bet · H401KU19 · 2017-03-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner som behandlas i betänkandet. Motionsyrkandena rör frågor om veterandagen som allmän flaggdag, en riksflagga, flaggningstider, EU-flaggan, nationella symboler, allmänna helgdagar, en nationell frigörelsedag för homosexuella, en minnesdag tillägnad kommunismens offer, kebabpizzans dag och ett civilkuragepris. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om en båtflagga, minnet av , offentliga belöningssystem, en hedersmedalj och nationalsång. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, L, KD) och två särskilda yttranden (SD, L). Ett trettiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Veterandagen som allmän flaggdag En nationell frigörelsedag för homosexuella En minnesdag tillägnad kommunismens offer Motioner som bereds förenklat 1.Veterandagen som allmän flaggdag, punkt 1 (M, SD, L, KD) 2.Nationella symboler, punkt 5 (SD) 3.Allmänna helgdagar, punkt 6 (SD) 4.En minnesdag tillägnad kommunismens offer, punkt 8 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Veterandagen som allmän flaggdag 2015/16:15 av (M), 2015/16:535 av och (båda M), 2016/17:1285 av (M), 2016/17:1918 av i (M), 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:3289 av m.fl. (M). Reservation 1 (M, SD, L, KD) 2015/16:2622 av och (båda SD). 2016/17:2548 av och (båda SD) yrkande 2. 2016/17:2583 av (SD). 2015/16:3113 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:2417 av (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) 2015/16:1476 av (FP), 2016/17:1828 av m.fl. (L) och 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 5. Reservation 3 (SD) En nationell frigörelsedag för homosexuella 2015/16:1835 av (M). En minnesdag tillägnad kommunismens offer 2016/17:45 av (SD). Reservation 4 (SD) 2016/17:339 av (L). 2015/16:2817 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2261 av (SD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat 2015/16:109 av (M), 2015/16:521 av (FP), 2015/16:1646 av och (båda SD), 2015/16:2062 av (SD), 2015/16:2503 av (M), 2015/16:3067 av (SD), 2015/16:3113 av (SD) yrkande 3, 2016/17:44 av och (båda SD), 2016/17:1146 av (S), 2016/17:1363 av och (båda SD), 2016/17:2417 av (SD) yrkande 3 och 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 15. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (V), (S), (M), (SD) och (KD). Veterandagen som allmän flaggdag Utskottets förslag i korthet avslår sex motionsyrkanden om att veterandagen ska bli allmän flaggdag. Jämför reservation 1 (M, SD, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3289 av m.fl. (M) begärs att ska bli allmän flaggdag. Motionärerna anför att högtidlighålls som veterandag inom Försvarsmakten . Veterandagen syftar till att hedra personal som deltar eller har deltagit i nationella eller internationella militära operationer och att högtidlighålla minnet av stupade och omkomna. De ceremonier som anordnas under veterandagen samordnas av Försvarsmakten, men ofta deltar representanter från statliga myndigheter, representanter för kungafamiljen och från Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer. Vidare anför motionärerna att veterandagen har statsceremoniell status , vilket garanterar att den regelbundet firas på samma datum . Att högtidlighålla den svenska veterandagen som allmän flaggdag skulle enligt motionärerna ge möjlighet för de svenskar som inte kan delta vid de officiella statsceremonierna att privat visa sin uppskattning för militära veteraner. Det skulle också öka kunskapen om veteranernas viktiga insatser hos befolkningen i stort om den fanns med i almanackor och kalendrar som en särskild flaggdag och utgöra ett erkännande för veteranerna, att deras insatser är uppmärksammade och uppskattade och vara en påminnelse till andra om varför veteranerna är värda att hedra. Även i kommittémotion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslås att veterandagen ska bli allmän flaggdag. Motionärerna anför att detta bör göras för att sprida medvetenenhet och som erkännande för de insatser som veteraner gjort för fred och säkerhet runt om i världen. I motionerna 2015/16:15 och 2016/17:1285 av (M), 2015/16:535 av och (båda M) och 2016/17:1918 av i (M) begärs också att veterandagen ska bli allmän flaggdag. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga framhölls att det då inte fanns några bindande föreskrifter om flaggning – frånsett på Försvarsmaktens område. Av propositionen framgår att 1949 (rskr. 1949:248) hade anhållit om att Kungl. Maj:t skulle ombesörja en enhetlig ordning för rikets samtliga allmänna flaggdagar. återkom till Kungl. Maj:t med frågan om de allmänna flaggdagarna. tillkallades en särskild sakkunnig att göra en utredning om rikets vapen och flagga. Utredaren avlämnade betänkandet Rikets vapen och flagga (SOU 1966:62). I betänkandet föreslogs bl.a. en kungörelse om allmänna flaggdagar och annan officiell flaggning. Därefter upprättades i promemorian riksvapen och flagga (Ds Ju 1981:4). Promemorian innehöll förslag till bl.a. en förordning om allmänna flaggdagar. Vidare anfördes i propositionen att s.k. allmänna flaggdagar angetts i den vanliga almanackan . Denna förteckning över flaggdagar hade karaktären av inofficiell rekommendation och hade tillkommit på initiativ av Bestyrelsen för . För att det skulle bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningen när förhållandena ändrades för de kungliga flaggdagarna rekommenderades i den promemoria som låg till grund för propositionen att de allmänna flaggdagarna skulle anges i en förordning. I propositionen angavs att de allmänna flaggdagarna skulle regleras i en förordning, om biföll förslaget till en lag om flagga. När det gäller frågan om vilka dagar som borde tas upp som flaggdagar påpekades i promemorian som låg till grund för propositionen att flaggdagarna i princip hade varit oförändrade och att de således hade vuxit sig in i allmänhetens medvetande. Därför borde ingen uteslutas utan starka skäl. De dåvarande borde alltså behållas. Två nya flaggdagar föreslogs med hänsyn bl.a. till uttalanden från sida. Det gällde dagen för riksdagsval och . I sitt betänkande KU 1981/82:26 tillstyrkte utskottet propositionen. Förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar trädde i kraft och innehåller endast en förteckning över de allmänna flaggdagarna. Det finns 17 allmänna flaggdagar. Förordningen har aldrig ändrats. Allmänna flaggdagar är enligt förordningen – : konungens namnsdag – : kronprinsessans namnsdag – : konungens födelsedag – : nationaldag och – : kronprinsessans födelsedag – : drottningens namnsdag – dag för val i hela riket till – : drottningens födelsedag överlämnade delbetänkandet Den svenska veteranpolitiken – Statligt bidrag till frivilliga organisationer som stödjer veteransoldater och anhöriga (SOU 2013:8) . överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Svensk veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27). I slutbetänkandet föreslog utredningen bl.a. att skulle bli allmän flaggdag och benämnas Veterandag. I försvarsutskottets betänkande 2015/16:FöU8 föreslogs ett tillkännagivande om att skulle ställa sig bakom det som utskottet anförde om förslag och tillkännage detta för regeringen (reservation S, MP, V). Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottet vill betona vikten av att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Detta förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Vissa steg har tagits för att stärka uppföljningsansvaret efter genomförd insats, t.ex. att ge anhöriga kontaktpersoner vid Försvarsmakten och att ge veteranerna det erkännande de förtjänar bl.a. genom inrättandet av en särskild veterandag. Utskottet kan konstatera att det pågår en beredning inom av förslag och menar att det nu är dags att ta nästa steg för att skapa ett sammanhållet stöd till dem som förtjänstfullt genomfört insatser i rikets tjänst och deras anhöriga. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med utredningens förslag. Justitieminister svarade på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:325) om huruvida försvarsministern avsåg att ta några initiativ för att göra veterandagen till allmän flaggdag. I svaret anförde justitieministern följande: har frågat försvarsministern om han avser att vidta några initiativ för att göra veterandagen till allmän flaggdag. Frågan har överlämnats till mig. Syftet med allmänna flaggdagar är att högtidlighålla företeelser med kopplingar till landets gemensamma historia eller som på något annat sätt är av särskilt stor betydelse för som nation. Det kan noteras att avslagit motioner om att göra veterandagen till allmän flaggdag. Veterandagen syftar till att hedra de viktiga insatser som veteraner har uträttat och det finns all anledning att på olika sätt uppmärksamma veteraner som fullgjort uppdrag för . Jag är dock inte beredd att ta initiativ till att göra veterandagen till allmän flaggdag. Vid frågestund svarade försvarsminister på en fråga om huruvida han ämnade ta några initiativ till att göra till allmän flaggdag. Han svarade (prot. 2016/17:42 anförande 108) följande: Tack för frågan! Det ligger mycket allvar bakom detta. Många människor har gjort oerhört fina insatser i internationella missioner. Det tog också innan man uppskattade dessa personer till fullo. Medaljeringar skedde långt efter det att missioner avslutats. Jag tycker att det var bra att man införde , och jag tycker att det är viktigt att vara närvarande denna dag. Jag har egentligen inte funderat och tagit ställning till frågan om flaggdag, men har den lyfts på ett påtagligt sätt här i kammaren. Jag ska utifrån mina möjligheter och positioner ta mig en ordentlig funderare på detta och får återkomma i ett annat sammanhang. Tack för förslaget och idén! Vidare anförde förvarsministern (anförande 110): Jag tänker inte gå händelserna i förväg. Jag tycker att idén är intressant och ska ta mig en allvarlig funderare på detta. Vi får återkomma i ärendet. I betänkande 2012/13:KU16 behandlade utskottet ett motionsyrkande om veterandagen som allmän flaggdag. Utskottet anförde att veteransoldatpolitiken hade getts stor uppmärksamhet inte minst genom att är en statsceremoni. Inom Försvarsmakten finns en särskild veteranavdelning som är direkt rådgivande till överbefälhavaren och andra chefer i högkvarteret och som ansvarar för att samordna och ge stöd till veteraner, förbandschefer och ideella organisationer. På veterandagen firas alla veteraner och deras anhöriga med en ceremoni vid på i . Det gäller inte bara de militära utan även polisen, tullen, , Kriminalvården, och m.fl. Även Försvarsmaktens ideella samarbetsorganisationer Fredsbaskrarna, , och brukar delta i firandet. Utskottet konstaterade att det nya nationella veteranmonumentet skulle invigas i samband med firandet av veterandagen vid i . Utskottet ansåg i likhet med motionären att det fanns all anledning att uppmärksamma veteraner som fullgjort uppdrag för landet. Utskottet var dock inte berett att förorda förändringar av flaggdagarna så som de är reglerade i förordningen (1982:270) om allmänna flaggdagar och avstyrkte motionen. Ett motionsyrkande om att veterandagen borde bli allmän flaggdag avstyrktes av utskottet i förenklad ordning i betänkande 2013/14:KU13. I betänkande 2014/15:KU8 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om veterandagen som allmän flaggdag. Utskottet ansåg att det finns all anledning att uppmärksamma veteraner som fullgjort uppdrag för landet, men var liksom inte berett att förorda förändringar av de allmänna flaggdagarna. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en riksflagga. I motion 2015/16:2622 av och (båda SD) yrkas ett tillkännagivande till regeringen om en riksflagga. Motionärerna anför att det bör finnas en stor och högt upp vajande svensk flagga för att peka ut svenska rikets ceremoniella och administrativa centrum och för att stärka den svenska identiteten. Flaggan bör enligt motionärerna placeras i närheten av Riksplan mellan , , och Försvarsdepartementet, t.ex. på Strömparterren. Benämningen på flaggan bör vara riksflaggan, och flaggan bör bevakas av högvakten. Höjden på flaggstången bör enligt motionärerna vara höjd över Riksplan gånger 1,3 och flaggans längd som brukligt av flaggstångens höjd. Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18 motioner om flaggning. När det gällde frågan om huruvida den svenska flaggan skulle placeras mer centralt i plenisal, t.ex. i anslutning till talarstolen, ansåg utskottet att det fick ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till . Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet när det gäller flaggning i och i anslutning till byggnader att sådana frågor lämpligast behandlas av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen. Frågan behandlades också i betänkande 2001/02:KU9 och betänkande 2002/03:KU19. Utskottet vidhöll sin tidigare bedömning och avstyrkte därför motionsyrkandena. Utskottet har ansett att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva (bet. 1999/2000:KU18, bet. 2000/01:KU15, bet. 2006/07:KU12, bet. 2010/11:KU25 och bet. 2014/15:KU8). Utskottet anser inte att behöver ta något initiativ för att inrätta en riksflagga. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa regler för flaggningstider. I motion 2016/17:2548 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det i lagen (1982:269) om flagga ska införas regler för flaggningstider och ceremonier kring flaggningen. Motionärerna anför att det redan finns regler för detta även om de inte är fastställda i lag. I lagen om flagga regleras bl.a. svenska flaggans utseende. I lagen finns inga bestämmelser om tiden för flaggans hissande och halande eller ceremoniel kring flaggning. Inte heller i den tidigare lagen (1906:55 s. 1) angående rikets flagga fanns det någon sådan reglering. tillsattes en sakkunnig för att utreda frågor om rikets vapen och flagga. I ett betänkande 1966 (SOU 1966:62 Rikets vapen och flagga) föreslog den sakkunnige att tiden för flaggans hissande och halande skulle anges i författning. Förslaget innebar att flaggan skulle hissas mars–oktober kl. 8 och november–februari kl. 9 samt halas vid solens nedgång, dock . I en senare promemoria upprättad inom (Ds Ju 1981:4) anfördes att tjänstereglementet för Försvarsmakten angav tider för flaggans hissande och halande. Samma ordning angavs i almanackorna och i de rekommendationer för flaggning som Bestyrelsen för har gett ut. Vidare anfördes i promemorian att det naturligtvis var önskvärt att de traditioner som hade bildats så långt möjligt iakttas både vid offentlig och vid enskild flaggning. Mot tanken på att utfärda föreskrifter om saken i författning syntes dock kunna åberopas att man med sådana skulle riskera att i onödan hämma framför allt den enskilda flaggningen, som det enligt promemorian var angeläget att uppmuntra. I promemorian anfördes vidare att det med hänsyn till detta och då det inte torde ha lett till några olägenheter att tiderna för flaggans hissande och halande inte var författningsreglerade förordades att det inte skulle utfärdas föreskrifter om dessa. I proposition 1981/82:109 med förslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga anfördes att Stiftelsen särskilt framhållit önskemålet att man inte genom onödig formalism hämmar enskild flaggning och resande av flaggstänger. Det föredragande statsrådet anslöt sig till bedömningen att det inte borde införas författningsregler om tider för hissande och halande av flaggan. I sitt betänkande KU 1981/82:26 tillstyrkte utskottet propositionen. Försvarsmaktens föreskrifter om flaggning (FFS 1999:4) gäller för Försvarsmakten, , , , och . I 7 § anges att vid högsta beredskap ska örlogsflagga vara hissad . Av 8 § framgår att örlogsflagga som förs på fartyg under gång ska vara hissad . Detta gäller dock inte ubåt i undervattensläge. I övriga fall gäller enligt 9 § att t.o.m. ska flaggan hissas kl. 8 och halas vid solens nedgång, dock . t.o.m. den ska flaggan hissas kl. 9 och halas ned vid solens nedgång. Norr om ska, då solen inte visar sig över horisonten, flaggan hissas kl. 9 och halas . Stiftelsen Nationaldag[1] har publicerat rekommendationer för flaggning. Enligt rekommendationerna hissas flaggan kl. 8 . till 28 (29) februari hissas flaggan kl. 9. ska flaggan halas vid solens nedgång, dock . Utskottet noterar att det finns regler för flaggningstider som gäller Försvarsmakten och andra militära myndigheter och att det finns rekommendationer för vilka tider flaggan i övrigt bör vara hissad. Utskottet anser inte att det finns något behov för att ta initiativ till en ytterligare reglering av flaggningstiderna, och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att EU-flaggan inte ska vara upphängd eller hissad inom eller svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen. I motion 2016/17:2583 av (SD) föreslås att EU-flaggan inte ska vara hissad eller upphängd inom eller svenska myndigheters fastigheter annat än vid särskilda tillfällen. Motionären anför att EU inte är någon statsbildning utan en internationell organisation. Det är enligt motionären lika orimligt att EU:s flagga ständigt är hissad utanför som om FN:s flagga vore det. är medlem i EU , och anges i regeringsformen (1 kap. 10 §) att är medlem i EU. Utskottet behandlade i betänkande 1999/2000:KU18 ett motionsyrkande om ökad användning av Europaflaggan och EU-symbolen i offentliga sammanhang. När det gäller användningen av EU-flaggan konstaterade utskottet att det inte finns några särskilda EU-regler och inte heller några nationella regler. Utskottet ville i sammanhanget framhålla att statliga myndigheter och institutioner utanför Försvarsmakten inte har någon plikt att flagga med svenska flaggan. Varje civil myndighet får själv utifrån praktiska överväganden och andra överväganden avgöra i vilken utsträckning seden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kan upprätthållas (se prop. 1981/82:109 s. 12). Enligt utskottet borde flaggningen på statliga byggnader även i fortsättningen avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva, och motionsyrkandet avstyrktes. behandlade utskottet (bet. 2000/01:KU15) ett motionsyrkande om att det vore naturligt att staten föregick med ett gott exempel och lät berörda myndigheter flagga på offentliga byggnader med både den svenska flaggan och Europaflaggan. Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande om att flaggning på statliga byggnader även i fortsättningen borde avgöras av de statliga myndigheterna och institutionerna själva. I betänkande 2005/06:KU24 behandlades ett motionsyrkande om användning av EU- flaggan vid offentliga byggnader i förenklad ordning och avstyrktes. behandlades ett motsvarande yrkande, och utskottet vidhöll sina tidigare ställningstaganden (bet. 2006/07:KU12). I betänkandena /09:KU13 och 2009/10:KU31 behandlades och avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om användning av EU-flaggan vid statliga offentliga byggnader. I betänkande 2010/11:KU25 avstyrktes också ett motionsyrkande om att EU-flaggan borde användas tillsammans med den svenska flaggan i offentliga sammanhang, exempelvis vid statliga organisationer, myndigheter och bolag. Utskottet anförde att det liksom tidigare ansåg att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna även fortsättningsvis borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva och att det inte borde regleras på vilket sätt statliga bolag ska flagga. I betänkande 2012/13:KU16 avstyrktes i förenklad ordning motionsyrkanden om EU-flaggan på statliga offentliga byggnader. I betänkande 2014/15:KU8 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om EU-flaggan vid offentliga byggnader och ansåg liksom tidigare att frågor om flaggning vid de statliga myndigheterna och institutionerna även i fortsättningen borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet har också behandlat motionsyrkanden om en i plenisal. Utskottet avstyrkte i betänkande 1999/2000:KU18 bl.a. en motion om att placera en i plenisalen. Utskottet ansåg att det fick ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till . Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet när det gäller flaggning i och i anslutning till byggnader att sådana frågor lämpligast behandlas av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen. Frågan om viss flaggning i plenisalen behandlades också i betänkande 2001/02:KU9, i betänkande 2002/03:KU19, i betänkande 2003/04:KU5 och i förenklad ordning i betänkande 2005/06:KU21. Utskottet vidhöll sina tidigare bedömningar och avstyrkte därför motionsyrkandena. Även i betänkande 2006/07:KU4 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om en i plenisalen och vidhöll sina tidigare ställningstaganden. Utskottet anser liksom tidigare att frågan om vilken flaggning som ska ske vid eller statliga myndigheter bör avgöras av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen, respektive av myndigheterna själva. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Jämför reservation 2 (SD). (SD) begär i motion 2015/16:3113 yrkande 1 och i motion 2016/17:2417 yrkande 1 att regeringen tar fram förslag på åtgärder för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. I motionerna anförs att i har den ökade internationaliseringen medfört att nationella särdrag och symboler har hamnat utanför fokus. Detta är ganska unikt i ett globalt perspektiv. När presidenten i eller drottningen i uttalar sig i tv finns ofta en flagga eller en nationalsymbol med. I anges att en rikssymbol är ett lands flagga och riksvapen samt sådana ”höghetstecken” som används jämte eller i stället för flaggor eller vapen, i t.ex. riksregalierna samt och möjligen även andra beståndsdelar av riksvapnet. Enligt 1 § lagen (1982:268) om riksvapen har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationen och försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar och tillägg som statschefen bestämmer. I 6 § 1 förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet anges att myndigheten ska ansvara för att på en plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås, förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter enligt särskilda förteckningar. Rikets regalier är statlig egendom och består av rikssvärden, kungakronan, spiran, äpplet och nyckeln. Kammarkollegiet måste ge tillstånd till att föremål tas ur skattkammaren vid för att användas vid exempelvis en kunglig ceremoni.