bet · H401TU14 · 2017-04-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i lagen om vägtrafikdefinitioner. Lagförslaget innebär att en ny bärighetsklass införs, BK4, som gör det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än . Utskottet motsätter sig dock regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att detta inte får åsidosätta regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet anser i stället att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Utskottets uttalanden i denna del bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för BK4. Därmed tillgodoses motionsyrkanden om att anta regeringens lagförslag med ändrade motivuttalanden i enlighet med dessa. Likaså tillgodoses syftet med ett flertal motionsförslag om att tillåta tyngre lastbilar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår också ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som rör frågor om bl.a. längd- och viktgränser för vissa andra fordonstyper, fordonsbesiktning, självkörande fordon, vinterdäck samt registreringsskyltar och fordonsregistrering, i första hand med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor. Nio yrkanden i tre följdmotioner. Tre yrkanden i följdmotioner till proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden  innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Tunga och långa lastbilar Längd- och viktgränser för vissa andra fordonstyper Motorhobbyn och historiska fordon Främjande av vissa fordonstyper 1.Tunga fordon, punkt 1 – motiveringen (S, MP, V) 2.Förslag om kompletterande tillkännagivande, punkt 2 (M, SD, C, KD) 3.Vissa frågor i samband med införandet av ett vägnät för tyngre fordon, punkt 3 (L) 4.Långa lastbilar, punkt 4 (S, MP, V) 5.Längd- och viktgränser för vissa andra fordonstyper, punkt 5 (M) 6.Strategi och försöksverksamhet för självkörande fordon, punkt 7 (M, C, L, KD) 7.Lagstiftning för självkörande fordon, punkt 8 (C) 8.Lagstiftning för självkörande fordon, punkt 8 (L) 9.Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 9 (M) 10.Motorhobbyn och historiska fordon, punkt 9 (SD) 11.A-traktorer, punkt 10 (SD) 12.Vinterdäck, punkt 15 (SD) 13.Vinterdäck, punkt 15 (L) 14.Vinterdäck, punkt 15 (KD) 15.Enskilda vägar, punkt 17 (M, C, L, KD) Främjande av vissa fordonstyper, punkt 11 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Därmed bifaller proposition 2016/17:112 och avslår motionerna 2015/16:1576 av (M) yrkande 1, 2015/16:1727 av (M), 2015/16:2118 av (M), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 18 i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 30 i denna del, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 13 i denna del, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 28 i denna del, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 9 i denna del, 2016/17:814 av (M) yrkande 1, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.1 i denna del, 2016/17:1688 av (S), 2016/17:2089 av (M), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3507 av (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. Reservation 1 (S, MP, V) – motiveringen Förslag om kompletterande tillkännagivande 2016/17:3629 av Per Klarberg m.fl. (SD) och 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, SD, C, KD) Vissa frågor i samband med införandet av ett vägnät för tyngre fordon 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkandena 3–5. Reservation 3 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1576 av (M) yrkande 2, 2015/16:2097 av (M), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 18 i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 30 i denna del, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 13 i denna del, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 28 i denna del, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 9 i denna del, 2016/17:814 av (M) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.1 i denna del, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16, 2016/17:2744 av (M), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3507 av (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3. Reservation 4 (S, MP, V) Längd- och viktgränser för vissa andra fordonstyper 2016/17:221 av (M), 2016/17:1760 av Per Klarberg (SD), 2016/17:1806 av Per Klarberg och (båda SD) och 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 26. Reservation 5 (M) 2016/17:1895 av m.fl. (S) yrkande 1. Strategi och försöksverksamhet för självkörande fordon 2016/17:374 av (M), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 15, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 6 (M, C, L, KD) Lagstiftning för självkörande fordon 2016/17:363 av (C), 2016/17:375 av (M), 2016/17:2015 av (L), 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 10, 2016/17:3374 av (L) yrkande 20.2 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 17. Reservation 7 (C) Reservation 8 (L) Motorhobbyn och historiska fordon 2016/17:133 av (M), 2016/17:309 av (SD) yrkande 4, 2016/17:1438 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:1602 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2402 av (SD), 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 25 och 2016/17:3160 av (KD). Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) 2016/17:261 av (KD), 2016/17:1811 av Per Klarberg och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2090 av (M) och 2016/17:2937 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 11 (SD) Främjande av vissa fordonstyper 2016/17:1040 av (S) och 2016/17:2159 av (M). 2016/17:3257 av (M) yrkandena 1 och 2. 2016/17:513 av (M) och 2016/17:1246 av (M). 2016/17:300 av (M) och 2016/17:302 av (M). 2016/17:1171 av (C) yrkande 1, 2016/17:1832 av och (båda M), 2016/17:2173 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2368 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3374 av (L) yrkande 3 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 15. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (L) Reservation 14 (KD) 2016/17:428 av Boriana (M), 2016/17:2941 av (M) och 2016/17:3202 av (M). 2015/16:3139 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2016/17:2984 av Per Åsling och (båda C) yrkande 2. Reservation 15 (M, C, L, KD) 2016/17:355 av (C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (S), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor. I propositionen föreslås en ändring i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner som innebär att en ny bärighetsklass införs som ska göra det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är tillåtet . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. I betänkandet behandlas även nio yrkanden i tre följdmotioner till propositionen. Vidare behandlas ett sjuttiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17 samt tre motionsyrkanden väckta med anledning av regeringens proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Förslagen berör en rad olika fordons- och vägtrafikrelaterade frågor som bl.a. längd- och viktgränser för olika slags fordon, självkörande fordon, motorhobbyn och historiska fordon, A-traktorer och vinterdäck. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. I proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor föreslås att en ny bärighetsklass införs i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Den nya bärighetsklassen BK4 ska göra det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är tillåtet på delar av det svenska vägnätet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Tunga och långa lastbilar Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor där en ny bärighetsklass föreslås, BK4, som gör det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än . Utskottet motsätter sig dock regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att detta inte får åsidosätta regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart. Utskottet anser i stället att vägarnas bärighet ska vara avgörande för vilket vägnät som upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på och att detta bör genomföras skyndsamt. Utskottets uttalanden i denna del bör vara till ledning vid upplåtandet av ett vägnät för BK4. Därmed tillgodoses motionsyrkanden om att anta regeringens lagförslag med ändrade motivuttalanden i enlighet med vad som framgår motionsyrkandena. Likaså tillgodoses syftet med ett flertal motionsförslag om att tillåta tyngre lastbilar. Dessa kan därmed avslås. Vidare tillkännager för regeringen att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Motionsförslag om längre lastbilar bifalles därmed. Övriga motionsförslag om införandet av ett vägnät med högre bärighet avslås. Jämför motivreservation 1 (S, MP, V) och reservation 2 (M, SD, C, KD), 3 (L) och 4 (S, MP, V). beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om dels behovet av att skyndsamt utarbeta nödvändiga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till skulle tillåtas trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (rskr. 2014/15:206). konstaterade i betänkande 2014/15:TU12 att det hade bedrivits försöksverksamhet i med tyngre och längre lastbilar och att erfarenheterna från dessa försök varit i huvudsak positiva. Utskottet konstaterade också att de utredningar som tillsatts och gjorts om tyngre och längre lastbilar borde kunna ge regeringen underlag för att skyndsamt kunna genomföra ändringar i förordningar och/eller om så skulle krävas återkomma med förslag till om nödvändiga lagändringar för att det skulle bli tillåtet för lastbilar med en bruttovikt på upp till att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet. gav regeringen i uppdrag åt Transportstyrelsen och att vidta förberedelser för att fordonståg med en bruttovikt på upp till ska kunna trafikera delar av det allmänna vägnätet. Transportstyrelsen fick i uppdrag att lämna förslag på författningsändringar som gör det möjligt att på väg som inte är enskild tillåta färd med fordonståg med en bruttovikt på upp till inom de längdbegränsningar som gäller enligt trafikförordningen (1998:1276) och bestämmelser som framgår av rådets direktiv (96/53/EG) om bl.a. största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik. Myndigheten identifierade i trafikförordningen, vägmärkesförordningen och fordonsförordningen ett antal bestämmelser som behövde ändras. Myndigheten skulle även beskriva konsekvenserna av de föreslagna förändringarna, bl.a. de samhällsekonomiska konsekvenserna kopplade till de transportpolitiska målen samt de finansiella konsekvenserna för privata och offentliga aktörer. I uppdrag ingick att identifiera de delar i det statliga vägnätet där det , eller med mindre åtgärder, skulle vara möjligt att tillåta fordonståg med en bruttovikt på upp till . Myndigheten skulle även analysera behovet av ytterligare åtgärder på andra delar av det statliga vägnätet, redovisa vilka åtgärder som skulle vara nödvändiga för att möta detta behov samt beskriva konsekvenserna av åtgärderna, bl.a. de samhällsekonomiska konsekvenserna kopplade till de transportpolitiska målen samt de finansiella konsekvenserna för privata och offentliga aktörer. Regeringen framhöll att de föreslagna förändringarna skulle kunna genomföras med bibehållande av dagens höga säkerhetsnivå. Myndigheterna redovisade respektive del av uppdraget till () . fick i uppdrag av regeringen att utreda och göra fördjupade analyser av att tillåta tyngre fordon på det allmänna vägnätet. Uppdraget bestod i huvudsak av att identifiera behov och konsekvenser av tyngre transporter på det allmänna vägnätet analysera förutsättningarna för att upplåta det identifierade vägnätet för tyngre transporter (fordon med en bruttovikt på upp till ) presentera ett förslag till plan för hur det identifierade vägnätet successivt skulle kunna öppnas för tyngre fordon för ökade kostnader föreslå en finansiering inom ramarna som avsatts för bärighet på väg i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. uppdrog regeringen åt att redovisa vilka statliga vägar som skulle vara lämpliga att tillhöra en ny bärighetsklass, BK4. Regeringen pekade i uppdraget på att de vägar som kan bli aktuella att tillhöra den nya bärighetsklassen är vägar där transporter på järnväg eller sjöfart inte är möjligt. Detta för att inte äventyra överflyttningen av transporter från väg till järnväg och sjöfart. Dessutom skulle det handla om vägar som redan klarar den tyngre vikten som BK4 innebär. redovisade uppdraget och enligt myndighetens förslag handlar det om ett vägnät som återfinns i fem olika geografiska områden i landet. Den totala längden av det föreslagna vägnätet är på strax , vilket motsvarar av det statliga vägnätets totala längd och i genomsnitt av den totala väglängden i de berörda länen. Enligt lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner definieras bärighetsklass som en indelning av vägar efter tillåtet axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt tillåten bruttovikt. Bärighetsklasserna är bärighetsklass 1 (BK1), bärighetsklass 2 (BK2) och bärighetsklass 3 (BK3). Beteckningarna i lagen om vägtrafikdefinitioner är avsedda att användas i andra författningar i den utsträckning som föreskrivs i dessa. I anslutning till lagen om vägtrafikdefinitioner gäller förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner som innehåller definitioner utöver dem som finns i lagen. I trafikförordningen (1998:1276) och i förordningens bilagor finns bestämmelser om högsta tillåtna axel-, boggi- och trippelaxeltryck samt högsta tillåtna bruttovikt för färd på väg. Vägar som inte är enskilda delas enligt 4 kap. 11 § trafikförordningen in i tre bärighetsklasser: BK1, BK2 och BK3. Allmän väg tillhör vanligtvis BK1. Om det är särskilt föreskrivet, kan en väg tillhöra BK2 eller BK3. I 4 kap. 12–14 §§ och i angivna bilagor anges de mått som gäller för respektive bärighetsklass. Regeringen beslutade om en ändring i trafikförordningen som innebar att viktgränsen för lastbilar höjdes från 60 till 64 tons bruttovikt . För färd med lång odelbar last på allmän väg gäller Transportstyrelsens föreskrifter (TSFS 2010:142) om färd med lång odelbar last. Där står att ett fordon eller fordonståg får föras på allmän väg om dess längd, lasten inräknad, uppgår till högst och om föreskrifternas villkor i övrigt är uppfyllda. I 13 kap. trafikförordningen står att undantag från denna begränsning av längden kan medges av den kommun som undantaget rör eller av den statliga väghållningsmyndigheten (dvs. ) i den region där färden påbörjas. För en transport som inte ryms inom föreskrifterna måste man alltså ansöka om undantag hos en kommun eller hos . Dessa kan medge ett sådant undantag, om det behövs av särskilda skäl och det kan ske utan fara för trafiksäkerheten, skada på vägen eller någon annan avsevärd olägenhet. Transportstyrelsen har även meddelat allmänna råd om undantag för färd med långa fordon (TSFS 2009:62). Transportstyrelsen kan med stöd av trafikförordningen också meddela föreskrifter om delbar last. Föreskrifterna ska vara förenade med sådana villkor när det gäller förandet och fordonets konstruktion och utrustning att trafiksäkerheten inte riskeras. Bestämmelser och begränsningar för tunga fordon regleras också på EU-nivå av direktiv /53/EG om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen. Direktivets syfte är att inom ramen för den gemensamma transportpolitiken främja att vägfordon utnyttjas bättre i trafik mellan medlemsstaterna. Direktivet gäller i huvudsak dimensioner och vikt på tunga lastbilar, tunga bussar och därtill kopplade tunga släpvagnar. Huvudregeln är att medlemsstaterna inte får vägra eller förbjuda användning av denna typ av fordon inom sina territorier om fordonen inte överskrider de maximigränser för längd och bredd som anges i bilaga I till direktivet. Gällande direktiv begränsar generellt möjligheterna för att införa bestämmelser som tillåter att längre och tyngre fordonståg körs på vägar som inte är enskilda, även om vissa undantag kan medges för vissa nationella transporter. I proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor föreslår regeringen att en ny bärighetsklass införs för att göra det möjligt att använda tyngre fordon och fordonskombinationer än . Den nya bärighetsklassen införs genom att betydelsen av beteckningen bärighetsklass i lagen om vägtrafikdefinitioner utökas med en ny klass, BK4. Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft . Regeringen framhåller i propositionen att välfungerande och socialt, ekologiskt och ekonomiskt hållbara transporter i hela är en prioriterad fråga. Ett av regeringens mål är att minska transportsektorns klimat- och miljöpåverkan, och regeringen skriver att ett sätt att uppnå detta kan vara att tillåta större fordon med högre lastkapacitet. Generellt resulterar den högre lastkapaciteten i sänkta kostnader och minskade utsläpp av koldioxid per transporterat ton gods. Det skulle också bidra till att stärka svenskt näringslivs internationella konkurrenskraft och understödja en fortsatt produktivitets-utveckling. Regeringen är därför generellt sett positiv till att tillåta tyngre lastbilar under förutsättning att det leder till mindre miljö- och klimatpåverkan, effektivare transporter, nytta för näringslivet och att kostnaderna för anpassning av infrastrukturen står i relation till den ökade samhällsnyttan. Regeringen anser att ett upplåtande av ett vägnät för BK4 bör vägledas av vissa principer. De totala klimat- och miljöeffekterna måste bli positiva, och regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart får inte åsidosättas. Man måste också bibehålla dagens höga säkerhetsnivå i linje med Nollvisionens målsättningar. Det måste också ske på ett ansvarsfullt sätt så att infrastrukturens framtida värden inte riskeras. Regeringen påminner om att inom ramen för åtgärdsplaneringen som sker inför planperioden 20182029 prövas medelsbehoven för ett införande av ett BK4-vägnät utifrån övriga behov i transportsystemet och den samhällsekonomiska nyttan. Regeringen pekar i propositionen på att det finns möjligheter för samhället att tillgodogöra sig fördelar genom att i ett första steg tillåta fordon med högre bruttovikt än men med maximal längd och axeltryck oförändrade. Med en högsta tillåten bruttovikt på finns flera varianter på fordonskombinationer som med fler axlar än på dagens fordon inte ökar trycket från varje axel på vägbanan. Sådana tyngre fordonståg ger normalt inget ökat vägslitage. Däremot kan den totalt sett högre vikten för hela fordonståget innebära problem när det gäller vissa broar. Även dåligt uppbyggda vägar kan skadas då vägen inte återhämtar sig mellan passager av tunga fordonståg. Regeringen bedömer att bland de statliga myndigheterna är det framför allt som påverkas av förslaget. Regeringen framhåller att de ekonomiska konsekvenserna för beror på i vilken takt och omfattning det allmänna vägnätet öppnas för tyngre fordon och vilken standard dessa vägar har . Totalt finns det avsatta till bärighetsåtgärder inom planperioden –2025. redovisade i sin rapport en kostnad om till högre bärighet på ett utpekat vägnät. Regeringen pekar dock på att osäkerhetsfaktorerna vid sådana beräkningar är flera. För kommunerna konstaterar regeringen att de ekonomiska konsekvenserna beror på i vilken utsträckning en kommun väljer att föreskriva att en väg ska tillhöra den nya bärighetsklassen, BK4. För företagens del skapar förslaget om att införa en ny bärighetsklass möjlighet för effektivare godstransporter på väg och sänkta transportkostnader, vilket stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft. Möjligheten att använda tyngre fordonskombinationer är framför allt betydelsefull för näringsgrenar där transporter av bulkgods dominerar. Trafiksäkerheten bedömer man sammantaget kommer att förbättras något genom förslaget eller åtminstone förbli på samma nivå. Regeringen framhåller att det givetvis är mycket viktigt att fordonen har den senaste tekniken när det gäller säkerhet och stödsystem så att de håller rätt vikt och att de endast befinner sig på vägar som klarar sådana fordon. Enligt de systemanalyser som låtit utföra blir det s.k. trafikarbetet på väg något lägre och det s.k. vägtransportarbetet något högre, om tyngre godstransporter tillåts på väg. Sammantaget blir därmed miljöeffekten positiv till följd av det minskade trafikarbetet på väg. Intäkterna från skatt och moms på dieselbränsle väntas sjunka något på grund av minskat trafikarbete. Övriga frågor i propositionen I propositionen redogör regeringen även för sin syn på godstransporter och transportsystemets betydelse för inte minst svensk basindustri. Regeringen betonar bl.a. behovet av intermodala transportlösningar, dvs. att godsenheter fraktas med flera olika transportsätt, för att uppnå effektiva och långsiktigt hållbara transporter, vilket är avgörande för att uppnå klimatmålen och minska användningen av fossila bränslen. Regeringen redogör också kortfattat för initiativ, som tagits eller planeras, för att främja hållbara godstransporter i hela landet. Det handlar om åtgärder för att förbättra järnvägens funktionalitet och förutsättningarna för en hållbar sjöfart liksom för att komma till rätta med oegentligheter inom vägtransportsektorn. Regeringen lyfter även fram frågor som behandlar behovet av en ökad internalisering av externa kostnader för godstransporter, forskning och innovationer inom transportsektorn och pågående arbete med att i större utsträckning samordna varudistributionen. Följdmotioner med anledning av proposition 2016/17:112 Per Klarberg m.fl. (SD) ser i kommittémotion 2016/17:3629 positivt på regeringens lagförslag om att införa en ny bärighetsklass, den s.k. BK4. Motionärerna uppmärksammar dock i sammanhanget uppdraget till om att peka ut de vägar som kan bli aktuella för den nya klassen med hänsyn tagen till att vissa delar av vägnätet inte lämpar sig för tyngre fordon men även för att undvika risken för överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till lastbil. Motionärerna finner sistnämnda begränsning beklaglig eftersom bl.a. de stora nationella godsstråken av detta skäl inte pekas ut som lämpliga BK4-vägar, och de anser att ett osammanhängande vägnät inte kommer att locka åkerier att investera i ekonomiskt och miljömässigt mer lönsamma nya tyngre fordon.