bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Redan då var haveriet i inriktningsbeslutets försvarsekonomi ett faktum. träffades en ny överenskommelse mellan , och regeringen, i vilken försvaret tillskjuts mer pengar. Det är bra. Men räcker de nya medlen knappt till att fylla igen de svarta hålen i Försvarsmaktens budget. Det finns fortfarande inte utrymme för någon av de viktiga satsningar som krävs för att skydda befolkningen i händelse av kris eller krig i vårt närområde, och för att göra farligt för en fiende. Mot denna bakgrund står det klart att försvarsbeslut såväl som försvarsöverenskommelse är otillräckliga för att tillfredsställa försvarsbehov. Jag befarar att det vid slutet av 2017/18:FöU1 RESERVATIONER kommer att vara . Rikets säkerhet kräver att ett nytt försvarsbeslut fattas omgående. bör därför ställa sig bakom det som anförs i motionen om att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP och tillkännage det för regeringen. 12.Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället, punkt 11 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5. Regeringen bör se över användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen. Under den stora skogsbranden i sattes den svenska krisberedskapen på hårda prov. Brister i samarbetet mellan olika myndigheter tydliggjordes. I den rapport som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap presenterade föreslås bl.a. att regeringen tydliggör vikten av att myndigheter i större utsträckning beaktar krisberedskapens och totalförsvarets behov när de anskaffar, utvecklar och avvecklar resurser. I rapporten konstateras särskilt att användning, upphandling och utrustning av helikoptrar är i stort behov av bättre samordning av resurser för olyckor och kriser. Försvarsmaktens helikopterkapacitet borde bättre kunna komma till användning i den svenska krisberedskapen, särskilt som myndigheten anskaffat ett stort antal medeltunga helikoptrar . Även om användningen för krisberedskapsändamål inte ska vara dimensionerande för försvarets helikoptrar anser vi att det bör göras en översyn av hur Försvarsmaktens helikoptrar kan användas för krishantering. Den bör inkludera aspekter som hur samordningen med civila myndigheter kan förbättras och att Försvarsmakten ska göra en inventering av hur befintlig och ny utrustning kan användas i krisberedskapen. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om en översyn av hur Försvarsmaktens helikoptrar kan användas i krisberedskapen och tillkännage det för regeringen. RESERVATIONER 2017/18:FöU1 13.Försvarsmaktens breda roll i samhället, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 15. Vi anser att Försvarsmakten ska ha en bred roll i samhället och att den har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av påfrestningar på samhället, t.ex. naturkatastrofer, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. har det tyvärr funnits en uttalad tveksamhet såväl på politisk nivå som bland myndigheter till att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. I Försvarsmakten finns resurser och kompetenser som borde kunna vara en del av samhällets beredskap vid allvarliga hot, olyckshändelser och katastrofer. Vi föreslår därför att en utredning ska se över hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälplig vid krissituationer med utgångspunkt från att Försvarsmakten ska ha en bred roll i samhället. bör därför ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. 14.Statsflyget, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3270 av och (båda SD) yrkande 2 och avslår motion 2017/18:3270 av och (båda SD) yrkande 1. 2017/18:FöU1 RESERVATIONER Den verksamhet som hanterar statsflyg och specialflyg har flyttat från till . Det tycker vi är bra. har motionerat om den frågan vid ett flertal tillfällen. Det innebär att vår motion 2017/18:3270 yrkande 1 är fullt ut tillgodosedd. Av en granskning, utförd av Swedavia framgår att kostnaden för en utbyggnad av befintligt verksamhetsställe på bedöms till 7–. Vi anser att den kostnaden inte bör belasta Försvarsmakten och att kostnaderna för statsflyget ska särredovisas i syfte att fullt ut kunna kompensera myndigheten för alla de utgifter som är förknippade med ansvaret enligt statsflygsförordningen. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen om särredovisning och kompensation för de kostnader som gäller statsflyget och tillkännage det för regeringen. 1.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjligheten att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de som är nya i . Det svenska samhällets framgång bygger på en ömsesidig tillit – mellan människor, men också mellan människor och stat. Denna tillit har möjliggjort ambitiösa reformer och att människor har accepterat att lägga ett långtgående ansvar på det offentliga. Detta förtroende kräver dock att staten lever upp till sin del av avtalet. har staten misslyckats med det. Otryggheten växer, och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg i ett ökande antal utsatta områden. Det kan inte acceptera. Därför innehåller vårt budgetalternativ den största trygghetssatsningen . Poliserna ska bli fler och deras löner ska höjas. Hela rättssystemet ska stärkas för att lag och ordning ska kunna återställas, i hela . Kriminaliteten kan slås tillbaka. Resultaten i skolan är mycket sämre än vad vi har rätt att kräva, och de som behöver skolan mest får ofta den sämsta utbildningen. Då bidrar skolan till att cementera i stället för att utjämna skillnader i livschanser. Att återupprätta kunskapsskolan är både en fråga om rättvisa och en fråga om framtida välstånd. Svensk vård håller ofta hög kvalitet, men väntetiderna i är bland de längsta i , vilket gör att tillgången på vård brister. Därför anser vi att det behövs för att halvera köerna. Vi gör även en satsning för att stärka primärvården som också ökar tillgänglighet och effektivitet. Alla ska kunna lita på att vård av hög kvalitet finns om och när man behöver den. som det behöver löna sig bättre att jobba och som statens kärnuppgifter måste stärkas behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. därför ett finansiellt sparande som är starkare än Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar, där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3864. närområde har blivit alltmer osäkert. Försvarsmakten gör bedömningen att den negativa utvecklingen fortsätter. Den ryska aggressionen mot utgör en definitiv vattendelare och utmanar hela den europeiska säkerhetsordningen. av visar att den ryska tröskeln för att använda militärt våld har sänkts och att inte respekterar självständiga staters gränser. agerandet i är också en tydlig markering mot Nato och EU om att undvika utvidgning i det ser som sin intressesfär – en sådan ordning får inte etableras i vårt . Även i en bredare global kontext finns ett antal faktorer som medverkar till att ytterligare förstärka den ökade osäkerheten. Det handlar t.ex. om hur roll när det gäller europeisk säkerhet kommer att se ut och ett fortsatt sönderfall i södra grannskap med de problem med radikalisering, flyktingströmmar och terrorism som detta medför. i är djupt oroväckande med en öppen konfrontation på den koreanska halvön och ett auktoritärt som får ett allt större säkerhetspolitiskt För att möta det försämrade säkerhetsläget och stärka försvar här och har medverkat till att få till stånd tre försvarsuppgörelser Tack vare har de extra resurserna till försvaret blivit betydligt högre än de ingångsbud som regeringen har lagt i de samt Socialdemokraterna och en uppgörelse som innebär en höjning av försvarsanslaget med . följer även med till 2019 och 2020 och framåt. säkerställer ambitionsnivån i det nuvarande försvarsbeslutet. Det behövs dock ytterligare resurser till försvaret om ska kunna ha en relevant försvarsförmåga i perioden . på att med nuvarande ekonomiska ambitionsnivå kommer den svenska förmågan relativt vad vi ser i närområdet, och särskilt i , att sjunka. Därför har föreslagit att försvarsutgifter ska uppgå till av BNP. Ambitionen är att åstadkomma denna resursökning . påbörjar vägen mot tvåprocentsmålet i denna budgetmotion genom att skjuta till utöver den nivå som regeringen föreslår. Den ökade ekonomiska ramen måste också fyllas med konkret innehåll. lägger därför fram ett antal förslag för att stärka viktiga delar i det svenska försvaret. Det handlar bl.a. om att höja krigsdugligheten i JAS- systemet, stärka den förmågan genom anskaffning av ytterligare ubåtar samt att ska behålla och förbandssätta alla de 48 Archerpjäserna som beställdes tillsammans med . , där vi moderater ser ett helt nödvändigt behov av att stärka försvaret, kommer god kostnadskontroll och uppföljning att vara centralt för att garantera att ökade resurser också ger faktisk ökad förmåga. budgetförslag följer den uppgörelse som vi ingått tillsammans med , och . Vi föreslår endast en mindre ändring där förs över från anslaget 3:1 till anslaget 2:6 för att användas till det civila försvaret. Vi vill även bredda anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor till att även inkludera åtgärder för att hantera vattenbrist och torka, med anledning av att flera områden i så gott som hela drabbats hårt av detta, vilket har inneburit stora påfrestningar. ser även behovet av att stärka det psykologiska försvaret genom att skapa en egen myndighet. skapas därför ett eget anslag (1:13) för upprättandet av en myndighet för psykologiskt försvar. föreslår att FOI ska få uppdraget att utreda det psykologiska försvaret. Regeringens redovisning av tillkännagivandet om centrum med specialistkompetens i veteranfrågor vill påminna om att utskottet i sitt yttrande till /17:FöU5y framhöll vikten av att veteranstödet även skulle omfatta civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett veterancentrum skulle tjäna såväl civila som militära veteraner, vilket är en viktig roll för ett veterancentrum. Det av regeringen beslutade och inrättade centrumet för veteransoldater i Försvarsmakten motsvarar inte vad föreslog. Centrumet framstår inte som tillgängligt för civila tjänstemän som gjort internationell insats. Vi anser därmed i likhet med övriga allianspartier att det fortfarande finns behov av kompletterande åtgärder när det gäller tillkännagivande i betänkande 2014/15:FöU7 (rskr 2014/15:132). 2.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: I höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. Den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , , enades 2015 om att försvaret ska förstärkas med –2020. De korrigerade 2017 förstärkningen till . Det är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . budgeterar avsevärt mer än liggande budget . Vi markerade redan i Försvarsberedningens rapporter genom avvikande meningar att försvaret behöver en rejäl upprustning för att nå en ny rimlig försvarsförmåga. I vår budgetmotion aviserar vi rejält höjda anslag och föreslår hur dessa resurser skulle kunna användas över åren för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. Vårt förslag till försvarssatsning skulle ha inneburit att det svenska försvaret skulle ha kunnat återfå den storlek och förmåga det hade 1999. Det hade varit bra om den för skadliga nedrustningen hade kunnat få ett slut. I motion 2017/18:3105 föreslår vi därför att anslaget för utgiftsområde 6 ska uppgå till 57 . har antagit ramarna för och avslagit förslag. De samlade utgifterna för utgiftsområde 6 får därför inte överstiga 53 under fortsatta behandling. Vårt förslag överskrider denna nivå, och vi kan således inte yrka bifall till vårt förslag, varför vi i stället avstår från att delta i beslutet. Trots att vårt förslag till ram för utgiftsområde 6 har fallit vidhåller vi vår politik och anser att det hade varit bättre för om anslagen hade varit högre för utgiftsområde 6 med den fördelning och de prioriteringar som framgår av motion. Vårt mål är att efter en förstärkning av försvaret får ett balanserat försvar med sådan styrka och sammansättning att det skapar en tröskeleffekt som i det längsta avhåller en presumtiv angripare från att angripa . Ett sådant försvar ska också ha tillräcklig styrka för att föra ett uthålligt och strategiskt defensivt försvar av svenskt territorium, vilket inte bara förutsätter höjda anslag i enlighet med vårt förslag utan även en höjd kredit i i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. 3.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (C) (C) anför: Mitt i en stark, internationellt driven högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. finns det en klyvning mellan å ena sidan de orter som växer och som har följt med i den globala uppgången och å andra sidan de orter som har ställts utanför. Regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Vi sparar därför mer än regeringen 2018–2020. prioriterar att bryta klyvningen av . För detta krävs reformer som gör att människor som står utanför, inte minst många nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag in i arbete. Det måste vara möjligt att börja på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet, skattekilarna för att anställa måste sänkas och den ineffektiva Arbetsförmedlingen bör göras om i grunden. I grunden vill vi anpassa skatter och regler efter de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör också reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. I budget föreslås också en bred skattesänkning för alla som arbetar och sänkt skatt på pensioner, i synnerhet för de som har lägst inkomst. Den regionala klyvningen måste brytas, dels med förbättringar för småföretag, dels med förstärkt infrastruktur. vill kraftigt förstärka det eftersatta underhållet av järnvägen och påskynda bredbandsutbyggnaden. klyvs också av en bristande trygghet. vill stärka välfärden genom en kraftig ökning av de generella medlen till kommuner och landsting, så att de själva får makt och möjlighet att klara sina utmaningar. Inom vården måste köerna kortas och tillgängligheten öka, inte minst för de unga som lider av psykisk ohälsa. vill förstärka polisen och rättsväsendet, i synnerhet för att stävja organiserad brottslighet, extremism och våld mot kvinnor. Försvarsförmågan måste stärkas i ett försämrat säkerhetsläge. Slutligen måste fortsätta att lysa som miljöföredöme, inte minst i klimatfrågan, genom att förena ökad tillväxt med minskande utsläpp. Transporterna behöver skynda på omställningen genom en grön bilbonus för personbilar och krav på biobränsleinblandning i såväl flyg som tunga transporter. vill också stärka lokala och internationella insatser för att rädda hav och vattendrag undan övergödning och nedsmutsning samt för att trygga rent dricksvatten. är sparsamma med de medel högkonjunkturen ger, och prioriterar våra satsningar till just de reformer som stärker tillväxten, öppnar för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. behövs ett nytt ledarskap för . bygger säkerhet tillsammans med andra. allvar på det alltmer utmanande säkerhetsläget i vårt närområde och i EU. och vår närmiljö möter en ökad militär aktivitet i , och våra baltiska grannar känner sig alltmer utsatta, krävs nya åtgärder. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska har länge velat att den svenska försvarsförmågan ska stärkas. Detta innebär bl.a. att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. är därför stolt över att vara en del av försvarsöverenskommelsen, inom vilken har drivit på för resurstillskott till Försvarsmakten i syfte att öka har mot bakgrund av behovet av en tydlig, solidarisk och hållbar säkerhetspolitik också föreslagit att ska gå med i Nato. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 6. Regeringens redovisning av tillkännagivandet om centrum med vill påminna om att utskottet i sitt yttrande till /17:FöU5y framhöll vikten av att veteranstödet även skulle omfatta civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett veterancentrum skulle tjäna såväl civila som militära veteraner, vilket är en viktig roll för ett veterancentrum. Det av regeringen beslutade och inrättade centrumet för veteransoldater i Försvarsmakten motsvarar inte vad Centrumet framstår inte som tillgängligt för civila tjänstemän som gjort internationell insats. Vi anser därmed i likhet med övriga allianspartier att det fortfarande finns behov av kompletterande åtgärder när det gäller tillkännagivande i betänkande 2014/15:FöU7 (rskr 2014/15:132). 4.Anslag inom utgiftsområde 6, punkt 4 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det också klart att är på fel väg. Högkonjunkturen upplevs inte av alla och klyftorna i samhället växer. Alltför många står utanför arbetsmarknaden ofta är det personer med bristande utbildning eller som är utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa, en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap vad gäller både det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. behöver snabbt rusta upp och gå med i Nato. Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 6. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 6. Vi gör bedömningen att regeringens avsedda medel är otillräckliga och att mycket högre anslag behöver tillföras. Syftet är att försvarsanslagen 2026 ska uppgå till av BNP. Liberalerna har en tydlig färdplan för hur vi ska –2020 tillför vi ytterligare till försvaret. Det innebär ett kraftigt, men välbehövligt, tillskott för den svenska försvarsförmågan. Liberalerna satsar nära mer än regeringen. Liberalerna prioriterar satsningar på försvaret, men oavsett resurserna behöver försvaret även stärkas genom ett svenskt Natomedlemskap. kan inte uteslutande på egen hand rusta sig till den nödvändiga har ett stort behov av indirekt eld inom markstridskrafterna. Regeringen har förvisso beslutat att tar över de 24 artilleripjäser, , som förut avbeställt. Försvarsministern har dock inte redovisat vare sig finansiering eller förslag för hur dessa ska omvandlas till Liberalerna vill att de nya pjäserna organiseras i ytterligare två I försvarsöverenskommelsen beslutades att flygvapnet ska minskas till 60 nya E och ersätta nuvarande 100 C/D. Liberalerna föreslår att de gamla planen behålls. Liberalerna har länge betonat betydelse för ett effektivt försvar av Vi välkomnar överbefälhavarens beslut att permanenta den militära närvaron på .