bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår yrkanden i motioner som rör bl.a. tillgången till elektroniska kommunikationer, användningen av 700 MHz-bandet, nyttjandet av it för att minska miljöpåverkan samt olika frågor om postservicen. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning i huvudsak till vidtagna åtgärder, bl.a. framtagandet av en ny bredbandsstrategi, och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Två yrkanden i motioner som väckts med anledning av proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden  innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tillgång till elektronisk kommunikation Användningen av 700 MHz-bandet It och minskad miljöpåverkan Statens innehav av digital infrastruktur Postservice i hela landet 1.Tillgång till bredband, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Tillgång till bredband, punkt 2 (SD) 3.Utbyggnad av it-infrastruktur, punkt 3 (C) 4.Telefoni och mobiltäckning, punkt 4 (KD) 5.Användningen av 700 MHz-bandet, punkt 5 (M, C, L, KD) 6.It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (C) 7.It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (V) 8.It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (L) 9.Statens innehav av digital infrastruktur, punkt 7 (M, C, L, KD) 10.Vissa regleringsfrågor, punkt 8 (M) 11.Integritet och it-säkerhet, punkt 9 (M) 12.Postservice i hela landet, punkt 10 (SD) 13.Postservice i hela landet, punkt 10 (V) 14.Övernattbefordran av post, punkt 11 (M, C, L, KD) 15.Vissa postala konkurrensfrågor, punkt 12 (C) 16.Samdistribution, punkt 13 (M, C, L, KD) 1.Bredbandsutbyggnad, punkterna 2 och 3 (L) 2.Bredbandsutbyggnad, punkterna 2 och 3 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:213 av (M). 2016/17:682 av (M) yrkande 2, 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2016/17:1647 av m.fl. (S), 2016/17:1654 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:1690 av m.fl. (S), 2016/17:1691 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:2118 av och (båda M) yrkande 1, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:3374 av (L) yrkande 18.2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 20. Reservation 3 (C) 2016/17:1237 av (M), 2016/17:1605 av och (båda S), 2016/17:1654 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:1691 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:2118 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 2 i denna del. Reservation 4 (KD) Användningen av 700 MHz-bandet 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 32, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 5 (M, C, L, KD) It och minskad miljöpåverkan 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 49, 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:3374 av (L) yrkande 5 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 29. Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Statens innehav av digital infrastruktur 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 30 och 2016/17:2739 av m.fl. (S). Reservation 9 (M, C, L, KD) 2016/17:60 av (L), 2016/17:679 av (M), 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1966 av (M) och 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 47. Reservation 10 (M) 2016/17:175 av och (båda SD) och 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 11 (M) Postservice i hela landet 2016/17:190 av (M), 2016/17:1604 av (S), 2016/17:1740 av (SD), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:3139 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3357 av (KD). Reservation 12 (SD) Reservation 13 (V) 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 34 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 21. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2016/17:2439 av m.fl. (SD) och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 23. Reservation 15 (C) 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 33, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 19. Reservation 16 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (S), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet drygt 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om it- och postpolitiska frågor samt två yrkanden i följdmotioner till regeringens infrastrukturproposition (prop. 2016/17:21). En förteckning över de förslag som behandlas redovisas i bilagan. Postnords vd m.fl. informerade utskottet om företagets verksamhet och situationen på marknaden i samband med ett studiebesök på terminalen i . I samband med utskottets sammanträde informerade företrädare från Postnord, PTS och utskottet om de kvalitetsproblem som drabbat utdelningsverksamheten. Vid utskottets sammanträde informerade företrädare från PTS, , och om 5G och de möjligheter som den nya tekniken erbjuder men även om andra aktuella frågor på området elektronisk kommunikation. arbetsgrupp för forskningsfrågor har sammanställt rapporten  och (2016/17:RFR1). I rapporten analyseras it-infrastrukturen utifrån bl.a. uppsatta mål, nuvarande tillgång, framtidens krav på it-infrastrukturen och konsekvenser. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om delaktighet i informations-samhället. Utskottet bedömer att det alltjämt finns behov av åtgärder för att främja en ökad digital delaktighet bland delar av befolkningen men konstaterar att det görs omfattande insatser på området. (M) anför i motion 2016/17:213 att är ett land med en mycket utbredd internetanvändning och att av befolkningen använde internet 2015. Motionären framhåller dock att detta innebär att nästan en miljon svenskar inte använder eller inte har tillgång till internet. Många i denna grupp är äldre, vilket är alarmerande med tanke på att det finns en uppenbar risk att de i olika avseenden hamnar i ett utanförskap, särskilt som det i dagens samhälle nästan förutsätts att man är uppkopplad. Motionären anser det därför befogat att staten erbjuder stimulansbidrag till de kommuner, läroanstalter eller organisationer som vill arbeta med att få fler medborgare att ta del av det digitala samhället. Motionären föreslår att regeringen bör se över eller utreda hur olika typer av verksamheter kan stimuleras för att lära ut fördelarna med ett digitalt samhälle och göra det tillgängligt för flera. Utskottet konstaterar inledningsvis att i är en hög andel av befolkningen digitalt delaktig i jämförelse med andra länder. Som framgår av regeringens redovisning i budgetpropositionen är det framför allt bland äldre personer med funktionsnedsättningar och äldre med invandrarbakgrund som det digitala innanförskapet behöver öka. För personer med funktionsnedsättning som är vana att använda digital teknik fungerar it-tjänster förhållandevis väl och kan öka deras inkludering i samhället, vilket utskottet finner uppmuntrande. Utskottet vill i sammanhanget förtydliga att digitalt innanförskap innebär att den som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen innebär. I SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och internet 2015 framgår att mer än tre fjärdedelar av befolkningen i åldern 16–använder internet och att sju av tio använder dator . Av dem som använt datorer och internet angav att de hade någon form av funktionsnedsättning. Av dessa angav att de inte har några upplevda svårigheter vid användning av datorer och internet, angav däremot att de har svårigheter av varierande art att använda datorer och internet. Utskottet vill här påminna om att en av Post- och () uppgifter är att öka tillgängligheten till och utbudet av informations- och kommunikationstjänster för personer med funktionsnedsättning. Det har skett bl.a. genom innovationstävlingar med olika teman. Myndigheten har genom dessa innovationstävlingar och utvärderingar av befintliga kommersiella tjänster samt finansiering av utvecklingsprojekt sett till att tjänster utvecklats för att underlätta användning av it-produkter och tjänster för personer med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar detta och noterar att PTS slutförde den trettonde omgången av innovationstävlingen. Utskottet vill även lyfta fram Svenska stadsnätsföreningens (SSNf) studie om digitalt utanförskap . I studien identifierar SSNf fem barriärer som hindrar människor från att delta i digitala sammanhang: bristande kunskap, bristande förmåga, bristande motivation, bristande tillgång till internet och bristande tillgång till hårdvara. Man bedömer att dessa fem barriärer kräver samordnade insatser från flera aktörer för att problemet med digitalt utanförskap ska kunna lösas. Man betonar att innan sådana insatser planeras och genomförs, krävs fördjupade kunskaper om villkoren och behoven hos dem som lever i digitalt utanförskap, annars finns risken att insatserna inte skapar vare sig användar- eller samhällsnytta. Likaså framhåller man betydelsen av att kunna se kopplingen mellan det it-politiska målet och frågan om digitalt utanförskap och att det krävs insikt om att utanförskap i alla dess aspekter också innehåller en digital dimension. Vidare konstateras i studien att arbetet för ett utökat digitalt innanförskap kräver ett brett perspektiv där intressenter från offentlig, privat och ideell sektor genomför insatser i linje med organisationernas kärnuppdrag och skapar gemensamma aktiviteter och insatser. Utskottet delar denna uppfattning. En av slutsatserna i SSNf:s studie är att man för att nå det it-politiska målet måste inkludera fler i det digitala samhället. Genom att verka för detta utvecklas strategier och metoder där digitalisering främjar fattigdomsbekämpning, integration och större egenmakt. Förutom detta bidrar också en satsning på utökat digitalt innanförskap till att utveckla mer kostnadseffektiva och användarvänliga publika digitala tjänster. På så sätt skulle dessa insatser gynna en hållbar, social och ekonomisk utveckling av , och digitaliseringen skulle bidra till en bättre välfärd och större möjligheter för alla. Tillgång till bredband håller på att bli en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i samhället. Det är därför med tillfredsställelse som utskottet konstaterar att regeringen i sin antagna bredbandsstrategi höjer målsättningen för tillgången till snabbt bredband och föreslår aktiviteter för att genomföra politiken. Utskottet redovisar detta närmare i nästkommande avsnitt om tillgång till elektronisk kommunikation. Utskottet vill uppmärksamma , som är ett nätverk som arbetar för ökad digital delaktighet i . Nätverket bildades när den nationella kampanjen för ökad digital delaktighet Digidel 2013 avslutades . Nätverket ska genom samverkan och delad kunskap arbeta för att öka den digitala delaktigheten och tillgängligheten till digitala tjänster i . Varje organisation och myndighet som deltar och samverkar i gör insatser utifrån sitt eget uppdrag och sin egen roll. Nätverket består av SKL, lokala, regionala och nationella organisationer som bibliotek, studieförbund, folkhögskolor, myndigheter, föreningar och företag. tilldelades ett finansieringsbidrag för insatser för att främja digitalt innanförskap. Dessa insatser kan nå flera olika grupper, bl.a. äldre personer. Vidare vill utskottet framhålla att regeringen genom vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:310) har genomfört kompletteringar av RUT-avdraget så att det även innefattar it-tjänster såsom installation, reparation och underhåll av data- och informationsteknisk utrustning, dataprogram osv. Ändringarna trädde i kraft . Undersökningar har visat att det till största delen är personer som är intresserade av dessa it-tjänster. Utskottet gör bedömningen att detta ger hushållen bättre förutsättningar att öka användningen av it i hemmen och därigenom även den digitala kompetensen. Utskottet anser även att åtgärden kan öka den digitala delaktigheten inom vissa grupper i samhället och även bidra till ökad jämställdhet. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att omfattande insatser görs i samhället för att främja den digitala delaktigheten. Syftet med motionsförslaget som här behandlats om att skapa ökad delaktighet i informationssamhället bör härmed bli tillgodosett och därför avstyrker utskottet motion 2016/17:213 (M). Tillgång till elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillgång till elektronisk kommunikation. Utskottet välkomnar de höjda mål för tillgången till bredband som regeringen presenterat i den nya bredbandsstrategin. Utskottet bedömer att tillgången till elektronisk kommunikation fortsätter att utvecklas i positiv riktning till följd av de satsningar som görs på bredbandsinfrastrukturen och på mobilnäten. I fråga om stöd till utbyggnad av it-infrastruktur vill utskottet uppmärksamma de satsningar som görs av både offentliga och privata aktörer samt regeringens arbete i detta avseende, inte minst den nya bredbandsstrategin. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (C) och 4 (KD) samt särskilda yttrandena 1 (L) och 2 (KD). Det övergripande it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål för it-politiken är att elektroniska kommunikationer ska vara effektiva, säkra och robusta samt tillgodose användarnas behov. De elektroniska kommunikationerna ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22, bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Ett annat delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr. 2009/10:297). Lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, förkortad LEK, syftar till att enskilda och myndigheter ska få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer liksom största möjliga utbyte när det gäller urvalet av elektroniska kommunikationstjänster till fastställt pris och kvalitet. Syftet ska uppnås bl.a. genom att konkurrensen främjas. Av LEK följer att fast telefoni är en s.k. samhällsomfattande tjänst och att () om det behövs kan utse en operatör som ska tillgodose rimliga krav på en sådan anslutning till ett överkomligt pris. Lagen förtydligar att anslutningen ska ske till en fast nätanslutningspunkt i en stadigvarande bostad eller ett fast verksamhetsställe. Denna anslutning ska medge en viss lägsta datahastighet som medger funktionellt tillträde till internet som fastställdes till /s (SFS 2011:1587). presenterade den förra regeringen den första nationella bredbandsstrategi som var en del av den övergripande digitala agendan för . I strategin formulerades målen att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s , och bör ha tillgång till bredband med denna hastighet. Alltsedan den ursprungliga strategin presenterades har såväl riksdag som regering betonat betydelsen av att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som ett kraftfullt bredband ger. Den snabba utvecklingen inom området har föranlett regeringen att utarbeta en ny bredbandsstrategi som presenterades med följande mål: • 2020 bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /s. • 2023 bör hela ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. • 2025 bör hela ha tillgång till snabbt bredband. Enligt regeringen ska dessa mål bidra till att förverkliga visionen om ett helt uppkopplat . Den nya bredbandsstrategin innebär att målsättningen för andelen hushåll och företag som 2020 ska ha tillgång till bredband om minst /s höjs från . anger regeringen att hela ska ha tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet. Det betyder att uppkopplingen ska vara så stabil och av sådan kvalitet att användaren inte upplever begränsningar i sin användning genom avbrott eller brist på kapacitet. Detta gäller för platser där människor, företag och saker normalt befinner sig, exempelvis kring fritidshus, i friluftsområden och längs vägar och räls. Målet innebär att av befolkningen bör ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s i hemmet och på arbetet och bör ha tillgång till minst /s. Resterande bör ha tillgång till minst /s. För att genomföra politiken identifierar regeringen ett antal nya aktiviteter som krävs jämte redan pågående aktiviteter inom tre strategiska områden: roller och spelregler på bredbandsmarknaden, kostnadseffektiv utbyggnad av bredband samt nät och tjänster till alla. Av PTS regleringsbrev (N2016/08068/D) framgår bl.a. att myndigheten löpande ska följa upp och analysera utvecklingen på bredbandsområdet samt vid behov lämna förslag till åtgärder. Inom ramen för uppdraget ska PTS sammanställa länsstyrelsernas, kommuns samt berörda landstings och samverkansorgans rapportering av hur arbetet med att främja bredbandsutbyggnaden i länet har genomförts och därefter redovisa uppdraget till (). Myndigheten ska också följa och redovisa tillgången till samtliga statliga bredbandsstöd samt redovisa behovet av bredbandsstöd –2018. PTS har även till uppgift att främja och stödja insatser för bredbandsutbyggnad i alla delar av landet. Inom ramen för detta uppdrag ska myndigheten arbeta utifrån den plan som har tagits fram för det fortsatta arbetet inom myndighetens ansvarsområden, vidta åtgärder för att underlätta bredbandsutbyggnad och vid behov lämna förslag till åtgärder. Andra uppgifter är att leda en samverkansgrupp för det arbete med it-infrastruktur som länsstyrelserna och bedriver inom ramen för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska regionala utvecklingsfonden samt att agera som expertmyndighet och verka för ett samordnat agerande för frågor som rör statligt stöd till bredbandsutbyggnad inom områden som PTS som sektorsmyndighet ansvarar för. Detta innebär att PTS i denna roll ska bistå , och andra offentliga aktörer när dessa utformar t.ex. regelverk, riktlinjer och rutiner samt gör uppföljningar. Myndigheten ska dessutom bistå med råd på området tele- och kommunikationsnät. Genom ett regeringsbeslut tillsattes ett forum inom för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet (dnr N2010/2461/ITP). Bredbandsforum är en del i genomförandet av regeringens bredbandsstrategi. Bredbandsforum har till uppgift att främja samverkan mellan olika aktörer i samhället för en effektiv utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Forumet ska också se till att företag, myndigheter och andra organisationer möts för att tillsammans identifiera hinder och hitta lösningar som främjar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum leds av en styrgrupp vars huvudsakliga uppgift är att identifiera områden för insatser och tillsätta arbetsgrupper som fokuserar på de prioriterade sakfrågorna. Styrgruppen har tillsatt arbetsgrupper med fokus på bl.a. finansieringsmöjligheter för bredband, utmaningar vid utbyggnad av mobilt bredband i hela landet, byanät samt kommunernas roll i bredbandsutbyggnaden. Regeringen beslutade om förlängt mandat för Bredbandsforums verksamhet t.o.m. (dnr N2015/07486/ITP). I motion 2016/17:682 uppmärksammar (M) i yrkande 2 att en förutsättning för att utveckla e-tjänster är den fortsatta utbyggnaden av bredband med hög överföringshastighet. Allteftersom närmar sig målen bredbandsstrategi om att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s , anser motionären att det är angeläget att även fundera på hur man ska gå vidare och pekar på Post- och () beräkning att 2020 kommer av hushållen och företagen att ha tillgång till /s. Motionären anser därför att det finns fog för att låta utreda om det är möjligt och samhällsekonomiskt lönsamt att höja målet till att av hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst /s . I partimotion 2016/17:820 understryker m.fl. (C) i yrkande 4 behovet av att betrakta it som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjöfart och flyg vid planering och fördelning av anslag till infrastruktur. Motionärerna lyfter fram de enorma möjligheter som en fungerande informationsteknik i form av tillgänglig bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela landet utgör. Även (C) vill i motion 2016/17:3507 yrkande 20 att man ser över möjligheterna att betrakta it som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjö- och luftfart. Motionären efterlyser en långsiktig plan och strategi för hur de olika transportslagen kan samverka, och pekar ut it som en viktig lösning. m.fl. (M) anför i motion 2016/17:1119 att trådlösa tekniker och mobilt bredband är viktiga verktyg för att uppfylla bredbandsmålen i glest befolkade områden där det ofta är svårt eller olönsamt att bygga ut fibernätet. Enligt motionärerna uppskattade PTS 2015 investeringarna till nära för fast och mobil infrastruktur, en ökning med 1,7 miljarder jämfört med . Andelen investeringar i fasta nät hade ökat och 2014 investerades ca två tredjedelar i fast infrastruktur medan en tredjedel av investeringarna gick till mobilnäten. Motionärerna påpekar dock att det inte alltid handlar om investeringar i nybyggd infrastruktur utan till viss del om uppköp av befintliga nät. För inte minst politiska beslutsfattare är det angeläget att kunna följa utvecklingen av fiberutbyggnaden, och motionärerna anser därför i yrkande 1 att PTS bör få i uppdrag att i sina redovisningar även ange hur stor andel av de olika aktörernas investeringar som görs i nybyggd respektive upphandlad it-infrastruktur. Motionärerna påminner om att målen bredbandsstrategi är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s 2020 samt att alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. De påpekar dock att andelen hushåll och företag med tillgång till /s 2020 uppskattas uppgå till mellan enligt gjorda beräkningar. Mot denna bakgrund anser de att målen är för blygsamma och att det kan finnas utrymme för att höja ambitionsnivån på området. Motionärerna föreslår därför i yrkande 2 att man bör utreda huruvida det är möjligt och samhällsekonomiskt lönsamt att vässa målet för bredbandsstrategin till att gälla av alla hushåll och företag. Vad gäller utbyggnad av bredband påminner motionärerna om att det under förra stödperioden krävdes kommunala medel för att kunna beviljas stöd från staten och EU. är situationen en annan och i stället ersätter eventuella kommunala medel statliga sådana, vilket innebär försämrade förutsättningar för de kommunala bolagen att få bidrag för utbyggnad. Det kan i förlängningen leda till ett sämre utbud och högre anslutningsavgifter för kunderna. Motionärerna vill därför i yrkande 6 att regeringen ser över bidragskonstruktionen så att lika villkor råder för privata och offentliga aktörer. I yrkande 7 föreslår motionärerna att det bör undersökas hur ett mobilitetsmål som anger täckningsgrad av geografisk yta kan tillföras bredbandsstrategin så att även exempelvis vägsträckor inkluderas. De motiverar förslaget med att människor är rörliga och förväntar sig kunna använda sina mobiltelefoner överallt. Dessutom finns det allt fler tjänster som är mobila och som kräver mobiltäckning, inte minst inom verksamhet som . Motionärerna betonar att pålitlig mobiltäckning är en förutsättning för att man ska kunna bo och känna sig trygg i hela landet, även i glesbygden.