bet · H501FiU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Uppdraget till myndigheterna att tillhandahålla praktikplatser för nyanlända och för personer med funktionsnedsättning har fallit väl ut, och regeringen överväger att förlänga uppdragen. inleddes regeringens satsning på moderna beredskapsjobb i staten. Regeringen vill fokusera ytterligare på satsningen genom bl.a. erfarenhetsutbyte med goda exempel. Vidare ser regeringen allvarligt på förekomsten av hot och våld mot statsanställda och överväger att ge Statskontoret i uppdrag att följa upp myndigheternas arbete med att förebygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer. När det gäller sjukfrånvaron är regeringens utgångspunkt att den till ska sjunka till den nivå som gällde 2013, vilket innebär att sjukfrånvaron ska minska till . Anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget får användas för insatser som rör statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Det får också användas för förvaltningsutgifter för vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anslaget förblir oförändrat jämfört med , dvs. föreslår regeringen ett anslag på till arbetsgivarpolitiska frågor. Anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar och liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Anslaget får också användas för utgifter för räntor som rör sådana förmåner och för förvaltningsutgifter vid SPV för biträde vid handläggningen av pensionsärenden som rör lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Anslaget är det beloppsmässigt största inom utgiftsområde 2. Som nämndes ovan disponerar SPV för administrationskostnader ett belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i myndighetens regleringsbrev. föreslår regeringen ett anslag på för statliga tjänstepensioner m.m. Basen i anslaget utgörs till stor del av betalningar som kan hänföras till redan beviljade förmåner. Jämfört med 2017 föreslås anslaget öka med till följd av att vissa förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring och att såväl antalet förmåner som nybeviljats som storleken på dessa förmåner har ökat. SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där väsentliga penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för premiebestämda pensioner enligt det statliga tjänstepensionsavtalet. Det senare flödet omsätter nästan . För att minimera risken för övertrassering av likvida medel, föreslår regeringen ett bemyndigande om att få besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i pensionshanteringen, dvs. för premiepensioner och pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning. Nyttjandet av krediten 2016 var ca och avsåg premiebestämda pensioner. Området omfattar främst ett antal lagar, t.ex. lagen (2016:1145) om offentlig upphandling och lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Ett antal myndigheter har uppdrag inom området. ansvarar för det statliga upphandlingsstödet och ger stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, i fråga om bl.a. innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Tillsynen inom området utförs av . administrerar en nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:17 . Regeringens mål är att den offentliga upphandlingen ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden, som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. På så sätt bidrar den offentliga upphandlingen till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Utifrån det övergripande målet har regeringen i Nationella upphandlingsstrategin (Fi 2016:8) beslutat om sju inriktningsmål: – offentlig upphandling som strategiskt verktyg för en god affär – effektiva offentliga inköp – en mångfald av leverantörer och en väl fungerande konkurrens – en rättssäker offentlig upphandling – en offentlig upphandling som främjar innovationer och alternativa lösningar – en miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling – offentlig upphandling som bidrar till ett socialt hållbart samhälle. Regeringens samlade bedömning är att de insatser som regeringen och ansvariga myndigheter har genomfört på området har stärkt den offentliga upphandlingens strategiska betydelse. Den nya lagstiftningen, och arbetet med Nationella upphandlingsstrategin har tillsammans bidragit till att skapa bättre förutsättningar för myndigheter och upphandlande enheter att upphandla strategiskt. Regeringen konstaterar att reformeringen av upphandlingsområdet ska fortsätta och ska ha en ledande roll inom den internationella utvecklingen på området. Inköp och upphandlingar är en strategisk fråga som behöver vara prioriterad hos beslutsfattare och verksamhetsföreträdare. Skattemedel ska användas på bästa sätt, och regeringen verkar därför för ett effektivt genomförande av Nationella upphandlingsstrategins sju inriktningsmål. Digitaliseringens möjligheter ska tas till vara och statistiken på upphandlingsområdet behöver förbättras, anser regeringen. För att upprätthålla en väl fungerande konkurrens behöver antalet anbud per upphandling öka, och för att minska de negativa konsekvenserna av att många upphandlingar begärs överprövade behöver åtgärder vidtas. Regeringen kommer vidare att fortsatt verka för en offentlig upphandling som främjar innovation och en hållbar utveckling. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för uppgiften att tillhandahålla nationell vägledning om statsstödsfrågor. Ökningen ska enligt förslaget finansieras genom att anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskas. Regeringen föreslår också att anslaget ökas med för uppgiften att främja en mer tillförlitlig och lättillgänglig information om produktionsvillkor i andra länder och med för arbete som rör sociala utfallskontrakt. föreslår regeringen ett anslag till på . Området omfattar () verksamhet som utgörs av utveckling, produktion, spridning och samordning av statistik. SCB:s verksamhet finanserias med både anslag och avgifter. av verksamheten finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:9 . Regeringens mål för verksamheten är statistik av god kvalitet som är tillgänglig för användarna. Kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska, och statistikproduktionen ska vara effektiv. Regeringen skriver att SCB planenligt utvecklat, producerat, spridit och samordnat officiell och europeisk statistik i enlighet med sin uppgift. Bedömningen är också att SCB drivit ett målinriktat och systematiskt arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Regeringen bedömer att SCB i stor utsträckning når målet om en statistik av god kvalitet. Genom utveckling av ny statistik och förbättringar av sina digitala lösningar för åtkomst till SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats och annat statistiskt material bedömer regeringen att SCB ökar tillgängligheten till statistiken. Ytterligare samverkan med andra registerhållande myndigheter och en fortsatt utveckling av digitala lösningar bedömer regeringen vara nödvändig för att fortsätta att öka tillgängligheten för olika typer av användare. I propositionen framhåller regeringen också att myndigheten även i fortsättningen måste hantera efterfrågan på ny statistik genom löpande förändringar av befintlig statistik och lansering av ny statistik. Det kräver att löpande omprioriteringar av verksamheten görs inom myndigheten. Regeringen noterar att indikatorn om kostnadsutvecklingen för uppgiftslämnande pekar på att kostnaderna har minskat. Digitaliseringens möjligheter till effektivisering behöver utnyttjas, och mått på produktivitetsförändringen tyder enligt regeringen på att det behövs fler effektiviseringar. När det gäller den avgiftsfinansierade verksamheten har i sin årliga revision lämnat en revisionsberättelse med reservation för SCB. Motiveringen är att myndigheten byggt upp ackumulerade under- och överskott, vilket avviker från det ekonomiska målet för verksamheten om full kostnadstäckning. Regeringen kommer att följa upp resultatet av SCB:s åtgärder för att hantera de uppkomna över- respektive underskotten för att uppnå full kostnadstäckning. Anslaget får användas för SCB:s förvaltningsutgifter. Med anledning av att den verksamhet som avser valundersökningar överförs till föreslår regeringen att anslaget minskar med . Anslaget föreslås också öka med till följd av kommande förslag med anledning av betänkande (SOU 2016:66). Budgeten för den avgiftsbelagda uppdragsverksamheten där SCB får disponera intäkterna redovisar ett beräknat underskott på 2018. föreslår regeringen ett anslag till SCB på . Inom området ska ansvariga myndigheter följa upp och analysera utfall, utarbeta kort- och medelfristiga prognoser samt analysera den samhällsekonomiska utvecklingen och utvecklingen för de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Utöver detta ingår också arbetet med att ta till vara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för utformningen av den ekonomiska politiken. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom (), (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). De anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:7 . Prognos- och uppföljningsverksamheten har flera syften. Den ska bidra till att det finanspolitiska ramverket följs, till att politiska beslut och prioriteringar är välgrundade och till transparens i redovisningen av den ekonomiska politiken. Regeringens mål för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser samt analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen används bl.a. kvantitativa mått på prognosprecisionen och tendensen till systematiska fel för de viktigaste prognosvariablerna. Regeringen bedömer att KI:s och ESV:s prognoser är väl underbyggda och håller hög kvalitet. Sammantaget bedömer regeringen att myndigheternas prognoser varit tillförlitliga och relativt träffsäkra. Vidare anser regeringen att myndigheterna har en viktig roll för utformningen av den ekonomiska politiken och att de genom sina olika verksamheter bidrar till att målet för området uppfylls. Regeringen lägger stor vikt vid att de analyser som används som underlag för att utforma den framtida ekonomiska politiken bygger på bästa praxis. Det är också viktigt att den ekonomiska politiken är begriplig och förståelig för alla medborgare. Därför ska myndigheterna kontinuerligt arbeta med att utveckla sina analysmetoder och metoder för utvärdering i syfte att förbättra underlaget för den ekonomiska politiken och debatten i samhället. Myndigheterna ska också kontinuerligt arbeta för att förbättra prognosprecisionen genom utveckling av den ekonomiska analysen och prognosmetoderna och dessutom kontinuerligt utveckla uppföljningen av sina prognoser. Enligt regeringen ska särskild vikt läggas på områden av stor ekonomisk betydelse. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. föreslår regeringen ett anslag till på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. föreslår regeringen ett anslag till KI på . Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten. Det handlar om bl.a. regeringsbyggnader, ambassader, de kungliga slotten, museer och teatrar, monument, markområden och vissa fastigheter som donerats till staten. () och (FortV) är de två största förvaltarna av statens fastigheter. Deras verksamhet finansieras framför allt genom avgifter, dvs. Övriga myndigheter som förvaltar fastigheter gör det främst för sin egen verksamhet. SFV och FortV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar också anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för att finansiera underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott, t.ex. kungliga slottsmiljöer, slottsparker, fästningsmiljöer, kloster och ruiner. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också. De anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen redovisar under denna rubrik är – investeringsplan för SFV – låneram för SFV – investeringsplan för FortV – låneram för FortV – anslaget 1:10 Bidragsfastigheter – beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter. Regeringens mål för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Den ska bedrivas med rimligt risktagande och med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Det innebär att fastigheternas ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås, att fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå och att hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. Myndigheterna ska vidare uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar och ska inom sina områden verka för att uppfylla de nationella miljökvalitetsmålen. Både SFV och FortV ska i sina verksamheter uppnå ett resultat efter finansiella poster som motsvarar en avkastning om på av myndighetens genomsnittliga lån i . När det gäller bidragsfastigheterna är målet att deras intäkter ska öka. För övriga fastighetsförvaltande myndigheter finns inga särskilda mål för förvaltningen eftersom denna endast utgör en liten del av myndigheternas verksamhet. Regeringen konstaterar att den statliga fastighetsförvaltningen i huvudsak fungerar bra. Enligt regeringen finns det dock behov av att fortsätta det inledda arbetet med frågor om dels den statliga värdegrunden, dels intern styrning och kontroll. Det hänger samman med att myndigheterna bedriver sin verksamhet i branscher med stora upphandlingar och betydande värden i omlopp. I övrigt pekar resultatindikatorerna för SFV och FortV enligt regeringen på en stabil verksamhet där effektiviteten ökar. har i revisionsberättelsen för SFV 2016 avstått från att uttala sig om årsredovisningen. Som grund för detta har bl.a. angett att det inte finns tillräckliga revisionsbevis för att det inte förekommit väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter 2016. ansåg vidare att det rådde osäkerhet om den f.d. generaldirektören hade utövat den tillsyn som krävs över myndigheten. Regeringen anger att man nära följer det arbete som SFV genomför för att komma till rätta med de brister som uppdagats vid myndigheten. beslutade riktlinjer för lokalförsörjnings- och fastighetsområdet ligger fast. Det innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett avkastningskrav som i så stor utsträckning som möjligt är marknadsmässigt och att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning som bedrivs i myndighetsform. Investeringsplan för för perioden –2020 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar för perioden –2020 som riktlinje för SFV:s investeringar enligt tabell 1. och åren därefter ska vissa regeringsbyggnader i renoveras och byggas om. Ombyggnationen och renoveringen av kommer att avslutas som en renovering och ombyggnad av projekteras. SFV genomför också bl.a. en ombyggnad av universitetsbiblioteket i , en upprustning av en kajanläggning på i samt om- och tillbyggnad av ambassaderna i och . Tabell 1 Investeringsplan för 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att besluta att SFV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . beräknas av låneramen bli utnyttjad. Anslaget får användas för utgifter för underhåll av och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som SFV förvaltar. Det får också användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter och utgifter för investeringen i samband med uppförandet av en minnesvård efter flodvågskatastrofen i . föreslår regeringen ett anslag på . Det innebär att anslaget föreslås öka med för en minnesvård efter flodvågskatastrofen i och för underhåll av bidragsfastigheter. För att energieffektivisera bidragsfastigheter föreslås anslaget dessutom öka med 2018. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan ingås. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Investeringsplan för för perioden –2020 Regeringen föreslår att godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar 2018–2020 som riktlinje för investeringar. Tabell 2 Investeringsplan för 2017–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgifter för anskaffning och utveckling varav investeringar i anläggningstillgångar finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar varav investeringar i anläggningstillgångar Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Källa: Budgetpropositionen . Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och det behov som brukarna har angett, ligga kvar på samma nivå som föregående år. Regeringen föreslår att den ska bemyndigas att besluta att FortV får ta upp lån i för investeringar i fastigheter och markanläggningar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:13 . () ska utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska enligt regeringen bidra till att förbättra standarden i företagens bokföring, årsredovisningar och bokslut genom informationsinsatser. Vidare ska BFN verka för att regelverket på redovisningsområdet är enkelt och anpassat för dem som upprättar och använder redovisningen. Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god och att BFN bidrar till att uppfylla målet för god redovisningssed för företag och organisationer. Myndigheten har kunnat prioritera normgivningsarbetet och klarat av att fortsätta att uppfylla företagens behov av information. BFN:s informationsarbete kan fortsätta att utvecklas, t.ex. genom att myndigheten i större utsträckning samverkar med andra myndigheter. Regeringen konstaterar att digital hantering av årsredovisningar och annan finansiell information kan bidra till att förbättra kvaliteten i företagens redovisning. Eftersom systematiseringen för att möjliggöra digital ingivning av finansiell information till myndigheterna måste följa god redovisningssed, är BFN:s expertis på redovisningsområdet nödvändig. Därför är det viktigt för BFN att samarbeta med inom ramen för pågående uppdrag om digital ingivning av årsredovisningar. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. föreslår regeringen ett anslag till BFN på . Vissa medlems- och garantiavgifter Området omfattar kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), årliga medlemsavgifter till Bruegel, () och utvecklingsbank (CEB) samt garantier till sex internationella finansieringsinstitut. Det anslag som regeringen redovisar under denna rubrik är – anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter. Mot bakgrund av att AIIB grundades och med hänsyn till att dess första investering gjordes , är det enligt regeringen för tidigt att göra en bedömning av institutionens verksamhet och måluppfyllnad. Regeringen delar bedömning om att risken för att staten inom överskådlig tid skulle behöva skjuta till kapital på grund av infriande av sina garantiåtaganden i de internationella finansiella institutionerna EIB, NIB, , , AIIB och CEB är mycket låg. Anslaget 1:14 Vissa medlems- och garantiavgifter Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, EIPA och CEB. Det får också användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut och för utgifter för eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv. Avslutningsvis får anslaget användas för kapitaltillskott till AIIB. Det svenska åtagandet i AIIB är bestämt i US-dollar. Med anledning av att dollarn stärkts mot kronan blev utbetalning högre än beräknat, och anslagets kredit har utnyttjats. Som en kompensation för växelkursfluktuationen föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt ca 2018. Detta finanserias via anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. föreslår regeringen ett anslag för ändamålet på . är en myndighet under med uppgift att granska genomförandet och resultatet av den verksamhet som bedrivs av staten, att statliga insatser är samhällsnyttiga och att god ordning råder i den statliga redovisningen. Den årliga revisionen och effektivitetsrevisionen genomförs med utgångspunkt i lagen (2002:1002) om revision av statlig verksamhet m.m. har också i uppdrag att vara det nationella revisionsorganet i nationella och internationella sammanhang och att bedriva internationellt utvecklingsarbete. För sin verksamhet disponerar anslaget 1:15 inom utgiftsområdet och anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7. Myndigheten disponerar också en låneram i för investeringar i anläggningstillgångar. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd, och inkomsterna disponeras inte av utan tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås och över tiden anpassas så att varken överskott eller underskott uppstår. uppvisades ett ackumulerat underskott på . Prognosen visar ett underskott på ca . I propositionen konstateras att resultaten av verksamhet 2016 redovisas i myndighetens årsredovisning, i den årliga rapporten och i uppföljningsrapporten. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.