bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — söka synergier med insatser som görs i transportsystemet kopplat till miljö och Insatser för ökad trafiksäkerhet Utskottet kan konstatera att det i uppgifter ingår att verka för att de transportpolitiska målen uppnås. uppger att man har höga ambitioner när det gäller att undvika att resenärer skadas, oavsett färdsätt, och att verkets trafiksäkerhetsarbete bygger på nollvisionen. framfört att för att säkerställa att etappmålen till 2020 nås behövs samverkan på olika plan i trafiksäkerhetsarbetet. Därför bör få ett tydligt Regeringen uppdrog åt att sammankalla till och leda övergripande samverkan i trafiksäkerhetsarbetet som syftar till att uppnå nollvisionen inom vägtrafikområdet. I uppdraget ingår att föra dialog med berörda myndigheter och aktörer, att ansvara för att det tas fram en detaljerad uppföljning av trafiksäkerhetsläget, att vid behov föreslå en gemensam verksamhetsutveckling där enskilda aktörer i samverkan skulle kunna förbättra trafiksäkerheten och att förvalta, utveckla och sprida kunskap om nollvisionen som säkerhetsfilosofi. ska i samråd med berörda aktörer ta fram en beskrivning av hur samverkan i praktiken ska Utskottet välkomnar detta initiativ. Vidare vill utskottet framhålla att i samverkan med Transportstyrelsen har analyserat utvecklingen för etappmålen till 2020 och tagit fram ett underlag för ett nytt etappmål till 2030. menar att utmanande och realistiska etappmål i kombination med en effektiv och åtgärdsnära målstyrning är faktorer som är viktiga för att framtida trafiksäkerhetsarbete ska bli framgångsrikt. Arbetet har syftat till att analysera utvecklingen mot nuvarande etappmål 2020 för dödade och allvarligt skadade inom vägtransportområdet samt att ta fram ett underlag för ett framtida, nytt etappmål för säkerhet på väg till 2030. I rapporten konstateras att stora landvinningar har gjorts inom trafiksäkerhetsområdet, men har den positiva utvecklingen stannat upp. En slutsats är att nuvarande etappmål för antalet omkomna till 2020 kan vara möjligt att nå, men det förutsätter ytterligare åtgärder. Den stagnation av antalet omkomna som skett riskerar att försvåra möjligheten att nå nuvarande etappmål. Vidare bedöms att målet för allvarligt skadade inte kommer att nås till 2020. Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till med förslag till ett nytt etappmål till 2030. Utskottet vill också peka på att regeringen gav Trafikanalys i uppdrag att lämna förslag till nya transportpolitiska preciseringar om trafiksäkerhet. Förslaget ska inkludera etappmål för antalet omkomna och allvarligt skadade i vägtrafiken efter 2020. Förslaget ska särskilt beakta trafiksäkerheten för oskyddade vägtrafikanter. I uppdraget betonar regeringen bl.a. att det systematiska arbetet mot etappmålen 2020 är en framgångsfaktor i det operativa trafiksäkerhetsarbetet och fungerar som en samlande kraft för de olika aktörer som bidrar till etappmålets uppfyllelse. Uppdraget ska redovisas . Vidare konstaterar utskottet att har utarbetat en promemoria (Ds 2016:20) med förslag till en ny lag och en ny förordning för personuppgiftsbehandlingen i Transportstyrelsens olycksdatabas . Strada är ett verktyg för trafiksäkerhetsarbetet på såväl lokal som nationell nivå och syftar också till att samla in uppgifter för statistik och forskning. Promemorian har remitterats och bereds tillsammans med inkomna remissvar. Utskottet har även informerats om att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att , fram , redovisa vilka åtgärder som vidtagits i syfte att bidra till att minska antalet dödade och skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. ska också redovisa vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till eller bedöms komma att leda till. Förutom detta vidtas en rad andra åtgärder inom trafiksäkerhetsarbetet. En del i arbetet med att kontinuerligt utveckla trafiksäkerheten är att bjuder in beslutsfattare, företag och organisationer till en resultatkonferens om trafiksäkerhet. Vid dessa resultatkonferenser presenteras den senaste kunskapen och informationen om trafiksäkerhetsläget i . Vid resultatkonferensen redovisades bl.a. regeringens nysatsning på trafiksäkerhet, en nationell strategi för ökad och säker cykling, transportförsörjning i det hållbara samhället, arbete med att förstärka det som visar sig fungera, vilka trafikantgrupper som har hamnat utanför i utvecklingen och vilka risker som nollvisionsarbetet inte har hanterat Nästa resultatkonferens äger rum . På uppdrag av regeringen ger bidrag till ideella organisationer. Innovativa projekt som stärker trafiksäkerheten i vägtrafiken kan hos även ansöka om ekonomiskt stöd från Skyltfonden. tar gärna emot ansökningar som bl.a. handlar om lösningar som skyddar cyklister från skador vid omkullkörning eller projekt som syftar till att höja säkerheten för vintercyklister. Vidare kan nämnas Tillsammans för nollvisionen som är ett ramverk för det arbete som företag, organisationer och myndigheter gör för att ska nå nollvisionen. Arbetssättet bygger på att alla aktörer som vill bidra till en ökad trafiksäkerhet sätter upp mätbara mål för sin verksamhet som bidrar till ökad trafiksäkerhet. Infrastrukturministern framförde i sitt svar på interpellation 2016/17:293 att regeringen arbetar på flera fronter, både nationellt och internationellt, för att främja innovationer, bl.a. när det gäller att underlätta försök med och att förverkliga uppkopplade, samverkande och Utskottet delar ministerns syn att avancerade förar- stödsystem och uppkopplade och självkörande fordon har en potential att ge I arbetet med åtgärdsplaneringen som ska leda fram till en ny nationell plan för att utveckla transportsystemet 2018–2029 identifieras de objekt som ska prioriteras, bl.a. för att höja trafiksäkerheten. Utskottet välkomnar att regeringen avser att återkomma i frågan om satsningar för trafiksäkerhet i samband med det fortsatta arbetet med planen. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att det pågår ett intensivt arbete när det gäller att vidareutveckla trafiksäkerhetsarbetet. positivt på utvecklingen inom området och det arbete som görs för att förbättra Utskottet välkomnar regeringens inledda nystart för nollvisionen liksom regeringens arbete för ökad samverkan i Utskottet menar att det finns goda förutsättningar för olika aktörer att gemensamt arbeta för att öka trafiksäkerheten på vägarna i den anda som nollvisionen anger. Utskottet vill vidare särskilt framhålla behovet av ett ökat fokus på olika grupper av oskyddade trafikanter i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet och noterar därför med tillfredsställelse att detta kommer att tillhöra de prioriterade frågorna framöver. uppmärksammar att regeringen har framhållit vikten av ett intensifierat arbete för säkerhet och trygghet på vägarna och vill understryka betydelsen av att arbetet fokuserar på ökad trafiksäkerhet för utsatta trafikantgrupper såsom cyklister och gångtrafikanter samt barn och äldre. bereds en nationell cykelstrategi där även åtgärder för säker cykling ingår. I sammanhanget bör också nämnas att utskottet avser att behandla olika frågor om cykling, inklusive trafiksäkerhet och cyklande, i ett särskilt betänkande (bet. 2016/17:TU16). Barns trafiksäkerhet är en viktig fråga som ständigt är aktuell och också ett område som prioriteras inom trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet kan konstatera att antalet barn som har omkommit i vägtrafiken har halverats . Trots detta är trafikolyckor med barn och ungdomar inblandade alltid särskilt tragiska. Enligt ska barnets bästa alltid komma i första rummet. Det gäller naturligtvis även trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet uppmärksammar att uppger att undervisning om trafik handlar både om trafiksäkerhet och trafikregler och om resor, transporter, miljön och samhällsplanering. anger att det finns många möjligheter att arbeta med trafikfrågor i skolan. Ett sätt kan vara att ta fasta på trafiken i elevernas vardag och närmiljö med fokus på trafiksäkerhet och trafikregler. Skolans undervisning om trafik regleras i läroplanerna för respektive gymnasieskolan. I är det rektorn som ansvarar för att ämnesövergripande kunskapsområden som trafik och miljö integreras i undervisningen i olika ämnen. I gymnasieskolan har rektorn ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskaper om bl.a. trafikfrågor. Trafikkunskap ingår också som en del i vissa av gymnasieskolans yrkesutbildningar. Utskottet noterar att har tagit fram ett informationsmaterial som vänder sig till lärare, föräldrar och ledare. I materialet informeras bl.a. om vilka problem och faror som barn utsätts för i trafiken, risker med alkohol och droger i trafiken och vad vill göra för att förbättra för barn och unga i trafiken. Information om trafiksäkerhet lämnas även på andra sätt. Ett exempel är NTF () som inom ramen för verksamheten och uppdraget tar fram material för att belysa olika trafiksäkerhetsområden. NTF är en folkrörelseförankrad organisation som arbetar för en säkrare trafik. NTF har pekat på behovet av att arbeta mer med trafiksäkerhetskampanjer, utbildning och information. Resvaneundersökningar visar att barn och unga vuxna cyklar allt mindre. Enligt Trafikanalys minskade barns och unga vuxnas cyklande med –2014. Dessutom blev skolresorna på cykel färre. Barn i åldern 6–cyklar kortare sträcka nu än . Trafikanalys menar att det kan finnas anledning att begrunda detta ur ett folkhälsoperspektiv, eftersom resvanor grundläggs . Även konstaterar att fler barn som går och cyklar till skolan i stället för att bli skjutsade skulle betyda ökad trafiksäkerhet, minskade utsläpp, friskare barn och att barnen får sunda resvanor från början. Vandrande skolbussar och klasstävlingar är exempel på åtgärder, men det viktigaste är enligt ett långsiktigt samarbete mellan trafikplanerare och skolor, där föräldrar, skolpersonal och inte minst skolbarnen själva involveras. I en studie som har finansierats av Skyltfonden konstateras att biltrafiken kring skolorna har ökat markant och trafiksäkerheten kring skolor uppges vara ett prioriterat område hos många kommuner. åtgärda problemen med den växande trafiken är möjligheten att ändra vanor och beteende hos skjutsande föräldrar och därmed minska antalet föräldrar som skjutsar med bil. För föräldrar och skolskjutsar kommer det dock alltid att finnas behov i någon utsträckning av att kunna lämna och hämta barn vid skolan med bil respektive buss. Studien visar bl.a. att det inte är mer trafiksäkert att tillhandahålla många parkeringsplatser eller angöringsplatser jämfört med att inte göra det. Det framförs vidare att hastigheten är avgörande när det gäller trafiksäkerhet och att fysisk utformning krävs för att säkerställa en låg hastighet. Utskottet konstaterar att enligt skollagstiftningen ska en kommun anordna kostnadsfri skolskjuts för elever om omständigheterna kräver Bestämmelser för skolskjuts finns i förordning (1970:340) om skolskjutsning och i föreskrifter (VVFS 2003:22) om bilar och släpvagnar som dras av bilar. Tidplaner och färdvägar ska anordnas med hänsyn till trafiksäkerheten. Fordon som används ska vara utmärkta med en skylt som visar att fordonet används som skolskjuts. Anordning för att märka ut en skolskjuts ska bestå av en kvadratisk skylt med blinklyktor i skyltens På fordon som används för skolskjutsning ska blinklyktor tändas ca från en på- eller avstigningsplats och sedan släckas när fordonet De blinkande lamporna uppmärksammar dels väntande skolelever på att skolskjutsen närmar sig på- och avstigningsplatsen, dels andra trafikanter på att det är barn i närheten. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att kommunerna vidtar olika åtgärder för en förbättrad trafikmiljö i skolornas närhet och att skolor och andra ger information om trafiksäkerhet till barn och ungdomar. betonar vikten av att frågor om barns trafiksäkerhet fortsätter att prioriteras Särskilt om döda vinkeln Döda vinkeln är områden kring ett fordon som föraren inte kan se genom vindrutorna eller vanliga backspeglar. att döda vinkeln bidrar till många lastbilsolyckor. Flera olyckor orsakas av att förare av tunga fordon inte är medvetna om att andra trafikanter befinner sig mycket nära eller bredvid det tunga fordonet. Olyckorna sker ofta vid filbyten i korsningar eller rondeller när föraren missar andra trafikanter i den döda vinkeln i omedelbar anslutning till fordonet. Enligt uppskattningar dödas ca 400 personer i under sådana omständigheter, varav de flesta är utsatta trafikantgrupper som cyklister, motorcyklister och fotgängare. För att minska antalet olyckor ska alla tunga fordon enligt EU- lagstiftningen (direktiv /38/EG) utrustas med speglar som täcker den döda vinkeln så att föraren får ett större synfält. För nya lastbilar har döda vinkeln-speglar varit obligatoriska och för äldre fordon har det varit obligatoriskt att eftermontera dem . Alla länder måste själva införa reglerna om obligatoriska speglar i sin lagstiftning, eftersom EU- lagstiftningen är utformad som direktiv. Kommissionen uppger att döda vinkeln-speglar bidrar till att minska antalet lastbilsolyckor med motorcyklister, cyklister och fotgängare. Utskottet kan konstatera att direktiv /38/EG är genomfört i genom tidigare föreskrifter från (VVFS 2003:22) och gällande föreskrifter från Transportstyrelsen (TSFS 2013:63). Dåvarande genomförde en eftermonteringskampanj 2008 med hjälp av AB . föreskrifter om kontrollbesiktning, som ersatts med Transportstyrelsens föreskrifter om kontrollbesiktning (TSFS 2010:84), kompletterades med krav på vidvinkelspegel, närzonsspegel och frontspegel för tunga lastbilar som tagits i bruk efter . De krav som tillämpas i utgår från föreskrift nr 46 från ekonomiska kommission för (FN/ECE) om enhetliga bestämmelser för typgodkännande av anordningar för indirekt sikt och av motorfordon med avseende på montering av dessa anordningar. Reglerna innebär att utvändig vidvinkelspegel, dvs. spegel som ger uppsikt över döda vinkeln i körfältet till höger snett bakom förarhytten, är obligatorisk på tunga lastbilar. Utvändig närzonsspegel, dvs. spegel som placeras över passagerardörren och riktas nedåt mot döda vinkeln bredvid hytten, är likaså obligatorisk för tunga lastbilar. Även en frontspegel, dvs. spegel som placeras över vindrutan riktad nedåt som ger sikt i döda vinkeln närmast nedanför lastbilens front, är obligatorisk för tunga lastbilar. Utskottet konstaterar att ett antal aktörer, bl.a. , 2014 tog fram en gemensam strategi för säkrare cykling för perioden –2020. Där uppmärksammas bl.a. lastbilar med varningssystem för cyklister i döda vinkeln. () tog 2013 fram ett faktaunderlag till strategin för säker cykling. Där konstateras att för att minska antalet omkomna cyklister är de viktigaste insatserna en ökad hjälmanvändning och att förhindra kollisioner med motorfordon eller att minska krockvåldet vid kollisioner, genom separering av vägbanor, säkra cykelöverfarter, nödbroms eller utvändig krockkudde på bilar och varningssystem i lastbilar för cyklister i döda vinkeln. Eftersom en relativt stor andel av de omkomna cyklisterna dödas i kollision med tunga fordon utvecklas, enligt VTI, säkerhetssystem som uppmärksammar förare på cyklister, framför allt i döda vinkeln. Såväl olika detekterings- och varningssystem som särskilda speglar finns på marknaden och är också under utveckling. Utskottet konstaterar att insatser görs för att minska de risker som döda vinkeln innebär, särskilt för cyklister. Utskottet vill här även lyfta fram s.k. cykelboxar som ger cyklister möjlighet att vänta på grönt ljus framför biltrafiken. Syftet med cykelboxar är att minska risken för svåra olyckor mellan högersvängande motorfordon, särskilt lastbilar, och cyklister. Med hänvisning till de insatser som genomförs och den inriktning som uttalas för det fortsatta arbetet för att öka trafiksäkerheten på vägarna menar utskottet att syftet i motionsförslagen kan förutsättas bli helt eller delvis tillgodosett. Utskottet finner därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:309 (SD) yrkande 2, 2016/17:1817 (SD), 2016/17:2531 (M) yrkande 32, 2016/17:3060 (C) yrkande 2, 2016/17:3355 (KD), 2016/17:3374 (L) yrkande 4 och 2016/17:3509 (SD) yrkande 3. En strategi för säkrare vägar Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för att i det framtida trafiksäkerhetsarbetet säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister. bifaller därmed ett motionsförslag om detta. Jämför reservation 4 (S, MP, V) och särskilt yttrande 1 (SD). m.fl. (M, C, L, KD) konstaterar i kommittémotion 2016/17:2530 att är ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet men att mer behöver göras. Det är angeläget att trafiksäkerhet prioriteras och att berörda myndigheter ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt. Motionärerna menar att trafiksäkerhetsarbetet måste ta hänsyn till alla som ska samsas på vägarna och att det kvarstår en del att göra. Exempelvis är vajerräckena utformade så att de utgör en stor risk för motorcyklister, och antalet skadade i cykelolyckor ökar. Motionärerna efterfrågar en strategi för att i framtida trafiksäkerhetsarbete säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister (yrkande 24). Utskottet kan inledningsvis konstatera att hade i genomsnitt 2,6 trafikdödade per 100 000 invånare. Därmed har en av de lägsta andelarna omkomna i vägtrafiken. Motsvarande genomsnitt för EU-länderna var 5,1 trafikdödade. Utskottet vill framhålla att står sig därmed starkt vid en internationell jämförelse, och utskottet vill understryka att är ett av de trafiksäkraste länderna i världen. framhålls ofta som ett föregångsland när det gäller trafiksäkerhet, och det finns exempel på andra länder som använder och den svenska modellen med nollvisionen som förebild för att få ned dödstalen. uppgick antalet dödade i vägtrafikolyckor till 263 personer. Antalet omkomna har därmed varit i princip oförändrat . fastställde ett etappmål för trafiksäkerhetsutvecklingen som innebär att antalet omkomna bör halveras och att antalet allvarligt skadade bör minskas . Utskottet konstaterar att det krävs ytterligare insatser för att nå etappmålen . En förutsättning är bl.a. att säkerheten för fotgängare, cyklister och andra oskyddade trafikanter förbättras. Utskottet framhåller att nollvisionen är grunden för trafiksäkerhetsarbetet i och i visionen slås det fast att det är oacceptabelt att vägtrafiken kräver människoliv. Utskottet vill därför betona att mer behöver göras. Det är mycket angeläget att trafiksäkerhetsfrågorna prioriteras och att berörda myndigheter ges tydliga uppdrag att arbeta strategiskt med förbättrad trafiksäkerhet. Det är många som ska samsas på vägarna – bilar, lastbilar, kollektivtrafik, cyklar, fotgängare och motorcyklar – och det är viktigt att trafiksäkerhetsarbetet tar hänsyn till alla dessa sätt att färdas. Utskottet konstaterar att trafiksäkerhetsarbetet går åt rätt håll men vill understryka att det är mycket viktigt att ambitionsnivån inte sänks eftersom det kvarstår en del att göra när det gäller säkerheten på vägarna. Utskottet vill därför lyfta fram behovet av en strategi för att göra vägarna säkrare för alla trafikanter. Det finns flera frågor som är värda att lyfta fram i en sådan strategi. Som exempel vill utskottet nämna att bl.a. har pekat på att det är en stor utmaning att nå trafiksäkerhetsmålet för motorcyklister. Det finns behov av åtgärder för att öka motorcykeltrafikens säkerhet genom att förebygga olyckor och lindra konsekvenserna om en olycka trots allt inträffar. Bland annat konstateras att det finns behov av att se över befintliga vägräcken. Utskottet framhåller därför att behovet av ökad säkerhet för motorcyklister och frågan om vägräckenas konstruktion bör tas upp i en strategi eftersom räckena såsom de är utformade utgör en stor risk för motorcyklister. Utskottet framhåller också att behovet av trafiksäkerhetshöjande insatser för cyklister bör lyftas fram i en strategi för att göra vägarna säkrare. Utskottet konstaterar att antalet skadade i cykelolyckor ökar och att det därmed finns behov av insatser för att öka trafiksäkerheten. Utskottet menar mot den bakgrunden att ett tillkännagivande bör riktas till regeringen om att den bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för att i det framtida trafiksäkerhetsarbetet säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 24. 2016/17:TU11 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Insatser mot alkohol vid bilkörning Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. alkolås och alkobommar. Utskottet konstaterar att det görs olika insatser mot alkohol i trafiken, men understryker vikten av mer effektiva åtgärder mot rattfylleri. Utskottet menar att den ökade användningen av alkolås är mycket positiv och betonar att det är angeläget att fortsätta driva arbetet med att införa alkobommar framåt. Jämför reservation 5 (KD). Rattfylleri är när en person kör ett motordrivet fordon med alkohol i blodet eller har narkotika i blodet. Straffet för rattfylleri är enligt lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott böter eller fängelse . Dessutom återkallas i normalfallet körkortet . Om det finns försvårande omständigheter kan spärrtiden bli längre. Grovt rattfylleri innebär att en person som kör ett motordrivet fordon har alkohol i blodet eller per liter i utandningsluften, är avsevärt påverkad av alkohol eller annat medel och kör på ett sådant sätt att det innebär påtaglig fara för trafiksäkerheten. Vid grovt rattfylleri kan straffet bli fängelse i högst och körkortet kan återkallas . Grovt rattfylleri i kombination med grovt vållande till annans död kan ge upp till fängelse. Enligt är i genomsnitt var femhundrade bilist rattfull. Det motsvarar av trafiken. omkom 75 personer i alkohol- eller drogrelaterade olyckor, vilket motsvarar av det totala antalet omkomna i vägtrafikolyckor. Andelen nyktra förare har i stort sett varit oförändrad –2015. Enligt analys av trafiksäkerhetsutvecklingen har andelen ökat från till 2014 sedan mätserien för nyktra förare startade . Målet är nyktra förare 2020. Frågan om alkolås har utretts vid olika tillfällen. lämnade ett antal olika förslag i sitt slutbetänkande (SOU 2006:72) och alkolåsutredning lämnades förslag till ett system med alkolås för dömda rattfyllerister (2008:84). fattade beslut om att införa ett permanent system där körkortsinnehav med alkolås kan medges som ett alternativ till körkortsåterkallelse vid rattfylleri (prop. 2010/11:26, bet. 2010/11:TU7, rskr. 2010/11:83). är att minska risken för återfall i rattfylleri på grund av alkoholintag och därigenom minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Systemet innebär att det i princip blir obligatoriskt för den som har dömts för rattfylleri att använda alkolås för att under det eller ha rätt att köra motorfordon. I Transportstyrelsens uppgifter ingår att fortlöpande följa upp de närmare effekterna av ändringen. Alkobommar är anläggningar för nykterhetskontroll. Försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått och inleddes vid i . Inom ramen för detta projekt fick 8 700 last- och personbilsförare testa sin nykterhet innan de fick lämna terminalen. Den utvärdering som har gjorts av () – som också genomförde projektet i samarbete med , , , , och Servotek – visar att alkobommarna fungerade både snabbt och effektivt och att trafikflödet i hamnen inte påverkades negativt. Utvärderingen visade att tydlig information om att det finns en automatisk nykterhetskontroll i hamnen ger en betydande minskning av andelen onyktra förare. Försöksverksamhet pågick också och genom första halvan av 2015 i i där systemet har prövats med högre trafikvolymer och fler kontrollstationer.