bet · H401TU14 · 2017-04-24 00:00:00 — Motionärerna yrkar därför på att regeringen ska ge lösare tyglar och uppdra åt verket att förutsättningslöst undersöka vilka vägar som fysiskt klarar av BK4-klassningen för att sedan införa den nya klassen på samtliga dessa. I kommittémotion 2016/17:3633 ställer sig m.fl. (L) i yrkande 1 bakom regeringens lagförslag med de motivuttalanden som framgår av motionen som innebär att lastbilar med en maxvikt på upp till ska tillåtas på de vägar där bärigheten är tillräcklig. Motionärerna förespråkar således att ska anta lagförslaget, men med en reviderad motivtext som inte inkluderar regeringens princip om att införandet av tyngre lastbilar inte får riskera att flytta över gods från järnväg och sjöfart till väg. Motionärerna framhåller bl.a. att för att näringslivet ska kunna dra nytta av de tyngre lastbilarna måste sammanhängande stråk upplåtas och att om vägnätet blir för avgränsat saknar många näringar skäl att investera i nya större fordon, vilket omintetgör det mesta av nyttan med att införa en ny bärighetsklass. Motionärerna pekar också på att införandet av tyngre lastbilar skulle reducera utsläppen och öka samhällsnyttan. I yrkande 2 vill motionärerna att regeringen ska tillsätta en utredning för att i högre utsträckning tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. Motionärerna framhåller den nytta det skulle kunna innebära för framför allt den svenska skogs- och malmindustrin att kunna framföra längre ekipage, vilket skulle reducera såväl transportkostnader som utsläpp. I yrkande 3 framhåller motionärerna vikten av intermodalitet för godstransporterna för ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Enligt motionärerna riskerar utvecklingen mot ökad intermodalitet att hotas om vägnätet inte tillåter transporter med tungt gods trots att tillräcklig bärighet finns. I yrkande 4 efterlyser motionärerna åtgärder inom ramen för infrastrukturplaneringen på bl.a. broar för att möjliggöra tyngre lastbilstransporter. I frågan om omskyltning av vägarna anser motionärerna att man bör använda digitala strukturer såsom appar och tillägg i gps:er för att visa tillåtna vägar. I yrkande 5 anför motionärerna att tyngre fordon kräver ett kontrollsystem för att hindra trafikering av vägar och broar som saknar tillräcklig bärighet och för att säkerställa att fordonen inte är tyngre än vad som är tillåtet samt för efterlevnaden av gällande trafikregler. Detta krävs både för att bevara infrastrukturen och för att värna trafiksäkerheten på våra vägar betonar motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3634 yrkande 1 ställer sig m.fl. (M, C, KD) bakom regeringens lagförslag med de motivuttalanden som framgår av motionen och som innebär att lastbilar med en maxvikt på upp till ska tillåtas på de vägar där bärigheten är tillräcklig. Motionärerna förespråkar således att ska anta lagförslaget, men med en reviderad motivtext som inte inkluderar regeringens princip om att införandet av tyngre lastbilar inte får riskera att flytta över gods från järnväg och sjöfart till väg. Motionärerna framhåller bl.a. att för att näringslivet ska kunna dra nytta av de tyngre lastbilarna måste sammanhängande stråk upplåtas och att om vägnätet blir för avgränsat saknar många näringar skäl att investera i nya större fordon, vilket omintetgör det mesta av nyttan med att införa en ny bärighetsklass. Motionärerna pekar också på att införandet av tyngre lastbilar skulle reducera utsläppen och öka samhällsnyttan. Mot denna bakgrund vill motionärerna i yrkande 2 att regeringen ska säkerställa att det är vägarnas bärighet som är avgörande för vilket vägnät som ska upplåtas för tunga lastbilar samt återkomma till med en redogörelse för hur reformen genomförs. I yrkande 3 vill motionärerna vidare att regeringen ska tillsätta en utredning för att i högre utsträckning tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. Motionärerna framhåller den nytta det skulle kunna innebära för framför allt den svenska skogs- och malmindustrin att kunna framföra längre ekipage, vilket skulle reducera såväl transportkostnader som utsläpp. Motionsyrkanden från allmänna motionstiden I motion 2015/16:1576 understryker (M) beroende av handel och transporter och påpekar att för många företag och branscher är välfungerande vägtransporter helt avgörande. Motionären pekar på de fördelar som det skulle innebära att tillåta tyngre lastbilar med en vikt på upp till . Transporterna skulle kunna effektiviseras, utsläppen minskas och trafiksäkerheten förbättras. Motionären påminner i sammanhanget om att frågan redan har utretts och att har riktat ett tillkännagivande till regeringen om nödvändiga regeländringar för att kunna tillåta tyngre lastbilar. Motionären vill därför i yrkande 1 att regeringen skyndsamt återkommer till med konkreta regelförändringar för att möjliggöra användningen av tyngre lastbilar med en vikt på upp till och i yrkande 2 att regeringen ska utreda och återkomma med förslag om att också tillåta längre lastbilar eftersom det skulle stärka konkurrenskraften för svenska företag och därmed gynna svensk ekonomi. Även (M) kräver i motion 2015/16:1727 att regeringen utan dröjsmål ska verka för ett införande av tyngre lastbilar på upp till . Att tillåta längre och tyngre lastbilar på upp till skulle enligt motionären höja den svenska åkerinäringens och basindustrins konkurrenskraft men även minska miljöpåverkan eftersom färre men tyngre fordon kan transportera mer. (M) uppmärksammar i motion 2015/16:2097 svensk åkeriverksamhet och de framsteg som har gjorts när det gäller att ställa om till en mer miljövänlig verksamhet. Ett sätt att ytterligare förbättra energieffektiviteten och förbättra konkurrenskraften är att tillåta längre lastbilar som kan tar mer last och på så sätt minska antalet fordon. Motionären anser det därför angeläget att regeringen tar nödvändiga initiativ för att tillåta längre fordon på svenska vägar. Av samma skäl yrkar (M) i motion 2015/16:2118 på att regeringen ska tillåta tyngre fordon, upp till , på svenska vägar. m.fl. (FP) önskar i partimotion 2015/16:2249 yrkande 18 tillåta längre och tyngre lastbilar eftersom det skulle bidra till minskade utsläpp. Det skulle förbättra effektiviteten och lönsamheten eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Även m.fl. (C) vill i partimotion 2015/16:2371 yrkande 30 tillåta nya fordonstyper såsom långa och tunga lastbilar för att minska miljöpåverkan. m.fl. (M, C, FP, KD) behandlar i kommittémotion 2015/16:3059 frågan om att tillåta längre och tyngre lastbilar på landets vägar. Genom att tillåta längre och tyngre fordon skulle det vara möjligt att minska utsläppen och förbättra effektiviteten och lönsamheten för företagen. Motionärerna påminner också om det arbete som åstadkommits av alliansregeringen när det gäller att tillåta lastbilar på i , men det krävs mer än bara tyngre lastbilar. I konsekvens härmed föreslår motionärerna i yrkande 19 att en utredning görs för att också tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. I kommittémotion 2015/16:3147 yrkande 13 föreslår m.fl. (KD) att tyngre och längre lastbilar ska tillåtas på vägarna. Som skäl för yrkandet anför motionärerna att det är en effektiv åtgärd för att öka kapaciteten, eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods vid ett och samma tillfälle och dessutom sänka transportkostnaderna. Genom att tillåta tyngre och längre lastbilar går det också att minska utsläppen. I kommittémotion 2015/16:3148 framhåller m.fl. (KD) att viktgränsen för lastbilar höjdes till men att viktgränsen för lastbilar borde höjas ytterligare. Genom att tillåta tyngre och längre lastbilar skulle det bli möjligt att minska utsläppen som effektiviteten och lönsamheten skulle öka, eftersom längre och tyngre fordon kan frakta mer gods per lastbil. Motionärerna påminner också om de tillkännagivanden som har gjorts om lastbilar, och i yrkande 28 uppmanar de regeringen att tillåta tyngre och längre lastbilar på upp till och med upp till 30 meters längd. I kommittémotion 2015/16:3208 föreslår m.fl. (C) i yrkande 9 att det ska bli möjligt för längre och tyngre fordon att utnyttja vägnätet, vilket enligt motionärerna skulle göra lastbilstransporterna mer effektiva. I motion 2016/17:814 uppmärksammar (M) beroende av handel och transporter och understryker att välfungerande vägtransporter är helt avgörande för många företag och branscher. Motionären pekar på de fördelar som det skulle innebära att tillåta tyngre lastbilar med en vikt på upp till . Transporterna skulle kunna effektiviseras, utsläppen minskas och trafiksäkerheten förbättras. Motionären vill därför i yrkande 1 att regeringen skyndsamt återkommer till med konkreta regelförändringar för att möjliggöra användningen av tyngre lastbilar med en vikt upp till och i yrkande 2 att regeringen utreder och återkommer med förslag om att också tillåta längre lastbilar, eftersom det skulle stärka konkurrenskraften för svenska företag. I partimotion 2016/17:821 framhåller m.fl. (C) att om både tyngre och längre fordon tillåts på det svenska vägnätet gynnar detta både miljön och samhället i stort eftersom transportkapaciteten kan utnyttjas mer effektivt. Dessutom kan utsläppen av bl.a. koldioxid minska eftersom en 74-tonslastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än konventionella lastbilar. Även konkurrenskraften för transportberoende näringar skulle förbättras om man tillåter tyngre fordon på vägar eftersom det skulle innebära en besparing på . Av dessa skäl vill motionärerna i yrkande 50 (i denna del) tillåta nya fordonstyper såsom långa och tunga lastbilar. (S) uppmärksammar i motion 2016/17:1688 den svenska skogsindustrins beroende av lastbilstransporter. Motionären yrkar på att regeringen skyndsamt ska ändra trafikförordningen så att den maximala bruttovikten för lastbilar höjs från till . De främsta skälen som anförs är att en höjning av bruttovikten skulle stärka svensk skogsindustri i förhållande till utländska konkurrenter eftersom transportkostnaderna skulle minska. Likaså är en höjning nödvändig för att göra det möjligt att uppnå de klimatpolitiska målen för transportsektorn, eftersom alternativa fordonsbränslen eller omfördelning till järnväg inte räcker. En höjd viktgräns för lastbilar skulle dessutom vara till fördel för trafiksäkerheten anser motionären eftersom det skulle krävas färre fordon på vägarna för att klara av transportbehovet. I motion 2016/17:2089 yrkar (M) på att regeringen ska tillåta tyngre lastbilar på upp till . Det skulle enligt motionären höja konkurrenskraften för svensk åkerinäring och basindustri. Att höja bruttovikten till skulle även vara ett sätt att minska miljöpåverkan eftersom färre fordon kan transportera mer gods. Ett beslut om tyngre lastbilar kan tas skyndsamt anser motionären eftersom det förberedande arbetet redan är gjort. m.fl. (M, C, FP, KD) behandlar i kommittémotion 2016/17:2530 frågan om att tillåta längre och tyngre lastbilar på landets vägar. Genom att tillåta sådana fordon går det enligt motionärerna att minska utsläppen och förbättra effektiviteten och lönsamheten för företagen. Motionärerna påminner också om alliansregeringens insatser för att tillåta lastbilar på i , men det krävs mer än bara tyngre lastbilar. I konsekvens härmed föreslår motionärerna i yrkande 16 att en utredning görs för att också tillåta längre lastbilar på det svenska vägnätet. (M) uppmärksammar i motion 2016/17:2744 svensk åkeriverksamhet och de framsteg som har gjorts när det gäller att ställa om till en mer miljövänlig verksamhet. Ett sätt att ytterliga förbättra energieffektiviteten och förbättra konkurrenskraften är att tillåta längre lastbilar som kan tar mer last och på så sätt minska antalet fordon. Motionären anser det därför angeläget att regeringen tar nödvändiga initiativ för att tillåta längre fordon på svenska vägar. I kommittémotion 2016/17:3119 framhåller m.fl. (C) att om både tyngre och längre fordon tillåts på det svenska vägnätet skulle detta vara till fördel för både miljön och samhället i stort eftersom transportkapaciteten kan utnyttjas mer effektivt. Dessutom kan utsläppen av bl.a. koldioxid minska eftersom en 74-tonslastbil släpper ut betydligt mindre per transporterat ton än konventionella lastbilar. Även konkurrenskraften för transportberoende näringar skulle förbättras om man tillåter tyngre och längre fordon på vägar eftersom det innebär en besparing på . Av dessa skäl vill motionärerna i yrkande 14.1 tillåta nya fordonstyper såsom långa och tunga lastbilar. I motion 2016/17:3507 yrkande 14.1 behandlar (C) i likalydande ordalag som ovan de fördelar det innebär med att tillåta längre och tyngre lastbilar på det svenska vägnätet. I proposition 2016/17:112 föreslås en ny bärighetsklass, BK4, för att göra det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än . Syftet är att möjliggöra en effektivisering av godstransporterna på väg. Med den nya bärighetsklassen blir det möjligt att öka mängden gods på det enskilda fordonet. Det innebär att det kommer att behövas färre fordon för att transportera samma mängd gods. Därmed kan utsläppen från vägtransporterna reduceras som näringslivets transportkostnader minskar och det svenska näringslivets konkurrenskraft stärks. Utskottet är därför positivt till lagförslaget i propositionen. I propositionen uttalar dock regeringen att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart inte får åsidosättas. Utskottet motsätter sig en sådan begränsning då den i praktiken skulle kunna medföra att endast av det statliga vägnätet, fördelade på fem åtskilda geografiska områden, skulle upplåtas för lastbilar med en högsta bruttovikt på . För att näringslivet ska kunna dra nytta av de tyngre lastbilarna är det enligt utskottets uppfattning viktigt att man upplåter sammanhängande stråk för fordon enligt den nya bärighetsklassen och att det kan ske i den utsträckning som vägarnas bärighet bedöms klara de högre viktgränserna. Utskottet betonar att andra begränsningar för den nya bärighetsklassen riskerar att leda till ett vägnät som inte motsvarar de behov som finns inom t.ex. skogsnäringen. Blir vägnätet för avgränsat kommer många aktörer inte att finna det lönsamt att investera i nya större fordon, vilket skulle förta det mesta av nyttan med reformen. Utskottet ställer sig bakom målsättningen att järnväg och sjöfart ska användas i större utsträckning där så är lämpligt och möjligt, men utskottet vill understryka att och de svenska basnäringarna behöver alla trafikslag i kombination. transportpolitik bör inte utgå från antagandet att trafikslagen konkurrerar med varandra utan i stället att de olika trafikslagen kompletterar varandra. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom den begränsning för BK4-vägnätet som regeringen förespråkar i propositionen i sin ambition att minimera risken för överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till vägtransporter. Att göra sjöfart och järnväg mera konkurrenskraftiga genom att straffa vägtrafiken är enligt utskottets mening fel väg att gå och samhällsekonomiskt ineffektivt. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att överflyttningar mellan trafikslag sker i flera riktningar och att goda vägförbindelser ofta är en förutsättning för att gods ska kunna lastas om till sjöfart och järnväg. Utskottet vill även understryka att omlastningen från vägtransporter till järnväg och sjöfart kommer att kunna underlättas av att tyngre lastbilar kan användas i trafiken. Genom detta kommer man att behöva ett mindre antal fordon och därmed färre vägtransporter än för att leverera samma mängd gods för omlastning. Regeringens begränsning strider dessutom mot det tillkännagivande som riktade till regeringen . Av tillkännagivandet framgår att de vägar som har tillräcklig bärighet ska upplåtas för lastbilar med en bruttovikt på upp till och att detta ska göras skyndsamt. Regeringens hantering och direktiv till har således inte följt uttalade vilja då regeringen infört nya principer som strider mot tillkännagivandets intentioner. Utskottet vill vidare peka på att i princip alla lastbilar som används för 74-tonstransporter kommer att vara helt nya, vilket innebär att de kommer att uppfylla EU:s senaste miljökrav Euro 6 och kan köras på det förnybara bränslet HVO. Därmed främjar 74-tonslastbilar målsättningen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Införandet av tyngre lastbilar skulle därmed reducera utsläppen och öka samhällsnyttan. Det finns således enligt utskottets mening inget skäl för att ska beakta andra aspekter än vägarnas bärighet i det fortsatta arbetet med att identifiera de delar av vägnätet som klarar av den nya bärighetsklassen. Utskottet stöder sig i sin uppfattning också på fordon på det allmänna vägnätet (2014:102) i vilken myndigheten bedömer att en stor del av vägnätet kommer att klara belastningen för de tyngre transporterna. Vidare anger att enligt en samhällsekonomisk kalkyl uppskattas nyttan till mellan 2,6 och under beroende på i vilken omfattning reformen får genomslag hos åkare och transportköpare. Enligt uppfattning kommer en höjd viktgräns för tunga vägtransporter att påverka konkurrenssituationen mellan trafikslagen, men utskottet vill framhålla att myndigheten bedömer att risken för stora överföringar av gods från järnväg till väg är liten. Enligt tyder inget heller på att trafiksäkerheten skulle försämras, förutsatt att fordonen framförs på avsett vägnät och i fordonskombinationer som är godkända. Utskottet vill också påminna om att i rapporten analyser av att tillåta tyngre fordon på det allmänna vägnätet (2015:207) föreslår att hela det statliga BK1-vägnätet bör upplåtas för ett framtida BK4 på . Myndigheten framhåller att det skulle bidra till att stärka svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft och understödja en fortsatt produktivitetsutveckling. föreslår att upplåtandet av vägnätet ska ske stegvis på ett ansvarsfullt sätt där infrastrukturens framtida värden inte riskeras. Konsekvensanalysen i rapporten visar att det är samhällsekonomiskt lönsamt att höja den högsta tillåtna fordonsvikten till . Enligt konsekvensanalysen ger reformen även positiva miljöeffekter, framför allt minskade utsläpp av både koldioxid och luftföroreningar. Utskottet anser sammanfattningsvis att bör bifalla regeringens lagförslag i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor. Utskottet motsätter sig dock uttalandena i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att detta inte får åsidosätta regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Denna princip ska inte ligga till grund för vilket vägnät som ska upplåtas åt de tyngre lastbilarna. Utskottet anser i stället att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Utskottets uttalanden i denna del bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för BK4. Därmed tillgodoses motionerna 2016/17:3363 (L) yrkande 1 och 2016/17:3364 (M, C, KD) yrkande 1. Vidare tillgodoses även syftet med de här behandlade motionsförslagen från allmänna motionstiden med önskemål om att tillåta tyngre lastbilar. Motionsförslagen avstyrks därmed. Med anledning av vad som anförs i föregående avsnitt anser utskottet att det saknas skäl att även rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:3629 (SD) och 2016/17:3634 (M, C, KD) yrkande 2. Vissa frågor i samband med införandet av ett vägnät för tyngre fordon I motion 2016/17:3363 (L) yrkandena 3–5 väcks viss frågor rörande intermodalitetens betydelse för godstransporterna och om nödvändiga åtgärder inom infrastrukturplaneringen liksom kontrollsystemet för att tyngre fordon ska kunna trafikera våra vägar. Utskottets ståndpunkt är att ett väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att alla företag ska kunna vara verksamma i hela landet, en uppfattning som regeringen också framför i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor. Svensk basindustri, och då särskilt skogsnäringen, är beroende av fungerande godstransporter som påbörjas på landsbygden och i glesbefolkade områden. Basindustrin kan även ha behov av tunga transporter till och från orter med låg befolkningstäthet. Utskottet understryker att dessa i många fall inleds på väg, för det mesta på mindre vägar där lastbilstransport är det enda alternativet, för att sedan lastas om till mer kapacitetsstarka och klimatsmarta transporter på järnväg eller till sjöss. Intermodaliteten i systemet, dvs. möjligheten att flytta godstransporter mellan olika trafikslag, är därför en viktig faktor för effektiva och långsiktigt hållbara transporter, vilket också framhålls i regeringens proposition. Utskottet noterar också med tillfredsställelse att regeringen i det beslutade direktivet till åtgärdsplaneringen för perioden –2029 understryker att förutsättningarna för att transportera gods är en prioriterad fråga. ska inom ramen för detta arbete ta fram en samlad redovisning av hur förslaget till nationell plan bidrar till att skapa goda förutsättningar för effektiva godstransporter såväl inom som till grannländerna och omvärlden i övrigt. Det framhålls särskilt att man ska studera och beskriva hur planen bidrar till att skapa förutsättningar för intermodala lösningar och effektiva logistiklösningar. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det tydligt framgår av de transportpolitiska principer som beslutades av 2006 (prop. 2005/06:160, bet. 2005/06:TU5, rskr. 2005/06:308) att samverkan inom och mellan olika trafikslag ska främjas. I fråga om åtgärder för att anpassa delar av vägnätet för tyngre fordon vill utskottet peka på att det är inom ramen för åtgärdsplaneringen som man prövar medelsbehoven för att införa ett BK4-vägnät med hänsyn tagen till övriga behov i transportsystemet och den samhällsekonomiska nyttan. Utskottet påminner om att medel till bärighetsåtgärder finns avsatta i den nationella planen, och att det inom ramen för detta finns möjlighet att genomföra åtgärder för högre bärighet (BK4) på ett utpekat vägnät. Totalt finns det avsatta till bärighetsåtgärder inom den nu gällande nationella planen –2025. Utskottet behandlade regeringens förslag om den ekonomiska ramen för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen för planperioden 20182029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4). beslutade då om att ska användas till vidmakthållande av statliga vägar, inklusive bl.a. bärighetsåtgärder. I  fördjupade analyser av att tillåta tyngre fordon på det allmänna vägnätet (2015:207) lämnar myndigheten ett förslag till utbyggnadsplan för ett införande av BK4 på det allmänna vägnätet. I rapporten beaktas också särskilt behovet av åtgärder på statliga broar. föreslår att man i ett första steg upplåter ett begränsat vägnät för BK4. bedömning är att det kan ske efter att ett beslut om att införa en ny bärighetsklass har tagits. Ett sådant vägnät karaktäriseras av att en tillräckligt stor delmängd av vägnätet klarar belastningen från tyngre transporter på ett hanterbart sätt. förordar därefter en successiv utbyggnad av det begränsade vägnät som föreslagits för BK4. Utbyggnadsplanen bör vara grundad på samhällsekonomiska principer och bidra till ett långsiktigt hållbart transportsystem. förespråkar att utbyggnaden ska prioriteras i nära samarbete med näringslivet och att skogslänen och ett huvudvägnät ska prioriteras i ett första skede. Utskottet är positivt till detta. För att säkerställa att de tyngre fordonen inte framförs på vägar och broar som inte klarar belastningen är det angeläget att ett ändamålsenligt kontrollsystem inrättas. föreslår i sin rapport ett kontrollsystem för lastbilar med en bruttovikt på som ska basera sig på egenkontroll och befintlig teknik i fordonen. Av rapporten framgår dock att det finns ett antal frågor som behöver besvaras innan ett sådant system kan lanseras.