bet · H401JuU18 · 2017-04-07 00:00:00 — Utskottet har förståelse för de synpunkter som förs fram i motionerna 2016/17:276 (M), 2016/17:3042 (C) och 2016/17:3230 (M) yrkande 9 om vikten av att utförsel av stöldgods ur förhindras. För att detta arbete ska var framgångsrikt är det väsentligt att och har ett gott samarbete. Utskottet som erfarit att de båda myndigheterna har ett gott samarbete och som utgår från att de båda myndigheterna även fortsättningsvis kommer att ha det anser dock inte att något initiativ från sida bör tas med anledning av motionsyrkandena utan dessa bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att postlagen bör utformas utifrån brottsbekämpande myndigheters behov av att kunna ingripa och utreda handel med och smuggling av narkotika och andra olagliga produkter. Jämför reservation 57 (M, C). I partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 41 begärs att postlagen ska utformas även med utgångspunkt från brottsbekämpande myndigheters behov av att kunna ingripa och utreda handel med och smuggling av narkotika och andra olagliga produkter. Motionärerna är kritiska till att den översyn av postlagen som genomförts inte beaktat de brottsbekämpande myndigheternas behov och brottsbekämpningsperspektivet i den nuvarande och framtida postlagstiftningen. har lämnat delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle, (SOU 2016:54). Betänkandena bereds inom . Av (Statsrådsberedningen) propositionsförteckning framgår att regeringen avser att lämna en proposition med namnet Ändringar i postlagen till . UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Utskottet konstaterar att den översyn av postlagen som har genomförts inte har haft ett brottsbekämpningsperspektiv. Utskottet har en viss förståelse för uppfattningen i motion 2016/17:3388 (M) yrkande 41 att ett sådant perspektiv hade kunnat vara värdefullt. Utskottet finner dock inte tillräckliga skäl att föreslå något tillkännagivande till regeringen med anledning av yrkandet utan detta bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att se över möjligheten att i lokala ordningsföreskrifter förbjuda tiggeri, att förbjuda tiggeri för utländska medborgare och att inte göra skillnad på aktivt och passivt penninginsamling. Jämför reservationerna 58 (M) och 59 (SD). I motion 2016/17:3229 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas en översyn av ordningslagen i syfte att i lokala ordningsföreskrifter kunna förbjuda tiggeri. I motion 2016/17:2300 av och (båda SD) yrkande 2 föreslås att tiggeri ska förbjudas för utländska medborgare. I motion 2016/17:2069 av (M) anförs att det bör övervägas att ge kommunerna möjlighet att införa lokala tiggeriförbud. I motion 2016/17:2655 av (SD) yrkande 1 begärs att tiggeri ska förbjudas. I yrkande 2 föreslås att alla former av insamling av pengar ska likställas i lagstiftningen så att det inte görs någon skillnad på aktivt och passivt insamlande av pengar. Tiggeri – att utan erbjudande om någon motprestation be om ekonomiskt understöd – är inte i sig straffbart eller annars otillåtet enligt svensk lag. Detta gäller även när det bedrivs i former som kan beskrivas som organiserade, om man med detta menar att enskilda som tigger samordnar sin aktivitet när de bor, reser och lever tillsammans. Möjligheten att kräva tillstånd för penninginsamling har prövats av i mål 2014-B266. I målet åtalades tre tiggare för att ha brutit mot en kommuns ordningsföreskrifter sedan de suttit på allmän plats med en mugg eller låda framför sig. Enligt åklagaren utgjorde deras agerande ett brott mot ett förbud att utan tillstånd samla in pengar i bössa eller liknande. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Tiggarna frikändes dock då deras agerande inte ansågs utgöra aktiva penninginsamlingar och därför inte heller var tillståndspliktigt. Av kommentaren till 3 kap. 8 § ordningslagen (se , Ordningslagen , Zeteo, kommentaren till 3 kap. 8 §) framgår att penninginsamling i form av ”tiggeri” på offentlig plats kan regleras i lokal ordningsstadga, om ett sådant förbud är särskilt motiverat från ordningssynpunkt. Så skulle kunna vara fallet i gallerior där ett stort antal personer passerar eller omstigningsplatser för kollektivtrafik. ombudsmän () riktade i ett beslut (dnr 6340-2010) allvarlig kritik mot i för att den avvisat utlänningar med motiveringen att dessa ägnade sig åt tiggeri och dagdriveri. i avvisade 26 rumänska romer under åberopande av att de ”ägnat sig åt dagdriveri/tiggeri”. I sammanfattningen anförde JO bl.a. följande: Enligt den bestämmelse som tillämpades får en utlänning avvisas om det kan antas att han eller hon under vistelsen i inte kommer att försörja sig på ett ärligt sätt. Bestämmelsen kan emellertid inte tolkas så som polismyndigheten gjort. I beslutet framhålls att utvecklingen på fri- och rättighetsområdet har inneburit successivt skärpta krav på legalitet och rättssäkerhet. Den aktuella bestämmelsen bör inte tillämpas på andra försörjningssätt än sådana som är rättsligen förbjudna. Tiggeri är inte i sig otillåtet enligt svensk lag, än mindre dagdriveri. Avvisningen saknade därmed stöd i utlänningslagen. har behandlat ett motionsyrkande likalydande med det i motion 2016/17:2300 (SD) yrkande 2 tidigare, senast i betänkande 2015/16:JuU20 (s. 73 f.). I betänkandet uttalade utskottet att det inte hade ändrat uppfattning när det gäller frågan om att kriminalisera tiggeri när det gäller vissa människor, dvs. utskottet var inte berett att ställa sig bakom ett sådant förslag. Tiggeri är som redovisats ovan inte i sig straffbart eller annars otillåtet enligt svensk lag. Av 3 kap. 8 § ordningslagen (1993:1617) följer att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en kommun får utfärda de ytterligare föreskrifter för kommunen eller del av denna som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats. Som redovisats ovan kan det under vissa omständigheter vara möjligt att reglera penninginsamling i form av ”tiggeri” på offentlig plats i en lokal ordningsstadga. Utskottet finner mot denna bakgrund inte att det finns skäl för att göra något tillkännagivande om att det bör övervägas att ge kommunerna möjlighet att införa lokala tiggeriförbud eller att ordningslagen ska ses över med inriktning att kunna införa sådana förbud. Motionerna 2016/17:2069 (M) och 2016/17:3229 (M) yrkande 1 avstyrks därför. Utskottet har inte ändrat uppfattning när det gäller frågan om att kriminalisera tiggeri när det gäller vissa människor. Utskottet anser därför att UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT bör avslå motion 2016/17:2300 (SD) yrkande 2. heller skäl att ställa sig bakom vad som anförs i motion 2016/17:2655 (SD) yrkandena 1 och 2 om att tiggeri ska förbjudas och att alla former av insamling av pengar ska likställas i lagstiftningen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ca 70 motionsyrkanden med förslag som har behandlats och avslagits tidigare . Jämför särskilda yttrandena 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (L) och 7 (KD). Motionsyrkandena i bilaga 2 överensstämmer helt eller i huvudsak med yrkanden som utskottet behandlat och avstyrkt tidigare . Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning. Motionsyrkandena behandlades i betänkandena /15:JuU16 och 2015/16:JuU20. 1.Polisens utrustning, punkt 1 (SD, KD) av (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 3, bifaller delvis motion 2016/17:2245 av och (båda M) och 2016/17:1169 av och (båda S) och 2016/17:1227 av (M). Vi anser att polisen ska ges tillgång till alternativa vapen, t.ex. att man ges möjlighet att skjuta gummikulor, använda elpistol samt ges tillgång till vattenkanoner vid demonstrationer och stora upplopp. Detta är vapen som är mindre skadliga än de skjutvapen polisen har och skulle kunna hjälpa polisen att bättre hantera svåra situationer. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. 2.Kvalitetsgranskning av polisens hjälpmedel, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 2. 2016/17:JuU18 RESERVATIONER Polisens arbetsförhållanden har blivit en alltmer aktuell fråga. Polisen arbetar i en varierande och komplex arbetsmiljö som är både psykiskt och fysiskt påfrestande. Det är därför viktigt att såväl tekniska som andra fysiska hjälpmedel och arbetsverktyg fungerar och är väl anpassade för polisens verksamhet. Många av komponenterna i polisens tekniska utrustning, exempelvis datasystem, är långsamma, föråldrade och icke-kompatibla med varandra. Att rapportera in en händelserapport tar exempelvis ofta onödigt mycket tid. Den tekniska utrustningen ska underlätta och effektivisera arbetet och inte det omvända. Polisen utgör en viktig del i upprätthållandet av rättsstaten, och det har stor betydelse att myndigheten är en attraktiv arbetsplats som tar väl hand om sina anställda. Regeringen bör därför se till att det görs en bred genomlysning av polisens arbetsmiljö som bl.a. innefattar en kvalitetsgranskning av polisens tekniska hjälpmedel och datasystem. 3.Insatser i utanförskapsområden, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 2. I utsatta områden och områden som är utsatta för allvarlig brottslighet krävs det insatser inte bara från polisen. Även andra samhällsfunktioner ska kunna utföra såväl akuta insatser som långsiktigt arbete. Det handlar såväl om ambulans och räddningstjänst som kommuner i vidare mening och andra statliga myndigheter samt andra aktörer som på olika sätt kan bidra till att vända utvecklingen. För att långsiktigt åstadkomma förändringar i sådana områden krävs det samordning och effektivisering av samhällets insatser för att bryta det utanförskap och den utsatthet som finns i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. RESERVATIONER 2016/17:JuU18 4.Arbetet mot nyrekrytering till kriminella nätverk, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3236 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. För att minska den organiserade brottsligheten måste nyrekryteringen till de kriminella nätverken motverkas. Därför är insatser mot mängdbrott, narkotikahantering m.m. centralt eftersom det är i sådana sammanhang nätverken rekryterar och har sina hantlangare. Det ska finnas stöd att tillgå för den som vill lämna det kriminella livet. Sådan exitverksamhet måste finnas av olika slag eftersom svårigheterna att lämna kriminella grupperingar är olika. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna anser vi vidare att rättsväsendet måste samarbeta internationellt. EU-samarbetet innebär stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. På sina håll kan man se stora problem med informationsutbyte mellan polismyndigheter, rutiner för samarbeten osv. Här anser vi att det finns en utvecklingspotential. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. 5.Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet, punkt 11 (M, C, KD) av (M), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 13, bifaller delvis motion 2016/17:JuU18 RESERVATIONER 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 6 och avslår motion 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 4. har det svenska rättsväsendet gjort lika stora insatser mot den organiserade brottsligheten. Men de senaste årens utveckling i exempelvis och understryker nödvändigheten i att fortsätta kampen. För att komma åt brottslighet som rör sig över gränserna behöver också rättsväsendet samarbeta internationellt. EU-samarbetet innebär stärkta möjligheter att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. 6.Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 6 samt bifaller delvis motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 13. Eurojust, det straffrättsliga samarbetet mellan åklagare i EU-länderna, har i likhet med Europol inte någon möjlighet att bedriva någon egen brottsutredande verksamhet, utan arbetar för att främja och förbättra samordningen mellan medlemsstaterna, när det handlar om grov gränsöverskridande brottslighet, genom att t.ex. samordna åtal i flera medlemsstater . Lissabonfördraget gör det möjligt att utveckla Eurojust till en europeisk åklagarmyndighet med rätt att bedriva förundersökningar och beordra spaning och tillslag i flera länder . Jag anser att en sådan åklagarmyndighet skulle vara en viktig förstärkning av det europeiska samarbetet mot grov och gränsöverskridande brottslighet. Myndigheten skulle ges exklusiv behörighet att utreda brott mot EU:s finansiella intressen, t.ex. fusk med EU-bidrag. Vidare är ett ökat samarbete med EU:s grannländer av stor betydelse för insatserna mot grov organiserad brottslighet. Jag ser positivt på att RESERVATIONER 2016/17:JuU18 har ingått två avtal om samarbete om bekämpning av grov brottslighet med och . Samarbetet gäller tullen och polisen i samt i och . Avtalen innebär i korthet att behöriga brottsbekämpande myndigheter får begära och överlämna uppgifter som behövs för att upptäcka och utreda grova brott. I avtalen finns ett antal grunder för att inte lämna ut de begärda uppgifterna, t.ex. om det skulle kunna skada nationella intressen, påverka en pågående utredning eller annars stå i strid mot rättsprinciper. Fler liknande samarbetsavtal, särskilt med övriga länder på västra där arbetet är inställt på ett framtida EU-medlemskap, skulle ytterligare förbättra möjligheterna att bekämpa grov och gränsöverskridande brottslighet. En förutsättning för sådana samarbeten är dock att rättssäkerheten upprätthålls och att de utformas på ett sätt som fullt ut är förenligt med respekten för de individuella fri- och rättigheterna. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. 7.Trygghet för småföretagare, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:1180 av (C) yrkande 1. Landets småföretagare är samhällets riktiga hjältar. Förutom att de i sin verksamhet erbjuder varor och tjänster som människor behöver och vill ha, är de också arbetsplatser där många människor har sin utkomst. Särskilt butiker och restauranger är företag där många har sitt första riktiga jobb. Dessa är en viktig väg in över tröskeln till arbetsmarknaden, och de är båda branscher som anställer många unga och nyinflyttade. Deras gärning är därför värdefull på många sätt. I ett samhälle som i grunden blir tryggare på totalplanet, men där polariseringen riskerar att öka, där de områden som redan är trygga blir tryggare, men de som är otrygga blir otryggare, står den lokala butiken inte sällan i skottgluggen för otrygghetens olika uttryck. Bedrägerierna ökar och även om regeringen nu överlämnat en proposition med förslag till en straffbestämmelse om grovt fordringsbedrägeri är uppfinningsrikedomen stor hos de med oärliga avsikter. Det lilla företaget är ofta föremål för olika typer av bedrägeriförsök, och den småföretagare som 2016/17:JuU18 RESERVATIONER råkar illa ut har sällan tid och resurser att hantera en sådan process, då man har ett företag att sköta och kundrelationer att vårda. utsätts företagaren och dennes personal i en oacceptabel utsträckning för stölder, hot och obehag då vissa få inte bryr sig om lagar, regler, mitt och ditt. Regeringen bör därför ge för ändamålet lämplig/lämpliga myndighet/myndigheter i uppdrag att koppla ett grepp om dessa småföretags trygghetssituation och föreslå åtgärder för att göra livet för dessa tryggare. 8.Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem, punkt 16 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2299 av och (båda SD) yrkande 7. Säkerhetspolisen vill ha direkttillgång till asylsystem. Orsaken är att man inte hinner utreda den kraftigt ökade mängden möjliga säkerhetshot som kommer in till myndigheten. Säkerhetspolisen ska enligt uppgift ha ansökt om att få egen direkttillgång till asylsystem . frågade då Datainspektionen eftersom det även här förelåg osäkerhet om det var tillåtet eller inte. Jag anser att det måste tydliggöras i lag att ska ges direkttillgång till asylsystem. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. 9.Säkrare id-handlingar, punkt 17 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2016/17:JuU18 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3235 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Det finns ca 15 typer av godkända identitetshandlingar i . Dessa kan utfärdas av tre myndigheter – polisen, och Transportstyrelsen. Större banker kan utöver detta utfärda id-kort som är godkända av (Sis) åt sina kunder. Dessutom kan anställda vid vissa företag och myndigheter få SIS-godkända id-kort utfärdade av sina arbetsgivare. I Brottsförebyggande rådets (Brå) kartläggning av bedrägeribrottsligheten i (Rapport 2016:9) nämns det stora antalet godkända id-handlingar i som ett problem eftersom det gör det svårare att kontrollera identiteter och underlättar missbruk. I kartläggningen från Brå framgår bl.a. att två åtgärder som efterfrågas från flera berörda myndigheter och delar av näringslivet är ett nationellt id-kort samt en central aktör, gärna en myndighet, som garanterar säkra id-handlingar. Vi anser att antalet godkända id-handlingar i bör ses över, och så även kvaliteten på dessa, för att på så vis minska möjligheterna att utnyttja någon annans identitet. 10.Polisers rätt till kränkningsersättning, punkt 19 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2016/17:3231 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 17. Vi har en viss förståelse för de synpunkter som framförs i motionerna och delar även justitie- och migrationsministerns uppfattning att det naturligtvis är helt oacceptabelt att poliser möts av stenkastning vid ett ingripande. Vi konstaterar dock att regeringen har uppmärksammat frågan om polisers utsatthet vid ingripanden genom den s.k. blåljusutredningen. Mot denna bakgrund och eftersom utredningens arbete inte bör föregripas anser vi att det saknas 2016/17:JuU18 RESERVATIONER anledning att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandena. 11.Förundersökningar mot poliser, punkt 20 (SD) av (SD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:2541 av (SD) i denna del. gick en 21-årig gärningsman till attack mot två anställda och tre elever i en skola i . Det var ett planerat dåd där mördaren också väntade sig att bli skjuten. Ett av offren dog på plats och två avled av sina skador på sjukhus. Polisen, som kom till platsen efter att de blivit larmade, blev också attackerade av gärningsmannen innan de lyckades oskadliggöra honom med sina tjänstevapen. Polisen har rätt att använda sina vapen för att förhindra brott. Ändå blev följden att det inleddes en förundersökning mot poliserna om tjänstefel, vilket de senare friades från. Just detta är en historia som tydligt visar hur orimligt det är att det rutinmässigt registreras som ett eventuellt tjänstefel från polisers sida när skjutningar förekommer. Svensk polis använder sällan sina pistoler och när så sker brukar det precis som i detta fall handla om nödvärn. Om det tyvärr går så långt att gärningsmannen skadas, eller än värre dödas, blir inte berörda polisers situation lättare eftersom de kan tvingas till sjukskrivning eller terapi på grund av efterföljande trauma. Att då per automatik bli föremål för en förundersökning om tjänstefel gör situationen ännu svårare. Regeringen bör därför ändra hanteringen av poliser som använt sina tjänstevapen i nödvärn eller på annat sätt för att oskadliggöra ett hot, så att de inte utan skäl misstänks för tjänstefel. RESERVATIONER 2016/17:JuU18 12.Informationsutbyte och förebyggande arbete m.m., punkt 21 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5 och 9. Samhället måste tydligt visa sitt avståndstagande mot extremism och terrorism genom att straffa terrorbrott, både de som begås här och de som begås i andra länder, men det måste också arbeta långsiktigt och förebyggande för att stoppa den utveckling som har skett . Det behövs ett ökat samarbete och ett utökat informationsutbyte mellan t.ex. civilsamhälle, skolor och olika myndigheter i syfte att bättre kunna identifiera riskpersoner och riskfaktorer för radikalisering. En utgångspunkt måste vidare vara att lagföring för eventuell förövad brottslighet ska ske i samtliga fall där det är möjligt. Det bör därför göras omfattande ansträngningar beträffande alla återvändare i syfte att utreda förövad brottslighet. Vi anser dessutom att regeringen ska ta initiativ till en strukturerad och bred samverkan mellan myndigheter – som Säkerhetspolisen, , , , , och andra – och bank- och finanssektorn samt andra branscher och branschföreträdare i syfte att kunna upptäcka och ta initiativ mot finansiering av terrorism. 13.Ökade resurser till säkerhetspolisen, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:JuU18 RESERVATIONER Därmed bifaller motion 2016/17:3310 av m.fl. (M) yrkande 9. Svenska myndigheter behöver stå starka för att möta de utmaningar som finns när det gäller att säkra tryggheten i ett fritt och öppet samhälle. Radikalisering, våldsbejakande extremism och terrorism utgör hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Säkerhetspolisen varnar för att de som återvänder efter att ha utfört eller deltagit i terroristträning eller terroristhandlingar utgör ett potentiellt hot mot och svenska intressen. varnar myndigheten också för att våldsbejakande extremister som aldrig rest till konfliktområden också utgör ett hot. Säkerhetspolisens förmåga och kapacitet att övervaka potentiella hot samt förebygga och utreda terrorismrelaterad brottslighet behöver stärkas.