bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Av utdrag ur protokollet vid regeringssammanträdet framgår att statsminister samt statsråden , , Y. , M. , Baylan, Bucht, , , Hellmark , Ygeman, A , , , Bah Kuhnke, Shekarabi, , , , , och var närvarande när propositionen beslutades. Propositionen bereds av finansutskottet. Svar på skriftliga frågor svarade försvarsminister på en skriftlig fråga om tillgången till bostäder för försvarsanställda (fr. 2015/16:819). I svaret anfördes följande: har frågat mig hur jag avser att verka för att använda de goda exempel och förslag som finns för att förbättra de försvarsanställdas bostadssituation? Tillgången till bostäder för Försvarsmaktens personal är en viktig fråga, inte minst för möjligheten att rekrytera och behålla gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten förväntas vara en attraktiv arbetsgivare och då är boendefrågan en viktig del i sammanhanget. Försvarsmakten arbetar aktivt med frågan om boende för sina anställda och har ett gott samarbete med Stiftelsen . Stiftelsen utför ett värdefullt arbete i detta sammanhang. De bostäder som invigdes i utgör ett gott exempel på detta. Regeringen har självfallet ett intresse av att lyfta fram goda exempel på hur man kan lösa bland annat försvarsanställdas bostadssituation. Ett annat gott exempel är de regionala initiativ som tagits inom ramen för Försvarsmaktsråd, i samarbete mellan kommuner, förband, myndigheter och andra aktörer. Försvarsminister svarade på en skriftlig fråga om hans bostad i (fr. 2015/16:839). I svaret anfördes följande: har, med hänvisning till bland annat uppgifter i media om den bostad jag hyr i och vikten av saklighet och objektivitet vid beslutsfattande, frågat mig vilka åtgärder och ställningstaganden det av honom anförda föranleder från min sida. Som medlem i regeringen har jag alltid att förhålla mig till de regler som gäller, däribland reglerna om jäv. fråga föranleder således inga särskilda åtgärder eller ställningstaganden från min sida. Regeringsformens bestämmelser om bisysslor Enligt 6 kap. 2 § andra stycket regeringsformen får statsråd inte inneha någon anställning. Han eller hon får inte heller inneha uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne. utgjorde paragrafen 6 kap. 9 §. I den paragrafen angavs att statsråd inte fick ”utöva allmän eller enskild tjänst”, vilket ändrades till ”inneha anställning” (prop. 2009/10:80). I förarbetena till bestämmelsen uttalade departementschefen (prop. 1973:90 s. 283 f.) att ytterligare kompetensvillkor för statsråd inte behövde anges i regeringsformen. Ett par remissinstanser hade efterlyst att sådana skulle anges där. Enligt departementschefen låg det uppenbarligen i högsta grad i regeringens eget intresse att dess medlemmar har sådana egenskaper att de får förtroende i och hos allmänheten. Av dessa skäl kunde man ifrågasätta behovet av föreskrifter om att statsråd inte fick utöva tjänst eller inneha uppdrag av visst slag m.m. Departementschefen ville emellertid inte bestrida att bestämmelser av denna art kunde ha ett värde. Bestämmelsernas syfte var i första hand att värna om statsrådstjänstens integritet, men den kunde också motiveras av önskemålet att ett statsråd inte skulle splittra sina krafter. Det fick enligt departementschefen från fall till fall bedömas om det rubbade förtroendet för ett statsråd om han eller hon innehade ett visst uppdrag eller utövade en viss verksamhet. I allmänhet torde gälla att det var olämpligt att ett statsråd hade uppdrag inom bolag, föreningar eller inrättningar, vars verksamhet huvudsakligen har ekonomiskt syfte. Att undantagslöst upprätthålla en sådan regel lät sig enligt departementschefen emellertid inte göras. Å andra sidan kunde också innehav av uppdrag av annat slag ha menlig inverkan på förtroendet för den som utövar statsrådstjänst. Utöver bestämmelsen i 6 kap. 2 § regeringsformen saknas bestämmelser om jäv för statsråd. Förvaltningslagen (1986:223) och dess regler om jäv gäller formellt inte vid handläggningen av sådana ärenden som beslutas vid ett regeringssammanträde. I Statsrådsberedningens riktlinjer (Ds 1998:52 s. 77) anges att om någon av de situationer som beskrivs i 11 § förvaltningslagen (1986:223) gäller för ett statsråd bör ett sådant statsråd inte föredra ett ärende eller delta i avgörandet av ett regeringsärende. I Statsrådsberedningens skrift Förvaltningslagens tillämpning hos regeringen (s. 45–47) och i en promemoria från Statsrådsberedningen (SB PM 1987:2, reviderad ) lämnas bl.a. följande råd när det gäller jäv vid regeringssammanträden. Det är ett statsråds skyldighet att förvissa sig om att det vid ett visst regeringssammanträde inte kommer upp ärenden som statsrådet i ett annat sammanhang befattat sig med eller i vilka statsrådet av andra orsaker är att anse som jävig. I etiska riktlinjer beslutade anges att ett klart fall av jäv är bl.a. att någon själv eller någon närstående är sökande i ärendet eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för någon eller någon närstående. Andra situationer som kan medföra att någon är jävig är att det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för någons opartiskhet i ärendet, t.ex. att någon är vän eller ovän med den som är part eller intressent i ärendet, ekonomiskt beroende av en part eller intressent eller engagerad i saken på ett sådant sätt att misstanke lätt kan uppkomma om att det brister i förutsättningarna för en opartisk bedömning. I en utfrågning i ett granskningsärende (bet. 2006/07:KU20 s. 58 f.) redogjorde rättschefen i Statsrådsberedningen för arbetet inom med jävsfrågor och för de jävsbestämmelser som är aktuella att tillämpa i regeringsarbetet. Rättschefen anförde bl.a. att förvaltningslagens jävsbestämmelser tillämpas analogt och att dessa bestämmelser tar sikte på konkreta ärenden, inte på faktiskt handlande. Sakägarjävet är det som man främst tittar på, därefter kommer man in på frågor om intressejäv och den s.k. generalklausulen. Det kan röra sig om intressejäv om ett ärendes utgång kan medföra synnerlig nytta eller skada för statsrådet eller någon närstående. Det gäller framför allt när ett statsråd har en stor aktiepost i ett bolag, bolaget är part i ärendet och ärendets utgång inte är av ringa betydelse för bolaget. En liten aktiepost i ett bolag som är part i ärendet grundar enligt litteraturen i allmänhet inte jäv. I generalklausulen föreskrivs att det kan röra sig om jäv om det i övrigt, alltså när de andra jävsbestämmelserna inte är tillämpliga, finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till beslutsfattarens opartiskhet i ärendet. Det ska då vara något mer påtagligt som gör att man landar i den bedömningen. I litteraturen sägs att det kan vara sådant som att någon är uppenbart ovän med den som är part i ärendet eller att man är ekonomiskt beroende av en part i ärendet. I fråga om rutinerna hänvisade rättschefen inledningsvis till den överenskommelse som träffats mellan statsråden och som innebär att de ska anmäla värdepappersinnehav och ändringar i innehavet. Anmälningarna görs till rättschefen i Statsrådsberedningen. De kommer oftast till henne från expeditions- och rättscheferna vid departementen. kommer de direkt från statsråden, ibland direkt från exempelvis en förvaltare. Det är framför allt expeditions- och rättscheferna på departementen som känner till vad statsråden har för innehav. Expeditions- och rättscheferna har också tillgång till den samlade förteckningen över samtliga statsråds värdepappersinnehav. Prövningen av jäv i ett ärende påbörjas därför när beredningen av ärendet börjar. Vidare anförde rättschefen bl.a. att alla departement inför regeringssammanträdena lämnar sina ärendeförteckningar till Statsrådsberedningen. Rutinen är tillbaka sådan att rättschefen går igenom alla ärendeförteckningar och jämför dem med innehavsförteckningen för att ytterligare säkerställa att jävsfrågor beaktas, men det är sällan frågan om jäv dyker upp först i detta läge. De tillfällen när frågan om jäv uppmärksammas sker det ofta genom att en rätts- eller expeditionschef hör av sig till rättschefen i Statsrådsberedningen och säger att han eller hon har ett ärende som ska upp eller där en jävsfråga kan vara aktuell. Man är givetvis i arbetet ute på departementen uppmärksam på dessa frågor. Rättschefen anförde också att om det först vid den genomgång som rättschefen i Statsrådsberedningen gör upptäcks att det kan vara fråga om jäv, gäller enligt de rutiner som gällt åtminstone att i första hand berörda expeditions- och rättschefer kontaktas. Om man vid sådana kontakter gör bedömningen att det är ett beslut som statsrådet inte ska delta i är det i första hand respektive rätts- och expeditionschef som talar med sitt statsråd, inte rättschefen i Statsrådsberedningen. Om man i en sådan dialog kommer fram till att ett visst statsråd inte ska delta i beslutet underrättas statsministern eller annan ordförande vid regeringssammanträdet om förhållandet före sammanträdet. Att statsrådet inte deltar i just det beslutet framgår av protokollet. Om man inom ramen för övervägandena i stället kommer fram till att det inte är fråga om jäv utan att statsrådet kan delta i beslutet görs det ingen särskild anteckning om det. Förvaltningslagens regler om jäv I förvaltningslagen finns regler om jäv inom statsförvaltningen. Av 11 § första stycket 1 förvaltningslagen framgår att den som ska handlägga ett visst förvaltningsärende är jävig om saken angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom eller henne själv eller någon närstående. Av 11 § första stycket 2 följer att den som ska handlägga ett ärende är jävig om han, hon eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång. I 11 § första stycket 5 anges att den som ska handlägga ett ärende är jävig om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för hans opartiskhet. 1997/98:KU25 s. 155) granskade utskottet statsminister lån av ett hus i . Av utredningen framgick att statsministern under ett antal s.k. rekreationsdagar kostnadsfritt fått låna en villa i närheten av . Ägare till villan var en spansk medborgare med affärsmässig koppling till SKF:s och Copcos spanska dotterbolag. uttalat, vilket också har stöd i förarbetena till lagstiftningen om mutbrott, gällde det enligt utskottet för regeringens ledamöter att iaktta ett betydande säkerhetsavstånd till gränsen mellan vad som är tillbörligt och otillbörligt när det gäller mottagande av gåvor och förmåner. Detta gällde även i fråga om förmåner från utländska privata givare, vare sig de är fysiska eller juridiska personer. Skälet för denna restriktivitet är att allmänhetens förtroende för regeringens ledamöter annars kan rubbas. Det kunde emellertid, enligt utskottets mening, inte hävdas att förmånen i fråga haft samband med statsministerns tjänsteutövning. Någon kritik från konstitutionella utgångspunkter kunde därför inte riktas mot den dåvarande statsministern i detta ärende. Under /06 granskade utskottet bl.a. statsminister mottagande av ett hedersdoktorat (bet. 2005/06:KU20 s. 206 f.). Anmälan gällde om statsministern genom att acceptera ett hedersdoktorat vid hade brutit mot bestämmelsen i 6 kap. 9 § regeringsformen. Utskottet redogjorde i betänkandet bl.a. för statsråd som tidigare utsetts till hedersdoktorer samt för bestämmelser och rutiner vid intressekonflikter och jäv för statsråd, för skyldigheten att anmäla värdepappersinnehav och för regler om bisysslor. Granskningen gav inte anledning till något uttalande av utskottet. har vid ett stort antal tillfällen granskat frågor om jäv för statsråd. Framför allt har denna granskning avsett frågor om aktieinnehav eller andra frågor om intressejäv eller tvåinstansjäv. granskade utskottet försvarsminister handlande eller underlåtenhet att handla för att undvika att en jävssituation uppkom inom Försvarsdepartementet (bet. 2004/05:KU20 s. 118 f.). Frågan gällde en begäran från om undantag från vissa lagregler om offentlig upphandling, som regeringen har möjlighet att besluta. Begäran avsåg ett medgivande om att verket bl.a. hos skulle få upphandla vissa tjänster för marinens korvetter. Regeringen beslutade om det begärda medgivandet. Föredragande statsråd var . Beslutet kontrasignerades av en departementssekreterare, som var son till vice ordföranden i . I sitt ställningstagande uttalade utskottet följande: Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att jävsbestämmelserna följs i . Ingen skall delta i handläggningen av ett ärende om det finns omständigheter som riskerar kunna leda till att förtroendet till opartiskhet rubbas. För att förebygga risken för att jäv uppstår är det angeläget att bl.a. beaktar vikten av kunskaper i förvaltningsrätt i samband med rekrytering och erbjuder vidareutbildning i förvaltningsrätt. Det är otillfredsställande att beslut fattats i ett ärende som handlagts av en jävig tjänsteman. Med hänsyn till att försvarsministern inte kände till jävsförhållandet och inte heller hade skäl att anta att jäv förelåg när beslutet fattades i det aktuella ärendet kan hon emellertid inte kritiseras för att jäv förelåg. Enligt utskottets mening var det en lämplig åtgärd av försvarsministern att begära att chefer och handläggare på Försvarsdepartementet informeras om jävsbestämmelserna efter att händelsen blev känd för henne. /granskning (bet. 2008/09:KU20) granskade utskottet kulturminister ansvar för och handläggning av en uppkommen situation på . Situationen bestod enligt anmälan av delikatessjäv i presstödsfrågan för en statssekreterare genom att statssekreteraren var gift med en ledamot i . I anmälan anfördes vidare att ansvaret för frågorna om presstöd, sedan förhållandet uppmärksammats i pressen , fördes över till en statssekreterare på . Bland annat hade föredragning och avstämningar skett med den ifrågavarande statssekreteraren inför de informella mötena med kommissionen, inför arbetet med och remitteringen av departementspromemorian Nya villkor för presstödet (Ds 2008:25) samt inför och under beredningen av de ställningstaganden till förslagen i promemorian som regeringen redovisade i budgetpropositionen . I sitt ställningstagande uttalade utskottet att förvaltningslagen formellt inte är tillämplig på regeringsärenden. Enligt utskottets mening är det emellertid mycket viktigt att bestämmelserna för jäv följs inom . Jävsreglerna gäller den person som ska ta sådan befattning med ärendet att han eller hon kan tänkas inverka på utgången genom att obehörigen gynna eller missgynna någon. Från jäv kan enligt förvaltningslagen bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Om det är risk att det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för att ett ärende handläggs på ett opartiskt sätt är det enligt utskottets mening angeläget att vidtar åtgärder för att motverka detta. Utskottet konstaterade att kulturministern i ett tidigt skede kände till den situation som kunde anses grunda jäv. Enligt utskottets mening borde åtgärder genast ha vidtagits när frågan om jäv uppkommit. Så skedde inte. Statsrådet bär ansvaret för detta. Vid 2009/granskning (bet. 2009/10:KU20) granskades dåvarande utrikesminister deltagande i ett beslut om nåd för den f.d. presidenten i den serbiska delrepubliken . Hon dömdes av FN:s internationella krigsförbrytartribunal i till fängelse för brott mot mänskligheten för sin medverkan i kriget på . Vid rättegången vittnade bl.a. utrikesminister , som kommit i kontakt med presidenten i sin tidigare egenskap som FN:s sändebud i . Den f.d. presidenten hade ansökt om nåd av den . Ansökningarna hade avslagits. deltog inte i dessa beslut. När tiden för en möjlig villkorlig frigivning enligt svenska regler närmade sig kontaktade svenska myndigheter krigsförbrytartribunalen i . Tribunalen godkände en villkorlig frigivning. Regeringen beslutade att villkorligt frige den f.d. presidenten. deltog i detta beslut. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att när regeringen fattade beslut i ärendet om villkorlig frigivning var det fråga om ett beslut där behörigheten både formellt och faktiskt låg hos den . Det var inte endast fråga om att verkställa ett beslut som i praktiken fattats av tribunalen. Bedömningar av eventuella jävsförhållanden måste göras mot denna bakgrund. Granskningen visade emellertid enligt utskottets mening inte att det, vid något av de två regeringsbesluten, funnits någon omständighet som utgjort någon jävsgrund för eller som på något annat sätt varit ägnad att rubba förtroendet för hans opartiskhet. Att han vid ett av tillfällena, för att som han själv uttryckte det hålla en klar rågång mot en eventuell jävsproblematik, anmälde hinder att delta på grund av jäv förändrar inte detta ställningstagande. Granskningen gav inte skäl till något ytterligare uttalande från utskottets sida. I granskningen (bet. 2014/15:KU20 s. 240 f.) aktualiserades frågan om jäv för den dåvarande finansmarknadsministern i samband med beslut om landsbygdsprogram. Utskottet förutsatte att de rutiner som finns för att förebygga risken för att jäv uppkommer vid regeringsbeslut följs. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på följande frågor: – Vilka regler och rutiner tillämpas av regeringen för att identifiera och förebygga att jävssituationer uppstår? – Stämmer uppgifterna om att försvarsminister hyr en lägenhet av Stiftelsen ? När ingicks i så fall hyresavtalet? – Hur hög är hyran för lägenheten? Gjordes någon bedömning av om hyran var i nivå med hyran för andra motsvarande lägenheter i samma fastighet och av om den var i nivå med hyran för andra lägenheter – i andra fastigheter – som har motsvarande läge och standard? – Gjordes det i samband med hyresavtal med Stiftelsen avseende en lägenhet någon bedömning av om bestämmelserna i 6 kap. 2 § regeringsformen kunde aktualiseras eller av om det kunde uppstå någon jävssituation? Om det gjordes någon sådan bedömning, vad var resultatet av bedömningen? – Stämmer uppgifterna om att Stiftelsen har begärt att regeringen avgör villkoren för ett planerat förvärv av fastigheter från ? Vilka beslut har i så fall fattats med anledning av denna begäran? Har försvarsminister deltagit i några beslut eller beredningsåtgärder med anledning av stiftelsens begäran? Om så varit fallet, har frågor om jäv aktualiserats? – Har i övrigt som försvarsminister fattat något beslut eller deltagit i beredningen i någon typ av ärenden (regeringskansliärende och regeringsärende) som direkt avser eller har initierats av Stiftelsen ? Om ja, vilka ärenden gäller det och under vilken period? Har frågor om jäv aktualiserats? – Har regeringen eller följt upp eller vidtagit någon annan åtgärd med anledning av de iakttagelser som nämns ovan som har gjort i sin ? – Vilka upplysningar och kommentarer i övrigt ger anmälningarna och denna promemoria anledning till? Som svar fick utskottet två promemorior upprättade inom Försvarsdepartementet och (bilaga A4.2.2). I promemorian från Försvarsdepartementet anförs att det i förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om jäv. Trots att regeringen inte är en förvaltningsmyndighet i förvaltningslagens mening är det viktigt att regeringen i förvaltningsärenden följer de principer som lagen ger uttryck för. För regeringskansliärenden är förvaltningslagens bestämmelser om jäv direkt tillämpliga. Alla inom ska därmed beakta bestämmelserna i 11 § förvaltningslagen om jäv. Frågor om jäv och andra intressekonflikter eller risk för sådana situationer behandlas bl.a. i etiska riktlinjer (FA2014/534/JA, RK § 45). Riktlinjerna gäller för alla som arbetar inom . I Information för politiker i (den s.k. politikerhandboken) finns kortfattad information om bl.a. jäv. har som rutin att överlämna politikerhandboken till politiker i samband med tillträdet. Vägledning för att identifiera och förebygga att jävssituationer uppstår finns även i Statsrådsberedningens promemoria SB PM 1987:2 (reviderad ) Jäv och bisysslor i tjänsten som statsråd och i Statsrådsberedningens promemoria Förbud mot insiderhandel och skyldighet att anmäla innehav av finansiella instrument (SB PM 2014:4). Rättschefen i Statsrådsberedningen har vidare i samband med granskning redogjort för de rutiner som i huvudsak tillämpas inför regeringssammanträdena för att undvika jäv och intressekonflikter (bet. 2006/07:KU20 s. 58). Dessa rutiner gäller fortfarande i allt väsentligt. Vidare anförs i promemorian att ansvaret för att hitta ett boende ligger på det enskilda statsrådet. har inga lägenheter till sin disposition. Efter regeringsskiftet var det flera statsråd som behövde en bostad. I några fall kunde bidra med information om olika bostadslösningar. Vad gäller MHS-Bostäder så har det förekommit tidigare att statsråd hyrt lägenhet av stiftelsen. Om statsråden ansöker om ersättning i enlighet med bestämmelserna i lagen (1991:359) om arvoden och ersättning till statsråden m.m. lämnas vissa uppgifter in till i ansökningsärendet. I promemorian anförs att vad gäller beslutade förvaltningschefen om avlöningsförstärkning och ersättning för logikostnad. Av ansökan framgår att fr.o.m. hyr en lägenhet av Stiftelsen till en kostnad om . Vid ansökan om ersättning prövar endast frågan om rätt till ersättning och ersättningens storlek. gör ingen prövning av hyresavtalet i sig då det är en fråga mellan hyresgästen och hyresvärden. Det görs inte heller någon bedömning av framtida risk för jäv när ansökan prövas. Bedömningen av om det är fråga om en jävssituation görs i samband med beredning och beslut i förekommande ärenden. Vidare anförs i promemorian att som försvarsminister inte fattat något beslut eller deltagit i beredningen av något regeringsärende eller regeringskansliärende som har initierats av Stiftelsen . Han har inte heller deltagit i beslut eller beredningsåtgärd i något ärende som rör frågan om Stiftelsen förvärv av fastigheter från . Det anförs att i sin svarspromemoria redogör för ärenden vid det departementet som rör bl.a. överlåtelse av fastigheter till Stiftelsen . Därutöver har följande ärenden som direkt avser Stiftelsen och som har handlagts av under tid som försvarsminister kunnat identifieras. Samtliga ärenden är avslutade. Fö2013/00889/MFI I akten finns samlat ett antal skrivelser från Stiftelsen där stiftelsen redogör för sin syn på frågan om stiftelsens eventuella förvärv av fastigheterna 2, 3 och Ryttmästaren 14 från . Akten innehåller även ett antal handlingar från Försvarsmakten och som myndigheterna skickat till Försvarsdepartementet som orientering i samma fråga. Två av handlingarna i akten har inkommit efter det att tillträtt som försvarsminister. anfört i sina skrivelser har inte ansetts föranleda något beslut av regeringen eller . beslutade en tjänsteman vid Försvarsdepartementet att avsluta ärendet genom att lägga det till handlingarna. har inte deltagit i något beslut eller i någon beredningsåtgärd i ärendet. Fö2015/00553/MFI I akten ingår med anledning av Försvarsmaktens årsredovisning 2014. Ärendet skrevs av mot budgetpropositionen . Fö2015/00841/MFI I akten ingår en handling från Försvarsmakten till om iakttagelser i revisionsrapporten med anledning av Försvarsmaktens årsredovisning 2014. Ärendena skrevs av mot budgetpropositionen . Dessutom har svarat på två riksdagsfrågor som rör Stiftelsen (Fö2016/00255/RS och Fö2016/00228/MFI). Vidare anförs i promemorian att Försvarsdepartementet fortlöpande följer upp Försvarsmaktens arbete med intern styrning och kontroll. Departementet har uppmärksammat iakttagelser och rekommendationer till Försvarsmakten i den rapport som refererar till. Departementet har tagit del av Försvarsmaktens skrivelse till där Försvarsmakten redogör för vilka åtgärder som myndigheten avser att vidta med anledning av rekommendationerna.