bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 föreslår att lägger regeringens skrivelse om politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår alla motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 21 reservationer (M, C, V, L, KD). Skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Tjugo yrkanden i följdmotioner. Fyrtio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Politikens huvuddrag och genomförande Rent vatten och sanitet Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt samt hållbar industri, innovationer och infrastruktur Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande (2016/17:MJU2y) Fredliga och inkluderande samhällen Sammanfattning av justitieutskottets yttrande (2016/17:JuU3y) Sammanfattning av försvarsutskottets yttrande (2016/17:FöU1y) 1.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (M) 2.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (C) 3.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (V) 4.Politikens huvuddrag och genomförande, punkt 1 (KD) 5.Markrättigheter, punkt 2 (V) 6.Barnadödlighet och mödrahälsa, punkt 3 (KD) 7.Barnadödlighet och mödrahälsa, punkt 3 – motiveringen (V) 8.Bistånd till kvinnor och flickor samt för SRHR, punkt 4 (V) 9.Rent vatten och sanitet, punkt 5 (V) 10.Handel och innovationer m.m., punkt 6 (M) 11.Handel och innovationer m.m., punkt 6 (V) 12.Handel och innovationer m.m., punkt 6 (KD) 13.Anständiga arbetsvillkor m.m., punkt 7 (M) 14.Anständiga arbetsvillkor m.m., punkt 7 – motiveringen (V) 15.Migration, punkt 8 (M) 16.Migration, punkt 8 (V) 17.Utsläpp av växthusgaser, punkt 9 (V) 18.Kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal, punkt 10 (L) 19.Krigsmaterielexport och rättvis och hållbar utveckling, punkt 11 (V) 20.Religionsfrihet och Agenda 2030, punkt 12 (KD) 21.Kapital- och skatteflykt, punkt 13 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 14 Bilaga 3 yttrande 2016/17:JuU3y Bilaga 4 yttrande 2016/17:FöU1y Bilaga 5 yttrande 2016/17:UbU2y Bilaga 6 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2016/17:MJU2y Bilaga 8 Stenografisk uppteckning från en offentlig utfrågning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Politikens huvuddrag och genomförande 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 6, 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:51 av (C), 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 36, 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3308 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Reservation 1 (M) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Reservation 5 (V) 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 23. Reservation 6 (KD) Reservation 7 (V) – motiveringen Bistånd till kvinnor och flickor samt för SRHR 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 6–8. Reservation 8 (V) Rent vatten och sanitet 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 6 och 7. Reservation 9 (V) Handel och innovationer m.m. 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 32 i denna del, 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 9–11, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 31, 33 och 35 i denna del och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 22. Reservation 10 (M) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 i denna del och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 35 i denna del. Reservation 13 (M) Reservation 14 (V) – motiveringen 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 19, 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 15 (M) Reservation 16 (V) 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 17 (V) Kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 18 (L) Krigsmaterielexport och rättvis och hållbar utveckling 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 15. Reservation 19 (V) Religionsfrihet och Agenda 2030 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 20 (KD) 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 16–19. Reservation 21 (V) 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 23, 2015/16:579 av och (båda S), 2015/16:2460 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:92 av (KD), 2016/17:1049 av och (båda S) och 2016/17:2024 av (C) yrkandena 1 och 2. Skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 lägger skrivelse 2015/16:182 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Politiken för global utveckling (PGU) behandlas återkommande av utrikesutskottet. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030. Med anledning av skrivelsen har två följdmotioner väckts. I betänkandet behandlas dessa och motioner med bäring på PGU och Agenda 2030 m.m. från den allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. Utskottet beslutade att ge samtliga övriga utskott möjlighet att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. Yttranden har kommit in från justitieutskottet (2016/17:JuU3y), försvarsutskottet (2016/17:FöU1y), utbildningsutskottet (2016/17:UbU2y) och miljö- och jordbruksutskottet (2016/17:MJU2y). har yttrat sig genom ett protokollsutdrag. Yttrandena finns som bilagor till betänkandet. Som ett led i beredningen av detta betänkande anordnade utrikesutskottet och skatteutskottet en offentlig utfrågning på temat Politiken för global utveckling – skatters betydelse för utveckling och fattigdomsbekämpning. I den utfrågade panelen deltog , minister för internationellt utvecklingssamarbete och klimat, , statssekreterare på , från samt från Timbro. De stenografiska uppteckningarna från utfrågningen finns som bilaga i detta betänkande. Utskottet har följt de förhandlingsprocesser som resulterade i ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling. kallades både den ansvariga ministern och den ansvariga statssekreteraren till utskottet för att föredra regeringens position i de internationella förhandlingarna om utvecklingsfinansiering och när det gäller de globala utvecklings- och hållbarhetsmålen. Utskottet deltog också med två ledamöter i regeringens delegation till konferensen om utvecklingsfinansiering i . Inför klimattoppmötet i november–behandlade utskottet motionsbetänkandet 2015/16:UU8 Internationella klimatfrågor och hållbar utveckling m.m. kallades statsrådet till utskottet för att informera om utgången av klimattoppmötet i . Det vetenskapliga perspektivet på toppmötets utfall förmedlades till utskottet av , professor i miljövetenskap vid . Utskottet har regelbundet skaffat information om regeringens arbete med PGU. I detta sammanhang kan det nämnas att utskottet kallade statsrådet för att informera om regeringens arbete när det gäller dels PGU, dels utarbetandet av policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Under föregående tog utskottet även emot besök och tog del av föredragningar som relaterar till flera av de s.k. PGU-områden som nämns i regeringens skrivelse. träffade utskottet , biträdande generalsekreterare för för handel och utveckling (). tog utskottet emot , chef för (). Utrikesminister informerade utskottet om flyktingkrisen. besöktes utskottet av , chef för migrationsorganisationen (IOM). gästades utskottet av , FN:s högkommissarie för flyktingfrågor (UNHCR). Vidare har utskottet tillsammans med andra utskott tagit emot EU:s kommissionär för energiunionen Maroš Šefčovič () och kommissionären för klimatåtgärder och energi (). När det gäller studiebesök kan nämnas att utskottet besökte och att Sida besöktes . Under nuvarande kallade utskottet statsrådet för att bl.a. föredra regeringens utformning av policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd. Kabinettssekreterare genomförde en föredragning om utfallet av FN:s och toppmöten om migrations- och flyktingfrågor . Under nuvarande gjorde utskottet även besök på och på () . kallades statsrådet till utskottet för att föredra regeringens arbete med PGU. Samma datum besöktes utskottet av Expertgruppen för biståndsanalys som föredrog rapporten a Development Policy – Results and Responsibility for the Swedish Policy for Global Development. I regeringens skrivelse redovisas PGU-arbetet kopplat till vart och ett av de 17 globala målen i Agenda . I detta betänkande har utskottet delvis valt en annan uppställning. Detta ska inte uppfattas som att utskottet anser att de globala målen borde ha formulerats annorlunda. fattade 2003 beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde regeringens förslag om att i skrivelser till rapportera om genomförandet av PGU. Fokus inom samstämmighetspolitiken för utveckling identifierades (skr. 2007/08:89, bet. 2007/08:UU5) till arbete med sex globala utmaningar (förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatförändringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjukdomar och andra hälsohot samt konflikter och sviktande situationer). behandlade PGU senast i betänkande 2013/14:UU12. I detta betänkande behandlades skrivelse 2013/14:154 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen migrationsströmmar. enades världssamfundet om Agenda 2030 som förenar arbetet för fattigdomsminskning med arbetet för hållbar utveckling. Agenda 2030 ersätter de s.k. millenniemålen och är ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling, tillsammans med slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering i , klimatavtalet i och om katastrofriskreducering. I regeringens skrivelse anges att PGU är ett centralt instrument för genomförandet av Agenda 2030, och i linje med detta har skrivelsen ställts upp på ett sådant sätt att respektive mål i Agenda kopplas till s.k. PGU-områden. Regeringen konstaterar i skrivelse 2015/16:182 Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 att ett unikt ramverk för en rättvis och hållbar global utveckling förhandlades fram . I Agenda 2030 samlas dagordningen för fattigdomsminskning och dagordningen för hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga – i en gemensam agenda. Agenda 2030 syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Agenda 2030 är tillsammans med slutdokumentet från konferensen om utvecklingsfinansiering, klimatavtalet från och om katastrofriskreducering ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling. Agenda 2030 och de 17 nya globala målen för hållbar utveckling är universella. Det betyder att alla länder har ansvar för att genomföra agendan och för att bidra till att målen uppfylls, nationellt och globalt. Regeringen framhåller i skrivelsen att detta ställer högre krav på samstämmighet och samordning mellan olika nivåer, aktörer och politikområden, och att samstämmighetspolitik Gemensamt ansvar – politik för global utveckling är ett centralt verktyg i genomförandet av Agenda 2030. Det framhålls också att PGU har en direkt koppling till mål 17 som handlar om att stärka genomförandemedlen och det globala partnerskapet för hållbar utveckling. Regeringen framför i skrivelsen att den genomför en nystart av PGU och betonar sin avsikt att gå före i genomförandet av Agenda 2030 med en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, mänskliga rättigheter och planetens gränser. Det anges att nystarten av PGU innebär en ambitionshöjning och ett kunskapslyft inom och dess myndigheter. Regeringen informerar om att den har formulerat konkreta mål för arbetet och har förtydligat ansvaret för genomförandet. En interdepartemental arbetsgrupp med PGU-ansvariga på enhetschefsnivå från samtliga departement har inrättats. Alla departement har tagit fram interna handlingsplaner för arbetet med PGU kopplat till de nya globala målen. Baserat på innehållet i dessa planer redovisar regeringen i skrivelsen exempel på sitt arbete 2014−2016 inom tematiska PGU-områden länkat till de nya globala målen. Det anges att den tidigare redovisningsmodellen för PGU med sex globala utmaningar därmed ersätts av en redovisningsmodell som kopplas till de nya globala målen. En mer fördjupad redovisning görs i skrivelsen av några områden där regeringen i sin nystart har uttalat en särskild ambition under 2014−2016. Inom dessa tematiska områden redovisar regeringen också potentiella mål- och intressekonflikter och brist på utnyttjad potential för samstämmighet. Dessa områden är hållbart företagande, kapital- och skatteflykt, hållbar energi, hållbar konsumtion och produktion samt säkerhet och utveckling. Avslutningsvis konstaterar regeringen att även i fortsättningen ska vara ett föregångsland och ta ett tydligt ansvar när det gäller globala utmaningar. Det nya globala ramverket och de nya globala målen uppges vara en utgångspunkt som anger en riktning. Det betonas att PGU är ett centralt verktyg i detta arbete. Politikens huvuddrag och genomförande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om politikens huvuddrag och genomförande. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). I skrivelsen anger regeringen bl.a. att samstämmighetspolitik Gemensamt ansvar – politik för global utveckling är ett centralt verktyg i genomförandet Agenda 2030. Det anförs att en nystart av PGU genomförs i syfte att gå före i genomförandet av Agenda 2030 med en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, mänskliga rättigheter och planetens gränser. Det betonas att hela regeringen och alla statsråd har ansvar för genomförandet av både PGU och Agenda 2030. Regeringen introducerar i skrivelsen en ny redovisningsmodell för PGU som kopplas till de globala målen. I skrivelsen redovisas exempel på tematiska PGU-områden under vart och ett av de 17 globala målen i Agenda . Under respektive PGU-område redovisas även exempel på resultatmål som ska vara uppfyllda . Det uppges att regeringen hade särskilda ambitioner –2016 när det gäller PGU-områdena hållbart företagande, kapital- och skatteflykt, hållbar energi, hållbar konsumtion och produktion samt säkerhet och utveckling. För dessa PGU-områden redovisas även potentiella mål- och intressekonflikter och brist på utnyttjad potential för samstämmighet (s. 1–10). I kommittémotion 2014/15:81 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att det är högsta prioritet att jämställdhet blir ett tredje perspektiv inom ramen för den svenska globala utvecklingspolitiken. I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att Expertgruppen för biståndsanalys () bör få i uppdrag att göra återkommande utvärderingar av PGU och arbete med Agenda 2030. I yrkande 2 framförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur tydligare kan involveras i arbetet med att följa upp PGU och arbete med Agenda 2030. I yrkande 3 anförs att regeringen bör återkomma med tydliga förslag på hur man ska hantera de hinder för utveckling som beskrivs i skrivelsens redovisning av mål- och intressekonflikter. I motion 2016/17:51 av (C) anges att det finns brister i regeringens skrivelse när det gäller bl.a. tydlighet och uppföljningsbarhet. En parlamentarisk översyn av politik för global utveckling föreslås för att uppgradera det svenska biståndspolitiska ramverket i överenstämmelse med Agenda 2030. Detta anförs även i kommittémotion 2016/17:3082 av m.fl. (C) yrkande 1. I kommittémotion 2016/17:812 av m.fl. (V) anförs i yrkande 2 att bör använda sin plats i högnivågruppen för implementering av Agenda 2030 till att uppmana FN:s medlemsstater att inkludera hbtq-frågor i sitt arbete och sina rapporter om Agenda 2030. I yrkande 3 framhålls att bör föregå med gott exempel och inkludera hbtq-frågorna i det nationella genomförandet av Agenda 2030 och i framstegsrapporter om Agenda 2030. I kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 36 välkomnas Agenda 2030, och det framhålls bl.a. att även i fortsättningen måste vara drivande och ledande i arbetet. Motionärerna anför att samlade utrikespolitik måste bidra till att Agenda 2030 genomförs och att de globala målen uppnås. I sammanhanget betonas dels vikten av samstämmighet inom och mellan politikområden, dels betydelsen av systematiska uppföljningar av genomförandet på nationell, regional och global nivå. I kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 2 anförs att departementens handlingsplaner för genomförandet av de nya globala hållbarhetsmålen bör göras offentliga. Motionärerna menar att ett offentliggörande av handlingsplanerna skulle underlätta en granskning av regeringens genomförande av PGU. I yrkande 3 föreslås att en permanent parlamentarisk kommitté tillsätts som med jämna mellanrum granskar regeringens och dess myndigheters arbete med genomförandet av PGU. I kommittémotion 2016/17:3308 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att det finns brister när det gäller samordningen av politiken för global utveckling. Det anges i motionen bl.a. att det är oklart vem i regeringen som ansvarar för samordning och helhet. I yrkande 2 framhåller motionärerna att det är oklart hur PGU förhåller sig till Agenda 2030. I yrkande 3 framförs att regeringen ska återkomma till med förslag på hur analysen, kunskapsutvecklingen och rapporteringen av resultat ska förbättras när det gäller PGU. Utskottet påminner inledningsvis om att beslutade om en svensk politik för global utveckling (bet. 2003/04:UU3) baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling (prop. 2002/03:122). Beslutet, som fattades i politisk enighet, lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. I korthet innebär PGU att alla politikområden ska bidra till en rättvis och hållbar global utveckling där ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv sätts i centrum. Utskottet välkomnar att det internationella samfundet lyckades enas om ett nytt globalt ramverk för hållbar utveckling bestående av Agenda 2030, utfallet från konferensen om utvecklingsfinansiering i (), klimatavtalet från COP 21 i () och om katastrofriskreducering (). I Agenda 2030 förenas de internationella agendorna för fattigdomsminskning och hållbar utveckling i en gemensam agenda. De 17 globala målen i Agenda ersätter millenniemålen. Till skillnad från millenniemålen är de nya globala målen universella, vilket innebär att alla länder är ansvariga för att bidra till att målen uppfylls både nationellt och globalt. Utskottet framhåller att ett effektivt genomförande av Agenda 2030 är av central vikt för planetens och välståndets framtid. Utskottet konstaterar att har spelat en aktiv roll i utarbetandet av den nya hållbarhets- och utvecklingsagendan och anser att även i fortsättningen ska vara drivande och ledande i genomförandet av Agenda 2030. har bl.a. tagit initiativ till en informell högnivågrupp av stats- och regeringschefer för att främja genomförandet av agendan. Regeringen tillsatte även en nationell delegation med uppdraget att stödja och stimulera arbetet med genomförande av Agenda 2030. Uppdraget inbegriper både agerande för att nationellt omsätta agendan och bidrag till det globala genomförandet av densamma. Delegationen ska lämna in ett fullständigt förslag till handlingsplan för genomförande av agendan (dir. 2016:18). Utskottet noterar att Agenda 2030-delegationen i en delredovisningsrapport begärde en justering av tidsplanen. Delegationen vill presentera ett förslag till en översiktlig handlingsplan . föreslår delegationen att eventuella revideringar av handlingsplanen m.m. redovisas. Enligt förslaget ska sedan slutredovisning, med förslag på hur arbetet ska bedrivas , ske . Utskottet understryker att alla politikområden måste samverka och vara samstämmiga med varandra för att bidra till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet påminner om betänkande 2015/16:UU2 där utskottet bl.a. framhöll att det är angeläget att PGU-arbetet kopplas till Agenda 2030. Utskottet konstaterar att genomförandet av Agenda 2030 ställer högre krav på samstämmighet mellan olika politikområden och bedömer att samstämmighetspolitik Gemensamt ansvar – politik för global utveckling är ett centralt verktyg för genomförandet av Agenda 2030. Samstämmighetspolitiken i PGU är också direkt kopplad till mål 17 i agendan. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen i skrivelsen ger uttryck för att den har en hög ambition för genomförandet av Agenda 2030 och för uppfyllandet av de globala målen, både internationellt och nationellt, och att det av skrivelsen framgår att regeringens ambition är att ska ligga i framkant när det gäller en samstämmig politik som tar hänsyn till fattiga människors perspektiv, mänskliga rättigheter och planetära gränser. Utskottet framhåller även vikten av att inom ramen för EU verkar för ett effektivt genomförande av det fördragsbundna åtagandet när det gäller samstämmighet (Policy Coherence for Sustainable Development). Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen redovisar potentiella mål- och intressekonflikter och brist på utnyttjad potential för samstämmighet för fem områden för vilka regeringen uttalat en särskild ambition –2016. Att identifiera och hantera mål- och intressekonflikter mellan olika politikområden är ett komplext och resursintensivt arbete. I ett föränderligt politiskt landskap kan förhållandena mellan mål- och intressekonflikter ändras. Dessutom finns en utmaning i att det kan finnas olika uppfattningar om var bristen på samstämmighet ligger eller att den ens existerar. Utskottet framhåller vikten av att identifiera och hantera eventuella motstridiga mål och intressen mellan olika politikområden och konstaterar att detta är av central betydelse för uppfyllandet av de nya globala målen för hållbar utveckling. På samma sätt är det viktigt att identifiera områden där politiken kan stärka synergier och samstämmighet mellan politikområden. I skrivelsen anger regeringen att det genomförs en ambitionshöjning och ett kunskapslyft i relation till PGU inom och dess myndigheter. Utskottet ser positivt på regeringens ambitioner härvidlag. När det gäller PGU ansvarar för samordningsfunktionen inom med biståndsministern som ansvarigt statsråd. När det gäller Agenda 2030 ansvarar civilministern för det nationella genomförandet och biståndsministern för det internationella perspektivet. Utskottet noterar i detta sammanhang att den förra framtidsministern tillsatte analysgruppen Global samverkan som överlämnade sin slutrapport om genomförandet av Agenda 2030 i och globalt. Utskottet noterar vidare att det inte framgår av skrivelsen vilken minister som övertagit ansvaret för att identifiera strategiska åtgärder som bör vidtas på för att säkerställa ett ändamålsenligt och effektivt genomförande av hållbarhetsagendan.