare global konkurrens. Även ur ett beredskapsperspektiv är en inhemsk produktion av livsmedel en styrka. Vidare betonas att väl-stånd är beroende av export. Exporten av svenska livsmedel bidrar till samhällsekonomin i stort. Livsmedelsstrategin ska enligt regeringen ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas . Livsmedelsstrategin anger förutsättningarna för det fortsatta arbetet för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja till och riktar sig till hela livsmedelskedjan. En långsiktig inriktning av den svenska livsmedelspolitiken skapar stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden för en stärkt framtidstro hos både företagare och anställda i livsmedelskedjan. Regeringens bedömning är att strategin bör utformas kring ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt tre strategiska mål inom områden som bedöms som särskilt viktiga för att nå det övergripande målet och för utvecklingen av livsmedelskedjan. Målen tar sikte på 2030. En långsiktig strategi bör dock vara öppen för att framtida förutsättningar för produktionen och konsumtionsmönster ändras, varför regeringen anser att formulerade mål behöver vara tillräckligt generella för att inrymma detta. I propositionen föreslås att det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. En långsiktig inriktning av livsmedelspolitiken med ett uttalat mål om att livsmedelsproduktionen ska öka är enligt regeringen av avgörande betydelse för framtida politiska beslut. Det skapar också en stabilitet och förutsägbarhet som kan gynna de företag inom livsmedelskedjan som vill öka sin produktion, växa och investera för en långsiktigt hållbar produktion. Regeringen ser därför behov av att genom ett övergripande mål tydligt kommunicera vikten av en ökad livsmedelsproduktion för en stärkt konkurrenskraft och ökad tillväxt i livsmedelskedjan. Regeringen anser att en ökad produktion måste vara långsiktigt hållbar. En ökad produktion av livsmedel har förutsättningar att bidra till att flera av miljökvalitetsmålen nås. Målet för det strategiska området Regler och villkor Målet för det strategiska området Regler och villkor föreslås vara att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. I propositionen konstateras att utformning av regler och villkor är av avgörande betydelse för samhällets och ekonomins funktionssätt, effektivitet och resursallokering. Med regler och villkor avses såväl lagstiftning som politikens utformning inom olika områden. Därtill kommer även näringens branschöverenskommelser. Vidare understryks att utformningen av regler och villkor i stor utsträckning påverkar förutsättningarna för att starta, driva och utveckla företag i livsmedelskedjan. Regeringen anför att regler och villkor bör utformas så att de skapar förutsättningar för konkurrenskraftig livsmedelsproduktion för att det ska vara möjligt att nå målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där produktionen ökar. Målet för det strategiska området Konsument och marknad I fråga om målet för det strategiska området Konsument och marknad är förslaget att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. Regeringen anser att det är viktigt att marknaden för livsmedel kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. En fungerande konkurrens handlar bl.a. om att ge konsumenterna ökade valmöjligheter och att marknaden kan möta konsumenternas efterfrågan på livsmedel utifrån exempelvis hälsa, ursprung och hållbarhet. Regeringen bedömer att marknaden för livsmedel måste kännetecknas av ett utbud som kan möta konsumenternas informationsbehov och efterfrågan. Det är även viktigt för regeringen att konsumenterna även i fortsättningen ska kunna ha ett högt förtroende för livsmedel på den svenska marknaden och ha möjlighet att göra medvetna val. Konsumenternas förtroende för svenska livsmedel är viktigt för att den svenska produktionen ska kunna öka. Enligt regeringens mening bör vidare de svenska styrkorna i livsmedelsproduktionen i högre grad utnyttjas för att möjliggöra export. Det finns starka kopplingar mellan en framgångsrik export och en stark hemmamarknad. En ökad export kan även bidra till att stärka konkurrenskraften på den inhemska marknaden. Regeringen framhåller att den svenska livsmedelsexporten bör öka. Målet för det strategiska området Kunskap och innovation Målet för det strategiska området Kunskap och innovation föreslås vara att stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Samhället och näringslivet behöver ständigt ny kunskap för att utvecklas och möta omvärldens förändringar och samhällsutmaningar. Regeringen anser därmed att ett fungerande kunskaps- och innovationssystem är avgörande för såväl landets som olika sektorers framtida utveckling, välfärd och konkurrenskraft. Vidare anförs att innovation är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen hos företag. För en hållbar livsmedelsproduktion är inte minst utvecklingen av nya produkter, värdeskapande inom produktion och tjänster samt nya produktionsmodeller och produktionssystem nödvändiga. Regeringen lyfter även fram att kunskaps- och innovationssystemet måste fungera så att forskningsresultat och ny kunskap utvecklas i samverkan mellan lärosäten, industriforskningsinstitut, företag och övriga relevanta delar av samhället. Enligt kommittémotion 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 6 bör en svensk livsmedelsstrategi fokusera på att stärka konkurrenskraften för svensk livsmedelsindustri och öka produktionen och exporten av svensk mat. Motionärerna anför att livsmedelsstrategins övergripande mål ska vara att stärka konkurrenskraften för svensk livsmedelsindustri genom att möjliggöra ökad livsmedelsproduktion, fler jobb, ökad export, regelförenklingar och höjd kompetens i hela kedjan. Utskottet delar regeringens uppfattning att en långsiktig inriktning av den svenska livsmedelspolitiken skapar stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag till en svensk livsmedelsstrategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i . Livsmedelsstrategin ska enligt regeringen ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska formas och ska bidra till att potentialen i svensk livsmedelsproduktion nyttjas fullt ut. Utskottet noterar att strategin omfattar hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument, vilket är positivt. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att en svensk livsmedelsstrategi bör utformas kring ett övergripande mål för livsmedelskedjan samt tre strategiska mål inom områden som bedöms som särskilt viktiga för att nå det övergripande målet och för utvecklingen av livsmedelskedjan. De strategiska områdena är Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. I fråga om det övergripande målet anser utskottet i likhet med regeringen att målet tydligt bör kommunicera vikten av en ökad livsmedelsproduktion för en stärkt konkurrenskraft och ökad tillväxt i livsmedelskedjan. Som regeringen framhåller måste en ökad produktion vara långsiktigt hållbar. Utskottet vill här särskilt lyfta fram att svensk livsmedelsproduktion kännetecknas av en hög standard inom miljö- och klimatområdet och därmed kan bidra till att flera av miljökvalitetsmålen nås. Utskottet ställer sig bakom både regeringens förslag till övergripande mål för livsmedelsstrategin och regeringens förslag till mål för de strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Eftersom utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till övergripande mål kan motion 2016/17:2649 (C, M, L, KD) yrkande 6 nu lämnas utan vidare åtgärd. Strategins framtagande och genomförande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om måluppföljning, om strategiperioder och kontrollstationer, om inrättandet av ett nationellt råd, om myndigheternas stödjande arbete, om framtagandet av livsmedelsstrategin, om och om – det nya matlandet. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD). Enligt regeringen ska livsmedelsstrategin ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas och där förutsättningarna anges för det fortsatta långsiktiga arbetet för att främja en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i . Livsmedelsstrategin ska enligt regeringen omfatta hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Till livsmedelskedjan räknas primärproduktionen, livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln, restaurangnäringen, måltidsturismen och konsumenten. Vidare betonas vikten av en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering. Det behöver enligt regeringen finnas ett system med kontrollstationer och relevanta indikatorer som kan mäta måluppfyllelsen. Uppföljningen och utvärderingen bör omfatta både strategins mål och de bedömningar som görs i strategin. Det anges att uppföljningen bör syfta till att säkerställa att de åtgärder som sker inom ramen för livsmedelsstrategin får de avsedda effekter som livsmedelsstrategins mål anger. Utvärderingen bör ta ett helhetsgrepp om olika relevanta områden och där det är ändamålsenligt analysera systemet och politikens effekter utifrån olika företagares, konsumenters, intressegruppers och andra aktörers behov och situation. Regeringen avser att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin . En årlig redovisning av resultaten ska ske i budgetpropositionen, och en fördjupad uppföljning ska regelbundet lämnas till . En lämplig myndighet ska även få i uppdrag att, i samråd med berörda myndigheter och aktörer, ta fram ovan nämnda system med kontrollstationer och relevanta indikatorer som löpande kan mäta måluppfyllelsen och redovisa dessa i kommande budgetproposition. Det framgår att arbetet med förslaget till en svensk livsmedelsstrategi har föregåtts av en bred och omfattande extern dialog och förankring med aktörer i hela livsmedelskedjan, såväl nationellt som regionalt. Vidare anges att de synpunkter och förslag som har inkommit under processen har utgjort viktiga underlag vid utformningen av strategin.