bet · H401UFöU4 · 2017-06-01 00:00:00 — samråd med Försvarsmakten och återrapporteras till . konstaterar vidare att regeringen i skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen uppgett att det berörda tillkännagivandet ännu inte har har tagit del av och följt upp skrivelse 2016/17:75, inklusive i de delar som berör ärenden som av kammaren remitterats till utskottet men behandlats i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (prot. 2016/17:30). Skrivelse 2016/17:75 behandlas av i betänkande 2016/17:KU21. I övrigt när det gäller denna fråga konstaterar utskottet att det framgår av propositionen att målet för insatsen är att stärka det irakiska försvarets förmåga i kampen mot Daish. Det anges vidare att den hittillsvarande utbildningen och rådgivningen har tagits väl emot av de Det anges också att det finns ett behov och en efterfrågan av ett fortsatt och utökat svenskt styrkebidrag. propositionen att det svenska bidraget utvärderas och följs upp kontinuerligt av Försvarsmakten i samband med varje rotation, och att tar del av denna utvärdering och väger in den i de analyser som löpande görs i utformningen av insatsens mandat och i samband med de överväganden som görs inför att regeringen till föreslår en förlängning av insatsen. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att utvärderingen av samlade insatser i (SOU 2017:16) visar på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. Utvärderaren föreslog därför att en särskild funktion inom skulle inrättas och få ansvar för att utarbeta förslag till en sådan strategi för kommande internationella insatser. Den övergripande strategin bör ange målsättningar, tidslinjer och arbets- och ansvarsfördelningen för de olika delarna av den svenska insatsen. Den särskilda funktionen bör också ansvara för en återkommande och strukturerad resultatredovisning av engagemanget till regeringen och . Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen planerar att inkomma med en skrivelse till om samlade politik för internationell civil och militär krishantering. Utskottet utgår från att frågor om mål och uppföljning diskuteras i detta sammanhang och att de erfarenheter som gjorts vid tidigare insatser tas till vara. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta getts i lag eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas tidigare bemyndigande för regeringen, och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att ska kunna delta i den internationella insatsen i med en väpnad styrka. Utskottet understryker att när bemyndigar regeringen att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat kan förluster av krishanteringsinsatser inte uteslutas. Mot bakgrund av det som anges ovan föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2016/17:127. Utskottet föreslår vidare att avslår motion 2016/17:3654 (SD) yrkandena 1-7. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daish. 1.Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande till utgången av december månad 2017 för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot IS i . 2016/17:3654 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår proposition 2016/17:127. har vid tidigare ställningstaganden i varit positivt till att i norra deltar i den globala koalitionens utbildningsinsats mot IS. anser inte att det är nödvändigt att fördubblar sitt styrkebidrag. Aktat den svenska försvarsförmågan i och det försämrade säkerhetspolitiska läget i vårt närområde anser vi inte att det är lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. När det gäller förslaget om att utöka det geografiska operationsområdet förlitar sig på Försvarsmaktens bedömningar om var det finns bäst förutsättningar för ett svenskt bidrag att verka och anser inte att det ska finnas några hinder för att nuvarande styrkebidrag även ska kunna placeras på Al . Det är mot bakgrund av ovanstående som anser att bör medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 35 personer till förfogande på plats t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot IS i . Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 85 personer. RESERVATIONER 2016/17:UFöU4 2.Övriga frågor, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3654 av m.fl. (SD) yrkandena 2–7. IS härjningar har orsakat ett närmast ofattbart lidande för det irakiska folket i allmänhet och dess etniska och religiösa minoriteter i synnerhet. ska det ha funnits ca 1,2 miljoner kristna bara i . uppskattas antalet ha sjunkit så lågt som till 180 000. Situationen för andra minoriteter som exempelvis yazidier, mandéer, turkmener, judar, romer och shabaker är också mycket svår. behöver en konstitutionell lösning som tar hänsyn till minoriteters legitima krav på ett utökat självstyre. Vi anser att ett utökat självstyre för landets minoriteter är en viktig pusselbit i landets politiska stabilisering. Vi anser att regeringen bör använda sitt inflytande och komplettera den militära insatsen med en politisk process för att påverka den irakiska regeringen i riktning mot ett utökat självstyre för de kristna på och för de kurdiska delarna av . Vi anser att detta är den enda lösningen för att långsiktigt stabilisera situationen i . Kriget har skapat en, på vissa platser, mycket allvarlig humanitär situation. anser att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och kraftigt öka stödet till humanitära insatser i krisens närområde i stället för att bedriva en ineffektiv invandringspolitik. Eftersom konflikten i är starkt etniskt betonad är det varken rättvist eller ändamålsenligt att en grupp ska behöva luta sig mot en annan för sitt militära försvar. Därför anser vi att koalitionen även behöver stödja kristna och yazidiska självförsvarsgrupper. Kristna och yazidier är bland de numerärt minsta och svagaste minoriteterna i landet, och deras möjligheter till självförsvar är en förutsättning för skapandet av den autonoma provins som utlovat. Den föreslagna utbildningsinsatsen i norra är viktig men inte tillräcklig för att på ett ändamålsenligt sätt kunna stödja de kurdiska, irakiska och, eventuellt, de kristna och yazidiska styrkorna. Vi vill vidare att regeringen utreder behov av och möjligheter till materiellt stöd. Vi avser inte krigsmateriel för strid utan andra former av materiellt stöd. Sådant stöd skulle kunna handla om kommunikations- och sjukvårdsutrustning, mobila internetanslutningar och datorer och små 2016/17:UFöU4 RESERVATIONER förarlösa övervakningsplan liknande dem som använts i insatsen i . I betänkande 2016/17:UFöU2 ställde sig bakom behovet av att utvärdera de insatser som har genomfört i sedan insatsen inleddes. Utskottet ansåg att den svenska militära utbildningsinsatsens erfarenheter borde sammanställas av regeringen i samråd med Försvarsmakten och återrapporteras till . I proposition 2016/17:127 nämns inte att regeringen, enligt tidigare riksdagsbeslut, ämnar återkomma till med en återrapport angående utvärdering och uppföljning. Av denna anledning vill återigen betona vikten av att får ta del av en sammanställning av de erfarenheter som gjorts av den svenska militära utbildningsinsatsen, i form av en återrapport till . I en situation där inte har ett existensförsvar att tala om, som det säkerhetspolitiska läget i fortsätter att se osäkert ut, anser att det inte är lämpligt att belasta försvarsbudgeten ytterligare. vill generellt se kraftigt ökade resurser till försvaret, men vi anser att regeringen åtminstone i sina kommande budgetförslag ska skjuta till ytterligare medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som det innebär för Försvarsmakten att genomföra den militära utbildningsinsatsen i . Övriga frågor, punkt 2 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Insatsen i är nu inne på sitt tredje år. Det är positivt att är med och tar sitt ansvar i kriget mot terrorismen. Men för att ska kunna göra maximal nytta krävs att det finns konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser gör. Detta har vi lyft vid tidigare behandlingar av betänkanden rörande både och . Den ansats till mål för deltagande i insatsen som presenteras i propositionen är dock inte tillräckligt konkret. Regeringen måste kunna precisera relevanta målsättningar för insatsen i på ett bättre sätt än vad som görs i den aktuella propositionen. I den utredning (SOU 2017:16) av den svenska insatsen i som presenterades betonas att först vidtogs åtgärder i riktning mot en mer samlad och samordnad styrning av engagemanget. En viktig lärdom som utredningen pekar på är att vid svenskt deltagande i en omfattande, komplex, långsiktig och riskfylld internationell insats behövs en särskild ordning för strategisk styrning, analys och uppföljning. Utvärderingen av samlade insatser i visar också på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. När senast, , tog beslut om förlängning av insatsen i riktade ett tillkännagivande till regeringen. I tillkännagivandet pekas på vikten av en grundlig utvärdering och att de erfarenheter som har gjorts av den svenska militära utbildningsinsatsen bör sammanställas av regeringen i samråd med Försvarsmakten och återrapporteras till . har passerat sedan tillkännagivandet gjordes, men vi konstaterar att regeringen ännu inte presenterat någon utvärdering eller sammanställning. Vi måste lära oss av de misstag som gjorts vid tidigare insatser för att pågående och framtida internationella insatser ska kunna fungera optimalt, särskilt om närvaron är långsiktig. Regeringen behöver därför ta ett större strategiskt grepp på frågan med utvärdering för de större svenska internationella insatserna. Regeringen ska därför fastställa konkreta nationella mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:127 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i : medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. 2016/17:3654 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 120 personer till förfogande till utgången av december månad 2017 för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av koalitionen mot IS i , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i och eventuellt materiellt stöd, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utvärdering av den svenska militära utbildningsinsatsen i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att en långsiktig konstitutionell lösning tas fram som ger de kristna på och i de kurdiska delarna av autonomi, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att även kristna självförsvarsgrupper inkluderas i koalitionens stödinsatser, och detta tillkännager för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och tillkännager detta för regeringen. Tryck: , 2017 deltar i den militära utbildningsinsats som den internationella koalitionen mot IS bedriver i efter irakisk inbjudan. Koalitionen bedriver utbildning i bland annat där kurdiska peshmergaförband inom de irakiska säkerhetsstyrkorna tränas av den svenska insatsen i sjukvård, krigets lagar, strid i bebyggelse samt detektering av improviserade sprängladdningar. Vi sverigedemokrater har vid tidigare ställningstaganden i varit positiva till att deltar i den globala koalitionens utbildningsinsats mot IS, som genomförs i norra . I samband med statsminister besök i utlovade han att det svenska styrkebidraget skulle fördubblas till 70 personer. Vi anser inte, med tanke på det skede som insatsen mot IS är inne i, att det är nödvändigt för att fördubbla sitt styrkebidrag. Aktat den svenska försvarsförmågan i och det försämrade säkerhetspolitiska läget i vår egen omedelbara närhet anser vi inte heller att det är lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. godkände dock en utökning av det svenska styrkebidraget men motsatte sig en utökning av det geografiska mandatet eftersom man ansåg att det fanns behov av mer information om bidragets placering och säkerhetsläget i . Vi sverigedemokrater ansåg att det dåvarande styrkebidraget från var fullt tillräckligt och påpekade att det föreslagna ökade svenska styrkebidraget inte föreföll vara särskilt välplanerat. I debatten framhöll vi bristerna i planeringen av det utökade bidraget och att man först beslutade om en utökning av numerären innan man visste var behovet var som störst och var den utökade numerären skulle placeras rent geografiskt. Det är en väldigt märklig ordning, minst sagt. har regeringen återkommit i en proposition och föreslagit att den utökade numerären ska placeras på Al . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Jag vill påpeka, fru talman, att vi inte har ändrat vår ståndpunkt när det gäller numerären och anser att regeringens förslag om ökad numerär bör avslås. I stället menar vi att bör medge att regeringen ställer samma numerär som före decemberbeslutet, det vill säga en väpnad styrka bestående av högst 35 personer, till förfogande på plats till och med och att om situationen så kräver tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 85 personer. Vad gäller det utökade geografiska mandatet förlitar vi oss på Försvarsmaktens bedömningar om var det finns bäst förutsättningar för svenskt bidrag och anser inte att det ska finnas några hinder för att nuvarande styrkebidrag även kan placeras på Al . , , hade jag förmånen att leda en svensk delegation från utrikes- och försvarsutskotten under en resa till i norra för att bland annat ta del av den svenska insatsen på plats men också träffa kurdiska företrädare för att diskutera situationen som råder. Jag kan börja med att konstatera att den svenska insatsen har tagits väl emot och uppskattas. Vi kan därför känna stolthet över våra duktiga militärer som verkligen gör skillnad, och jag vill passa på att rikta ett riktigt stort tack till dessa. När vi var ute på fältet och tog del av hur de svenska soldaterna tränade de kurdiska peshmergaförbanden i bland annat sjukvård framkom bristen hos peshmerga på ordentlig sjukvårdsutrustning. De tränade visserligen på att lägga tryckförband med västerländsk sjukvårdsutrustning, men eftersom det är mest sannolikt att de inte kommer att ha tillgång till detta på fältet fick de även öva med trasor och pinnar, som antagligen kommer att vara det som de har tillgång till. Likaså framkom att många av dessa unga soldater fått köpa sina egna uniformer och kängor då det saknas resurser. Vi sverigedemokrater har föreslagit att insatsen som bedriver bör breddas genom att regeringen utreder behov av och möjligheter till materiellt stöd. Vi avser självfallet inte krigsmateriel för strid utan annat specialiserat, materiellt stöd. Sådant stöd skulle kunna handla om just sjukvårdsutrustning och kläder men även kommunikationsutrustning, mobila internetanslutningar och datorer och små, förarlösa övervakningsplan liknande dem som använts i tidigare insats i . Jag hade hoppats att fler i utskottet med egna ögon och öron kunnat på plats få ta del av det behov som föreligger av just materiellt stöd. Men tyvärr har utskottet valt att avstyrka vårt förslag. Vidare, fru talman, har vi sverigedemokrater föreslagit att regeringen bör använda begränsade resurser där de gör mest nytta och kraftigt öka stödet till humanitära insatser i krisens närområde i stället för att fortsätta driva sin hopplöst ineffektiva invandringspolitik som gör att man tvingas skära 8 miljarder ur biståndet. Det är en summa som skulle kunna täcka hela den humanitära insatsen. I våra samtal med de kurdiska företrädarna framkom detta med tydlighet. Ministern med ansvar för utrikesrelationer, , var tydlig med detta efter en fråga om vad vi i kunde bistå med. Han sa, precis som vi sverigedemokrater sagt, att det var bättre att vi hjälpte flyktingarna därnere än att de skulle ta sig till och slutligen då det skulle kosta så mycket mer att hjälpa dem i med vår levnadsstandard. Vi kunde hjälpa så många fler därnere, menade han. Jag kunde inte annat än att säga: I totally agree! Jag hoppas att även mina kollegor från andra partier, som var med i delegationen, lyssnade på ministerns vädjan. Men jag kan, fru talman, konstatera att utskottet väljer att avstyrka vårt förslag om just att öka de humanitära insatserna i konfliktområden. Detta beklagar jag givetvis. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i är en i många avseenden problematisk statsbildning. Landets gränser speglar inte någon naturlig avgränsning av ett visst eller vissa folk utan är snarare en godtycklig indelning gjord av europeiska kolonialmakter. Eftersom är ett lapptäcke av folkgrupper som visar uppenbara svårigheter att samexistera fredligt behöver landet en konstitutionell lösning som tar hänsyn till dess minoriteters legitima krav på utökat oberoende. Vi anser att ett utökat självstyre för landets minoriteter är en viktig pusselbit i landets politiska stabilisering. Den kurdiska delen av förtjänar att lyftas fram i debatten. Trots vissa motsättningar i relationen mellan och kring framför allt budgetfördelning och vissa interna motsättningar mellan de kurdiska partierna är de fast beslutna att lösa problemen på fredlig och demokratisk väg. Med blodigt inbördeskrig i åminnelse verkar de olika partierna överens om detta. Jag tror att irakiska i viss mån kan vara ett föredöme i sin del av regionen, trots att de har en hel del att jobba med. De förtjänar i alla fall omvärldens stöd. Kurderna har haft ett stort mått av självstyre och har visat prov på demokratisk utveckling och respekt för mänskliga rättigheter. För att få en konstitutionell lösning i menar vi att regeringen bör använda sitt inflytande och komplettera den militära insatsen med en politisk process för att påverka den irakiska regeringen i riktning mot utökat självstyre för de olika minoriteterna. Det gäller inte bara för de kurdiska delarna utan även för de kristna på . Nineveslätten i norra var ju en del av det historiska assyriska kungariket och har befolkats av i huvudsak assyrier, syrianer och kaldéer. För att få till en långsiktigt stabil och trygg situation i anser vi att ett ökat självstyre för de olika minoriteterna är den enda lösningen. Eftersom politiken i är starkt etniskt betonad är det varken rättvist eller ändamålsenligt att en grupp ska behöva luta sig mot en annan för sitt militära försvar. invaderade norra och Nineveslätten 2014 flydde de kurdiska styrkorna och den nationella irakiska armén. Den kristna och yazidiska befolkningen lämnades åt sitt öde, vilket fick horribla konsekvenser som närmast kan liknas vid ett folkmord. för de mänskliga rättigheterna konstaterade också i en resolution att IS övergrepp kan utgöra ett brott mot mänskligheten och krigsbrott. Händelserna visar tydligt att den kristna och yazidiska befolkningen, även om de fått ett viktigt stöd av de kurdiska peshmergastyrkorna under konfliktens gång, inte har några garantier om stöd från utomstående styrkor. Av denna anledning har man lagt grunden för en egen försvarsstyrka som kallas NPU. Styrkan är dock liten och tränas av ett privat säkerhetsföretag och får finansiering av privata donationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildnings-insatsen i Vi ser det som ytterst angeläget att även de svagaste minoriteterna i har möjlighet att försvara sig själva och säkra sin överlevnad. Därför har vi föreslagit att regeringen arbetar för att koalitionen mot IS också inkluderar NPU i sina stödinsatser. Att delta i internationella insatser belastar försvarsbudgeten. I en situation där inte har ett existensförsvar att tala om, som det säkerhetspolitiska läget i vår omedelbara närhet ser fortsatt allvarligt ut, anser vi det inte lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. anser därför att regeringen redan nu ska tillskjuta ökade resurser till försvaret genom lån och sedan justera detta i kommande budget. Vi vill generellt se kraftigt ökade resurser till försvaret, men vi anser att regeringen åtminstone ska tillskjuta additionella medel i syfte att kompensera för de indirekta ekonomiska påfrestningar som det innebär för Försvarsmakten att genomföra insatsen i . Avslutningsvis, fru talman: När regeringens förra proposition i samma ämne behandlades i ställde sig bakom det som anfördes av utrikesutskottet om behovet av att utvärdera de insatser som har genomfört i sedan insatsen inleddes. Utskottet noterade då, enligt uppgift från Försvarsdepartementet, att Försvarsmakten i samband med varje rotation genomför utvärdering och uppföljning. Utskottet framhöll att det är viktigt att analysera och utvärdera effekterna av det svenska styrkebidraget i internationella fredsfrämjande insatser. Utskottet ansåg att det är av stor vikt att de erfarenheter som gjorts av det svenska förbandet på plats nu utvärderas grundligt. Betydelsen av att tidigt fånga in relevanta utmaningar är en viktig lärdom från insatsen i . Utskottet ansåg att de erfarenheter som har gjorts av den svenska militära utbildningsinsatsen bör sammanställas av regeringen i samråd med Försvarsmakten och återrapporteras till . I den senaste propositionen, som utskottet nu behandlat, skriver regeringen att "det svenska bidraget utvärderas och följs upp kontinuerligt av Försvarsmakten i samband med varje rotation. tar del av denna utvärdering och väger in Försvarsmaktens utvärdering i de analyser som löpande görs i utformningen av insatsens mandat och i samband med de överväganden som görs inför att regeringen till föreslår en förlängning av insatsen." Men ingenstans står att regeringen, enligt tidigare riksdagsbeslut, ämnar återkomma till med en återrapport angående utvärdering och uppföljning.