bet · H401UbU15 · 2017-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om gymnasieskolan och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. behörighetskrav till gymnasieskolan, introduktionsprogram, nya inslag på de nationella programmen, ämnesbetyg, rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V, L). Cirka 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya inslag på de nationella programmen Timplan och nationellt examensprov Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar Motioner som bereds förenklat 1.Behörighetskrav till gymnasieskolan, punkt 1 (C) 2.Behörighetskrav till gymnasieskolan, punkt 1 (L) 3.Nytt introduktionsprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion, punkt 2 (M) 4.Nivåindelning av elever på språkintroduktion, punkt 3 (SD) 5.Folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion, punkt 4 (C) 6.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (M) 7.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (V) 8.Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (L) 9.Utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan, punkt 6 (M) 10.Ämnesbetyg, punkt 7 (SD, V, L) 11.Timplan och nationellt examensprov, punkt 8 (L) 12.Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar, punkt 9 (M) 13.Naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan m.m., punkt 10 (M) 14.Kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram och målsättning för simkunnighet, punkt 11 (V) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (V) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 27. Reservation 1 (C) Reservation 2 (L) Nytt introduktionsprogram som kombinerar språk-introduktion och yrkesintroduktion 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 40. Reservation 3 (M) Nivåindelning av elever på språkintroduktion 2016/17:1383 av och (båda SD). Reservation 4 (SD) Folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktions-programmet språkintroduktion 2016/17:2234 av m.fl. (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 19. Reservation 5 (C) Nya inslag på de nationella programmen 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1010 av (S) yrkande 1, 2016/17:1088 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 7, 2016/17:2143 av (S), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2732 av m.fl. (S) och 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 6 (M) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) Utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M) 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:1377 av och (båda SD). Reservation 10 (SD, V, L) Timplan och nationellt examensprov 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Reservation 11 (L) Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar 2016/17:1482 av (M) yrkande 3 och 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 12 (M) Naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan m.m. 2016/17:957 av (S) och 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 13 (M) Kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram och målsättning för simkunnighet 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 14 (V) Motioner som bereds förenklat 2016/17:174 av m.fl. (SD), 2016/17:222 av (M), 2016/17:230 av m.fl. (M), 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 5, 2016/17:413 av Finn och (båda M), 2016/17:425 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:939 av (S), 2016/17:949 av m.fl. (S), 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:958 av och (båda S), 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1137 av och (båda S), 2016/17:1271 av (M), 2016/17:1278 av (M), 2016/17:1379 av och (båda SD), 2016/17:1480 av (M) yrkande 1, 2016/17:1822 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:1905 av (M), 2016/17:2016 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2377 av (SD), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 23, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkandena 9, 15, 18, 21 och 22 samt 2016/17:3071 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (M), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 63 motionsyrkanden som rör gymnasieskolan från allmänna motionstiden /17. Av dessa bereds 32 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Motionerna tar upp frågor om bl.a. behörighetskrav till gymnasieskolan, introduktionsprogram, nya inslag på de nationella programmen, ämnesbetyg, rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om behörighetskrav till gymnasieskolan. Jämför reservationerna 1 (C) och 2 (L). I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 27 föreslås för äldre ensamkommande ungdomar en snabb väg in på yrkesutbildningar utan krav på gymnasieexamen alternativt att de kan genomgå en gymnasieutbildning på engelska och få en gymnasieexamen. Enligt partimotion 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 5 bör behörighetskraven till gymnasiets högskoleförberedande program höjas. Syftet med behörighetskrav är att eleverna ska ha tillräckliga förkunskaper för att klara av en sökt utbildning. Enligt motionärerna inser alla som har gått gymnasiet att det krävs betydligt högre teoretiska förkunskaper för att klara av naturvetenskapsprogrammet än t.ex. ett yrkesprogram. Därför bör behörighetskraven till flera av gymnasiets högskoleförberedande program höjas ytterligare, särskilt för programmens karaktärsämnen, och i vissa fall rejält. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete För behörighet till yrkesprogram krävs godkända grundskolebetyg i svenska, engelska, matematik och minst fem andra ämnen, se 16 kap. 30 § skollagen (2010:800). För behörighet till högskoleförberedande program krävs godkända grundskolebetyg i svenska, engelska, matematik och minst nio andra ämnen, se 16 kap. 31 § skollagen. Utöver detta krävs enligt 7 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) godkända betyg från i vissa specifika ämnen för behörighet till vissa högskoleförberedande program. Av de nio ämnena ska, utöver svenska, matematik och engelska, ämnena geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap ingå för behörighet till ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet, och av de nio ämnena ska biologi, fysik och kemi ingå för behörighet till naturvetenskapsprogrammet och teknikprogrammet. (SOU 2016:77) som lämnade sitt slutbetänkande föreslog bl.a. att alla nationella program ska ha lika höga behörighetskrav och att tolv godkända grundskoleämnen ska gälla för både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Utredningen bedömde att fler elever måste ges bättre förkunskaper, i eller på introduktionsprogram, för att kunna fullfölja ett nationellt program. Utredningen konstaterade att vissa elever på introduktionsprogrammen är mycket nära behörighet när åldersgränsen för att påbörja utbildning på ett nationellt program infaller det första kalenderhalvåret det år en person fyller . Utredningen föreslog att det ska vara möjligt att göra undantag från vissa behörighetskrav för dessa elever när de bedöms ha förutsättningar att klara studierna på ett nationellt program. Remisstiden går ut . Utskottet anser att beredningen av förslag i fråga om behörighetskraven bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:1071 (L) yrkande 5 och 2016/17:2973 (C) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa ett nytt introduktionsprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion samt om folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktionsprogram. Jämför reservationerna 3 (M), 4 (SD) och 5 (C). Nytt introduktionsprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion m.m. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 40 föreslås ett nytt introduktionsprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion. Likalydande yrkanden framställs i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 37 och i kommittémotion 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 1. Motionärerna framhåller att många nyanlända elever vill börja på introduktionsprogrammet yrkesintroduktion där de kan träna sina yrkesfärdigheter som de kompletterar sin behörighet på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Dagens regler innebär dock att eleverna kan få svårt att kombinera utbildningarna. Det behöver bli möjligt att lära sig svenska, läsa in gymnasiebehörighet och lära sig ett yrke. Enligt motion 2016/17:1383 av och (båda SD) bör individer som deltar i introduktionsprogrammet språkintroduktion på gymnasiet delas upp efter förkunskaper. Det stora antalet nyanlända har påverkat programmet på ett negativt sätt. Skillnaderna i förkunskaper hos eleverna på programmet skiljer sig kraftigt åt med alltifrån elever som har genomgått grundskola till elever utan tidigare skolgång. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör en ny nivåindelning införas. Folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 24 föreslås att folkhögskolans uppdrag ska utökas samt att fler folkhögskolor ska få möjlighet att bedriva språkintroduktion för nyanlända på gymnasienivå. Enligt kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 19 bör kommunerna kunna anlita folkhögskolor som utförare av språkintroduktion. För att svara upp mot behovet av fler platser för nyanlända ungdomar på språkintroduktion bör kommunerna ges rätten att som skolhuvudmän kunna anlita folkhögskolor. Enligt motion 2016/17:2234 av m.fl. (S) bör möjligheterna att möta enskilda elevers behov ökas och viss undervisning inom gymnasieskolans introduktionsprogram för språkintroduktion kunna överlämnas till folkhögskolor. kom många nyanlända i gymnasieåldern till , bland dem många ensamkommande. Det är angeläget att uppmärksamma och göra det möjligt för fler kommuner att erbjuda folkhögskolespåret till elever som ska läsa språkintroduktion på gymnasienivå. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion I 17 kap. skollagen finns allmänna bestämmelser om utbildning på introduktionsprogram i gymnasieskolan och bestämmelser om introduktionsprogram vid en gymnasieskola med offentlig huvudman och vid en fristående gymnasieskola. Av 17 kap. 2 § skollagen framgår att introduktionsprogrammen är preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Enligt 17 kap. 3 § skollagen är, utöver vad som gäller för all gymnasieutbildning, syftet med • preparandutbildning att elever som fullföljt årskurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett visst nationellt program ska uppnå sådan behörighet • programinriktat individuellt val att elever ska få en utbildning som är inriktad mot ett nationellt yrkesprogram och att de ska kunna antas till det programmet • yrkesintroduktion att elever ska få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för dem att etablera sig på arbetsmarknaden eller som leder till studier på ett yrkesprogram • individuellt alternativ att elever ska gå vidare till yrkesintroduktion, annan fortsatt utbildning eller till arbetsmarknaden • språkintroduktion att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilken möjliggör för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning. Av 17 kap. 11 § skollagen framgår att yrkesintroduktion och individuellt alternativ står öppna för ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram. De står dock inte öppna för ungdomar som ska erbjudas språkintroduktion. Om huvudmannen för utbildningen finner att det finns synnerliga skäl, får ungdomar som uppfyller behörighetskraven för ett yrkesprogram tas emot till yrkesintroduktion eller individuellt alternativ. Språkintroduktion står öppen för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för behörighet till ett yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att gå vidare i gymnasieskolan eller till annan utbildning, se 17 kap. 12 § skollagen. Om det finns särskilda skäl får även andra elever gå språkintroduktion. (SOU 2016:77) bedömde att introduktionsprogrammen behöver utvecklas för att få en tydligare struktur. Rätten till heltidsstudier måste enligt utredningen säkras, och programmen behöver kunna erbjuda en större innehållslig bredd. Att komplettera med de grundskoleämnen som behövs anser utredningen vara fortsatt viktigt, men eleverna bör även kunna erbjudas ett mer varierat utbildningsinnehåll. Tydliggöranden krävs inte minst för språkintroduktion för att stimulera till olika utbildningsspår, t.ex. yrkesspår. Utredningen föreslår bl.a. följande. • En minsta garanterad undervisningstid ska regleras även för introduktionsprogram, och rätten till utbildning tydliggörs. • Det ska vara möjligt att läsa programinriktat individuellt val mot ett högskoleförberedande program. • Justeringar görs med innebörden att eleverna ska få bättre möjligheter att läsa fler ämnen på vissa introduktionsprogram. Grunden läggs på så sätt för att språkintroduktion ska kunna innehålla olika utbildningsspår. • Bedömning av nyanlända elevers kunskaper ska vara obligatoriskt i gymnasieskolan. • Regleringen av dokumenten för introduktionsprogram ska tydliggöras. • Ett nationellt utvecklingsråd för introduktionsprogram ska inrättas för att stödja nationell samverkan med relevant expertis. Remisstiden går ut . har enligt regleringsbrevet i uppdrag bl.a. att följa upp språkintroduktion, analysera genomströmning och övergång till nationellt program samt med några kommuner som exempel, beskriva hur nyanlända ungdomar kan ges möjlighet att använda sitt modersmål i undervisningen. Uppdraget ska redovisas till . Folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion Folkhögskolorna har möjlighet att bedriva utbildning vid folkhögskola som motsvarar vuxenutbildning i svenska för invandrare. För det krävs att folkhögskolan har betygsrätt enligt 24 kap. 11 § skollagen. Om folkhögskolan har betygsrätt och har förklarat sig ha för avsikt att ta emot den sökande till utbildningen kan kommunen fatta ett beslut om att personen får studera vid folkhögskolan. Språkintroduktion i gymnasieskolan får kombineras med vuxenutbildning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen. En möjlighet för folkhögskolor som vill bedriva gymnasieutbildning är att ansöka hos Skolinspektionen om att bli godkänd som huvudman för en fristående gymnasieskola enligt 2 kap. 5 § skollagen. (SOU 2016:77) föreslog bl.a. tydliggöranden i fråga om introduktionsprogrammet språkintroduktion för att stimulera till olika utbildningsspår, t.ex. yrkesspår, och förslagen bereds inom . Utskottet anser att resultatet av denna beredning och uppdrag att följa upp språkintroduktionen bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:1383 (SD), 2016/17:3067 (M) yrkande 1, 2016/17:3372 (M) yrkande 37 och 2016/17:3389 (M) yrkande 40. Skollagen ger folkhögskolorna möjlighet att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion. Utskottet anser inte att någon åtgärd från behöver vidtas med anledning av motionerna 2016/17:2234 (S), 2016/17:2954 (C) yrkande 24 och 2016/17:2973 (C) yrkande 19. Nya inslag på de nationella programmen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya inslag på de nationella programmen. Jämför reservationerna 6 (M), 7 (V) och 8 (L). I kommittémotion 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 12 föreslår motionärerna att möjligheterna att införa fler teknikmoment i befintliga vård- och omsorgsutbildningar prövas för att höja kompetens och kunskap om digitaliseringens möjligheter. Enligt motion 2016/17:1346 av (SD) yrkande 7 bör en utredning tillsättas om befintliga och framtida utbildningar till yrken inom hästnäringen. I stället för att lägga ned naturbruksskolor kan nya program som anpassas efter hästnäringens behov vara smarta framtidslösningar. I motion 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås att trafikteori införs i gymnasieskolan. Trafikteori i gymnasieskolan finns enbart för vissa elever som individuellt val. I kommittémotion 2016/17:1088 av m.fl. (L) yrkande 5 föreslås att en undersköterskeexamen införs. När fler vårdbiträden anställs är det viktigt att tydliggöra undersköterskornas särskilda kompetens och utbildning ytterligare genom att införa en undersköterskeexamen. Yrkesidentiteten är viktig och en examen är en kvalitetsstämpel på utbildningen. Enligt motion 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 1 behövs en tydligare struktur med stärkta möjligheter för vidareutbildning och specialisering för yrken inom äldreomsorgen. I motion 2016/17:1010 av (S) yrkande 1 betonas vikten av att kunna ta körkort på gymnasiet så att man är redo att gå ut i arbetslivet direkt efter studenten. Enligt motion 2016/17:2143 av (S) bör undervisningen i samhällskunskap i gymnasieskolan vara likvärdig. får gymnasieelever olika utbildning i samhällskunskap och demokratiska värderingar utifrån vilket gymnasieprogram man valt. I motion 2016/17:2732 av m.fl. (S) framhålls behovet av att lära ut fackliga rättigheter och regler om anställningsvillkor och anställningsskydd inom ramen för gymnasieskolans samhällskunskapsundervisning. Enligt kommittémotion 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 4 bör arbetsmarknadskunskap inkluderas i undervisningen på alla gymnasieprogram. I skolan erbjuds lite, om ens någon, undervisning i frågor som arbetsrätt, arbetsmiljöfrågor och fackligt inflytande. Kunskapsbristen på detta område ökar risken för att unga ska utnyttjas på arbetsmarknaden, t.ex. genom otrygga anställningsvillkor. Gällande rätt och pågående arbete Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av • i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser • kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs. obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (jämför 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner. föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. Vilka gymnasiegemensamma ämnen som ska ingå i alla nationella program beslutas av i lag (jämför bil. 3 skollagen). Ämnesplanerna för de gymnasiegemensamma ämnena beslutas av regeringen efter förslag från (jämför 16 kap. 21 § skollagen). (SOU 2016:77) gick igenom samtliga nationella program och inriktningar och konstaterade att gymnasieskolan innehåller flera studievägar med få elever och vissa överlappningar. Det bör enligt utredningen finnas möjlighet att läsa yrkeskurser inom vissa högskoleförberedande program. Utredningen föreslog bl.a. att antalet inriktningar minskas och vissa namnbyten görs vad gäller program, att en undersköterskeexamen införs på vård- och omsorgsprogrammet, att ett nationellt programråd för högskoleförberedande program inrättas och att en modell införs för regelbunden bedömning av hur program bör uppdateras och kontinuerligt förnyas. Remisstiden går ut . Utskottet konstaterar att eller regeringen beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. beslutar vilka gymnasiegemensamma ämnen som ska ingå i alla nationella program. förslag om en modell för regelbunden bedömning av hur program bör uppdateras m.m. bereds inom , och utskottet anser att beredningen bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:265 (V) yrkande 4, 2016/17:964 (S) yrkande 1, 2016/17:1010 (S) yrkande 1, 2016/17:1088 (L) yrkande 5, 2016/17:1346 (SD) yrkande 7, 2016/17:2143 (S), 2016/17:2543 (SD) yrkande 1, 2016/17:2732 (S) och 2016/17:3226 (M) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan och om ämnesbetyg. Jämför reservationerna 9 (M), 10 (SD, V och L). Utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan Enligt kommittémotion 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 2 bör kursgymnasiet utvärderas. Dagens kursgymnasium har funnits , och efter en sådan finns det skäl att utvärdera kursgymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. I motion 2016/17:1377 av och (båda SD) föreslås att ämnesbetyg införs på gymnasiet. I och med införandet av ny läroplan 1994 delades samtliga ämnen upp i kurser. Att införa ämnesbetyg igen skulle enligt motionärerna leda till att elevernas stress minskar, avhoppen blir färre och lärarnas arbetsmiljö blir bättre. Då flertalet av partierna i har samma syn i denna fråga bör ett förslag till nytt betygssystem kunna utarbetas relativt snabbt. Enligt partimotion 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 4 bör dagens kursbetyg ersättas med terminsbetyg och slutbetyg i varje ämne. I och med att gymnasieämnena kursindelades sattes enskilda betyg på varje kurs och dessa återfinns i slutbetyget. Det finns starka argument mot kursbetygen. Stora viktiga ämnen fragmentiseras i korta småkurser. Elevens slutbetyg bör spegla det eleven kan vid sin studentexamen, inte vad eleven kunde vid ett visst tillfälle i första årskursen. Enligt kommittémotion 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 2 bör regeringen återinföra ämnesbetygen i gymnasieskolan. Det gäller att redan tidigt under gymnasiet prestera på toppen av sin förmåga, eftersom ett tidigt kursbetyg inte kan höjas oavsett hur mycket en elev utvecklas . Elever som är skoltrötta i eller har haft svårigheter där riskerar att straffas ut tidigt i och med de tidiga kursbetygen. Ett återinförande av ämnesbetyg i gymnasiet skulle vara en viktig del i lösningen på flera av de problem som gymnasieskolan står inför. Gällande rätt och pågående arbete Enligt 15 kap. 22 § skollagen ska betyg sättas på varje avslutad kurs, efter genomfört gymnasiearbete och examensarbete, och i ämnen i de fall undervisning i dessa får förekomma i gymnasieskolan. (SOU 2016:77) analyserade för- och nackdelar med kursbetyg respektive ämnesbetyg och gjorde bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge såväl elever som lärare bättre möjligheter. Dessutom skulle risken för tidiga studiemisslyckanden kunna minska med ämnesbetyg eftersom färre avgörande betyg sätts tidigt i utbildningen. Utredningen bedömde att ett arbete för att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvändiga författningsförslag. bedömde att följande förutsättningar är viktiga för att ämnesbetyg ska kunna införas.