bet · H401FöU4 · 2017-05-10 00:00:00 — Förslaget ska endast ses som en möjlig väg för Försvarsmakten att göra det lättare för sina anställda att få en hyreslägenhet. Enligt huvudregeln i förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning får en myndighet inte ingå hyresavtal för bostadslägenheter i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad (9 a §). Enligt ett regeringsbeslut fick dock universiteten i , , och tillsammans med , , , och under en prövotid, , upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter på respektive lärosäte. Denna prövotid förlängdes först till slutet av 2016 (regeringsbeslut , U2013/03504/UH). Därefter beslutade regeringen om ytterligare förlängning till utgången av 2018 av möjligheten för vissa lärosäten att upplåta lägenheter för bostadsändamål (U2015/05797/UH). Beslutet innebär ett undantag från 9 a § första stycket förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning. Skälen till regeringens beslut är att underlätta den långsiktiga planeringen för de berörda lärosätena och att kunna utvärdera försöksverksamheten som undantaget innebär. Enligt förordningen (2015:613) om militär grundutbildning har den som godkänts efter genomförd utbildning rätt till en utbildningspremie. Utskottet ser positivt på detta. har tidigare framhållit betydelsen av såväl ekonomisk kompensation som andra typer av incitament. Utskottet anser att de första viktiga stegen nu tagits inom området och har för avsikt att fortsätta att följa hur Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken fortsätter att verka för att bli en attraktiv arbetsgivare som kan rekrytera och behålla personal så att krigsförbanden kan bemannas och utvecklas i enlighet med beslut. I detta ansvar ingår även för Försvarsmakten att fortsätta arbetet med att skapa goda relationer med andra arbetsgivare för att möjliggöra för de tjänstgörande att skapa sig en väl fungerande arbetssituation, på ett liknande sätt som gjorts med exempelvis och . Det är viktigt att det fortsatta arbetet med att utveckla Försvarsmaktens attraktionskraft som arbetsgivare inte avstannar som ett resultat av den plikttjänstgöring som återinförs. Utskottet förutsätter att det inte sker. Syftet med motionerna 2016/17:2899 (SD) yrkandena 37, 39 – 41 och 48, 2016/17:3121 (C) yrkande 4 och 2016/17:3204 (M) yrkandena 8 och 13 får därmed anses tillgodosett. När det gäller frågan om en fungerande bostadsförsörjning uttalade utskottet redan i sitt ställningstagande i betänkande 2015/16:FöU8 att man förvisso delar bedömningen att en förutsättning för en hållbar personalförsörjning också är en fungerande bostadsförsörjning – både för dem som genomför grundläggande militär utbildning och för dem som genomgår befäls- och officersutbildningen. konstaterade utskottet att det finns många överväganden som måste göras och hänsyn som måste tas för att bostadsförsörjningen ska kunna lösas på ett godtagbart sätt. Utskottet vidhåller denna uppfattning och utgår från att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt säkerställa bostadsförsörjningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3204 (M) yrkande 9 och 2016/17:3347 (KD) yrkande 29. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om studieuppehåll och tjänstledighet vid tjänstgöring i Försvarsmakten. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 8 yrkar motionärerna på att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att se över lagstiftningen om studieuppehåll och tjänstledighet för frivillig militärtjänstgöring. I motionen framhålls att för att övergången mellan civil och militär anställning ska ske så smidigt som möjligt ska varje medborgare ha rätt att begära anstånd för och uppehåll i studier för tjänstgöring i Försvarsmakten. Detsamma gäller den som är yrkesverksam. Motionärerna anser att tjänstledighet från ordinarie arbete och studier för att utföra militärtjänstgöring i det svenska försvaret borde vara en självklarhet men framhåller att det finns praktiska exempel som vittnar om att andra bedömningar gjorts. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om tjänstledighet och studieuppehåll i betänkandet Soldatanställningar i Försvarsmakten (bet. 2011/12:FöU5). antog då bl.a. regeringens förslag till lag om vissa försvarsmaktsanställningar. Lagen trädde i kraft . En arbetstagare kunde därmed få rätt till ledighet från sin civila anställning för tjänstgöring i Försvarsmakten. En arbetstagares rätt till ledighet från civil anställning regleras i lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar. De förutsättningar som gäller för rätt till ledighet beskrivs i 28–31 §§. I propositionen som låg till grund för beslut redovisade regeringen att det regelverk som gäller för anstånd med studier och studieuppehåll på universitets- och högskoleområdet bör tillämpas även i fråga om personer som behöver anstånd för att påbörja studier eller studieuppehåll för att pröva en anställning som kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller i Försvarsmakten. Av 4 § i Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:3) om anstånd med studier för antagna samt studieuppehåll framgår att särskilda skäl för att få fortsätta studierna efter studieuppehåll kan vara bl.a. tidsbegränsad provanställning enligt 12 § lagen om vissa försvarsmaktsanställningar eller tjänstgöring i Försvarsmakten för den som är anställd som tjänstgörande gruppbefäl, soldat eller enligt denna lag. Utskottet behandlade frågan om att se över lagstiftningen om tjänstledighet och studieuppehåll i sitt betänkande Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Yrkandet avslogs bl.a. med hänvisning till att Försvarsmakten och Universitets- och högskolerådet höll på att granska frågan. Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att övergången mellan civil och militär anställning måste ske på ett så smidigt sätt som möjligt. Den granskning av frågan som Försvarsmakten och Universitets- och högskolerådet genomfört har medfört ändringar i Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:3). Med anledning av att det tillkommit en ny förordning (2015:613) om militär grundutbildning har Av 1 a § framgår nu att anstånd med att påbörja studier även omfattar militär grundutbildning eller tidsbegränsad tjänstgöring i Författningen trädde i kraft . mening är syftet med motion 2016/17:2092 (L, M, C, KD) yrkande 8 i allt väsentligt tillgodosett, och därför avstyrks motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förslag. Jämför reservation 10 (M), 11 (SD) och 12 (L). I motion 2016/17:1091 av m.fl. (L) yrkar motionärerna på att ställer sig bakom att regeringen senast innan utgången av /17 bör omsätta förslag i en proposition. Just nu har militär personal i , norra , , och på många andra ställen världen över. Det är män och kvinnor som på uppdrag sätter sina liv på spel för att göra andras tillvaro säkrare. Om även framöver ska kunna bidra till global fred och säkerhet måste vår uppskattning och vårt stöd till dessa hjältar motsvara de risker och umbäranden de möter. I motion 2016/17:2060 av (M) yrkande 1 yrkar motionären på ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta ett veterancentrum för militär och civil personal som deltagit i internationella insatser. Veterancentrumet bör syfta till att hjälpa de personer som deltagit i internationella insatser och som har behov av psykiska och fysiska stödinsatser. I motionen yrkas vidare på att regeringen bör se över möjligheten att etablera ett sådant veterancentrum i samverkan med och i geografisk närhet till den norska veteranverksamheten i Bæria (yrkande 2). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 11 yrkar motionärerna på att tillkännager för regeringen att veteraner i vissa fall ska särbehandlas positivt. Formen för allmän positiv särbehandling kan enligt motionärerna vara skattelättnader eller fria kommunala resor. Vidare yrkar motionärerna på att tillkännager för regeringen att ett nationellt veterancentrum bör byggas (yrkande 12). Motionärerna yrkar också på att tillkännager för regeringen att den ska vara minnesdag för svenska veteraner (yrkande 13). Att välja som minnesdag gör det enligt motionärerna lättare för veteraner och anhöriga att delta. I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 11 yrkar motionärerna på att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att fortsätta att utveckla den svenska veteranpolitiken. Motionärerna pekar på att ett antal steg tagits för att skapa en sammanhållen veteranpolitik men framhåller att det nu är viktigt att de övriga förslag som lyfte fram och som ännu inte genomförts nu omhändertas. Bakgrund och tidigare behandling presenterade sitt slutbetänkande Svensk veteranpolitik – Ett ansvar för hela samhället (SOU 2014:27). Utredningen föreslog att en nationell veteranmyndighet skulle inrättas med ansvar för att stärka och utveckla veteranfrågorna. Myndigheten skulle enligt förslaget bl.a. ha ett övergripande och sammanhållande nationellt ansvar för veteranfrågor. tillkännagav för regeringen att ett centrum med specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132). Utskottet understryker i betänkandet vikten av att veteranstödet även omfattar civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett centrum ska tjäna såväl civila som militära veteraner. I budgetpropositionen redovisade regeringen att Försvarsmakten har etablerat Försvarsmaktens veteranenhet (FM VeteranE) genom en sammanslagning av de resurser som tidigare fanns i Högkvarteret och i Försvarsmaktens HR-centrum. Enhetens huvuduppdrag är bl.a. att vara myndighetens för veteran- och anhörigverksamheten. I Försvarsmaktens regleringsbrev för (regeringsbeslut ) framgår vidare att Försvarsmakten senast ska lämna ett förslag till inrättandet av ett veterancentrum. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) redovisar regeringen att Försvarsmakten ska inrätta ett särskilt veterancentrum för att stärka och utveckla veteran- och anhörigstödet. Av budgetpropositionen framgår även att slutbetänkande har remissbehandlats och att flertalet remissinstanser i huvudsak är positiva till betänkandet. Man välkomnar att staten tar ett ökat ansvar och ger tydligare erkännande åt personal som har tjänstgjort i en internationell insats eller verksamhet, civil eller militär, genom en samlad och utvecklad veteranpolitik. Utredningens förslag om att inrätta en veteranmyndighet har dock mötts av kritik från ett flertal remissinstanser. Enligt regeringen motsätter de sig förslaget med hänvisning till att de anser att utredningen inte med önskvärd tydlighet påvisat behov av att bilda en ny myndighet. Förslaget riskerar därmed att leda till ett otydligt ansvarsförhållande mellan anställningsmyndigheten och den föreslagna veteranmyndigheten. behandlade veteranfrågor i sitt betänkande Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Med anledning av betänkandet tillkännagav för regeringen att den bör vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med förslag. Utskottet påtalade där även att man tillkännagett för regeringen att ett centrum för specialkompetens i veteranfrågor bör inrättas och konstaterade att regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att lämna förslag om inrättandet av I samma betänkande behandlades frågorna om en minnesdag för veteraner samt positiv särbehandling av veteraner. anförde att Försvarsmakten högtidlighåller och att det därför inte finns anledning till ytterligare reglering. utskottet att inte bör vidta ytterligare åtgärder utöver det utskottet anfört om regeringens ansvar för en sammanhållen veteranpolitik. Utskottet välkomnar att regeringen gett Försvarsmakten i uppdrag att inrätta ett veterancentrum. Som utskottet tidigare anfört är det av yttersta vikt att ge personal som tjänstgör i internationella operationer och deras anhöriga ett stöd som står i proportion till de risker och påfrestningar som de utsätts för. Det förutsätter en sammanhållen veteranpolitik och ett kontinuerligt arbete för att förbättra situationen för såväl veteraner som deras anhöriga. Vissa steg har tagits för att göra detta, och inrättandet av ett veterancentrum är ytterligare ett steg. Utskottet kommer att fortsätta följa regeringens arbete med förslag för att säkerställa att omhändertagandet av veteranerna fortsätter att utvecklas i positiv riktning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1091 (L), 2016/17:2060 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2899 (SD) yrkande 12 och 2016/17:3204 (M) yrkande 11. När det gäller frågan om viss positiv särbehandling av veteraner har utskottet tidigare uttalat att man inte anser att behöver vidta några ytterligare åtgärder utöver det utskottet redan anfört om regeringens ansvar för en sammanhållen veteranpolitik. Utskottet har tidigare även anfört att Försvarsmakten högtidlighåller och att det därför inte finns anledning till ytterligare reglering i linje med vad motionärerna föreslår. Utskottet ser ingen anledning att ändra dessa ställningstaganden utan avstyrker motion 2016/17:2899 (SD) yrkandena 11 och 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om flytt av rekryteringskontor och om att införa mobila rekryteringskontor. Jämför reservation 13 (M). I motion 2016/17:2956 av (C) yrkar motionären på att Totalförsvarets rekryteringsmyndighets planerade flytt av sitt kontor från till ska stoppas. Motionären framhåller att flytten strider mot regeringens uttalade ambition att flytta statliga myndigheters verksamhet från storstäderna till andra delar av landet. I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 10 påtalar motionärerna behovet av mobila rekryteringskontor. För att rekryteringen till Försvarsmakten fortsatt ska vara framgångsrik och för att underlaget för rekryteringen ska vara så brett som möjligt krävs fortsatta åtgärder. Motionärerna framhåller att mobila rekryteringskontor är särskilt viktigt för att kunna nå befolkningen i hela landet inklusive dem som bor där det inte finns någon naturlig koppling till försvaret. Bakgrund och tidigare behandling När det gäller rekryteringskontorens geografiska placering framgår det av 4 § myndighetsförordningen (2007:515) att det är den enskilda myndighetens ledning som ska besluta de närmare föreskrifter som behövs om myndighetens organisation. Generella aspekter på placering av myndigheters lokala kontor behandlades i svaret på interpellation 2013/14:537 om myndigheters placering och nedläggning av skattekontor runt om i landet. I interpellationssvaret konstateras att alla beslut om hur förvaltningen ska organiseras vägleds av att förvaltningens organisation ska vara tydlig, ändamålsenlig och kostnadseffektiv. Myndigheterna ska ha goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet på ett effektivt och rättssäkert sätt. Detta ska avspeglas även i valet av lokaliseringsort. fick i uppdrag av Försvarsmakten att utveckla en mobil testplattform, i första hand avsedd att användas vid lokala antagningsprövningar för grundläggande militär utbildning (HKV 23 250:67170). påbörjade rekryteringsmyndigheten en EU- upphandling av den mobila enheten tillsammans med . avbröt dock Försvarsmakten upphandlingen av ekonomiska skäl. Försvarsministern har under riksdagsåret svarat på skriftlig fråga 2016/17:20 från (M) och skriftlig fråga 2016/17:58 från (M). Båda dessa frågor berör lokaliseringen av och tillgången till platser för urvalstester hos Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. I försvarsministerns svar påtalar han att utgångspunkten är att beslut om lokalisering av myndigheters verksamhet beslutas av myndigheten. påtalar försvarsministern att det är viktigt för regeringen att vi har ett som håller ihop och att regeringen avser att fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Försvarsministern förutsätter att myndigheten i sina beslut om omorganisation tar hänsyn till frågor som effektivitet och möjlighet att i sin verksamhet uppfylla ställda krav såväl från statsmakten som från myndighetens nyttjare. Enligt utskottet är ett brett rekryteringsunderlag viktigt för en hållbar personalförsörjning och för försvarets folkförankring. I första hand anser dock utskottet att det är Försvarsmakten som inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken ska utforma rekryteringen för att denna ska nå ut till så många som möjligt och till alla delar av för att i förlängningen lägga grunden för att myndigheten ska kunna rekrytera och behålla personal. Utskottet utgår från att Försvarsmakten kontinuerligt överväger vilka åtgärder som är ändamålsenliga och kostnadseffektiva för att bemanna organisationen i linje med de beslut som fattats av och regeringen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:2956 (C) och 2016/17:3204 (M) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utnämningsmakten vid vissa anställningar. Jämför reservation 14 (SD). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 44 yrkar motionärerna på att Försvarsmakten ska utse befäl upp till överste/kommendör. Bakgrund och tidigare behandling Enligt 24 och 25 §§ förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten beslutar regeringen om anställning som generaldirektör, chef för enheten för underrättelse- och säkerhetstjänst, general och amiral. Vidare beslutar regeringen efter förslag från Försvarsmakten om anställningar som generallöjtnant eller viceamiral och generalmajor eller konteramiral, chefsjurist, ekonomidirektör, personaldirektör och vissa andra nyckelbefattningar. Övriga anställningar och placeringar på befattningar beslutas av Försvarsmakten. Försvarsberedningen framhöll i sin rapport av – Starkare försvar för en osäker tid (Ds 2014:20 s. 102) att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen, liksom , efter förslag från Försvarsmakten besluta om anställning av personer i samtliga generals- och amiralsgrader. I betänkande 2014/15:FöU7 hänvisade utskottet till Försvarsberedningens förslag och menade att det inte önskade föregripa den kommande propositionen genom att ta ställning i frågan. Regeringen konstaterade i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att den utnämningsmakt som fanns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig och att regeringen således inte delade Försvarsberedningens uppfattning i denna del. När utskottet beredde ärendet inom ramen för betänkande 2014/15:FöU7 lämnade statssekreterare en fördjupad beskrivning av frågan. I betänkande 2015/16:FöU8 anför utskottet att man i huvudsak delar Försvarsberedningens syn att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen, liksom efter förslag från Försvarsmakten besluta om anställningar av generaler och amiraler. Utskottet ansåg sig ha förståelse för regeringens konstaterande att den utnämningsmakt som finns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig. Förändringar i utnämningsmakten skulle kräva en noggrann genomlysning, och utskottet ansåg sig vid beredningstillfället inte ha tillräcklig grund för att föreslå en omedelbar förändring av hur utnämningsmakten fördelar sig mellan regeringen och myndigheten. När det gäller motion 2016/17:2899 (SD) yrkande 44 vill utskottet hänvisa till sin bedömning i betänkande 2015/16:FöU8. Utskottet delar således fortfarande i huvudsak Försvarsberedningens syn att mot bakgrund av det ansvar som ligger på högre befattningshavare i Försvarsmakten i fred, vid höjd beredskap och i krig borde regeringen, liksom , efter förslag från Försvarsmakten besluta om anställningar av generaler och amiraler. Utskottet har förståelse för regeringens konstaterande att den utnämningsmakt som finns kopplad till vissa nyckelbefattningar är tillräcklig. Utskottet är fortfarande inte berett att föreslå en omedelbar förändring av hur utnämningsmakten fördelar sig mellan regeringen och myndigheten. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2899 (SD) yrkande 44. 1.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 32 och avslår motionerna 2016/17:1090 av m.fl. (L), 2016/17:2429 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 23. Pliktsystemet har återaktiverats. Samtliga unga män och kvinnor bör mönstra på plats. I samband med mönstringen bör en tredygnskurs genomföras i syfte att lära ut grundläggande överlevnad samt kontakt med uniform och lätta vapen. Fler markförband medför ett ökat behov av reservofficerare. Reservofficerare är kostnadseffektiva och stärker folkförankringen. Jag anser att regeringen bör satsa på reservofficersrekryteringen. med värnpliktsutbildning bör balans mellan utbildning och krigsplacerade ha uppnåtts. Med aktiverandet av värnplikten återgår armén till ett system med fredsorganisation och krigsorganisation. Regeringen bör säkerställa att så sker. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. 2.Värnplikt och bemanning, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 23 samt RESERVATIONER 2016/17:FöU4 2016/17:1090 av m.fl. (L), 2016/17:2429 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 32. För att stärka försvarets personalförsörjningssituation på kort sikt föreslår jag att värnpliktslagstiftningen används i reducerad men ökande skala. Den presenterade personalförsörjningsutredningen utgör där ett viktigt ingångsvärde. Regeringen bör vidare se över möjligheten att bemanna flottan och flygförbanden med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap. bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. 3.Personalförsörjning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 11 och avslår motion 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 5. Frivilligheten är grunden i det svenska försvarets personalförsörjning. Den möjliggör att vi kan ha välövade och kompetenta soldater och sjömän i förband som hålls samman och som kan användas såväl för försvaret av som i internationella insatser. Försvarets personalförsörjning ska fortsätta att bygga på frivillighet. I utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret föreslås det att frivilligheten kompletteras med en mindre del värnpliktig personal. Det är Försvarsmaktens behov som ska styra utformningen av försvarets personalförsörjning. är öppet för att man använder alla de verktyg som står till buds inklusive värnplikt, detta mot bakgrund av det försämrade omvärldsläget men även utifrån de problem som finns i personalförsörjningen . bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. 2016/17:FöU4 RESERVATIONER 4.Personalförsörjning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 11.