bet · H401CU12 · 2017-03-31 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om snabblån och om lagreglerna vid köp av levande djur. • Regeringen behöver vidta ytterligare åtgärder för att motverka oseriös kreditgivning till konsumenter på snabblånemarknaden. • Regeringen bör både nationellt och inom EU initiera överväganden om huruvida reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som gäller bl.a. telefonförsäljning, bluffakturor, reklam riktad till barn, lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam, konsumentvägledning, betalningstider i näringslivet och miljömärkning av produkter. I betänkandet finns 18 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L och KD). I en reservation (S, MP och V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen i fråga om reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur. Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reklam riktad till barn m.m. Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m. Förlängning av presumtionsfristen i konsumentköplagen Köp av levande djur Alternativ tvistlösning på konsumentområdet Ersättning vid avbrott eller störningar i telefoni och bredbandstjänster Tydligare regler för fakturors förfallodatum Information om uttag av tjänstepension Konsumentlagstiftningen i EU m.m. Lag om köp av tjänster mellan näringsidkare Betalningstider i näringslivet m.m. 1.Telefonförsäljning, punkt 1 (M) 2.Telefonförsäljning, punkt 1 (SD) 3.Telefonförsäljning, punkt 1 (C) 4.Telefonförsäljning, punkt 1 (V) 5.Bluffakturor, punkt 2 (M, C, KD) 6.Bluffakturor, punkt 2 (SD) 7.Reklam riktad till barn m.m., punkt 3 (SD) 8.Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m., punkt 4 – motiveringen (M, C, L) 9.Köp av levande djur, punkt 6 (S, MP, V) 10.Förmedling av tjänster, punkt 8 (L) 11.Ersättning vid avbrott eller störningar i telefoni och bredbandstjänster, punkt 10 (C) 12.Finansiella rådgivare, punkt 17 (M) 13.Konsumentlagstiftningen i EU m.m., punkt 20 (L) 14.Konsumentvägledning, punkt 21 (M) 15.Konsumentvägledning, punkt 21 (V) 16.Konsumentvägledning, punkt 21 (L) 17.Betalningstider i näringslivet m.m., punkt 23 (L) 18.Miljömärkning av produkter , punkt 24 (C) Reklam riktad till barn m.m., punkt 3 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:400 av (M), 2015/16:1983 av och (båda C), 2015/16:2041 av (SD), 2015/16:2050 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2758 av (SD) yrkandena 4 och 5, 2015/16:3049 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 6, 2016/17:198 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:1483 av (M), 2016/17:1933 av och (båda C), 2016/17:2371 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2404 av (SD), 2016/17:2919 av (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2015/16:320 av (S), 2015/16:1834 av (M), 2016/17:1773 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 5 (M, C, KD) Reservation 6 (SD) Reklam riktad till barn m.m. 2015/16:121 av (SD), 2015/16:278 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:319 av (S), 2015/16:2075 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:2665 av (M). Reservation 7 (SD) Lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam m.m. 2015/16:837 av och (båda S), 2015/16:1381 av Lawen Redar (S), 2015/16:2382 av (C), 2016/17:1170 av och (båda S), 2016/17:1189 av (C), 2016/17:1891 av m.fl. (S), 2016/17:2538 av m.fl. (MP), 2016/17:2678 av (S) och 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 8 (M, C, L) – motiveringen Förlängning av presumtionsfristen i konsumentköplagen 2015/16:922 av (C) och 2016/17:353 av (C). Köp av levande djur ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen både nationellt och inom EU bör initiera överväganden om huruvida reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2462 av (C) yrkande 2, 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 10, 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:2483 av och (båda M) yrkande 1 och 2016/17:2483 av och (båda M) yrkandena 2–4. Reservation 9 (S, MP, V) 2015/16:1462 av (M). 2015/16:2781 av m.fl. (FP) yrkande 3. Reservation 10 (L) Alternativ tvistlösning på konsumentområdet 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 11. Ersättning vid avbrott eller störningar i telefoni och bredbandstjänster 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 11 (C) 2015/16:926 av (C) och 2016/17:373 av (C). 2015/16:357 av (S), 2015/16:1147 av (MP) och 2016/17:381 av (S). 2015/16:1670 av Finn och (båda M). 2016/17:1166 av och (båda S). Tydligare regler för fakturors förfallodatum 2015/16:1789 av (SD) och 2016/17:2314 av (SD). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen behöver vidta ytterligare åtgärder för att motverka oseriös kreditgivning till konsumenter på snabblånemarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 25, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkandena 6–8, 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 45, 2015/16:2050 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2015/16:2393 av (C), 2015/16:2789 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2015/16:3080 av (SD) yrkande 3, 2016/17:1039 av (S), 2016/17:2371 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:2455 av (SD) yrkande 3 och 2015/16:1740 av och (båda M), 2015/16:2050 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2015/16:2758 av (SD) yrkandena 3 och 6, 2015/16:3114 av (SD), 2016/17:2280 av (SD), 2016/17:2371 av och (båda SD) yrkande 2 och 2016/17:2919 av (SD) yrkandena 1 och 4. 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 12 (M) Information om uttag av tjänstepension 2016/17:670 av (M). 2015/16:404 av (M) yrkande 3 och 2016/17:2154 av (M) yrkande 3. Konsumentlagstiftningen i EU m.m. 2015/16:2781 av m.fl. (FP) yrkande 5 och 2016/17:582 av (S). Reservation 13 (L) 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2015/16:2758 av (SD) yrkandena 7 och 8, 2015/16:2781 av m.fl. (FP) yrkande 1, 2016/17:167 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2919 av (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 14 (M) Reservation 15 (V) Reservation 16 (L) Lag om köp av tjänster mellan näringsidkare 2016/17:1516 av (M). Betalningstider i näringslivet m.m. 2015/16:2204 av och (båda S), 2015/16:2260 av m.fl. (FP) yrkande 6 och 2016/17:2190 av (S). Reservation 17 (L) 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 6, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 24–27 och 2016/17:991 av (S). Reservation 18 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Skånberg (KD), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (S), Shadiye Heydari (S), (M), (V) och Faradj Koliev (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 110 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 respektive 2016/17 som gäller bl.a. telefonförsäljning, bluffakturor, reklam riktad till barn, lagstiftning mot könsdiskriminerande reklam, snabblån, konsumentvägledning, betalningstider i näringslivet och miljömärkning av produkter. Utskottet behandlar i skilda rubriker de olika frågor som aktualiseras i motionerna. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Liberalerna (L) bytte namn . Partiet hette tidigare liberalerna (FP). Vissa av de motioner som behandlas i betänkandet är väckta innan namnbytet. Av registreringstekniska skäl har det inte varit möjligt att på alla ställen använda den nya partibeteckningen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om telefonförsäljning. Utskottet hänvisar främst till ett aviserat lagförslag. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (V). I kommittémotion 2015/16:2704 föreslår m.fl. (M) ett tillkännagivande om att ändra lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler så att 14 dagars ångerrätt räknad från det att köparen fått information och avtalsvillkor i skriftlig form ska gälla vid all telefonförsäljning av tjänster (yrkande 5). Ett motsvarande tillkännagivande föreslås även i kommittémotion 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 8. I kommittémotion 2015/16:2050 föreslår m.fl. (SD) ett tillkännagivande om att skärpa reglerna vid telefonförsäljning så att oönskade säljsamtal minskar (yrkande 3). Ett motsvarande tillkännagivande föreslås även i kommittémotion 2016/17:2371 av och (båda SD) yrkande 3. I kommittémotion 2015/16:3049 föreslår m.fl. (C) tillkännagivanden om att mindre företag ska ha samma skydd som konsumenter vid telefonförsäljning (yrkande 1) och att avtal per telefon ska vara giltiga endast om köparen tydligt godkänt avtalet och identifierat sig själv (yrkande 6). I kommittémotion 2016/17:198 föreslår m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att vid all telefonförsäljning ska ett avtal bekräftas skriftligen av köparen för att vara bindande (yrkande 1). Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att införa ett omvänt Nixregister, dvs. ett register dit konsumen-ter kan anmäla att de vill bli kontaktade per telefon i försäljnings- eller marknadsföringssyfte (yrkande 2). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag som syftar till att hindra oseriösa försäljningsmetoder via mobiltelefoner och sms (yrkande 3). (M) anser i motion 2015/16:400 att regeringen bör se över vad man kan göra för att försvåra oseriös telefonförsäljning. Bland annat kan man undersöka möjligheten att kräva att alla samtal som sker mellan näringsidkare och konsumenter och som leder till avtal spelas in. Vidare kan regeringen exempelvis överväga möjligheten att se över informations- och rådgivningsfunktion till företagare så att de bättre kan skyddas mot ovälkommen telefonförsäljning. Ett tillkännagivande föreslås i enlighet med detta. Samma motionär lägger även fram ett motsvarande förslag i motion 2016/17:1483. (SD) menar i motionerna 2015/16:2041 och 2016/17:2404 att regeringen bör ta initiativ till åtgärder för att ge företagare som får säljsamtal ett starkare skydd, som exempelvis ångerrätt. Motionären föreslår ett tillkännagivande i enlighet med detta. I motion 2015/16:2758 föreslår (SD) tillkännagivanden om att det i lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler ska införas krav på att säljsamtal ska spelas in (yrkande 4) och att en köpare ska få möjlighet att svara på om han eller hon önskar ändra på något (yrkande 5). Samma motionär lägger även fram motsvarande förslag i motion 2016/17:2919 yrkandena 2 och 3. och (båda C) anser i motionerna 2015/16:1983 och 2016/17:1933 att det bör införas krav på skriftligt godkännande av avtal vid telefonförsäljning till konsumenter och enskilda näringsidkare. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande i enlighet med detta. Av 21 § marknadsföringslagen (2008:486) följer att en näringsidkare får använda sig av andra metoder för individuell kommunikation på distans än sådana som avses i 19 §, t.ex. telefon, om inte den fysiska personen tydligt motsatt sig att metoden används, dvs. När det gäller bedömningen av frågan om någon tydligt motsatt sig användningen av en viss metod uttalades i proposition 1999/2000:40 att i de fall som det finns ett spärregister kan den fysiska personen göra en anmälan dit, t.ex. när det gäller Nix-Telefon (prop. s. 41). Enligt 19 § marknadsföringslagen får en näringsidkare vid marknadsföring till en fysisk person använda elektronisk post, telefax eller sådana uppringningsautomater eller andra liknande automatiska system för individuell kommunikation som inte betjänas av någon enskild bara om den fysiska personen har samtyckt till det på förhand, dvs. Skyddet omfattar även näringsidkare som bedriver sin verksamhet i enskild firma (prop. 1999/2000:40 Obeställd reklam m.m. s. 18). Om näringsidkaren har fått den fysiska personens e-postadress i samband med försäljning av en produkt till personen, gäller under vissa förutsättningar inte kravet på samtycke i förväg. Vid marknadsföring med e-post ska enligt 20 § marknadsföringslagen meddelandet alltid innehålla en giltig adress till vilken mottagaren kan sända en begäran om att marknadsföringen ska upphöra. Detta gäller även vid marknadsföring till en juridisk person. En särskild bestämmelse om aggressiv marknadsföring finns i 7 § marknadsföringslagen. Bestämmelsen är utformad som en generalklausul. I bestämmelsen anges att en näringsidkare inte får använda sig av aggressiv marknadsföring, och paragrafen innehåller en uppräkning av självständiga rekvisit som kan anses utgöra aggressiva marknadsföringsåtgärder. Aggressiv marknadsföring är att anse som otillbörlig om den i märkbar mån påverkar eller sannolikt påverkar mottagarens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut. I 7 a § marknadsföringslagen förtydligas vilka omständigheter som ska beaktas vid bedömningen av om marknadsföringen är aggressiv. Sådan aggressiv marknadsföring som anges i punkterna 24–31 i bilaga I till direktivet 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder är alltid att anse som otillbörlig. Att ta upprepade och oönskade kontakter per telefon, fax, e-post eller annat medium, utom under de förhållanden och i den utsträckning som enligt nationell lagstiftning är motiverat för att få en avtalsmässig skyldighet fullgjord, är ett exempel på sådan aggressiv marknadsföring (punkt 26 i bilagan). Bestämmelsen i punkt 26 ska även tillämpas när marknadsföringen riktas till näringsidkare. beslutade om lagändringar för att genomföra ett EU-direktiv om konsumenträttigheter i svensk rätt (prop. 2013/14:15, bet. 2013/14:CU7, rskr. 2013/14:118). Direktivet är ett fullharmoniseringsdirektiv. Det omfattar inte finansiella tjänster. Lagändringarna, som trädde i kraft , syftar till att stärka konsumentskyddet vid avtal som ingås på distans och utanför affärslokaler. Lagändringarna innebär bl.a. tydligare regler om vilken informationsskyldighet näringsidkaren har vid ingående av avtal. Med distansavtal avses enligt lagen (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler ett avtal som ingås inom ramen för ett av näringsidkaren organiserat system för att träffa avtal på distans, om kommunikationen uteslutande sker på distans, exempelvis per telefon eller e-post. Lagen är tillämplig på distansavtal som ingås mellan en näringsidkare och en konsu-ment. Med konsument avses enligt lagen en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. I lagen finns bestämmelser om avtal om varor och icke finansiella tjänster (2 kap.) samt om avtal om finansiella tjänster och finansiella instrument (3 kap.). I lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler finns regler om ingående av avtal per telefon. Vid telefonförsäljning ska försäljaren informera konsumenten om sitt namn, samtalets syfte, näringsidkarens identitet och försäljarens relation till näringsidkaren. Konsumenten ska således informeras om att det är fråga om ett samtal i försäljningssyfte. Vid distansavtal och avtal utanför affärslokaler om varor och icke finansiella tjänster ska näringsidkaren innan ett avtal ingås ge konsumenten information om bl.a. sitt namn och sina kontaktuppgifter, varans eller tjänstens huvudsakliga egenskaper, varans eller tjänstens pris, villkoren för betalning samt för leverans, den rätt som konsumenten har att reklamera enligt lag, ångerrätten, avtalets löptid och vilka möjligheter som finns att få en tvist med näringsidkaren prövad utanför domstol. Informationen ska vara klar och begriplig, och särskild hänsyn ska tas till behovet av skydd för underåriga och andra särskilt utsatta personer. När ett avtal har ingåtts ska konsumenten inom rimlig tid få en bekräftelse på avtalet. Bekräftelsen ska ges i en läsbar och varaktig form. Vid avtal om finansiella tjänster och finansiella instrument som ingås per telefon är näringsidkarens informationsplikt begränsad. Om konsumenten samtycker till det behöver näringsidkaren endast ge viss information som t.ex. om den finansiella tjänstens eller det finansiella instrumentets huvudsakliga egenskaper, pris, eventuella skatter och avgifter, de särskilda risker som följer med det finansiella instrument som avtalet avser och ångerrätten. Näringsidkaren ska dock upplysa konsumenten om att ytterligare information finns tillgänglig på begäran samt ange vad denna information avser. Informationen ska ges klart och begripligt. Om näringsidkaren inte ger sådan information ska marknadsföringslagens sanktionsregler tillämpas. Enligt propositionen till den nya marknadsföringslagen bör det i normalfallet vara fråga om ett otillbörligt vilseledande enligt marknadsföringslagen när informationskraven inte uppfyllts (prop. 2007/08:115 s. 179). I lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler finns också en civilrättslig regel om följden av utebliven information. Om näringsidkaren vid distansavtal och avtal utanför affärslokaler om varor och icke finansiella tjänster innan avtalet ingås inte informerar om kostnader för leverans och porto eller andra tillkommande kostnader, är konsumenten inte skyldig att betala sådana kostnader. Vidare finns det i lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler bestämmelser om ångerrätt för distansavtal och avtal utanför affärslokaler. Ångerfristen ska alltid vara . Vid avtal om överlåtelse eller upplåtelse av en vara börjar ångerfristen löpa den dag då konsumenten får varan i sin besittning. Vid avtal om en icke finansiell tjänst börjar ångerfristen löpa den dag då avtalet ingås. Ångerfristen börjar aldrig löpa förrän konsumenten fått information om ångerrätten (2 kap. 12 §). Till skillnad från vad som gällde före genomförandet av direktivet om konsumenträttigheter finns det numera inget krav på att konsumenten har fått en bekräftelse av avtalet i skriftlig form för att ångerfristen ska börja löpa. Vid telefonförsäljning av tjänster räcker det således att informationen ges muntligt innan avtalet ingås. Ångerfristen börjar då löpa när avtalet ingås. I propositionen om genomförandet av direktivet anförde regeringen att bestämmelserna utformats i enlighet med direktivet och att det inte var möjligt att behålla den svenska regleringen. Regeringen påpekade dock att det finns krav på att informationen, oavsett hur avtalet ingås, ges klart och begripligt, och den bör vara anpassad till den konsument som får den. Om informationen inte ges på föreskrivet sätt börjar ångerfristen inte löpa och det finns i sådana fall också möjlighet till andra sanktioner mot näringsidkaren. 2013/14:15 s. 48). För vissa avtalstyper gäller inte ångerrätten. Även i fråga om avtal om finansiella tjänster och finansiella instrument har konsumenten normalt 14 dagars ångerfrist. Ångerfristen börjar löpa den dag då avtalet ingås. Ångerfristen börjar löpa tidigast den dag då information och avtalsvillkor kommit konsumenten till handa (3 kap. 8 §). När det gäller telefonförsäljning av förvaltnings- eller rådgivningstjänster som avser premiepensioner gäller en bestämmelse i lagen om distansavtal och avtal utanför affärslokaler som innebär att konsumenten skriftligen måste acceptera näringsidkarens anbud för att avtalet ska vara giltigt (prop. 2013/14:71, bet. 2013/14:CU23, rskr. 2013/14:202). I konsumentkreditlagen (2010:1846) finns det, utöver det informationskrav som redovisats ovan, även särskilda bestämmelser om den information om krediter eller bostadskrediter som ska lämnas vid telefonförsäljning. Marknadsföringslagens sanktionssystem ska också gälla vid utebliven information enligt konsumentkreditlagen. Konsumentkreditlagen innehåller vidare en generell bestämmelse om 14 dagars ångerrätt vid kreditavtal som ska tillämpas i stället för distans- och hemförsäljningslagens regler om ångerrätt. För bostadskrediter gäller att konsumenten ska ges en betänketid om minst för att överväga ett erbjudande. Genom en regel i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation har getts en möjlighet att förplikta en operatör att blockera ett nummer eller en tjänst om marknadsföringen av numret eller tjänsten är otillbörlig eller om väsentlig information utelämnas vid marknadsföringen (7 kap. 9 a §). och utövar tillsyn över reglerna i marknadsföringslagen. En näringsidkare kan enligt marknadsföringslagen förbjudas att fortsätta med marknadsföring som är otillbörlig (23 §). Om näringsidkaren vid sin marknadsföring låter bli att lämna information som är väsentlig får näringsidkaren även åläggas att lämna sådan information (24 §). Ett förbud eller föreläggande ska som huvudregel förenas med vite (26 §). En näringsidkare som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot vissa närmare angivna bestämmelser i marknadsföringslagen och vissa marknadsrättsliga regler i annan lagstiftning, kan åläggas att betala en marknadsstörningsavgift (29 §). Genom lagändringar som trädde i kraft har sanktionsmöjligheterna för stärkts. Bland annat ges möjlighet att i vissa fall direkt förbjuda en näringsidkare att fortsätta med en viss marknadsföringsåtgärd (prop. 2015/16:168, bet. 2015/16:CU23, rskr. 2015/16:300). Vid en tvist om huruvida ett avtal har slutits gäller allmänna bevisregler. Detta innebär att den som påstår att ett avtal har slutits måste kunna bevisa sitt påstående. Den konsument som så önskar kan kostnadsfritt få sin sak prövad vid . Privatpersoner som har ett abonnemang på fast telefoni kan genom att anmäla sitt telefonnummer till Föreningen göra känt att de inte vill få samtal i försäljnings-, marknadsförings- eller insamlingssyfte. har det även införts en möjlighet för privatpersoner att begära att mobiltelefonnummer spärras. Företag kan inte ansluta sig till spärregistret Nix-Telefon. Efter en regeländring jämställs enskilda näringsidkare som inte längre bedriver en aktiv näringsverksamhet med konsumenter och kan därför ansluta sig till spärregistret. För att en enskild näringsidkare ska anses vara aktiv, och alltså inte ha möjlighet att ansluta sig till registret, ska denne vara antingen momsregistrerad, arbetsgivare eller F-skatteregistrerad. Enligt Nix-Telefons regler finns det dock vissa undantag då en konsument får kontaktas trots att konsumenten registrerat sitt telefonnummer i spärregistret. Om konsumenten lämnat uttryckligt samtycke i enlighet med 10§ personuppgiftslagen (1998:204) till att kontakt får tas per telefon får konsumenten kontaktas i de syften samtycket avser. Det ska även tydligt framgå om samtycket även omfattar att ta emot marknadsföringserbjudanden via telefon från andra företag under förutsättning att företagen namngetts och konsumenten får uttrycka sin vilja att inte ta emot reklam från just detta företag. Kontakt får också tas om det föreligger ett etablerat kundförhållande (ingånget avtal) mellan marknadsföraren och konsumenten. Ett kundförhållande ska anses bestå även efter det att avtalsförpliktelserna fullgjorts, normalt därefter men inte om inte särskilda skäl föreligger. Vidare får kontakt tas om personuppgifter inhämtas direkt från en konsument om konsumenten informeras om vilka kontaktvägar (brev, telefon, etc.) som marknadsföraren kan önska använda och om konsumenten ges möjlighet att avböja viss eller vissa kontaktvägar för marknadsföring. I Föreningen ingår bl.a. Swedma, Direct Selling , Svensk Försäkring, , Annonsörer, Kontakta, Kommunikationsbyråer och Tidningsutgivarna. Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning En särskild utredare fick ett regeringsuppdrag att överväga och bedöma om konsumentskyddet i samband med telefon-försäljning behöver stärkas och vid behov föreslå åtgärder. Utredningen som antog namnet, Utredningen om konsumentskydd vid telefonförsäljning, överlämnade betänkandet Ett stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning (SOU 2015:61).