bet · H401MJU15 · 2017-04-07 00:00:00 — Anteckningarna ska föras i kronologisk ordning och bevaras . Den som bedriver en yrkesmässig verksamhet där farligt avfall uppkommer ska även för varje slag av farligt avfall föra anteckningar om den mängd avfall som uppkommer och till vem som avfallet lämnas för vidare hantering. Anteckningarna ska föras i kronologisk ordning och bevaras (55 §). Det finns även krav på transportdokument när farligt avfall lämnas till en ny innehavare för att transporteras inom . Transportdokumentet ska innehålla uppgifter om avfallsslag och avfallsmängd samt vem som är lämnare och vem som är mottagare (60 §). Enligt 16 kap. 3 § kan tillstånd till vindkraftverksamhet förenas med krav på att ekonomisk säkerhet ställs. Huvudsyftet med att ställa krav på ekonomisk säkerhet är att man inte ska behöva riskera att allmänna medel måste användas framöver för t.ex. nedmontering och återställande av mark. Det är sökanden som ska att visa att säkerheten är tillräcklig och i övrigt godtagbar. Det saknas dock motsvarande möjlighet för en myndighet att ställa krav på ekonomisk säkerhet för anmälningspliktiga vindkraftverk. Däremot innehåller miljölagstiftningen generella krav på återställande av mark oavsett möjligheten till ställande av ekonomisk säkerhet. har möjlighet att ställa krav på försiktighetsmått med stöd av 26 kap. och 2 kap. . Gränsen mellan tillstånds- och anmälningsplikt avgörs utifrån antalet vindkraftverk och deras höjd. och tog fram en vägledning om nedmontering av vindkraftverk. Den heter Vägledning om nedmontering av vindkraftverk, på land och till havs – Efterbehandling, ekonomisk säkerhet, lagstiftning, tillsyn och slutbesiktning (ET 2016:11). I vägledningen ger myndigheterna bl.a. råd om frågor som lämplig efterbehandling av mark- respektive vattenområde, tidsplanering och ekonomisk säkerhet. Vägledningen belyser olika aspekter som är av vikt när en verksamhetsutövare ansöker om tillstånd för att uppföra vindkraftverk, när planeringen av den framtida nedmonteringen av verken görs och efterbehandlingen genomförs samt vid kommande tillsyn. Av vägledningen framgår att verksamhetsutövare som bedrivit vindkraftsverksamhet är ansvariga för nedmontering och efterbehandling. Det saknar betydelse om verksamheten har övertagits av en ny verksamhetsutövare eller om ekonomisk säkerhet har avsatts enligt 16 kap. 3 § eller inte. Vidare konstateras att den som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet enligt ska utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta de övriga försiktighetsmått som behövs för att hindra eller motverka skada eller olägenhet för miljön eller människors hälsa (2 kap. 3 § ). I vägledningen konstateras även att kvarlämnade vindkraftverk, inklusive fundament, kablar, markarbeten och dylikt, kan komma att räknas som en sådan verksamhet. Vidare anges att tillsynsmyndigheten också har möjlighet att förelägga verksamhetsutövaren eller annan part om efterbehandling enligt 26 kap. 9 § alternativt 8 a § lagen om ekonomisk zon. Förelägganden kan även ställas mot en verksamhetsutövare som inte längre driver verksamheten. Det konstateras att utifrån det kunskapsläge som finns är kvarlämnandet av delar av vindkraftverk i normalfallet inte sådan förorening som avses i 10 kap. . Om läckage av olja, smörjmedel eller kvarlämnade av de delar som innehåller oljor och smörjmedel orsakar föroreningar kan bestämmelserna i 10 kap. bli tillämpliga. I fråga om användningen av avloppsslam har enligt gödsling av varit det enskilt största användningsområdet . Användningen i jordbruket, inklusive odling av energigrödor, har varierat mellan men har legat på . Enligt klarar större delen av det svenska slammet () de gällande kvalitetskraven för metaller (gränsvärden) och organiska ämnen (riktvärden). Hanteringen av avloppsslam regleras av , förordningar och myndighetsföreskrifter. De nuvarande reglerna om avloppsslam bygger på rådets direktiv /278/EEG av om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. Användningen av avloppsslam inom jordbruket regleras av kungörelse med föreskrifter (SNFS 1994:2) om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. Syftet med föreskrifterna är att motverka skadliga effekter på mark, vegetation, djur och människor, som en riktig användning av avloppsslam uppmuntras. Föreskriften reglerar vilka typer av slam som får användas inom jordbruket, vilka kontroller som ska göras och hur slamspridningen får gå till. Bestämmelser om spridningstider och om nedbrukning m.m. för slam, stallgödsel och andra organiska gödselmedel finns även i föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Slutligen reglerar förordningen (2002:1063) om avfallsförbränning t.ex. utformning, drift och utsläpp till luft och vatten vid förbränning av avfall, däribland avloppsslam. Revaq är ett certifieringssystem vars syfte är att minska flödet av farliga ämnen till reningsverk, skapa en hållbar återföring av växtnäring samt hantera riskerna på vägen dit. Certifieringen kvalitetssäkrar reningsverkens arbete med uppströmsarbete och återföring av näringsämnen i slammet till jordbruk. Genom arbete med certifieringssystemet har slammet gjorts säkrare för spridning på . Hälften av landets avloppsvatten renas nu i reningsverk som är certifierade. Revaq startade som ett utvecklingsprojekt och drivs av Svenskt Vatten, LRF, Livsmedelsföretagen och Svensk Dagligvaruhandel i samarbete med . När det gäller gödsel definieras enligt gödsel från lantbrukets djur och häst som naturgödsel. Under förutsättning att hänsyn tas till regler som rör spridning och behandling av naturgödsel, samt att gödseln inte är eller misstänks vara smittad, kan naturgödsel från svenska gårdar dels spridas på mark, även betesmark, dels användas som råvara i en biogasanläggning eller komposteringsanläggning som godkänts av eller i en anläggning som godkänts av för tillverkning av behandlad naturgödsel. Bestämmelser och allmänna råd om spridning av gödsel finns i föreskrifter (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Stallgödsel utan koppling till jordbruksföretag omfattas inte av de specifika reglerna om miljöhänsyn i jordbruket men däremot av de allmänna hänsynsreglerna i . genomförde en förenklingsresa för lantbrukare tillsammans med () samt andra branschorganisationer och myndigheter. Av för lantbrukare 2013–2015 – Så här blev resultatet framgår att gödselhanteringen inom hästhållningen ibland är problematisk. Det är framför allt när det inte finns egen spridningsareal eller något behov av gödseln i den egna verksamheten. Bakgrunden är bedömningen av om hästgödseln på en specifik anläggning eller verksamhet ska anses vara avfall eller inte. Bedömningen i det enskilda fallet görs av tillsynsmyndigheten. Gödsel från hästar som inte är produktionsdjur ska enligt vägledning klassas som avfall, sedan kan hästgödseln upphöra att vara avfall under vissa förutsättningar. Enligt 15 kap. 1 § är avfall varje föremål eller ämne som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med. Vidare framgår av bestämmelsen att ett ämne eller föremål ska anses vara en biprodukt i stället för avfall om ämnet eller föremålet har uppkommit i en tillverkningsprocess kan användas direkt utan någon annan bearbetning än den som är normal i industriell praxis kommer att fortsätta att användas på ett sätt som är hälso- och miljömässigt godtagbar. Enligt tolkning kan gödsel som kommer från slaktdjur klassas som biprodukt, i stället för avfall, på grund av att det kan anses ha uppkommit i en tillverkningsprocess. Detta gäller dock inte för gödsel som kommer från annan djurhållning. Gödsel från bl.a. hästar kan således komma att klassas som avfall. Gödsel som är avfall kan dock, i likhet med annat avfall, upphöra att vara avfall om det har hanterats på ett sätt som innebär återvinning och uppfyller krav i fråga om fortsatt användning (15 kap. 1 § ). Definitionen av avfall innebär att en bedömning av innehavarens syften, och därmed skyldigheter, måste göras i varje enskilt fall för att kunna bedöma om hästgödsel är avfall eller inte. Om hästgödsel anses vara avfall blir avfallsreglerna tillämpliga, t.ex. i vissa fall avfallsförordningen (2011:927) med regler för hur avfall får hanteras och transporteras m.m. samt särskilda krav på dokumentation. Om hästgödsel anses vara avfall får även betydelse vid klassificeringen av miljöfarlig verksamhet. Även 29 kap. miljöprövningsförordningen (2013:251) kan bli tillämplig, vilket gör att verksamheten kan omfattas av krav på anmälan eller tillstånd för mellanlagring av avfall. Transport av farligt avfall Enligt utskottet är det nödvändigt och viktigt med en ändamålsenlig och effektiv tillsyn över transporter av farligt avfall. Av redovisningen ovan framgår bl.a. att en handlingsplan för tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter för 20172019 har tagits fram av berörda myndigheter och länsstyrelser. Målet är att det inte ska förekomma några illegala transporter av avfall till och från . Utskottet noterar även att de berörda länsstyrelserna har kartlagt arten och omfattningen av illegala avfallstransporter inom sina respektive geografiska tillsynsområden samt lämnat förslag till regeringen om hur kompetens som är nödvändig för tillsyn över gränsöverskridande avfallstransporter kan göras tillgänglig för myndigheterna. Utskottet konstaterar även att har redovisat ett regeringsuppdrag om avfallsstatistiken och spårbarhet för farligt avfall som är ute på remiss. Med hänsyn till det arbete som pågår och det som i övrigt redovisats ovan är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:3168 (M) yrkande 5. Motionen avstyrks i denna del. Även motion 2016/17:3168 (M) yrkande 7 avstyrks. Enligt kan tillstånd till vindkraftverksamhet förenas med krav på att ekonomisk säkerhet ställs. Motsvarande möjlighet saknas för anmälningspliktiga vindkraftverk. Utskottet konstaterar dock att miljölagstiftningen innehåller generella krav på återställande av mark oavsett möjligheten till ställande av ekonomisk säkerhet. Utskottet noterar även att och har utarbetat en vägledning om nedmontering av vindkraftverk till stöd för både verksamhetsutövaren och de myndigheter som berörs. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2016/17:1106 (M) och 2016/17:1772 (SD) yrkande 15 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om växtnäring vill utskottet framhålla att ett långsiktigt hållbart samhälle förutsätter ett kretslopp och en återföring av växtnäring till jordbruket, dock utan risk för hälsa eller miljö. I fråga om användningen av avloppsslam noterar utskottet att arbetet med certifieringssystem har gjort slammet säkrare för spridning på . Hälften av landets avloppsvatten renas i reningsverk som är certifierade, och större delen av det svenska slammet klarar gällande kvalitetskrav. Mot bakgrund av det som anförts finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:2446 (SD) yrkande 28. Motionen avstyrks i denna del. Även motion 2016/17:3377 (L) yrkande 9 avstyrks. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, C, L, KD) om avfall och kretslopp m.m. som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU8 Avfall och kretslopp, 2015/16:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 2015/16:MJU7 om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. har avslagit samtliga motionsyrkanden i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. Cirkulär ekonomi m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1565 av och (båda M) yrkande 2. är på många sätt ett föredöme för övriga , där avfallshierarkin ofta åsidosätts och avfall i huvudsak läggs på deponi. Det är oerhört viktigt att driver på för att förslag om en cirkulär ekonomi utformas på ett sådant sätt att det blir ett kraftfullt verktyg i arbetet med att minska avfallsmängderna och deponierna i hela EU. Den cirkulära ekonomin skulle kunna innebära stora vinster, både för miljön och för samhällsekonomin. Vi anser att regeringen bör verka för att EU:s paket för cirkulär ekonomi blir balanserat och välavvägt. Från politiskt håll är vår uppgift även att skapa goda förutsättningar för aktörer att ta ansvar, och värna principen om att förorenaren betalar. Producentansvar, punkt 2 (SD, C) av (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 6. behöver bli mer resurseffektivt. Svenska konsumenter köpte i genomsnitt ca nya textilier 2013. Av textilierna som samlades in i återanvändes sammanlagt textil per person. Tillverkning av textilier har stor miljöpåverkan, både på vatten och kemikalieanvändning. Många svenska företag arbetar med att samla in textilier för återvinning och återanvändning och med handlingsplaner för utfasning av olika ämnen. vill ta till vara och påskynda denna utveckling genom att införa producentansvar för att återvinna mer textilier. Ett utökat producentansvar för fler produktgrupper som textilier kan vara en metod för att stärka den cirkulära ekonomin och möjliggöra högre resursutnyttjande. Producentansvar, punkt 2 (L, KD) av (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 11. Vi föreslår en utredning om lämplig utformning av ett producentansvar för läkemedels negativa miljöeffekter. Läkemedel och rester av läkemedel i vårt avloppsvatten gör att extra rening krävs vid reningsverken, och räcker det inte för att helt reducera miljögifterna. Det är rimligt att läkemedelsbranschen, likt andra branscher med miljöfarliga ämnen, tar ett producentansvar och täcker miljökostnaden för att gifter läcker ut via avloppsnätet eller i dagvattnet från produktionen. Återvinning av farligt avfall, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 17.2 och 2016/17:733 av (M). Nagellack är en produktgrupp som sorteras som farligt avfall. Det är dock oklart hur mycket som faktiskt samlas in och hur mycket som slängs i soporna. finns ingen farosymbol på nagellacket, som indikation på hur det ska sorteras, för att det bedöms användas i för liten mängd för att vara skadligt. Ideligen bevisar forskning att farliga ämnen även i små mängder kan utgöra stor skada i och med att det är den samlade exponeringen eller utsläppet som orsakar problem. Metoder för att förbättra insamlingen av nagellack och undvika att det hamnar i naturen kan exempelvis vara att tillföra en märkning på produkten alternativt införa ett producentansvar. vill därför utreda hur insamlingen av nagellack kan förbättras. Livslängden på elektroniska produkter och ett utvidgat pantsystem, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4 samt 2016/17:1295 av (MP). Att produkter håller ökar avfallsmängderna och motverkar ett effektivt utnyttjande av naturresurserna i enlighet med en cirkulär ekonomi. Regeringen har 2016 tillsatt en utredning för att förebygga uppkomst av avfall i syfte att främja en cirkulär ekonomi. I direktivet till utredningen framgår att utredaren vid behov ska föreslå styrmedel för att främja återanvändning av produkter. välkomnar detta initiativ men anser att regeringen även bör tillsätta en utredning som har till uppgift att föreslå lämpliga styrmedel för att förlänga livslängden på elektroniska produkter. Vidare anser att pantsystem bör införas på fler produkter. Genom ett utvidgat pantsystem för dryckesförpackningar kan kostnaderna för insamling och återvinning fördelas direkt på producenterna. Ett pantsystem stimulerar även en ökad grad av insamling och återvinning och bör eftersträva funktionalitet med övriga nordiska länder. Regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda förutsättningar för att införa pantsystem för produkter utöver dryckesförpackningar. Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:638 av (S), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 16 och 17 samt 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 12. Att begränsa matsvinnet är viktigt både på nationell nivå, inom EU och globalt. Under alliansregeringen tilldelades pengar för att tillsammans med och arbeta för att minska matsvinnet. I myndighetens uppdrag ingick bl.a. en kartläggning av matavfall och matsvinn i primärproduktionen och riktade informationsinsatser till konsumenterna. Vi anser att mer kan och bör göras. Det behövs fler informationsinsatser med ett positivt budskap och information om hur bäst-före-datumet påverkar olika livsmedel och hur livsmedel ska förvaras. Vi anser att bör ges ett permanent uppdrag att genomföra informationsinsatser för att minska matsvinnet. Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 16 och 17 samt 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:638 av (S), 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 12. finns ett mål om att öka insamlingsgraden av biologiskt nedbrytbart avfall, men att gå ett steg längre är att införa ett mål om minskning av matavfall och matsvinn för att förebygga att avfallet uppstår. Ett sådant mål finns inte , vilket gör det svårt att visa en tydlig viljeinriktning som driver på insatser hos aktörer. vill dessutom införa ett etappmål likt det förslag har tagit fram. Förslaget innebär att matavfallet ska minska jämfört med , sammantaget för hela livsmedelskedjan utom primärproduktionen. Vidare behöver butiker registrera sig som foderleverantörer för att få lämna överbliven mat till foder. Jag anser att det behöver ses över vilka lösningar som kan förenkla för butiker att kunna lämna överbliven mat till foder. Det är dock viktigt att olika livsmedel inte blandas eller innehåller ämnen som kan vara skadliga för djuren, om den överblivna maten ska bli foder. Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:638 av (S), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 16 och 17, 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 12. En betydande del av alla livsmedel som produceras konsumeras aldrig utan slängs i produktions- eller konsumtionsledet. Matsvinnet är ett slöseri med våra resurser och orsakar enligt extra utsläpp på ungefär endast i . Det är emellertid svårt att få bukt med matsvinnet. lagstiftade 2016 om förbud för s.k. kassering av livsmedel. Matprodukter som inte går till försäljning måste därför i stället skänkas till exempelvis välgörenhetsorganisationer. Jag anser att även bör förbjuda kassering av livsmedel inom livsmedelshandeln och ta fram alternativ till att de kasseras. Regeringen bör låta utreda hur ett förbud mot att slänga livsmedel inom livsmedelshandel kan utformas. Matsvinn och källsortering av matavfall, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:638 av (S), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 13, 14, 16 och 17 samt 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 3. I återvinns förhållandevis mycket hushållsavfall. avfall per person gick till materialåtervinning 2013. För de 27 EU-länderna var genomsnittet per person. anser det ändå vara av stor vikt att alla kommuner i äntligen kommer till skott med att källsortera sitt matavfall så att de anläggningar som finns för rötning även i fortsättningen kan få ett underlag till biogasproduktion. I finns separat insamling av källsorterat matavfall i 204 av 290 kommuner. Dessa kommuner har mer eller mindre utbyggda system för insamling, ett fåtal kommuner har endast insamling från storkök och restauranger. Flera kommuner står i startgroparna för att starta matavfallsinsamling, men arbetet har i stort gått långsamt . Jag anser att regeringen ska verka för att arbetet med källsortering av matavfall i kommunerna snabbas på och därmed öka möjligheten för större produktion av biogas. Plast och plastprodukter, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7 och 2016/17:593 av (S), 2016/17:594 av (S), 2016/17:597 av och (båda S), 2016/17:644 av och (båda S) yrkande 1 och 2016/17:2499 av (KD) yrkandena 1 och 3. Förekomsten av plast i marin miljö och andra ekosystem är ett tilltagande problem. Problemet är internationellt, men bör agera nationellt och regionalt samt intensifiera arbetet med att lyfta problematiken i internationella forum. förordar en helhetsstrategi för att reducera denna problematik. Vidare anser vi att ökade resurser bör avsättas för att kartlägga flödena av plast, både mikroplast och makroplast, i samhället. Åtgärder bör även vidtas för att minska den totala användningen av plastprodukter, förutsatt att de inte ersätts med andra material med högre miljöbelastning. Vi anser att regeringen bör återkomma till med konkreta förslag om hur användandet av plaster med hög miljöbelastning kan minskas och att särskild uppmärksamhet bör ägnas frågan om hur mikroplaster i marin miljö kan minimer-as. Marint skräp och strandstädning, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:559 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:633 av m.fl. (S), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 42, 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3110 av och (båda C). Skräp i haven har blivit ett allt större problem. Åtgärder behöver vidtas nationellt, men även på EU-nivå och internationellt. tar en stor del av notan för att minska det skräpet, även om skräpet härrör från andra länder. Regeringen bör därför verka för att kostnaderna för det skärpet fördelas mer rättvist inom EU.