bet · H401SkU24 · 2017-03-31 00:00:00 — Regeringen lämnade ett förslag till bonus–malus-system i promemorian Ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Regeringens förslag har skickats på remiss. Utskottet instämmer i att det finns skäl att se över möjligheterna att öka styrningen mot mer miljöanpassade fordon på de svenska vägarna. I flera europeiska länder förekommer exempelvis bomskatt för bilar som passerar gränserna till landet eller avståndsbaserade skatter för tunga fordon som trafikerar vissa vägar. Utskottet anser inte att det med anledning av motionerna finns skäl att föregripa bedömningen av vilka styrmedel som kan vara lämpliga i detta avseende eller regeringens beredningar av ett bonus–malus-system och en avståndsbaserad vägslitageskatt. Före kunde statligt bilstöd ges i form av dels ett arbetsmarknadsanknutet bilstöd, dels vissa skatteanknutna bilstödsförmåner. Det arbetsmarknadsanknutna bilstödet administrerades av . De skatteanknutna bilstödsförmånerna handlades av och omfattade bl.a. bensinskatteavdrag och befrielse från vägtrafikskatt. Grundförutsättningen för båda stödformerna var att personen med funktionsnedsättning var beroende av bil för att kunna förvärvsarbeta eller genomgå utbildning. Bilstödet kritiserades bl.a. för den begränsning av den bidragsberättigade personkretsen som kravet på arbetsmarknadsanknytning medförde, att bidrag och inkomstgränser var alltför låga samt att stöden lämnades i flera former och av olika myndigheter. Stödet var således svårt att överblicka för den enskilde. Ett förbättrat bilstöd till personer med funktionsnedsättning infördes . Bilstödet utvidgades till att omfatta fler än tidigare och det innebar att bilens funktion som ett viktigt förflyttningshjälpmedel kom till klart uttryck. Det statliga bilstödet kom att lämnas i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Grundavdraget ersatte bl.a. de dåvarande skatteanknutna bilstödsförmånerna, dvs. bl.a. bensinskatteavdraget och befrielse från vägtrafikskatt. När det gäller de två nämnda skatteanknutna bilstödsförmånerna avskaffades de successivt . Dagens bilstöd, som är skattefritt, utgörs alltjämt av grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag, där grundbidraget kan betalas ut med högst . Mot bakgrund av det bilstöd som en person med funktionsnedsättning kan erhålla är utskottet inte berett att ta initiativ till en översyn av fordonsskatten för personer med funktionsnedsättning. Utskottet är heller inte berett att föreslå en översyn av fordonsskatten för tävlingsbilar och tävlingsmotorcyklar eller av avgifts- och skattestrukturen för olika trafikslag. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att frågor om trängselskatt ska beslutas på lokal eller regional nivå, om att tills vidare undanta Essingeleden från trängselskatt, om en översyn av trängselskatten i i och om att trängselskatt vid Ropsten inte ska införas. avslår vidare motionsförslagen om en översyn regelverket, av nivåerna på förseningsavgifterna och av användningen av trängselskatterna samt om att undanta elbilar från trängselskatt. Jämför reservationerna 10 (C) och 11 (L). Lagen (2004:629) om trängselskatt gör det möjligt för staten att ta ut tids- och platsrelaterad skatt på trafik med vissa fordon. Bestämmelser om var och när skatt tas ut samt skattens storlek finns i bilagor till lagen. Bilagorna omfattar och kommuner. I tillämpas bestämmelserna . –togs skatt ut för passager in i och ut ur . Efter beslut av återinfördes trängselskatten stadigvarande i . I proposition 2006/07:109 Införande av trängselskatt i anges att syftet med en trängselskatt är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till att finansiera investeringar i vägnätet i . med trängselskatt i undantogs vissa mindre förorenande bilar från skatteplikt. När skatten återinfördes stadig-varande behölls undantaget men begränsades till att gälla under en över-gångstid t.o.m. . Miljöbilsundantaget omfattade bilar som drevs med el, gas eller etanol. beslutade (bet. 2008/09:SkU6) som ett resultat av den s.k. Stockholmsöverenskommelsen att miljöbilsundantaget skulle upphöra . För bilar som var undantagna från skatteplikt före och som var införda i vägtrafikregistret gällde undantaget fram till . genomfördes vidare vissa förändringar för att anpassa de svenska reglerna till nya regler avseende det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta m.m. (bet. 2013/14:TU4 och bet. 2013/14:TU8). omfattas även utländska bilar av skatt- skyldigheten för trängselskatt. infördes regler om att personer som innehar ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade kan befrias från skatteplikt för en viss bil samt regler om användningsförbud för en bil där trängselskatten eller tilläggsavgiften inte har betalats inom föreskriven tid om beloppet uppgår till och har gått sedan beloppet senast skulle ha betalats. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att ett undantag från trängselskatt bör införas i i . Regeringen anförde därvid följande: ”och har inkommit med en gemensam hemställan om undantag från trängselskatt i i . Hemställan remitterades och två centrala remissinstanser, och Transportstyrelsen, avstyrkte då genomförandet av förslaget. Mot bakgrund av vad som framkom vid den tidigare remitteringen och i syfte att skapa ett bättre beslutsunderlag remitterades en promemoria framtagen inom med dels ett förslag till alternativ lösning för undantag från trängselskatt vad gäller i , dels hemställans förslag. Remisstiden gick ut . Det är angeläget att hitta en lösning på de problem som lyfts fram i hemställan och regeringen avser att möjligt återkomma till med förslag. Ändringarna bör träda i kraft ”. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de särskilda bestämmelserna om undantag från trängselskatt för i bör träda i kraft . Regeringen anförde därvid att det undantag som föreslagits förutsätter ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem och upphandling och montering av ny utrustning och att det ännu inte är möjligt att säga säkert när detta kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . I motion 2016/17:3 av (KD) föreslås att undantag från trängselskatt för att hämta och lämna passagerare vid Ropsten ska införas. Motionären anför att Ropsten är Lidingöbornas i särklass viktigaste bytes-punkt för kollektivtrafik. Vidare är infartsparkeringen viktig för att möjliggöra för fler att åka kollektivt in mot samt för att minska miljöbelastning och trängsel i . I motion 2016/17:694 av (SD) yrkande 4 föreslås att elbilar ska undantas från skyldigheten att betala eventuella trängselavgifter. I partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås en utredning av förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter, där användningen av intäkterna beslutas lokalt. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 45 föreslås en utredning av förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter, där användningen av intäkterna beslutas lokalt. I motion 2016/17:962 av (S) framhålls att beslutsfattande i regionerna skulle kunna få många goda effekter och att regeringen därför bör se över möjligheten att låta regionerna få betydande bestämmanderätt över trängselskatters utformning och intäkter. I motion 2016/17:1219 av (M) föreslås att man överväger om trängselskatter kan differentieras för att bidra till en omställning av fordonsflottan. I motion 2016/17:1857 av (M) föreslås att möjligheten att reducera avgiften för försenad inbetalning av trängselskatt ska ses över. Motionären menar att det framstår som oskäligt att en bilist som gör en enkel passage och ska betala i avgift påförs i förseningsavgift om fakturan inte är betald . I motion 2016/17:2175 av (M) yrkandena 1–3 föreslås att regelverket ska ses över så att beloppet uppgår till innan räkningen för en trängselavgift eller broavgift skickas ut. Vidare bör antalet fakturatillfällen begränsas för att underlätta för företag med många fordon. Slutligen föreslås att den höga förseningsavgiften om vid försenad betalning ska ses över och ersättas med en mer rimlig avgift. I motion 2016/17:2719 av (M) föreslås att det s.k. Backaundantaget ska ses över så att även Backaborna får tillgång till vägnätet. I motion 2016/17:2726 av (M) föreslås att möjligheten att undanta Essingeleden från avgiftsbeläggning tills Förbifart är färdigställd ska ses över. Motionären anför att avgiftsbeläggningen av Essingeleden innan Förbifart är färdigställd innebär att många tvingas in på en avgiftsbelagd väg, trots att de inte vill in i utan bara passera. I motion 2016/17:2748 av (M) föreslås att Lidingöregeln ska ses över så att även Lidingöborna får tillgång till vägnätet. Motionären anför att det inte är rimligt att människor som inte har något annat val än att passera en viss sträckning ska tvingas betala trängselavgift. I motion 2016/17:2751 av (M) föreslås att nivåerna på förseningsavgifterna för trängselskatten ska ses över. Motionären anför att förseningsavgiften inte står i proportion till trängselavgiften som ska betalas, vilket undergräver förtroendet för trängselskattesystemet. I motion 2016/17:2996 av (M) föreslås att man ska överväga att omgående införa ett system med en förenklad betalning av trängselskatter och broavgifter där fakturor skickas ut först när summan uppgår till ett visst belopp. I kommittémotion 2016/17:3373 av (L) yrkande 3 föreslås att bestämmelserna om användning av trängselavgifter ska ändras så att avgifterna även kan användas till satsningar på infrastruktur för cykling. Regeringen har i budgetpropositionen gjort bedömningen att ett undantag från trängselskatt bör införas i i och uttalat att man avser att möjligt återkomma till med förslag. Regeringen har därefter i propositionen Särskilda bestämmelser om undantag från trängselskatt i i (prop. 2015/16:191) föreslagit ett undantag som förutsätter ändringar av de tekniska systemen, bl.a. systemändringar i Transportstyrelsens centrala datasystem och upphandling och montering av ny utrustning. Regeringen har i budgetpropositionen uttalat att det ännu inte är möjligt att säga säkert när detta kan vara klart. Regeringens förhoppning är dock att ändringarna ska kunna träda i kraft . Med hänsyn till det anförda ser utskottet inte att det finns något behov av att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av det s.k. Backaundantaget. kan med stöd av 8 kap. 9 § 2 regeringsformen bemyndiga en kommun att utfärda föreskrifter om skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. vägtullsutredning har bl.a. analyserat förutsättningarna och vilka villkor som bör gälla för delegation av föreskriftsrätt till kommuner när det gäller trängselskatt. Utredningen har också tagit ställning till vilket organ som ska få intäkterna från trängselskatten och till vilket organ delegationen bör ges. Vidare har utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning analyserats. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Motionsförslagen om att kommuner ska kunna besluta om trängselskatt och utformningen av påminnelse- och sanktionsavgifter vid utebliven betalning är föremål för överväganden inom med anledning av vägtullsutredningens förslag. Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag inte bör föregripas. Utskottet är heller inte berett att ta initiativ till differentierade trängselskatter eller till en ändrad användning av skatterna. I samband med förslaget att införa trängselskatt på gjorde regeringen bedömningen att det fanns skäl att införa trängselskatt för passage över Essingeleden , dvs. innan Förbifart öppnas. I anges bl.a. att motiven för att införa en trängselskatt på redan innan Förbifart öppnas är att Essingeleden är hårt belastad med mycket trängsel och köer som följd. Köerna på växer ut i trafiksystemet och påverkar en stor del av det centrala vägnätet. En trängselskatt på vid innan Förbifart öppnar skulle tillsammans med den föreslagna höjningen av trängselskatten innebära en minskning av trafiken på med och i med när trängseln är som störst. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag och uttalade att Essingeleden är hårt trafikbelastad och att det i propositionen redovisats goda skäl för att införa trängselskatt på . Utskottet har inte någon anledning att ändra sitt ställningstagande. I fråga om tillämpningsområdet för trängselskatt i när i olika delar färdigställs konstaterade utskottet att regeringens förslag har föregåtts av ingående analyser av olika tänkbara scenarier i fråga om tillämpningsområdet för trängselskatt i (bet. 2015/16:SkU18). Utskottet utgick vidare från att regeringen noga följer hur trafikmönstren utvecklas och överväger om ändringar behöver genomföras. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Miljöbilsundantaget i trängselskatten avskaffades eftersom antalet undan-tagna personbilar och andelen passager med sådana bilar riskerade att under-minera trängselskattens primära syfte att leda till minskad trängsel. Utskottet anser att fordonsskatten och drivmedelsskatten är lämpligare styrmedel än trängselskatten för att gynna miljöbilar. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motioner som behandlas i avsnittet i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att inte införa den nya kemikalieskatten och om en ny strategi för att arbeta mot skadliga kemikalier. Jämför reservation 12 (SD). En ny skatt på kemikalier i viss elektronik införs fr.o.m. . I budgetpropositionen uttalade regeringen att en av prioriteringarna i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskilt fokus på barn och unga. Regeringen uttalade vidare att kemiska ämnen i varor är betydligt sämre reglerade än ämnena i sig eller deras användning i kemiska produkter. Allmänna övergripande regelverk som produktsäkerhetslagen går i första hand att tillämpa på akuta hälsorisker, men inte på effekter som orsakas av exponering för ett stort antal varor . Dagens förbud och begränsningar kommer inte åt många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror och regeringen ansåg därför att det finns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Särskilt saknas styrmedel som kan styra bort hela grupper av farliga ämnen med liknande kemisk struktur från marknaden utan att varje enskilt ämne behöver utredas i detalj. fick i uppdrag att analysera behovet av nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet och, om behov av sådana styrmedel bedömdes finnas, föreslå vilken typ av ekonomiskt styrmedel som har bäst förutsättningar att vara verkningsfullt och kostnadseffektivt. Huvudmotivet för dessa ekonomiska styrmedel skulle enligt utredningens kommittédirektiv vara att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. redovisade sitt uppdrag i betänkandet Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). Utredningen valde att ta fram förslag som minskar förekomsten av farliga ämnen i människors hemmiljö. Detta motiverades i betänkandet med att studier har visat att vanliga källor till farliga ämnen i människors hemmiljö är flamskyddsmedel i elektronik, t.ex. i tv-apparater, datorer och telefoner. Den föreslagna skatten på viss elektronik har enligt utredningen utformats så att varor som ofta används i hemmiljö och därmed orsakar risk för att vissa farliga ämnen tillförs människors hemmiljö ska beskattas. De varor som omfattas av skatteplikt definieras med hjälp av tulltaxans indelning i KN-nummer. Spisar, mikrovågsugnar, kylskåp, frysskåp, diskmaskiner, tvättmaskiner, torktumlare, datorer, bärbara datorer, läsplattor, dammsugare, mobiltelefoner, vanliga telefoner, trådlösa telefoner, routrar, trådlösa nätverk, cd-spelare, dvd-spelare, radioapparater, tv-apparater, tv-dioder, dataskärmar samt spelkonsoler är exempel på varor som omfattas. Skatten ska uppgå till per kilo för vitvaror och per kilo för övrig elektronik. Det maximala skattebeloppet ska dock uppgå till per vara. Skattskyldig ska den vara som yrkesmässigt tillverkar, för in, tar emot eller importerar de aktuella varorna. Försäljning från utländska säljare till svenska konsumenter ska inte beskattas och det ska finnas möjlighet till avdrag för skatt för den elektronik som inte innehåller additiva föreningar av brom, klor eller fosfor. För elektronik som inte innehåller nämnda additiva föreningar och inte heller reaktivt tillsatta brom- eller klorföreningar ska i stället avdrag medges . Skatten ska enligt utredningen utformas på så sätt att samtliga elektronikvaror inom vissa avgränsade grupper blir skattepliktiga och att den skattskyldige ges möjlighet till skatteavdrag om han eller hon kan visa att vissa ämnen inte förekommer i varan. Huvudregeln är att en vara beläggs med full skatt, och det är enbart om den skattskyldige kan visa att skatten ska vara lägre som en lägre skatt tas ut. Eftersom all elektronik innehåller mer eller mindre farliga kemikalier ska det inte vara möjligt att göra avdrag för hela skatten. I kommittémotion 2016/17:3209 av (SD) yrkande 2 föreslås att den nya kemikalieskatten inte ska införas och att regeringen ska återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. En ny skatt på kemikalier i viss elektronik införs . Utskottet delar regeringens bedömning att en av prioriteringarna i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö och att den inte kan hanteras inom ramen för det befintliga regelverket. Det finns därför ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att den föreslagna skatten kommer att kunna uppnå sitt syfte och vara rättssäker. Regeringen ansåg vidare att det finns skäl att beskatta skadliga kemikalier i sådan elektronik som förekommer i människors hemmiljö och att den konstruktion som har föreslagits bedöms lämplig utifrån skattens syfte. Utskottet tillstyrkte förslaget och ser inte något skäl att ompröva sitt ställningstagande. Motionen avstyrks därför i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om inrättande av depåer för tullfria varor, om lägre skatt för mikrobryggerier och om att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter. avslår vidare motionsförslagen om att införa straff- eller skatterättsligt ansvar för bussbolag eller busschaufförer och om en översyn av skatteeffekterna på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsumtion genom införsel. Jämför reservation 13 (C). Beskattningsreglerna för alkoholvaror är EU-harmoniserade, och de gemensamma reglerna finns i direktiv /118/EG, det s.k. punktskatte-direktivet. Punktskattedirektivet ligger till grund för beskattningsförfarandet i lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt direktiven /84/EEG om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker och 92/83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker gäller bl.a. följande skattesatser inom EU. Minimiskattesatsen på öl är 1, per hektoliter öl och volymprocent alkohol. För att en dryck ska betraktas som öl ska alkoholhalten överstiga 0,5 volymprocent. Medlemsländerna får tillämpa reducerade skattesatser för öl som har en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent. Medlemsstaterna får också tillämpa nedsatt skattesats på öl bryggt av små bryggerier med en begränsad produktion. Med vin avses jästa drycker av druvor med en alkoholhalt om 1,2–15 volymprocent samt på samma sätt framställda drycker med en alkoholhalt om 16–18 volymprocent under förutsättning att dryckerna inte innehåller några tillsatser. Skatt på vin ska tas ut med ett fast belopp per hektoliter dryck. Minimiskattesatsen på vin är . Det innebär att medlemsländerna måste ha en beskattningsordning, men finns inte någon skyldighet att ta ut skatt. En reducerad skattesats får tillämpas för vin med en alkoholhalt om högst 8,5 volymprocent. Andra jästa drycker än vin och öl med en alkoholstyrka över 1,2 men inte 10 volymprocent eller över 10 men inte 15 volymprocent vars alkohol helt härrör från jäsningsprocessen ska beskattas med samma skattenivå som vin. En mellanprodukt är en dryck som är baserad på vin men som inte faller under definitionen av vin (t.ex. och sherry). Skatt ska tas ut med ett fast belopp för varje hektoliter dryck. Minimiskattesatsen är per hektoliter, vilket svarar mot per liter. Medlemsländerna får införa en reducerad skattesats för mellanprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent. Den ordinarie skattesatsen får då reduceras med högst . Skatt ska tas ut på etylalkohol och spritdrycker. Minimiskattesatsen är per hektoliter ren alkohol. Detta svarar mot ca per liter ren alkohol. För sprit finns i direktiven en bestämmelse som säger att medlemsländer som vid utgången av 1992 tillämpat en skattesats om upp till högst per hektoliter ren alkohol inte får sänka skattesatsen. Bestämmelsen anger också att länder som har en skattesats som överstiger inte får sänka den till ett mindre belopp än . Enligt artikel 8 i direktiv /84/EEG ska rådet regelbundet på grundval av en rapport och, vid behov, ett förslag från kommissionen granska de skattesatser som fastställts och enhälligt efter samråd med vidta nödvändiga åtgärder. Kommissionen lämnade en rapport om funktionen av gällande skattestrukturer och skattesatser på alkoholskatteområdet. Eftersom det inte har varit möjligt att få majoritet inom kommissionen för ett förslag om positiv minimiskattesats på vin innehöll rapporten inga direktivändringsförslag på alkoholskatteområdet (tolv medlemsstater har nollskattesats på vin). Kommissionens avsikt var att rapporten skulle leda till en bred debatt i rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vid möte beslutades, på svenskt initiativ, att Ständiga representanternas kommitté (Coreper) och den berörda rådsarbetsgruppen skulle behandla rapporten i syfte att identifiera frågor som sedan kunde diskuteras i rådet. Rådsarbetsgruppen behandlade rapporten på sitt möte . beslutade rådet att uppmana kommissionen att presentera ett förslag till höjning av minimiskatterna på alkohol utformat så att höjningen kompenserar för inflationen sedan miniminivåerna infördes . Detta beslut kom till stånd efter stora ansträngningar av bl.a. . Förslaget skulle innehålla möjligheter till övergångsordningar och undantag. Kommissionen lämnade ett förslag om inflationsupp-räkning av minimiskatterna på alkohol inom EU . Förslaget avsåg öl, andra jästa drycker än vin och öl, mellanklassprodukter (starkvin) och etylalkohol (sprit). Skattesatsen för vin är och kan således inte höjas med en faktor för inflationen. Höjningen om medför i praktiken mycket små förändringar av de skatter som medlemsstaterna faktiskt tar ut. Förslaget behandlades vid möten . Vid möte fanns det ett kompromissförslag om att höja minimiskatterna . Enighet kunde inte nås, och rådet gav vid mötet kommissionen i uppdrag att göra en fullständig studie av beskattningen av alkohol. En studie om eventuella förändringar av minimiskatterna och skattestrukturen på alkohol gjord av Economics på uppdrag av generaldirektoratet för skatter och tullar lämnades . upphörde den skattefria försäljningen (s.k. taxfreeförsäljning) inom EU. Skattefria alkoholdrycker och tobaksvaror kan fortfarande säljas till resenärer som ska resa till en destination utanför EU. Detta regleras i lagen (1999:445) om exportbutiker. En resande till ett tredjeland får köpa 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror.