bet · H401KrU7 · 2017-03-30 00:00:00 — Marknäten och public service Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna och avslår samtliga motioner. I skrivelse 2016/17:74 presenterar regeringen sin bedömning av granskning av och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap (RIR 2016:18) och vilka åtgärder man avser att vidta med anledning av rekommendationer. Flertalet yrkanden i motioner från allmänna motionstiden berör finansieringen av verksamheten vid (), () och (). Övriga motionsyrkanden rör utformningen av uppdraget till SR och SVT, innehållet i sändningarna och tillgången till journalistiskt material från dagspress och public service. I betänkandet finns 2 reservationer (SD). Skrivelse 2016/17:74 om och marknäten. Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Finansieringen av , och Tillgång till journalistiskt material från dagspress och public service 1.Finansieringen av , och , punkt 2 (SD) 2.Uppdrag till och , punkt 3 (SD) om och marknäten, punkt 1 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2016/17:74 till handlingarna. Finansieringen av , och 2016/17:539 av (M), 2016/17:683 av och (båda M), 2016/17:693 av (SD) yrkande 3, 2016/17:1908 av (M), 2016/17:2210 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2244 av och (båda M), 2016/17:2379 av (M), 2016/17:2927 av och (båda SD), 2016/17:3136 av (M), 2016/17:3217 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3497 av (M). Reservation 1 (SD) 2016/17:1336 av (MP), 2016/17:1595 av (S) yrkande 1, 2016/17:1610 av (S), 2016/17:2210 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3275 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) 2016/17:2563 av och (båda SD) yrkande 2 och 2016/17:2769 av och (båda SD). Tillgång till journalistiskt material från dagspress och public service 2016/17:1685 av (S) och 2016/17:2945 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (SD), (M), Per Lodenius (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse om och marknäten (2016/17:74) tillsammans med 22 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Inga följdmotioner har kommit in med anledning av skrivelsen. Behandlade förslag finns i bilagan. Flertalet yrkanden i motioner från allmänna motionstiden berör finansieringen av verksamheten vid (), () och (). Övriga motionsyrkanden rör utformningen av uppdraget till SR och SVT, innehållet i sändningarna och tillgången till journalistiskt material från dagspress och public service. informerade utskottet om granskningsrapporten och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap (RIR 2016:18). fick utskottet information av regeringens särskilda utredare om (Ku 2015:01) slutbetänkande En gränsöverskridande mediepolitik (SOU 2016:80). Public service-rådet har inkommit med en skrivelse till med anledning av regeringens skrivelse 2016/17:74. informerade kultur- och demokratiministern utskottet om regeringens halvtidsöversyn med public service-bolagen. arrangerade kulturutskottet en offentlig utfrågning om framtidens public service. Den statligt ägda Teracomkoncernen består av fyra dotterbolag. Dotterbolaget har enligt bolagsordningen till uppgift att driva för utsändning och överföring av radio- och tv-program samt därmed förenlig verksamhet. Bolaget ska erbjuda programbolagen utsändnings- och överföringstjänster på likvärdiga villkor i . Om programbolagen efterfrågar det ska bolaget erbjuda en grundläggande infrastruktur över hela eller delar av under förutsättning att programbolagen enligt sina sändningstillstånd är skyldiga att sända eller överföra med den efterfrågade räckvidden i ett marknät. Bolaget ska agera uteslutande affärsmässigt. Associationsrättsligt styrs bolag med statligt ägande på samma sätt som privatägda bolag, dvs. med aktiebolagslagen (2005:551) som övergripande ramverk. Regeringens inriktning för förvaltning och ägarstyrning är att bolag med statligt ägande ska förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Staten fastställer i sin egenskap av ägare de ekonomiska målen för statligt ägda bolag genom bolagsstämman. När de ekonomiska målen sätts tar man bl.a. hänsyn till marknadsförhållanden. Ett särskilt beslutat samhällsuppdrag innebär att ett bolag har ett uppdrag beslutat av att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Uppdragsmål beslutas av bolagstämman och följs upp tillsammans med de ekonomiska målen där utfallet gentemot uppdragsmålen och styrelsens syn på desamma diskuteras tillsammans med eventuella åtgärder för att nå målen. För att främja självständigheten hos de tre public service-bolagen bildades för , och 1997. är ägare till de tre public service-bolagen och har en styrelse som består av tretton ledamöter som utses av regeringen efter förslag från de politiska partierna i . En viktig uppgift för stiftelsen är att utse ledamöter i public service-bolagens styrelser. Sändningstillstånden utgår från bestämmelser i radio- och tv-lagen (2010:696) som bl.a. lägger fast att sändningarna ska vara oberoende av politiska och ekonomiska intressen i landet. Programmen ska präglas av folkbildningsambitioner och ha hög kvalitet. En mångfald av åsikter och olika intressen ska tillgodoses när det gäller religion, kultur och vetenskap. Nuvarande sändningstillstånd gäller 2014–2019. Kultur- och demokratiministern genomförde en halvtidsöversyn med SR, SVT och UR för att följa upp och utvärdera de nu gällande villkoren för public service och diskutera förutsättningarna inför kommande tillståndsperiod. beslutade under /15 om ett tillkännagivande till regeringen att en blocköverskridande och parlamentariskt sammansatt utredning av radio- och tv-avgiften bör komma till stånd inför nästa tillståndsperiod, som startar (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157). vill se en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar public service fortsatta oberoende. Regeringen fattade beslut om att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att analysera villkoren för public service och föreslå nödvändiga förändringar för att skapa fortsatt goda förutsättningar för verksamheten. Kommittén ska föreslå ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst. Utgångspunkten är att SR, SVT och UR ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet (dir. 2016:111). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har aviserat tilläggsdirektiv till den parlamentariska kommittén för att belysa programverksamhetens övergripande inriktning och ramar, public service-bolagens uppdrag på olika plattformar och hur programverksamheten kan nå hela befolkningen. Förslagen ska beakta medieutvecklingen och förändrade medievanor. EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster och upphovsrätt antog kommissionen ett reviderat direktiv om audiovisuella medietjänster, det s.k. AV-direktivet (KOM(2016) 287), för att förenkla och modernisera regelverket utifrån de förändringar som sker på mediemarknaden. Kommissionen föreslår nu en utvidgning av tillämpningsområdet till att omfatta samreglering och nationella uppförandekoder av audiovisuella tjänster med s.k. videodelningsplattformar. Syftet är att garantera ett grundläggande och likvärdigt skydd av minderåriga och skydd mot uppmaningar till våld och hat. lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (KOM(2016) 593). Syftet är att skapa rättslig förutsägbarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och förbättra tillgången till sådant innehåll. För att uppnå detta föreslås ytterligare harmonisering av undantag från och inskränkningar i upphovsrätten, inklusive åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll så att rättighetshavare får del av de värden som deras verk genererar. Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2016/17:74 till handlingarna. Jämför särskilt yttrande (M, C, L, KD). I skrivelse 2016/17:74 och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap behandlar regeringen granskning av AB:s verksamhet och regeringens styrning av bolaget (RiR 2016:18). syfte med granskningen var att undersöka för- och nackdelar med verksamhet med avseende på om den i vid mening är effektiv för att uppnå det bakomliggande målet att public service-bolagens sändningar ska kunna nå hela befolkningen på ett säkert och effektivt sätt. () omfattas av granskningen medan public service-bolagens uppdrag inte ingår i granskningen. Granskningen beaktar att har en beredskapsfunktion och vad det betyder för regeringens styrning av bolaget. De närmare detaljerna i beredskapsfunktionen eller hur koncernen i praktiken fullföljer sin funktion för krisberedskapen granskas inte. Regeringen bedömer att marknätet även fortsättningsvis kommer vara en central distributionsplattform för tv-sändningar från SVT och UR. Marknätet bedöms även vara en central distributionsform för ljudradio och därmed för . För både radio och tv gör regeringen bedömningen att täckningskravet på marknätet på av den fast bosatta befolkningen är fortsatt relevant och viktigt ur beredskapssynpunkt med tanke på public service-bolagens uppdrag att sända programtjänster över hela landet. motiverade sin granskning av och marknäten med att marknäten är centrala för att målen för public service och för mediepolitiken i stort ska kunna uppnås och att marknäten har en viktig roll för krisberedskapen. Granskningen motiverades även av de konkurrensproblem som menar uppstår med anledning av dominerande ställning på marknaden för marknät. ställde fem revisionsfrågor för sin granskning och gjorde följande bedömningar utifrån de ställda frågorna. av att skapa värde för ägaren utan att missköta samhällsuppdraget eller missbruka sin monopolställning? anser att har levt upp till de ekonomiska krav som ägaren ställt som bolaget är långt ifrån att nå de mål för tillväxt och expansion som ledningen satt upp. menar att utlandssatsningarna har medfört förluster . konstaterar att det inom pågår en omorientering där bolaget vill växa inom telekomsektorn som har en svagare anknytning till marknäten än traditionella verksamhet. bedömer vidare att risken för att antingen ska missköta det nuvarande samhällsuppdraget eller missbruka fördelar av sin monopolställning kommer att öka om bolaget fullföljer sina planer på att expandera på telekommarknaden. Har regeringen gett förutsättningar att på ett ansvarsfullt sätt förvalta sina monopol och skapa ett långsiktigt värde? bedömer att regeringen har ett aktivt engagemang i de flesta av bolagets utlandsaffärer med undantag för egenutvecklade betal-tv-verksamhet i . menar att nyorienteringen berör så centrala frågor att regeringen, för att utöva ett ansvarsfullt ägarskap, behöver engagera sig och bedöma de risker som är förknippade med denna. bedömer också att den nya strategin kan påverka samhällsuppdraget, dvs. menar att det under granskningen har framkommit flera faktorer som tyder på att har en tryggare finansiell position än konkurrerande bolag, vilket kan ha bidragit till att avkastningskrav inte är anpassat till telekomverksamhet utan till bolagets traditionella verksamheter inom tv-området. Är statens reglering, uppföljning och kontroll av marknaden för marksänd radio och tv effektiv? Monopolet på marknätsmarknaden är som ser det statiskt som en följd av de sändningsvillkor som staten bestämt. Den enda utestående frågan enligt är vilket pris kunder behöver betala, vilket i sig i stort sett är ett nollsummespel mellan offentliga aktörer. bedömer att den nuvarande regleringen är suboptimal för att hantera denna relativt enkla fråga och hänvisar till Europeiska kommissionens förslag om t.ex. aktiv ägarstyrning eller lagstiftning. lyfter fram att PTS, när dagens regelverk infördes, påpekade för regeringen att det fanns problem med att använda marknadslogik på den speciella monopolsituation som skapats av staten i fråga om marknätsmarknaden. bedömer att den prisreglering som PTS infört fungerar på kort sikt och håller priserna nere men att den kostnadsbaserade modell för prisreglering som har valts också innebär att incitament till effektiviseringar tagits bort, vilket i längden sannolikt leder till högre priser för kunder. Är monopol inom marksänd radio och tv motiverat? bedömer att de rikstäckande marknäten är att betrakta som naturliga monopol i nationalekonomisk bemärkelse och det ekonomiskt mest effektiva sättet att bedriva dessa verksamheter, så länge de negativa följder som generellt följer med monopolsituationer hanteras. Inga andra anbudsgivare har levt upp till kraven i de upphandlingar som har gjorts. konstaterar att situationen är likartad i andra europeiska länder och att i har behovet av prisreglering kvarstått trots att det finns flera marknätsoperatörer. Är ägande av motiverat? anser att nyorientering aktualiserar frågan om huruvida staten behöver äga hela eller delar av koncernen. bedömning är att den kärna i verksamhet som har ett uttalat samhällsuppdrag, dvs. marknäten, bör behållas i statlig ägo, särskilt med tanke på dess roll för krisberedskapen. uppfattning är vidare att vissa av sidoverksamheterna inom koncernen tydligt bidrar till att sänka kundernas kostnader för att sända i marknäten, t.ex. när utrustning placeras i eller tjänster där servicekår hyrs ut. Det är osäkert om sådan verksamhet kan skiljas från själva marknätsdriften utan negativa konsekvenser. Betal-tv-verksamheten i Boxer lämnar enligt visserligen ett stort bidrag till marknätets kostnader men behöver inte ägas av för att göra det. anser att verksamheter inom nyorientering inte bidrar alls till marknätens kostnader och att det är osäkert om de kommer att göra det . Sammantaget är uppfattning att det är befogat av staten att behålla marknätsverksamheten och några verksamheter som är svåra att separera från marknäten. Övrig verksamhet, inklusive telekomverksamheten, behöver inte vara statligt ägd utifrån det nuvarande samhällsuppdraget. Granskningen ledde till följande rekommendationer till regeringen: • Ta ställning till vilket samhällsuppdrag bör ha och se därefter över vilka av verksamheter som fortsatt behöver vara statligt ägda. • Överväg vilken driftsform som är lämpligast för marknäten. • Se över möjligheten att göra en prisreglering av marknätsmarknaderna enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation överflödig, exempelvis genom ägarstyrning. • Använd ägarstyrning för att se till att bolaget inte riskerar att hämma privat företagande genom att utnyttja de fördelar bolaget har av att vara statligt ägt och inneha monopol. Regeringens åtgärder med anledning av rekommendationer Regeringen delar mening att , såväl som övriga statligt ägda bolag, ska få villkor så att det inte finns risk för otillbörlig fördel till följd av det statliga ägandet. nuvarande mål fastställdes har bolaget utvecklats i takt med att marknaden förändrats. har bolagsstruktur, i och med avyttringen av Boxer , förändrats signifikant. Regeringen avser därför att säkerställa att nya och relevanta ekonomiska mål fastställs för bolaget . Som en följd av nya ekonomiska mål kommer också kapitalstrukturen att ses över och eventuell överkapitalisering hanteras. Vidare har inte något uppdragsmål för sitt dotterbolag trots bolagets samhällsuppdrag. Regeringen avser därför att komplettera de nya ekonomiska målen med minst ett relevant uppdragsmål för att säkerställa bolagets uppdragsuppfyllelse. Regeringen avser också att göra en översyn av verksamhetparagrafen i koncernmoderns, , bolagsordning och säkerställa att koncernens övergripande uppdrag är relevant. För det fall regeringen ser skäl till att ändra koncernmoderns verksamhetsföremål på ett sätt som inte ryms inom det nuvarande uppdraget avser regeringen att återkomma till . Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. Utskottet noterar att regeringen avser att vidta åtgärder med anledning av rekommendationer. Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Finansieringen av , och Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om finansiering av , och . Jämför reservation 1 (SD). Flertalet motionsyrkanden berör finansieringen av public service. I motionerna 2016/17:539 av (M), 2016/17:683 av och (båda M), 2016/17:1908 av (M), 2016/17:2244 av och (båda M), 2016/17:2379 av (M), 2016/17:3136 av (M), 2016/17:3217 av och (båda M) yrkandena 1–2 och 2016/17:3497 av (M) yrkar motionärerna att finansieringsformerna bör ses över med det huvudsakliga argumentet att radio- och tv-avgiften är otidsenlig och ineffektiv och därför bör ersättas med en rättvis och teknikneutral finansieringsmodell. I motion 2016/17:693 yrkande 3 föreslår (SD)[1] att kodar sina sändningar så att de som vill abonnera på programbolagets kanaler får göra ett eget aktivt val. m.fl. (SD) föreslår i motion 2016/17:2210 yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om förtydligade och kompletterande utredningsdirektiv inför utredningen om den framtida finansieringen av public service. Finansieringen av public service bör enligt inte vara inkomstskattbaserad. föreslår i stället att avgiften utformas som begravningsavgiften, dvs. anpassas efter de faktiska kostnaderna för ändamålet. och (båda SD) föreslår i motion 2016/17:2927 att tv-sändningar från public service finansieras via tecknande av abonnemang eller dylikt. Till dess att dagens radiosändningar eventuellt ersätts med tekniska förutsättningar att välja och filtrera bort utbud, föreslår motionärerna att finansieringen ses över och möjligtvis kompletteras. Utskottet välkomnar att regeringen, i enlighet med tillkännagivande under /15 (bet. 2014/15:KrU3, rskr. 2014/15:157), tillsatt en blocköverskridande parlamentarisk kommitté Radio och tv i allmänhetens tjänst (Ku 2016:06). har tidigare yttrat att den vill se en solidariskt finansierad och långsiktigt trygg modell som garanterar fortsatt oberoende för public service-bolagen. Utskottet ser därför positivt på uppdragets utgångspunkt att public service-bolagen ska ha finansiella förutsättningar att utveckla en oberoende verksamhet med hög legitimitet, kvalitet och relevans i det moderna medielandskapet (dir. 2016:111). Den snabbt föränderliga tekniska utvecklingen inom både produktion och konsumtion av ljud och rörlig bild, försvårar radio- och tv-avgift som finansieringsform. Därför är utredningens uppdrag att ta ställning till om det går att förena teknisk neutralitet med dagens koppling mellan avgiftsskyldighet och innehav av viss mottagningsutrustning central när alternativa förslag till resurseffektiva finansieringsmodeller utarbetas. Programbolagens verksamhet åtnjuter ett brett och djupt förtroende bland allmänheten. Utskottet delar därför regeringens bedömning i utredningsdirektiven att det är av största vikt att de förslag till finansieringsprinciper av public service-bolagen som utarbetas, bidrar till att säkerställa fortsatt hög legitimitet för radio och tv i allmänhetens tjänst. Med anledning av pågående utredning avstyrker utskottet motionerna 2016/17:539 (M), 2016/17:683 (M), 2016/17:693 (SD) yrkande 3, 2016/17:1908 (M), 2016/17:2210 (SD) yrkande 1, 2016/17:2244 (M), 2016/17:2379 (M), 2016/17:2927 (SD), 2016/17:3136 (M), 2016/17:3217 (M) yrkandena 1–2 och 2016/17:3497 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om uppdrag till och . Jämför reservation 2 (SD). I motion 2016/17:1595 yrkar (S) yrkande 1 att uppdraget till public service bör stärkas och utvecklas utifrån det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. I motion 2016/17:1610 föreslår (S) ett tillkännagivande till regeringen om att göra en översyn av reglerna för hur alkohol exponeras i SVT. Motionären menar att public service bidrar till att normalisera drickandet genom att ofta och tydligt visa alkoholkonsumtion i SVT. m.fl. (SD) föreslår i motion 2016/17:2210 yrkande 2 en fördjupad nordisk samverkan mellan public service-bolagen utifrån betydelsen av en mångfasetterad, nyanserad och saklig nyhetsrapportering. Motionärerna föreslår att för , och , i samarbete med public service-bolagen och , tar fram riktlinjer för hur public service-bolagen i de nordiska länderna kan utbyta nyhetsreportage med varandra. I samma motion yrkande 3 föreslår motionärerna ett uppdrag till och tv att genomgående granska saklighet och informations-korrekthet i public service nyhets- och faktaförmedling. I samma yrkande föreslår motionärerna en översyn av sändningstillstånden för att inrätta en modell med sändningstid som avsätts för rättelser av felaktigheter i public service-bolagens rapportering. I motion 2016/17:3275 yrkar och (båda SD) på ett tillkännagivande till regeringen om att utreda hur en försäljning av de statliga medieföretagen kan ske samt hur man utformar ett system för att köpa in de program och tjänster som kan avses ligga i det publika samhällsserviceuppdraget. Syftet är bl.a. att få en mer fristående nyhets-rapportering genom att minska statens direkta inflytande. (MP) yrkar i motion 2016/17:1336 om ett till-kännagivande till regeringen om att återkomma till tillsammans med förslag till förändring av stiftelseförordnandet för service-bolagen. Motionären föreslår att enbart en tredjedel av stiftelsens 13 styrelseledamöter ska utses efter varje ordinarie riksdagsval. Syftet är att undvika att en majoritet av styrelseledamöterna byts ut efter ett riksdagsval. Därigenom stärks public service-bolagens självständiga ställning enligt motionären. Utskottet hänvisar till de tilläggsdirektiv till som regeringen har aviserat för att belysa programverksamhetens övergripande inriktning och ramar. Utskottet noterar vidare att kultur- och demokratiministern genomfört en halvtidsöversyn med public service-bolagen för att följa upp och utvärdera de nu gällande villkoren för public service och diskutera förutsättningarna inför kommande tillståndsperiod. Det finns inga skäl att föregripa de beredningsprocesser som pågår. När det gäller motionsyrkandet om att ge och tv i uppdrag att genomgående granska saklighet och informations-korrekthet i public services nyhets- och faktaförmedling vill utskottet uppmärksamma att är ett självständigt beslutande organ inom Myndigheten för press, radio och tv. Nämnden har till uppgift att pröva om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. Granskning sker antingen på initiativ av tittare och lyssnare eller på initiativ av nämnden. består av en ordförande, sex ledamöter och fyra ersättare. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1336 (MP), 2016/17:1595 (S) yrkande 1, 2016/17:1610 (S), 2016/17:2210 (SD) yrkandena 2–3 och 2016/17:3275 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om sändningsinnehåll. och (båda SD) anför i motion 2016/17:2563 yrkande 2 att musik som sänds i radio ska vara svensk till . Motionärerna föreslår att Toubonlag, med bl.a. kvotregler om sändningstid på det franska språket, studeras som eventuell förlaga till en svensk lagstiftning till skydd för det svenska språket. I motion 2016/17:2769 anför och (båda SD) att en tredjedel av programutbudet i P3 bör vara riktat till äldre och att det bör bli ett villkor för finansieringen av radio AB, och . Motionärernas motivering är att många yngre människor lyssnar på internetmusik medan äldre inte är vana vid det utbudet. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att programbolagens sändningstillstånd utgår från radio- och tv-lagen (2010:696). Där fastslås bl.a. att programmen ska präglas av folkbildningsambitioner och ha hög kvalitet.