bet · H501SoU1 · 2017-12-08 00:00:00 — I motionärernas satsning finns medel för – hemtagningsteam med (yrkande 27) – värdighetsgaranti inom äldreomsorgen med (yrkande 41) – prestationsbaserad ersättning om 1 till de kommuner som klarar att anvisa platser i särskilt boende (yrkande 43) – investeringsstöd om för byggande av fler bostäder (yrkande 45) – återinförande av Omvårdnadslyftet med (yrkande 47) – ledarskapsutbildning med (yrkande 48) – måltidslyft med (yrkande 49) – geriatriska centrum med (yrkande 51) – framtagande av en nationell demensplan med (yrkande 53). Till anslaget 4:6 anvisar motionärerna mer än regeringen har föreslagit. Motionärerna understöder regeringens satsning på anslaget men vill anslå ytterligare för att säkerställa tillräcklig och ändamålsenlig kompetens hos behandlingsassistenter inom verksamheten och för en ökad kapacitet inom verksamheten (yrkandena 95 och 96). Inom anslaget görs även en justering av pris- och löneomräkningen. Till anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. anvisar motionärerna mindre än regeringen har föreslagit. Motionärerna avvisar regeringens satsning för kostnadsfri simundervisning. I motionärernas satsning finns för att kunna erbjuda föräldrautbildning under barnets uppväxt (yrkande 86) och möjlighet till tidig introduktion till familjerådgivningen genom en gratischeck för detta ändamål med (yrkandena 87 och 88). Motionärerna avsätter även för återinförande av fritidspengen (yrkande 106). Motionärerna anvisar också medel till ett antal nya anslag. Till det nya anslaget Fond för idéburen vård anvisas (yrkande 120) och till anslaget Patientansvarig läkare () anvisas (yrkande 26). Vidare anvisas 3 (yrkande 11) till det nya anslaget Förstärkt primärvård för att stärka primärvården och skapa en god och tillgänglig vård och en reell bas i hälso- och sjukvården. – en ökad nationell samordning av primärvården (yrkande 12) – flexibla öppettider inom primärvården för att öka tillgängligheten (yrkande 13) – utökat arbete med hälsoförebyggande insatser inom primärvården (yrkande 14) – en förstärkt och intensifierad alkoholberoende- och missbruksvård inom primärvården (yrkande 15) – tillgång till medicinskt ansvarig rehabiliterare () i varje kommun (yrkande 16). Inom ramen för primärvårdssatsningen avsätter motionärerna för en sammanhållen barn- och ungdomshälsovård (yrkande 54), för att stärka elevhälsan (yrkande 55) och att samla uppdraget för barn- och ungdomshälsovården (yrkande 56). Till det nya anslaget Personalgaranti i anvisar motionärerna för en prestationsbaserad ersättning att fördelas mellan de kommuner som lyckas minska eller behålla antalet hemtjänstpersonal per hemtjänsttagare till maximalt 10 (yrkande 46). Till det nya anslaget Fler vårdplatser i sjukhusvården anvisas 2 för en prestationsbaserad ersättning med syftet att få till stånd tillräckligt antal vårdplatser (yrkande 24), och till det nya anslaget Återinförd kömiljard anvisas 1 (yrkande 23). Slutligen anvisar motionärerna 1 till anslaget Vårdserviceteam och vårdserviceteam för äldre för att etablera vårdserviceteam i sjukvården och i äldreomsorgen med syftet att avlasta personalen och ge dem mer tid för att fokusera på vården (yrkande 29). Motionärerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned. Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:3, 1:9, 1:10, 2:1, 4:6, 8:1 och 8:2. Förslagen i anslagsmotionen följs upp i ett antal andra motioner från . I motion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 36 ett tillkännagivande om en förbättrad övergång mellan barn- och ungdomspsykiatrin till vuxenpsykiatrin. I motion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) föreslås i yrkandena 34 och 35 tillkännagivanden om att förstärka elevhälsovården och om att en elevhälsogaranti bör införas så att man får kontakt med elevhälsan . I motion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 11 ett tillkännagivande om att inrätta en nationell krissocialjour för ensamkommande barn. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om en nationell kampanj för att rekrytera bl.a. fler familjehem. I motion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 40 föreslås ett tillkännagivande om att öka pengen till äldres bostäder. I motion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 35 ett tillkännagivande om att återinföra och förstärka fritidspengen. I yrkande 39–41 föreslås tillkännagivanden om att införa en skyldighet för kommunerna att erbjuda föräldrastödsprogram, om att sänka trösklarna till familjerådgivningen och om att införa en familjerådgivningscheck. Slutligen föreslås i motion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 3 ett tillkännagivande om att återinföra kömiljarden. Svensk hälso- och sjukvård är på flera sätt bra, med generellt hög kvalitet och världsledande medicinska resultat. Det finns dock brister och stora utmaningar som behöver mötas, bl.a. vad gäller kompetensförsörjning, tillgänglighet och struktur. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen föreslår för att investera i sjukvården och stötta landstingen i deras roll som sjukvårdshuvudmän. Det gäller inte minst patientmiljarden som –2021 ska stödja införandet av en skärpt vårdgaranti inom primärvården och därmed förbättra tillgängligheten till primärvården. Den ska också stimulera till att landsting inför patientkontrakt, vilka syftar till att patientens sammanlagda tid för vård och behandling ska bli så kort som möjligt. Överenskommelsen om bättre resursutnyttjande i hälso- och sjukvården (professionsmiljarden) har enligt utskottet på ett positivt sätt gett landstingen möjligheter att fokusera och främja arbetet med en långsiktigt fungerande kompetensförsörjning. Utskottet välkomnar nu att regeringen, utöver professionsmiljarden, föreslår att det avsätts ytterligare 2 för att stödja landstingen i arbetet med att ge goda förutsättningar för sjukvårdens medarbetare. Satsningen ska användas för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Antalet personer som insjuknar i och lever med cancer förväntas öka . Vården behöver utvecklas för att möta de behov som detta medför. Regeringens pågående satsning på att korta väntetiderna och öka jämlikheten i cancervården är enligt utskottet ett viktigt led i detta arbete. Screening för livmoderhalscancer genom gynekologisk cellprovtagning är en effektiv metod för att motverka denna typ av cancer. Utskottet anser att ingen kvinna ska behöva avstå från gynekologisk cellprovtagning av ekonomiska skäl och välkomnar därför regeringens förslag att införa avgiftsfri gynekologisk cellprovscreening. Utskottet är även mycket positivt till regeringens förstärkning av förlossningsvården och välkomnar regeringens förslag att den pågående satsningen tillförs 1 . Medlen ska framför allt gå till att förstärka personaltätheten och att förbättra arbetsmiljön. Medel inom satsningen får även användas för insatser inom neonatalvården. Utöver förlossningsvården är det positivt att regeringens satsning på kvinnors hälsa, med inriktning på primärvården, fortsätter. God mun- och tandhälsa är en förutsättning för en god allmänhälsa och ett gott välbefinnande. Enligt utskottet är det allmänna tandvårdsbidraget ett viktigt grundstöd och ett incitament för regelbundna besök för att minska individens framtida tandvårdsbehov. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att fördubbla det allmänna tandvårdsbidraget. Det stora antalet personer som befinner sig i asylprocessen samt de nyanlända har påverkat hälso- och sjukvården. Det är positivt att regeringen fortsätter satsningen på att öka tillgängligheten till vård och behandling för traumatiserade asylsökande och nyanlända. Utskottet välkomnar även att regeringen ytterligare avser att förstärka första linjens vård samt den specialiserade psykiatrin för barn och vuxna. Primärvårdens kapacitet och kompetens behöver stärkas inom området psykisk ohälsa, och delar av den utökade satsningen ska därför användas till att utveckla första linjens psykiatri för både barn och vuxna. Totalt beräknar regeringen därmed att avsätta 2018 för insatser inom området psykisk hälsa, vilket är en förstärkning på ca jämfört med föregående år. Den pågående satsningen på bemanning i äldreomsorgen är en angelägen investering för en äldreomsorg av god kvalitet för att exempelvis bryta isolering och öka kvaliteten på måltiderna. Utskottet är mycket positivt till att satsningen fortsätter även 2018, då 2 avsätts. Utskottet välkomnar även att den pågående satsningen på stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården fortsätter 2018. Det handlar bl.a. om att öka antalet socialsekreterare, arbetsledare och administratörer för att frigöra tid för socialsekreterare eller arbetsledare i deras arbete med myndighetsutövning. Utskottet välkomnar även den riktade satsningen mot akut hemlöshet. Enligt utskottet är det av stor vikt att (SiS) kan möta den ökade efterfrågan på vårdplatser. Utskottet välkomnar regeringens förslag att stärka SiS förvaltningsanslag med 2018. Simkunnigheten är ojämn och det är vanligare att barn med socioekonomiskt svagare bakgrund inte kan simma. Utskottet är positivt till att regeringen avser att avsätta för att göra det möjligt för kommunerna att erbjuda avgiftsfri simskola för barn. Utskottet välkomnar även att satsningen på sommarlovsaktiviteter som är kostnadsfria för barn i åldern 6–fortsätter och att regeringen även avser att tillskjuta medel för avgiftsfria aktiviteter under skollov. Utskottet välkomnar att regeringen avser att räkna upp schablonbeloppet inom den statliga assistansersättningen. Det är även positivt att regeringen avser att införa ett bidrag i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera deltagande i daglig verksamhet, att anslagen till ledarhundar ökas för att få in fler ledarhundar i tjänstgöring och att regeringen avser att genomföra en satsning för ökade möjligheter till tolktjänst i arbetslivet med syfte att stärka förutsättningarna på arbetsmarknaden för kvinnor och män som är döva, dövblinda eller har nedsatt hörsel. Sammantaget anser utskottet att regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 9 är väl avvägda. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslagsfördelning (punkt 3) och avstyrker de motioner som föreslår en annan anslagsfördelning eller att medel ska anvisas till nya anslag inom utgiftsområdet. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndiganden inom utgiftsområde 9 (punkterna 1, 2 och 4). ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017, och detta tillkännager för regeringen. Därmed bifaller tre motionsyrkanden, varav ett delvis. Jämför reservationen (S, MP, V). Tillkännagivande om långsiktiga insatser mot spelberoende beslutade om ett tillkännagivande om långsiktiga insatser mot spelberoende (bet. 2005/06:SoU1, förslagspunkt 22, rskr. 2005/06:111). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 66 f., 1 reservation [FP, KD, C]): Även givet de satsningar som gjorts ser utskottet ett behov i att ytterligare stärka det förebyggande arbetet mot spelberoende. Det finns därför nu anledning att överväga hur finansieringen av insatser mot spelberoende långsiktigt kan stärkas. Utskottet konstaterar att FHI i sitt förslag till handlingsplan föreslår att särskilda ekonomiska medel avsätts ur överskottet från spelverksamheten för att motverka spelberoende och minska de skadliga effekterna av överdrivet spelande. I den mån detta förslag inte lyfts av den särskilda utredaren anser utskottet det angeläget att regeringen skyndsamt prövar denna modell. Vad utskottet nu anfört bör med delvis bifall till motionerna […] som sin mening ge regeringen till känna. Regeringens redovisning av behandlingen av tillkännagivandet i skr. 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder tillsatte regeringen utredningen om en stärkt och moderniserad spelreglering (Fi 2007:07) (dir. 2007:79). Utredaren överlämnade slutbetänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124). Av de handlingsalternativ som framkommit förordar utredaren att strama upp dagens spelreglering och öppna vissa typer av vadhållning för nya aktörer. genomförde , numera , den första svenska longitudinella studien om spel och hälsa. Studien syftar bl.a. till att beskriva spelandet och undersöka omfattningen av spelproblem. Studien ska genomföras framöver. har i samarbete med , och utarbetat behandlingsmetoder för spelberoende. Den senaste utvärderingen av metoderna presenterades . gav regeringen i uppdrag att ta fram en plan för ett ordnat införande av metoder för vård- och behandlingsinsatser. har därutöver fått i uppdrag att ta fram och sprida ett nationellt kunskapsstöd om stöd och behandling av spelmissbruk. Det syftar till att stödja ett kunskapsbaserat arbete för att minska de skadliga effekterna av överdrivet spelande. Kunskapsstödet kommer att finnas på . utarbetar också specifika behandlingsrekommendationer till hälso- och sjukvården samt som kommer finnas tillgängliga efter . Regeringen gav vidare ett motsvarande uppdrag om kunskapsstöd när det gäller förebyggande av spelproblem. I uppdraget ingår att ta fram och sprida ett nationellt kunskapsstöd om spelproblem och hur de kan förebyggas, att bidra till samordning på nationell nivå, fortsätta att bedriva befolkningsundersökningen Swelogs samt överväga behov av uppföljningssystem och eventuellt förbereda ett sådant. kunskapsstöd ska finnas tillgängligt efter . tillsattes en utredning (). Utredarens uppdrag var att ha ett brett angreppssätt och bl.a. titta på frågor som rör vård och behandling och prevention. I detta ingick t.ex. att göra en nulägesanalys av befintlig verksamhet för att förebygga och behandla spelberoende, att fundera över ansvarsfördelning och organisation och forskning och kompetensutveckling. redovisning från hanterades inom ramen för detta arbete. Arbetet slutredovisades i form av en departementspromemoria, Förebyggande och behandling av spelmissbruk (Ds 2015:48), . I departementspromemorian görs bedömningen att en tänkbar modell för att finansiera insatser för att motverka spelberoende är att staten anger i villkor för speltillstånd att spelaktörer ska avsätta en viss summa för finansiering av forskning och uppföljning inom spelområdet. Promemorian har remitterats. Därefter har regeringen tillsatt en utredning om omreglering av spelmarknaden som ska behandla frågor om villkor för spellicenser, beskattning och avgifter (dir. 2015:95). Bedömningen är att nämnda utredning kommer att göra den analys som efterfrågar i sitt tillkännagivande. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömde att skrivelsen inte var slutbehandlad. Utskottets yttrande till över skr. 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder , 2016/17:SoU7y kunde konstatera att regeringen hade vidtagit åtgärder eller hade påbörjat beredning i de fall då tillkännagivandena ännu inte hade slutbehandlats och utskottet var positivt till detta. Det fanns ingen avvikande mening i denna del. Regeringens redovisning i prop. 2017/18:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Under rubriken av spelberoende anför regeringen att målet vad gäller spelmarknaden är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. har haft regeringens uppdrag att motverka negativa konsekvenser av spelproblem , och ingår spelproblem som ett målområde i den svenska folkhälsopolitiken. Regeringen anför vidare att studien genomförs av och visar på en långsiktig trend där färre personer spelar för alltmer pengar. Andelen problemspelare är enligt studien högre bland personer med psykisk ohälsa, riskkonsumtion av alkohol, födda utanför , låg utbildning och låg inkomst. Enligt Lotteriinspektionen blir spel alltmer lättillgängligt, framför allt via mobila plattformar, och nätkasino är den spelform som växer snabbast. och driver Stödlinjen på uppdrag av . Stödlinjen erbjuder anonym och kostnadsfri rådgivning till spelare och anhöriga. När det gäller tillkännagivandet anför regeringen att den har genomfört insatser med syfte att säkerställa tillgång till förebyggande insatser liksom till behandlings- och stödinsatser för personer med spelberoende. trädde förordningen (2017:811) om statsbidrag till telefon- och webbaserade stödinsatser inom områdena alkohol, tobak och spel om pengar i kraft. Syftet med förordningen är att skapa förutsättningar för en långsiktig och förutsebar finansiering av bl.a. stöd till personer med spelproblem. Enligt statistik från Stödlinjen –2015 har andelen av de som kontaktar Stödlinjen och som anger nätkasino som sitt primära problemspel, ökat från till . har i enlighet med ett särskilt regeringsuppdrag tagit fram ett nationellt kunskapsstöd för att förebygga spelproblem, vilket syftar till att stärka olika målgruppers kunskap om spelproblem och förebyggande åtgärder m.m. Regeringen beslutade vidare om propositionen Samverkan om vård, stöd och behandling mot spelmissbruk (prop. 2016/17:85. Förslagen syftar till att stärka det förebyggande arbetet liksom vård och stöd avseende missbruk av spel om pengar genom en skyldighet för kommunerna att arbeta för att förebygga och motverka missbruk av spel om pengar. träder de nya bestämmelserna i kraft. Såväl den nya förordningen om statsbidrag till telefon- och webbaserade stödinsatser bl.a. inom området spel om pengar som de lagändringar som träder i kraft syftar till att stärka och skapa långsiktighet i det spelförebyggande arbetet. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att gå vidare med ytterligare insatser och anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Tillkännagivande om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system beslutade om ett tillkännagivande om det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa (bet. 2015/16:SoU7, förslagspunkt 8, rskr. 2015/16:220). Utskottet anförde följande i betänkandet (s. 24, 1 reservation [S, MP, V]): Utskottet anser att regeringen bör uppdra åt en myndighet eller den nationelle samordnaren att ta fram förslag om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system, t.ex. psykiatriska akutbilar. Det som utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion […] bör därmed bifallas. Regeringens redovisning av behandlingen av tillkännagivandet i skr. 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder bereds ett förslag inom som lämnats av den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa. Förslaget syftar till viss del till att bidra till det förebyggande arbetet när det gäller psykisk ohälsa med hjälp av mer mobila och flexibla system. Regeringen bedömde att skrivelsen inte var slutbehandlad. Utskottets yttrande till över skr. 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder , 2016/17:SoU7y kunde konstatera att regeringen hade vidtagit åtgärder eller hade påbörjat beredning i de fall då tillkännagivandena ännu inte hade slutbehandlats, och utskottet var positivt till detta. Det fanns ingen avvikande mening i denna fråga. Regeringens redovisning i prop. 2017/18:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Regeringen anför, under rubriken för främjande av psykisk hälsa, att regeringens strategi för området psykisk hälsa 2016–2020 utgår från fem fokusområden: förebyggande och främjande arbete, tillgängliga tidiga insatser, enskildas delaktighet och rättigheter, utsatta grupper samt ledning, styrning och organisation. Regeringens samordnare inom området psykisk hälsa arbetar bl.a. med att stärka den statliga samverkan och samordna statens resurser. Regeringen anför vidare att den ingick en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) om stöd till riktade insatser inom området psykisk hälsa. uppföljning av överenskommelsen visar att det finns stora variationer mellan de handlingsplaner som kommuner och landsting har tagit fram i enlighet med överenskommelsen. I handlingsplanerna finns en ansats att främja den psykiska folkhälsan. Detta sker parallellt med att insatser riktas till riskgrupper och grupper där psykisk ohälsa redan har utvecklats. Regeringen har vidare avsatt drygt 1 2017 för insatser inom psykiatri och psykisk hälsa. En överenskommelse har ingåtts med SKL, vilken omfattar totalt . Regeringen och SKL är överens om behovet av att stödja utvecklingen av en struktur för kunskapsspridning och kunskapsutveckling inom området psykisk hälsa och ohälsa. SKL ska i detta syfte inrätta regionala resurscentrum med fokus på första linjens vård. När det gäller tillkännagivandet anför regeringen att det inom ramen för överenskommelsen med SKL om psykisk hälsa, som nämns ovan, fördelas medel till kommuner och landsting via SKL, vilka får användas till arbete med insatser för att förbättra den psykiska hälsan. Medlen kan bl.a. användas till att förbättra detta arbete genom mer flexibla och mobila system. Mot denna bakgrund finns det enligt regeringens uppfattning inte skäl att gå vidare med de förslag som lämnats av den nationella samordnaren eller andra ytterligare insatser. Regeringen anser därmed att detta moment i tillkännagivandet är slutbehandlat med de åtgärder som har vidtagits. Tillkännagivande om generell tillståndsplikt för verksamhet inom ansvarsområde beslutade om ett tillkännagivande om att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet (bet. 2016/17:SoU11, förslagspunkt 2, rskr. 2016/17:156). Utskottet anförde bl.a. följande i betänkandet (s.10 f., 1 reservation [S, MP, V]): Utskottet anser att det ska ställas likvärdiga krav på kvalitet och säkerhet i verksamheter inom . Det gäller verksamhet i såväl privat som offentlig regi. Utskottet anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna […] bör bifallas. Regeringens redovisning i prop. 2017/18:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Regeringen anför att kommuner och privata aktörer inom har olika roller och ansvar. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar att tillhandahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan privata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . En tillståndsprövning säkerställer att grundläggande krav är uppfyllda och syftar även till att förhindra oseriösa aktörer. Kommunernas roll och ansvar innebär även att de är huvudmän för socialtjänstverksamhet som överlämnas till privata utförare, och har det yttersta ansvaret för den individuella insatsen vid köp av enstaka platser. Rollen innebär att kommunerna alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Tillståndskravet verkar som ett komplement till den kontroll som kommunerna ansvarar för, i syfte att säkerställa kvaliteten och lämpligheten hos ägare och ledning. Vad gäller start av socialtjänstverksamhet i regi bedömer regeringen att det inte finns samma behov av tillståndsprövning som när det är fråga om enskild verksamhet. Ett viktigt skäl till detta är den lagstadgade skyldigheten och det yttersta ansvaret att tillhandahålla välfärdstjänster. Med detta kommer även kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet, vilket privata aktörer som söker sig till branschen inte alltid har. Dessutom bedömer regeringen att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Ett tillståndskrav för socialtjänstverksamhet skulle därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitetsprincipen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF).