bet · H501UbU2 · 2017-12-05 00:00:00 — Antalet studerande som fick tilläggsbidrag var i princip oförändrat jämfört med . Könsfördelningen bland dem som får tilläggsbidrag har bara förändrats marginellt under de år som tilläggsbidraget har funnits. var av dem som fick tilläggsbidrag kvinnor. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är regeringens bedömning att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studiestödets effekt på samhällsekonomin Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är enligt regeringen därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp minskade 2016 jämfört med föregående år. Även värdet av det skuldbelopp som avskrevs minskade jämfört med . Minskningen kan nästan helt hänföras till avskrivningar av annuitetslånet, främst på grund av behörighetsgivande studier. Anledningen till minskningen bedöms bero på att CSN prövat ett stort antal ärenden om behörighetsgivande studier i efterhand. Även inom de återbetalningspliktiga studiemedel som togs minskade avskrivningarna något, medan de ökade med inom lånetypen studiemedel. När det gäller annuitetslånen var den främsta orsaken till avskrivning, förutom behörighetsgivande studier, dödsfall. har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd minskat jämfört med föregående år. Det beror främst på att antalet låntagare med lånetyperna studiemedel och studielån som slutbetalar sina lån eller uppnår åldern för rätt till avskrivning minskar. De beräknade osäkra fordringarna varierar mycket mellan lånetyperna. Andelen bedöms som högst för den äldsta lånetypen studiemedel och som lägst för annuitetslån, vilket också var ett mål när det lånet infördes . Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . ökade dock andelen inbetalt belopp jämfört med . CSN har gjort en rättning i uppföljningssystemen avseende sättet att bedöma en låntagares bosättning. Ändringen har fått till följd att kvaliteten har ökat när det gäller uppföljningssystemets uppgifter om låntagarnas bosättning. Generellt sett har fler låntagare som tidigare bedömdes ha en okänd bosättning kunnat placeras som bosatta i eller utomlands. Det har därför påverkat återbetalningsgraden inom nämnda kategorier. Även om återbetalningsgraden bland utomlands bosatta låntagare således ökat något så är den fortfarande väsentligt lägre jämfört med låntagare bosatta i . av den totala fordran för utlandsbosatta låntagare bedöms vidare som osäker av CSN. När återbetalningen inte sköts riskerar betydande belopp att skrivas av. För att även fortsättningsvis kunna tillhandahålla ett omfattande studiestöd till de studerande är det viktigt att utlandsbosatta betalar sina studieskulder i större utsträckning . Enligt regeringens samlade bedömning utifrån de redovisade indikatorerna fungerar det nuvarande lånesystemet i stort sett bra. Regeringen framhåller dock att det fortfarande finns brister i systemet när det gäller låntagare som är bosatta utomlands. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. Regeringen påpekar i analysen att CSN:s resultat har förbättrats inom vissa verksamhetsområden jämfört med . Myndigheten uppfyller majoriteten av målen i regleringsbrevet. Myndigheten bedöms både fungera väl och ha en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett korrekt och snabbt sätt får det stöd de har rätt till. Att detta fungerar är enligt regeringen inte minst viktigt med anledning av den fortsatta utbyggnaden av som föreslås i budgetpropositionen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. ÖKS () nådde enligt regeringens bedömning ett bra resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Myndigheten har enligt regeringen handlagt ärendena effektivt, och handläggningstiderna har varit mycket tillfredsställande. För att ge fler människor möjlighet till utbildning påbörjade regeringen ett kunskapslyft. Regeringen föreslår i proposition 2017/18:1 utgiftsområdena 16 och 17 en fortsatt utbyggnad av i form av att medel avsätts för fler utbildningsplatser. beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor. Inklusive tidigare års satsningar föreslås byggas ut och beräknas omfatta omkring 93 000 utbildningsplatser . Dessutom tillkommer utgifter för studiestöd. Studiestödet stöder regeringens ambitioner att genomföra och ger ekonomiska förutsättningar att ta steget till studier och vidare till arbete. För att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov och stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden överlämnade regeringen propositionen Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd till . beslutade enligt regeringens förslag (prop. 2016/17:158, bet. 2016/17:UbU20, rskr. 2016/17:285). Lagen (2017:527) om studiestartsstöd trädde i kraft . Regeringen avser att se över genomförbarheten och ändamålsenligheten i att vidga studiestartsstödet till gruppen långtidssjukskrivna med motsvarande utbildningsbakgrund. Regeringen vidtar åtgärder för att öka tryggheten för studerande vid sjukdom och för att främja effektivare studier. Regeringen avser att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, kunna vara deltidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet fr.o.m. . Förändringen är i linje med det förslag som presenterades i betänkandet Mer trygghet och bättre försäkring (SOU 2015:21), se proposition 2017/18:1 (utg.omr. 10 avsnitt 3.6.2). Att införa en generell möjlighet till deltidssjukskrivning är något som behöver utredas vidare. Regeringen har därför tillsatt en utredning som ska utreda möjligheten till deltidssjukskrivning inom studiemedelssystemet, analysera den nuvarande karenstiden för rätt till avskrivning av studielån inom studiemedelssystemet och se över rehabiliteringsansvaret för studerande på alla utbildningsnivåer i syfte att öka tryggheten för studerande och underlätta återgången till studier (dir. 2017:80). Vidare ska utredningen se över hur studiemedlen kan användas för att uppnå en ökad genomströmning i högskolan. Dessutom ska utredningen se över det s.k. fribeloppet inom studiemedelssystemet för alla utbildningsnivåer, i syfte att skapa ett långsiktigt hållbart system med både incitament till effektiva studier och bibehållen möjlighet till arbete vid sidan av studierna. Regeringen satsar på högre bidrag till studerande som läser vidare efter introduktionsprogram. Regeringens mål är att alla ungdomar ska slutföra en gymnasieutbildning. Regeringen gör bedömningen att studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som därefter utan avbrott fortsätter studier på ett introduktionsprogram eller påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola under vissa förutsättningar bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen. Dessa studerande bör alltså erbjudas motsvarande studiefinansieringsmöjligheter som gäller för arbetslösa 20–24-åringar som studerar inom ramen för ett utbildningskontrakt. Förslaget innebär att oavbrutna studier bör premieras, vilket kan bidra till en ökad genomströmning i gymnasieutbildningen. I syfte att ge de studerande en bättre ekonomisk situation och förbättra deras möjligheter att fokusera på sina studier föreslår regeringen att studiemedelsbeloppet ska höjas fr.o.m. . Förslaget innebär att bidragsdelen inom studiemedlen höjs med ca per studiemånad. Med den ordinarie prisbasbeloppsjusteringen förväntas studiemedlens totalbelopp (bidrag och lån) bli ca per studiemånad. Som en konsekvens av att regeringen föreslår att barnbidragsbeloppet höjs med (utg.omr. 12, avsnitt 3.6) bör enligt regeringen även studiebidraget inom studiehjälpen höjas med motsvarande belopp och då till sammanlagt per studiemånad. Regeringen föreslår en vidgad målgrupp för lärlingsersättningen. Mot bakgrund av regeringens satsning på statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning (utg.omr. 16 avsnitt 9.3.5) bedömer regeringen att ersättning enligt förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, s.k. lärlingsersättning, även bör kunna lämnas till elever som deltar i lärlingsliknande utbildning inom vissa introduktionsprogram i gymnasieskolan. För att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera till högre genomströmning i gymnasieskolan avser regeringen att införa en möjlighet till lån för utbildning för B-körkort. Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa personer . avser regeringen att utvidga möjligheten även till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning. Den närmare utformningen av villkoren för lånet kommer att presenteras senare (se även utg.omr. 14 avsnitt 3.5). Det är av stor vikt att CSN ges goda förutsättningar att hantera den utveckling och administration som följer med reformen. Regeringen föreslår därför att myndighetens resurser förstärks. Med anledning av att målgruppen för lånet avses att utvidgas kommer regeringen vid behov att återkomma till det fortsatta medelsbehovet för myndigheten. Regeringen vill att återbetalningsgraden bland utlandsbosatta ska öka. För att kunna tillhandahålla de studerande ett generöst studiestöd är det viktigt att de utlandsbosatta i större utsträckning än betalar sina studieskulder. CSN fick därför i uppdrag av regeringen att öka återbetalningen av obetalda skulder. CSN har redovisat förslag samt vilka åtgärder som vidtagits på området i två rapporter (regeringsuppdrag CSN, , dnr 2016-100-6731 och CSN-rapporterna 2017:4 och 2017:7). Förslagen i dessa rapporter bereds nu inom . Regeringen anser att det är viktigt att CSN bedriver ett framgångsrikt arbete med att öka återbetalningsgraden för utlandsbosatta låntagare. För att myndighetens arbete med detta ska kunna intensifieras föreslår regeringen att myndighetens resurser förstärks. Propositionen – anslag inom utgiftsområde 15 Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:1 Studiehjälp för . Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Målgruppen för lärlingsersättningen utvidgas Regeringen anser att målgruppen för lärlingsersättningen bör utvidgas till att även inkludera elever som deltar i lärlingsliknande utbildning inom vissa introduktionsprogram i gymnasieskolan. Detta mot bakgrund av regeringens förslag att vidga målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför lärlingsliknande utbildning (utg.omr. 16 avsnitt 9.3.5). Anslagets ändamål föreslås därför ändras i enlighet med detta. Studiebidraget inom studiehjälpen höjs Regeringen föreslår att studiebidraget inom studiehjälpen ska höjas med . Ändringen av studiestödslagen ska träda i kraft men den nya bidragsnivån ska tillämpas på bidrag som lämnas för tid fr.o.m. . I skälen för regeringens förslag framgår att studiehjälpen lämnas till elever mellan som läser på gymnasial nivå, främst inom gymnasieskolan. Stödet består bl.a. av ett studiebidrag som lämnas för studier som bedrivs på heltid. Bidraget uppgår till ett i lag fastställt belopp. Detta innebär att någon automatisk justering av nivån inte görs i förhållande till barnbidraget. Studiebidrag lämnas med . Som en konsekvens av höjningen av barnbidragsbeloppet med fr.o.m. (utg.omr. 12 avsnitt 3.6) anser regeringen att studiebidragets belopp bör höjas med motsvarande belopp, dvs. Det medför emellertid tekniska och administrativa svårigheter för CSN att hantera en höjning av studiebidraget mitt under en pågående termin. Därför bör ändringen av studiestödslagen träda i kraft först . Den nya bidragsnivån föreslås dock kunna tillämpas på studiebidrag som lämnas för tid fr.o.m. , dvs. från som den föreslagna höjningen av barnbidraget avser. Detta innebär således att de studerande retroaktivt kommer att få del av höjningen. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att studiebidraget inom studiehjälpen höjs med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 samt beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar kommer att öka under hela prognosperioden. Mot denna bakgrund bedöms utgifterna för studiebidraget, inackorderingstillägget och det extra tillägget öka med . beräknas utgifterna öka med och jämfört med vad som har anvisats . Regeringen föreslår att anvisar 16 till anslaget 1:2 Studiemedel för . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att totalbeloppet inom studiemedlen höjs med per studiemånad vid heltidsstudier. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar bör kunna lämnas till ungdomar i åldern 20–som studerar vidare efter ett introduktionsprogram. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår en fortsatt utbyggnad av som beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 9.7.1, och prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 3.6.6 avseende folkhögskolan). Dessutom tillkommer utgifter för studiestöd enligt följande: – Fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom yrkesförarutbildningen inom regionalt yrkesvux Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom folkhögskolan Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser på kompletterande utbildning Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 (överföring sker från utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för finansiering av studiemedel för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning). Till följd av att traineejobben avskaffas och ersätts av introduktionsjobb (se närmare utg.omr. 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 3.5) föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att det minskar med 2019 och med 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2018 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare öka. Anslagsförändringar på grund av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca –, jämfört med ca –. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. 1:3 Avsättning för kreditförluster Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster för . Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen avser att införa en möjlighet för personer att, vid särskilda skäl, kunna vara deltidssjukskrivna med en heltidsersättning inom studiemedelssystemet. Av proposition 2017/18:1 (utg.omr. 10 avsnitt 3.6.2) framgår att en arbetsgrupp inom har utarbetat en promemoria om ett förstärkt skydd av studerandes sjukpenninggrundande inkomst. Promemorian har remitterats till myndigheter och organisationer. Regeringen avser att återkomma med förslag som kan träda i kraft . För att satsningen ska kunna genomföras förutsätts dock att medel avsätts för detta ändamål. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med . Regeringen föreslår en fortsatt utbyggnad av , som beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 9.7.1 och prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 3.6.6 avseende folkhögskolan). Till detta kommer ökningar av anslaget enligt följande. – Fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom yrkesförarutbildningen inom regionalt yrkesvux Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom folkhögskolan Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser på kompletterande utbildning Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 (överföring sker från utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för finansiering av studiemedel för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning). Till följd av att traineejobben avskaffas och ersätts av introduktionsjobb (se närmare utg.omr. 14 avsnitt 3.5) föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att det minskar med 2019 respektive 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar utgifterna på anslaget är främst prisbasbeloppet men även i viss mån nivån på upplåningsräntan i . Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrade volymer av utlånade medel och av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Jämfört med de antaganden om volymer som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2018. 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor för . Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår en fortsatt utbyggnad av som beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt inom universitet och högskolor (se prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 9.7.1, och avseende folkhögskolan prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 3.6.6). Till detta kommer ökningar av anslaget enligt följande. – Fler utbildningsplatser på regionalt yrkesvux Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom yrkesförarutbildningen inom regionalt yrkesvux Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2020. – Fler utbildningsplatser inom Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser inom folkhögskolan Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2019 och med 2020. – Fler utbildningsplatser vid universitet och högskolor Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2019 och med 2020. Till följd av att traineejobben avskaffas och ersätts av introduktionsjobb (se närmare utg.omr. 14 avsnitt 3.5) föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att det minskar med 2019 respektive 2020. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2018. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. Jämfört med de antaganden om volym som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2018. 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk