bet · H501AU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 14 som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns en reservation (SD). Ledamöterna för , , och har avstått från att delta i utskottets beslut och redovisar i stället sin syn på anslagen i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 Anslag inom utgiftsområde 14 Anslag inom utgiftsområde 14 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 14 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 14 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 14 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 14 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 14 anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 14 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 3, 2017/18:2526 av m.fl. (SD), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 9, 14 och 15, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:2959 av (M) yrkande 1, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5, 10, 19 och 24, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 8–12, 15–18 och 30, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 10, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 2, 2017/18:3712 av m.fl. (C), 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3810 av m.fl. (L), 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17, 2017/18:3876 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 2017/18:3901 av m.fl. (M) yrkande 5. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 14 punkt 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD), (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (SD), (L)*, (V), (KD)*, (S), (S) och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 och 5 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden. Reservanternas anslagsförslag finns i bilaga 6. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknads- och etableringsminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom generaldirektör . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 14 till 74 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). lämnade ett yttrande till finansutskottet över regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 (yttr. 2017/18:AU1y). I detta ärende ska arbetsmarknadsutskottet föreslå för hur anslagen ska fördelas inom ramen för utgiftsområde 14. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 14. Granskningen syftar till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 14 har beslutat om målen för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Arbetsmarknadspolitikens mål är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. För arbetslivspolitiken är målet goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. På det arbetsmarknadspolitiska området framhåller regeringen inledningsvis att målet för området kan bidra till målet för den ekonomiska politiken om att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så att når målet om lägst arbetslöshet i EU 2020. Arbetsmarknadspolitiken ska vidare bidra till en förbättrad matchning mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken ska också främja mångfald och jämställdhet samt motverka diskriminering i arbetslivet och en könsuppdelning på arbetsmarknaden. Regeringen betonar att arbetsmarknadspolitikens bidrag ofta är svårt att mäta och avgränsa från effekterna av omvärldsfaktorer såsom konjunkturutvecklingen, andra offentliga insatser eller insatser från andra aktörer på arbetsmarknaden. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av en rad olika indikatorer. Huvudindikatorerna är övergången till arbete och utbildning. Arbetsmarknadspolitiken kan enligt regeringen i många fall inte direkt påverka övergången till arbete och utbildning. Påverkan sker i stället indirekt genom olika insatser som stärker de arbetssökandes ställning på arbetsmarknaden. Regeringen använder därför detta som indikatorer på i vilken utsträckning arbetsmarknadspolitiken bidrar till en väl fungerande arbetsmarknad. Vissa mer övergripande indikatorer, såsom nivån på arbetslösheten och sammansättningen av de arbetslösa, belyser i huvudsak de förutsättningar arbetsmarknadspolitiken har att utgå från och inte direkta resultat. Av resultatredovisningen för arbetsmarknadsområdet framgår inledningsvis en rad övergripande indikatorer och deras nivåer 2016, såsom sysselsättningsgraden, arbetslösheten och sammansättningen av de arbetslösa. Regeringen redovisar därefter en rad resultat från olika arbetsmarknadspolitiska insatser, uppdelat på bl.a. typ av insats, aktör eller grupp. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till det mål för arbetsmarknadspolitiken som har beslutat om. I sin analys av resultaten drar regeringen slutsatser uppdelat på vissa särskilda insatser och grupper. För vissa grupper framhålls att de uppvisar positiva resultat medan andra pekas ut som områden som behöver förbättras. Resultatredovisningen för arbetslivspolitiken delas upp på de tre områdena arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Respektive delområde har underliggande mål som kompletterar det riksdagsbundna målet för arbetslivspolitiken. För varje delområde listas även ett antal resultatindikatorer. På arbetsmiljöområdet redovisas utvecklingen av bl.a. antalet dödsolyckor i arbetet och antalet anmälda arbetssjukdomar. Indikatorerna visar att utvecklingen jämfört med skiljer sig åt på olika områden, med bl.a. svaga ökningar av antalet dödsolyckor och anmälda arbetsolyckor med frånvaro som följd, medan antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat. På arbetsrättens område redovisas resultatindikatorer för bl.a. genomsnittlig arbetad tid, deltidsarbete, tidsbegränsad anställning och målstatistik för Arbetsdomstolen. Indikatorerna visar inga större förändringar jämfört med , med undantag för antalet inkomna mål till Arbetsdomstolen där det går att se en tydlig minskning. För lönebildningen redovisas bl.a. resultatindikatorer för antalet förlorade arbetsdagar på grund av konflikter, löne- och reallöneutvecklingen för hela arbetsmarknaden och arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet. Enligt regeringen uppnåddes flera av de kriterier som används för att bedöma om en god lönebildning kan anses uppfylld. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en samlad bedömning av åtgärderna på området i förhållande till det mål för arbetslivspolitiken som har beslutat om. Regeringen presenterar även analyser för respektive delområde som i olika stor utsträckning tar sin utgångspunkt i de underliggande mål som finns för varje delområde. Inom ramen för resultatredovisningen för arbetsmarknadspolitiken redovisar regeringen två tillkännagivanden från som slutbehandlade. beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag som tar sin utgångspunkt i den s.k. förslag (bet. 2013/14:AU2, rskr. 2013/14:133). Regeringen framhåller flera åtgärder som har vidtagits i linje med . Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. beslutade om ett tillkännagivande om att ge den s.k. (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Regeringen beslutade därefter om tilläggsdirektiv (dir. 2017:71). Av direktiven framgår bl.a. att utredningen ska analysera och lämna förslag på hur Arbetsförmedlingens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras och hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer och hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organiseras. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Utskottet konstaterar inledningsvis att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör ha en klar och tydlig struktur, så att redovisningen bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar vidare att bedriver ett kontinuerligt arbete med att förbättra regeringens resultatredovisningar till i budgetpropositionen. De senaste årens utvecklingsarbete har tagit fasta på att synliggöra resultat och att arbeta med rätt information på rätt plats och därmed göra resultatredovisningen mer stringent. En viktig del av arbetet med att utveckla och förbättra resultatredovisningen är det samarbete som pågår på området mellan och regeringen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet fortsätter. Utskottet noterar att regeringen i fråga om arbetsmarknadspolitiken framhåller svårigheten i att skilja resultatet av politiken på området från t.ex. omvärldsfaktorer och insatser från andra aktörer på arbetsmarknaden. Utskottet har förståelse för problematiken men anser att det är viktigt att det framgår vilka indikatorer som ligger till grund för analysen av måluppfyllelsen. Utskottet kan konstatera att regeringen visserligen förklarar att övergången till arbete och utbildning är en form av huvudindikator och att grunden för analysen av måluppfyllelsen utgörs av en rad olika indikatorer. Utskottet konstaterar dock att det varken i inledningen av resultatredovisningen eller i anslutning till resultaten ges någon uttrycklig förklaring av vilka resultatindikatorer som tillämpas. Utskottet anser att det finns utvecklingsmöjligheter för tydligheten i detta avseende. När det gäller arbetslivspolitiken har utskottet tidigare konstaterat att strukturen på resultatredovisningen är väl avvägd. Utskottet står fast vid att uppdelningen på de tre underliggande delmålen och tillhörande resultatindikatorer bidrar till ökad tydlighet om sambanden mellan mål, resultatindikatorer, resultat och regeringens budgetförslag. Strukturen underlättar därmed utskottets beredning. Utskottet noterar att resultatindikatorerna i viss utsträckning har utökats och förtydligats. En annan utveckling jämfört med är att resultatindikatorerna för alla tre delområdena finns samlade på samma ställe i budgetpropositionen. Utskottet välkomnar utvecklingen på området som bidrar till en tydligare uppbyggnad av resultatredovisningen. Som utskottet har framfört tidigare finns det skäl att betona vikten av analys och slutsatser av uppnådda resultat i förhållande till fastställda mål. Utskottet kan i fråga om arbetsmarknadspolitiken konstatera att vissa förbättringar har gjorts för att strukturera upp analys och slutsatser fördelat på samma typ av uppdelning som resultatredovisningen har i övrigt. För arbetslivspolitiken har strukturen utvecklats bl.a. genom att analys och resultat för samtliga tre delområden har samlats på samma ställe. Utskottet noterar också att regeringen i årets resultatredovisning har gjort en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för det riksdagsbundna målet för arbetslivspolitiken, vilket har efterfrågats av utskottet. Utskottet välkomnar dessa tydliggörande förändringar av strukturen. Ytterligare utvecklingsmöjligheter finns dock för att än tydligare koppla analys och slutsatser till målen. Sammanfattningsvis välkomnar utskottet utvecklingen på området och önskar att den framtida utvecklingen av resultatredovisningen fortsätter med starkare fokus på resultat. Anslag inom utgiftsområde 14 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , , och förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslagen för Arbetsmarknad och arbetsliv sammanlagt ska bestämmas till 74 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 14 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). Regeringen framhåller att målet för arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Grunden för välfärd är att människors kompetens och vilja att arbeta tas till vara. Regeringen arbetar efter målet att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. En aktiv arbetsmarknadspolitik är en viktig del i den breda jobbagenda som regeringen haft sedan tillträdet. Regeringen konstaterar att arbetslöshetsmålet är ambitiöst och utmaningarna framöver är stora. Regeringen understryker att jämställdheten på arbetsmarknaden är av grundläggande betydelse för jämställdheten i stort i samhället. Arbetet med en jämställdhetsintegrerad politik kommer att fortsätta. För att de jämställdhetspolitiska målen ska kunna nås krävs framför allt att sysselsättningen ökar bland utrikes födda kvinnor. Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till detta. En utmaning är att en allt större andel av de arbetslösa kvinnorna och männen tillhör grupper med en generellt svag ställning på arbetsmarknaden. Det gäller särskilt de personer som saknar en fullföljd gymnasieutbildning eller är nyanlända. Enligt regeringen finns det ett stort behov av att underlätta för nyanlända att snabbare än etablera sig på arbetsmarknaden. För att underlätta etableringen på arbetsmarknaden måste fler personer rustas via insatser inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. I budgetpropositionen presenterar regeringen flera insatser i dessa avseenden, både inom det aktuella utgiftsområdet och inom andra utgiftsområden. För att öka effektiviteten inom etableringsuppdraget träder ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet i kraft . En central del i det nya regelverket är att kraven på individen tydliggörs. Vidare tillförs bl.a. medel för förstärkt arbetsträning inom etableringsuppdraget och främjandemedel till s.k. snabbspår. Regeringen tillför också ytterligare främjandemedel till Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) för att stärka statlig och samverkan och därigenom bl.a. förbättra genomslaget av arbetsmarknadspolitiska insatser för nyanländas etablering. Regeringen anför att de subventionerade anställningarna är ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg. Enlig regeringen är dock dagens system svåröverskådligt, komplicerat och inte tillräckligt kraftfullt. De olika stöden har därför setts över, och regeringen avser att göra betydande förenklingar och förstärkningar av de subventionerade anställningarna. Ett flertal tidigare stöd ska därför ersättas med ett nytt och enhetligt särskilt anställningsstöd, s.k. introduktionsjobb. Regeringen gör bedömningen att denna reform ska öka arbetsgivares vilja att anställa med stöd och därigenom minska arbetslösheten. Regeringen avser dessutom att höja taket för den bidragsgrundande bruttolönen i det nya stödet till . Samma taknivå ska gälla även för extratjänster och nystartsjobb. Även för lönebidrag och offentligt skyddat arbete föreslås nivån höjas till . Regeringen konstaterar att spelar en viktig roll för sysselsättning av personer som har en funktionsnedsättning som medför en nedsatt arbetsförmåga och som inte kan få ett jobb genom andra åtgärder. Regeringen föreslår en ökning av medlen till bolaget för att förbättra möjligheterna att uppfylla det arbetsmarknadspolitiska uppdraget och skapa fler övergångar till anställningar utanför bolaget. Ökade medel tillförs även för att utöka omfattningen av de skyddade anställningarna . För att undvika inlåsningseffekter avser regeringen även att fasa ut det högre aktivitetsstöd som vissa ungdomar med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga får efter att de har deltagit i program . I fråga om arbetslöshetsförsäkringen framhåller regeringen att nuvarande karensvillkor innebär att en arbetssökande inte kan få ersättning i en ersättningsperiod. För att förbättra de arbetslösas ekonomiska trygghet och bättre tillgodose internationella åtaganden vill regeringen se en sänkning av karensvillkoret . För att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera till högre genomströmning i gymnasieskolan avser regeringen att införa en möjlighet till lån för utbildning för B-körkort. Nedan sammanfattas regeringens förslag till anslagsanvisning inom utgiftsområde 14, området Arbetsmarknad. Regeringens förslag finns i tabellform i bilaga 2 och 3. 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget får bl.a. användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget påverkas bl.a. av att det nya regelverket för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet träder i kraft och att det har införts en begränsning av rätten till föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn. Den senare förändringen antas öka antalet deltagare i etableringsuppdraget. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 8 . 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Regeringen föreslår bl.a. att karensvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen ska sänkas , vilket medför ökade utgifter inom anslaget. Vidare påverkas anslaget bl.a. av att traineejobben avskaffas, högre aktivitetsstöd för unga med funktionsnedsättning avskaffas och det nya regelverket för nyanländas etablering. Makroekonomiska förutsättningar, såsom effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, påverkar också nivån på anslaget. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 22 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser samt utgifter för program och insatser för kvinnor och män som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Till de reformer som föreslås hör att ersätta flera olika former av anställningsstöd med ett nytt anställningsstöd, s.k. introduktionsjobb. Stödet kommer att ha ett tak, en subventionsnivå och ett enhetligt handledarbidrag. Regeringen föreslår även en enhetlig taknivå om för flera andra stöd. Ytterligare förslag som påverkar anslaget är bl.a. främjandemedel till Delegationen för unga till arbete (Dua) och till olika snabbspår samt införandet av det nya regelverket för nyanländas etablering. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att anslaget 1:4 Ersättning till insatser för vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska beräknas inom det aktuella anslaget . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 13 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 8 2019–2028. 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för statsbidrag för särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utgifterna inom anslaget ökas bl.a. som en följd av att regeringen vill tillföra ökade medel till och en höjning av taket för den bidragsgrundande lönekostnaden för subventionerade anställningar med lönebidrag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 19 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 13 2019–2023. 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter vid Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Anslaget får även användas för utgifter för nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd inom Europeiska socialfonden och inom Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020: Anslaget får användas för utgifter för utbetalningar av stöd från Europeiska socialfonden för programperioden –2020. Utbetalningarna avser delfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet för investering för tillväxt och sysselsättning. Anslaget omfattar även särskilda EU-medel, utöver socialfondsmedel, för EU:s sysselsättningsinitiativ för unga. Anslaget får även användas för viss statlig medfinansiering av det nationella socialfondsprogrammet. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 1 . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 3 2019–2023. 1:7 utvärdering: Anslaget får användas för utvärderings (IFAU) förvaltningsutgifter och finansieringsbidrag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till .