bet · H401KU22 · 2017-03-24 00:00:00 — I fråga om gemensamma valsedlar och utskrivbara valsedlar vidhåller utskottet sina tidigare ställningstaganden. Ökat valdeltagande bland utlandssvenskar Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2016/17:3293 av m.fl. yrkas tillkännagivanden om utökade öppettider för röstning på svenska ambassader och konsulat (yrkande 1), om förbättrad information till utlandssvenskar om reglerna för att få rösta (yrkande 2), om att ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar ska vara en högt prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna (yrkande 3) och om brevröstning från (yrkande 4). Motionärerna uppmärksammar att efter valen 2014 framfördes från flera håll kritik mot bristande öppettider. Myndigheterna avgör själva sina öppettider och rekommenderar att de håller öppet åtminstone någon kväll eller helgdag. Den kritik som framförts handlar enligt motionärerna framför allt om just svårigheter att hitta tider då det är möjligt att komma ifrån exempelvis jobbet för att ta sig till konsulatet eller ambassaden. Det är rimligt att anta att ökad tillgänglighet i form av ökade öppettider och fler tillfällen och skulle innebära att fler får praktisk möjlighet att rösta. I rapporten från utlandet (dnr 2015:205) från finns bl.a. tider för röstmottagning redovisade från tolv utlandsmyndigheter på olika platser i världen och motionärerna konstaterar att en stor andel av utlandsmyndigheterna enbart hade öppet för röstmottagning någon enstaka lördag eller söndag och att antalet vardagar som det var möjligt att rösta efter var få. Eftersom tiden under vilken röstmottagning kan ske vid utlandsmyndigheterna är begränsad både vad gäller start- och stopptid är det extra viktigt att det röstning är möjligt är lätt för utlandssvenskar att avlägga sin röst. Öppettiderna, inte minst vad gäller öppethållande och , bör därför inför kommande val förbättras. Vidare anför motionärerna att de svenska utlandsmyndigheterna aktivt borde upplysa utlandssvenskar om att de behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden och om de olika sätt på vilka det är möjligt att rösta och de regler som omgärdar röstningen. Det är enligt motionärerna angeläget att regeringen instruerar utlandsmyndigheterna att främjande av ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar är en högt prioriterad uppgift och att den verkar för att utlandsmyndigheterna arbetar i den riktningen genom såväl god och proaktiv informationsspridning som generösa öppettider för röstmottagning. Slutligen finns det enligt motionärerna skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta från . För varje väljare som inte är folkbokförd här i landet ska, enligt 5 kap. 8 § tredje stycket vallagen, den centrala valmyndigheten upprätta ett utlandsröstkort. Sådana röstkort ska skickas till väljarna senast före valdagen. Ett utlandsröstkort ska innehålla uppgift om väljarens namn och vilket val som väljaren får delta i, enligt 9 § andra stycket samma kapitel. Enligt 10 § kan väljare som har behov av det få dubblettröstkort. Dubblettröstkort tillhandahålls av den centrala valmyndigheten, , en utlandsmyndighet eller kommunen. Den som vill ha ett dubblettröstkort ska lämna uppgift om sitt namn och personnummer. Enligt 5 kap. 2 § vallagen ska svenska medborgare som är folkbokförda här i landet tas upp i röstlängd från den dag folkbokföringen upphörde. Därefter ska de, i sänder, tas med i röstlängden endast om de skriftligen har anmält sin adress hos . Om den centrala valmyndigheten vid val till eller senast dagen före valdagen tar emot en röst från en svensk medborgare som är folkbokförd här i landet och som inte är upptagen i röstlängd, ska myndigheten lägga till väljaren i röstlängden. Rösten ska alltid anses som en anmälan enligt första stycket, även om den tagits emot senare än dagen före valdagen. Enligt 4 kap. 25 § vallagen bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med (), hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. Vid ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt vid val till får röstmottagningen påbörjas hos en utlandsmyndighet tidigast den före valdagen, enligt 10 kap. 2 § första stycket 2. Vid andra val får röstmottagningen påbörjas hos en utlands-myndighet tidigast den före valdagen, enligt andra stycket 2 i samma paragraf. Röstmottagningen får pågå hos en utlandsmyndighet så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos den centrala valmyndigheten senast dagen före valdagen, enligt tredje stycket 2. För vallokaler och röstningslokaler i gäller att vid val till ska en vallokal som huvudregel vara öppen för röstning mellan kl. 8.00 och 21.00, och vid övriga val mellan kl. 8.00 och 20.00; det framgår av 4 kap. 21 § vallagen. Beträffande röstningslokaler föreskrivs i 22 § samma kapitel att i val som gäller hela landet ska varje kommun se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som röstningslokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. Enligt 7 kap. 11 § vallagen får väljare som vistas utomlands eller ombord på ett fartyg i utrikes fart rösta genom brev. Brevröster får, enligt 12 § samma kapitel, göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val än ordinarie val till och till landstings- och kommunfullmäktige samt val till får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! har i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Det låga valdeltagandet kan enligt utredningen förklaras av ointresse och av avståndet till . En utlandsboende exponeras inte i samma utsträckning för samhällsdebatter i eller för mediernas bevakning av valrörelsen. Det är också tydligt att de politiska partierna ägnar begränsad energi åt att få utlandsboende svenskar att rösta. Få partier har någon formell representation utomlands. Enligt är det också troligt att flera utlandsboende saknar kunskap om att de måste anmäla sig till om de bytt adress eller varit borta från . Det är dessutom relativt krångligt att rösta som utlandsboende. Många utlandsmyndigheter och honorära konsulat har begränsade öppettider för röstning och är sällan öppna . Detta innebär att den som måste resa för att ta sig till en ambassad sällan har praktisk möjlighet att rösta där. Det är visserligen möjligt att brevrösta som utlandssvensk, men det kräver bl.a. två vittnen och att kuvertet är avsänt från utlandet. Det gör att en utlandssvensk som är i under valet inte kan brevrösta. Den utlandssvensk som vill rösta i kan däremot beställa ett dubblettröstkort och förtidsrösta i en röstmottagningslokal. anser att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka valdeltagandet bland utlandsboende svenskar. För att underlätta röstandet för denna väljargrupp anser utredningen att det vore lämpligt att låta samtliga svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat vara öppna för röst-mottagning åtminstone innan valet samt lördagen innan valet. Svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör också aktivt och informera om möjligheten att rösta samt om kravet att registrera sig i röstlängden för den som flyttat eller varit borta . Utredningen anser därutöver att frågor om hur röstningsförfarandet för utlandsboende kan underlättas bör ses över i en framtida vallagsutredning. Utredningens betänkande bereds inom . Utredningstjänstens rapport från utlandet har tagit fram rapporten från utlandet (2015:205). I rapporten finns bl.a. uppgifter om tillgänglighet och bemanning. När det gäller tillgänglighet framgår att går ut med en för-frågan till alla utlandsmyndigheter om var de planerar att ordna röstmottagning (vilka ambassader och konsulat). Formellt är det som i samråd med beslutar om på vilka platser det ska anordnas röstmottagning, men menar att beslutet i praktiken ligger hos respektive utlandsmyndighet. Om något land eller någon region meddelar att man inte kommer att tillhandahålla röstmottagning brukar återkoppla för att få en förklaring och för att poängtera vikten av god tillgänglighet i alla områden med många utlandssvenskar. Enligt är det chefen för utlandsmyndigheten som beslutar om röstmottagning är lämplig i verksamhetslandet samt föreslår röstmottagnings-ställen och öppettider. En synpunkt som kan ha är lämpligheten att genomföra röstmottagning mot bakgrund av säkerhetsläget på en specifik ort. Beträffande öppettiderna beslutar varje utlandsmyndighet själv hur den ska hålla öppet för röstmottagning. går ut med en rekommendation att det åtminstone bör hållas öppet någon kväll och helgdag så att människor som arbetar ska ha en möjlighet att rösta. När fått in alla uppgifter från utlandsmyndigheterna om vilka platser och öppettider som kan tillhandahållas fattas ett formellt beslut i samråd med . Informationen om tillgänglighet för utlandssvenskar att rösta kommuniceras sedan på webbplats (). När det gäller bemanning anges i rapporten att utlandsmyndigheterna inte tilldelas extra anslag för att hantera röstmottagning utan att det ingår i deras ordinarie uppdrag. står för valmaterialet men bemanningen får ambassaderna och konsulaten hantera. anser att tillgängligheten är god för utlandssvenskar att rösta och att röstmottagning utomlands är en högt prioriterad fråga då det är en författningsreglerad verksamhet. pekar enligt rapporten på att röstmottagning erbjöds vid över 200 utlandsmyndigheter och honorärkonsulat världen över 2014, vilket avspeglar att det är en prioriterad fråga. pekar också på att många av dessa beskickningar erbjöd utökade öppettider just för röstmottagning. genomför en informationskampanj för utlandssvenskar varje valår. Information och material skickas ut till alla svenskar som finns upptagna i röstlängden och har en adress registrerad hos . Dessutom finns all information om hur poströstning och röstning i röstmottagningslokal utomlands fungerar på webbplats (). annonserar även i ”Svenskar i världen” och utlandsmyndigheterna informerar via sina kontakter. När det gäller valdeltagande har Utredningstjänsten hämtat uppgifter från () webbplats. Valdeltagandet bland utlandssvenskar valen 2002, 2006, 2010 och uppgick till mellan . Valdeltagandet grundar sig på antalet mottagna röster delat på det totala antalet som finns upptaget i röstlängden, dvs. inte det totala antalet som uppfyller kriterierna för rösträtt och som skulle få rösta om de anmälde sig till röstlängden. Det gör att det inte går att få fram en säker siffra. För hela befolkningen uppgick valdeltagandet till mellan , beräknat på samma sätt som för utlandssvenskar och således med samma osäkerhet. avstyrkte utskottet (bet. 2015/16:KU14) motsvarande yrkanden om att öka valdeltagandet för utlandssvenskar. I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: Utskottet vill framhålla att det är viktigt att alla röstberättigade som vill utnyttja sin rösträtt också har goda förutsättningar att göra det. Utskottet noterar med tillfredsställelse att anser att röstmottagning utomlands är en högt prioriterad fråga. har uttalat att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Samtliga svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör enligt utredningen vara öppna för röstmottagning åtminstone före valet samt lördagen före valet. Svenska utlandsmyndigheter och honorära konsulat bör enligt också aktivt och informera om möjligheten att rösta samt om kravet att registrera sig i röstlängden för den som flyttat eller varit borta . I avvaktan på den pågående beredningen av betänkande anser utskottet inte att det finns skäl att göra något av de tillkännagivanden som föreslås i motion 2015/16:2498 yrkande 1–4, vilka därför avstyrks. Valsystemet och förutsättningarna för röstning är av stor betydelse för det svenska demokratiska styrelseskicket. Det är därför viktigt att både ansvariga myndigheter och den lagstiftande församlingen är lyhörda för de synpunkter som framförs från väljare om brister och förbättringsmöjligheter i fråga om hur valen genomförs. har i sitt betänkande uppmärksammat att valdeltagandet bland utlandssvenskar är särskilt lågt. Det låga valdeltagandet kan ha många orsaker. I de delar det beror på sådana hinder som står inom myndigheternas och lagstiftarens makt att undanröja är det också rimligt att så sker. Ökad tillgänglighet i form av ändrade öppettider skulle sannolikt leda till ett högre valdeltagande. Öppettiderna för röstning på svenska ambassader och konsulat, inte minst vad gäller öppethållande och , bör därför inför kommande val förbättras. Ett högt valdeltagande bland utlandssvenskar bör vara en prioriterad uppgift för utlandsmyndigheterna. Vidare bör utlandssvenskar ges bättre information om reglerna för att rösta, bl.a. om att en utlandssvensk behöver anmäla sig för att finnas kvar i röstlängden. Eftersom dessa förbättringsåtgärder kan genomföras utan lagändringar anser utskottet inte att det finns skäl att avvakta beredningen av betänkande. Regeringen bör redan nu verka för att sådana förbättringar genomförs. För att en utlandssvensk ska kunna rösta i krävs ett dubblettröstkort. Det går inte att brevrösta från . Snäva tidsramar kan försvåra för utlandssvenskar som vill rösta, men som reser till innan brevröstningsmaterial finns tillgängligt. Det finns därför skäl att utreda huruvida det borde bli möjligt för utlandssvenskar att under vissa förutsättningar kunna brevrösta även från . Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rösträttsålder, rösträtt och medborgarskap, personval, objektiva jämförelser mellan partiers valprogram, skilda valdagar, namn på valkretsar och en särskild valkrets för utlandssvenskar. Jämför särskilda yttrandena 1 (M, C, L, KD), 2 (SD) och 3 (V). I betänkandet behandlas motionsförslag om samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet tidigare behandlat . Detta har gjorts i betänkande 2015/16:KU13 och betänkande 2015/16:KU14. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare uppfattningar och avstyrker motionerna 2016/17:264 (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:409 (M), 2016/17:1265 (M) yrkande 3, 2016/17:1321 (MP), 2016/17:1456 (M), 2016/17:1468 (M) delyrkandena 2 och 3, 2016/17:1557 (M), 2016/17:1774 (L) yrkandena 1–4, 2016/17:1791 (M), 2016/17:2343 (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2990 (C), 2016/17:3086 (M, C, KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3324 (M) yrkande 1.1 och 2016/17:3470 (L) yrkande 3. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:61 av (L) och 2016/17:264 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:3318 av (MP). Att sänka rösträttsåldern är en möjlighet att vitalisera demokratin och ge fler personer möjlighet att delta aktivt i demokratin. Ungdomsorganisationer, forskare, myndigheter och statliga utredningar har föreslagit en sänkt rösträttsålder. senast har föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Utredningen har lämnat flera förslag som är under beredning. Min uppfattning är att regeringen bör prioritera frågan om försök med sänkt rösträttsålder. Ett huvudsyfte med sänkt rösträttsålder skulle vara att ta till vara ungas intresse och engagemang för politik och ge unga ett direkt inflytande över samhällsutvecklingen, vilket är ett av målen för ungdomspolitiken. Erfarenheterna av en sänkning av rösträttsåldern i andra länder är goda. En annan fördel med att sänka rösträttsåldern till är att den genomsnittliga åldern på förstagångsväljarna sjunker från till . Det innebär att en majoritet av förstagångsväljarna kommer att gå i gymnasiet när de röstar första gången, vilket ger utbildningsväsendet en möjlighet att utveckla sitt demokratiarbete. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten och återkomma med förslag om att införa en försöksverksamhet i en eller flera kommuner med en sänkning av rösträttsåldern till vid val till kommunfullmäktige. Valbarhet, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3324 av m.fl. (M) yrkande 1.2 och 2016/17:691 av (SD) yrkande 1. Medborgarskapet måste enligt vår mening få ett större värde än och det måste bli en tydligare skillnad mellan att vara medborgare och att inte vara det. Valbarhet till såväl som till landstings- och kommunfullmäktige ska självklart vara kopplat till medborgarskapet. Till landstings- och kommunfullmäktige är , förutom svenska medborgare, även unionsmedborgare samt medborgare i och valbara. Dessutom är andra utlänningar som varit folkbokförda i i följd före valdagen valbara. Vi anser att regeringen bör utreda och återkomma med förslag om att i största möjliga utsträckning – med beaktande av – begränsa valbarheten till landstings- och kommunfullmäktige till svenska medborgare. Vidare bör regeringen utreda möjligheterna att enligt rådets direktiv /80/EG bestämma att endast svenska medborgare ska vara valbara till landstings- och kommunstyrelse. Valhemlighet och valsedlar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:252 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2277 av (SD) och 2016/17:368 av (C), 2016/17:610 av (L) yrkande 2, 2016/17:2124 av (M) och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 2. Det finns många problem men dagens system där varje parti har egna valsedlar. Vissa valsedlar kan kastas bort eller täckas över och då kan en väljare tro att det alternativet inte finns. Dessutom innebär det nuvarande systemet ett slöseri med papper. Vi anser att ett system med gemensamma valsedlar skulle lösa dessa problem. Varje valsedel kan innehålla namnen på de partier som anmält att de ställer upp i valet. På valsedeln kan även finnas en blank ruta så att väljaren kan rösta på ett parti som inte föranmält sitt deltagande i valet. Vidare ska på valsedeln finnas utrymme för att ange personröster. Ett system med gemensamma valsedlar skulle lösa det problem för valhemligheten som ordningen att väljaren öppet ska ta valsedlar från ett bord skapar. Vi anser att gemensamma valsedlar är en betydligt bättre lösning än det förslag om valsedlar i valbåsen som vallagsutredning föreslagit. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen för att säkra valhemligheten bör utreda möjligheten att införa ett system med gemensamma valsedlar. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. När det gäller frågorna om personval hänvisar vi till det som , , och anförde i sitt särskilda yttrande i betänkande 2015/16:KU13. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Vi hänvisar när det gäller frågor om rösträtt och medborgarskap till vårt ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:KU13. Vi vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande mening i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) (V) anför: Utskottet har efter förenklad motionsberedning avstyrkt vissa motionsförslag. Jag hänvisar när det gäller frågor om rösträtt och medborgarskap och rösträttsålder, utom vad gäller de frågor om försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder som behandlas i detta betänkande, till mitt ställningstagande i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:KU13. Jag vidhåller dessa synpunkter men avstår från att på nytt ge uttryck för en avvikande mening i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:61 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa försöksverksamhet med rösträtt från i 2018 och kommunalval för de kommuner som önskar vara en del av försöksverksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:252 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över valhemligheten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett valsystem med en gemensam valsedel för alla partier och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:264 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtt till följer samma system som rösträtt i kommunalvalen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vallagen (2005:837) bör ändras så att rösträtten gäller fr.o.m. det år som den enskilde fyller , och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas en försöksverksamhet, i en eller flera kommuner, med att sänka rösträttsåldern till vid val till kommunfullmäktige och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:368 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:409 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av vallagen för att kunna föreslå ett ökat inslag av personval och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:610 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå en oberoende valövervakning av de svenska valen 2018 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreslå en mer omfattande reform av det svenska röstningsförfarandet som kan genomföras före de allmänna valen 2022 och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:691 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höjd åldersgräns och tidigare yrkeserfarenhet ska vara krav för valbarhet till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1265 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat inslag av personval i de allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1321 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen i syfte att behandla alla utländska medborgare som är folkbokförda i lika i samband med kommunala val och landstingsval och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1456 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bilda en särskild valkrets för utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1468 av Boriana (M): Del 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser återinförandet av skilda valdagar. 2016/17:1468 av Boriana (M): Del 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en reformering av och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser stärkt personval. 2016/17:1557 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att införa metoder så att väljarna kan göra objektiva jämförelser mellan olika partiers valprogram, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1774 av (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att spärrarna i personvalet till bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen.