bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — Utskottet noterar att det finns undersökningar som visar att ca 30–av de svenska bilförarna uppger att de under den senaste månaden har sms:at som de har kört bil. Utskottet påminner om att det är en stor trafikfara att använda sms, andra textmeddelandetjänster eller sociala medier medan man kör bil. Därför välkomnar utskottet regeringsuppdraget till Transportstyrelsen och ser fram emot en redovisning av resultaten av detta. Utskottet ser även positivt på de informations- och utbildningsinsatser som Transportstyrelsen genomförde för att stärka en trafiksäker användning av kommunikationsutrustning i fordon men kan konstatera att informationsinsatser inte är tillräckligt. Utskottet utgår från att regeringen skyndsamt verkar för att införa ett förbud mot att använda mobiltelefoner och annan kommunikationsutrustning som stör bilförares uppmärksamhet. Utskottet har tidigare uttalat sin avsikt att nogsamt följa regeringens fortsatta hantering av frågan och har inte ändrat inställning i denna fråga. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1407 (SD), 2016/17:1511 (M) och 2016/17:3358 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. höjda hastighetsbegränsningar och sänkta bashastigheter. Utskottet framhåller hastighetens betydelse för nollvisionen och för frågor om bränsleförbrukning och utsläpp. Utskottet konstaterar att det är uppgift att ta fram riktlinjer och föreskrifter för hur hastighetsbegränsningarna ska användas och hänvisar till pågående utredningsarbete om sänkt bashastighet i tätort. Jämför reservation 8 (SD). Bashastighet är den högsta tillåtna hastighet som fordon får föras i om inget annat är beslutat. Inom tättbebyggt område är enligt 3 kap. 17 § trafikförordningen (1998:1276) bashastigheten och utom tättbebyggt område . Bestämmelser om bashastighet gäller oavsett väghållare. Kommuner kan genom lokala trafikföreskrifter avgöra vad som är tättbebyggt område och också besluta om lägre hastigheter om det är motiverat med hänsyn till trafiksäkerheten, framkomligheten eller miljön. gav den dåvarande regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Av regeringsbeslutet framgår bl.a. att det är viktigt att systematiskt fortsätta med att anpassa hastighetsgränserna till vägarnas standard för att uppnå ett effektivt och säkert transportsystem samt att det även fortsättningsvis är angeläget att försöka motverka de negativa effekter som kan uppkomma i form av försämrad tillgänglighet och ökade restider. lämnade en slutrapport till regeringen med ett antal förslag till författningsändringar som gällde nya hastighetsbegränsningar. Utredningen föreslog att hastighetsgränserna 50, skulle avvecklas. Avvecklingen av föreslogs ske och av samordnat med kommande investeringsplaner och systematiska kommunikationsinsatser. I rapporten föreslogs bl.a. att översynen av hastighetsgränserna ska fortsätta successivt samordnat med investeringsplaneringen i enlighet med myndighetens hastighetsstrategi. Vidare föreslog att nästa större steg ska tas samordnat med nästa planeringsomgång, och målet bör vara en fortsatt effektiv anpassning till de transportpolitiska målen och till nollvisionen. (M) konstaterar i motion 2016/17:208 att vägarna i skulle klara av högre hastigheter och noterar att i många länder i är maxhastigheten . Att införa en formell maxhastighet skulle vara en justering till verkligheten samt till förhållandena i resten av . Därför efterfrågar motionären att möjligheten att höja den högsta tillåtna hastigheten på motorvägar övervägs. I motion 2016/17:1318 betonar m.fl. (MP) att det behövs fler åtgärder för cyklister. Näst efter fler och bättre underhållna cykelvägar är sänkta hastighetsgränser den viktigaste faktorn för att flera ska börja cykla i städer och tätorter. Motionärerna konstaterar att risken för att en cyklist som blir påkörd av en bil dör är mycket hög vid , men liten vid hastigheter . Motionärerna efterfrågar därför att en bashastighet utfärdas i landets tätorter (yrkande 3). Per Klarberg (SD) menar i motion 2016/17:1758 att hastighetsbegränsningen för husvagnsekipage förorsakar irritation bland bilister och att det leder till trafikfarliga situationer. Om husvagnsekipage skulle tillåtas att följa normal trafikrytm skulle det bildas färre bilköer än . Motionären efterfrågar en översyn av regelverket för hastigheter för husvagnsekipage. I motion 2016/17:1759 framför Per Klarberg (SD) att sedan den förra regeringen beslutade om ändring av hastighetsgränserna har genomfört många hastighetssänkningar medan höjningarna är få. Motionären uppmärksammar särskilt uteblivna höjningar på motorvägar och konstaterar att detta ska bero på utsläppsskäl. Motionären menar att hastighetsgränser ska sättas utifrån trafiksäkerhetsskäl och att mål att bilisterna ska känna vilja att respektera hastighetsgränser inte uppfylls. Motionären efterfrågar en översyn av hastigheterna på vägnätet med syfte att införa fler 120-sträckor på motorvägar samt att delar av övriga vägnätet kan få högre hastighet än nuvarande . (M) konstaterar i motion 2016/17:2061 att ofta måste sänka hastigheter i takt med att vägar behöver upprustas. Ofta drabbar de sänkta hastigheterna landsbygden eftersom en upprustning av vägarna där inte har lika hög prioritet. I stort är agerande rimligt men sänkningar av hastigheten uppfattas ofta mycket negativt av dem som använder vägsträckorna . Motionären efterfrågar en översyn av hastighetsbegränsningarna på vägarna i syfte att tillåta högre hastigheter. I motion 2016/17:2383 konstaterar (M) att åtgärder för hastighetsanpassningar innebär att framför allt landsbygdslän får sänkta hastigheter på viktiga riksvägar där det inte finns mitträcken. Motionären anför att besöksnäring och arbetspendling drabbas hårt om hastigheterna sänks och menar att regeringen bör se över möjligheterna att även fortsättningsvis ska behållas på vägar utan mitträcke där denna hastighetsgräns råder . Motionären efterfrågar att ställer sig bakom det som anförs om hastighetsgränser på större vägar utan mitträckesseparering. Utskottet noterar inledningsvis att enligt är rätt hastighet på vägar och gator en förutsättning för att minska antalet döda och skadade i trafiken. Hastigheten ska sättas efter vägens säkerhetsstandard som hänsyn tas till faktorer som miljö, tillgänglighet och regional utveckling (t.ex. arbetspendling). Enligt medför ökade hastigheter på vägarna att utsläppen av växthusgaser, partiklar och kväveoxider ökar, liksom buller. Även antal dödade och allvarligt skadade ökar med ökade hastigheter, med undantag från de fall då hastigheten höjs till följd av att vägen byggts om. Exempelvis är en mittseparerad 100-väg betydligt säkrare än en 80-väg med mötande trafik. Utskottet kan konstatera att på regeringens uppdrag har fortsatt att anpassa hastighetsgränserna till vägarnas trafiksäkerhetsstandard. Enligt uppgift från fortsätter arbetet och även under kommande planperiod 2018–2029. För att en tvåfältsväg med mötande trafik ska uppfylla grundläggande säkerhetskrav behöver hastighetsgränsen sättas till maximalt . Om vägen däremot mötessepareras kan vägen få . Utskottet noterar att inriktningen är att alla nuvarande 90-vägar, med en trafik om 2 000 fordon per årsmedeldygn eller mer, ska anpassas utifrån dessa principer . räknar med att denna anpassning ska rädda 16 liv , spara och bidra till något lägre utsläpp av koldioxid. Nytillskottet av vägar med begränsas enligt med hänsyn till målet att minska koldioxidutsläppen. Utskottet betonar att hastighetsfrågan är central för nollvisionsarbetet och vill också framhålla att det är uppgift att utarbeta riktlinjer och föreskrifter för tillämpningen av hur de olika hastighetsgränserna bör användas, ett arbete som ska främja en utveckling i enlighet med nollvisionen och målen för transportpolitiken som beslutats av . Utskottet vill här också särskilt uppmärksamma miljöaspekterna med eventuellt höjda hastigheter, inte minst mot bakgrund av att trafiken på vägarna står för nästan en tredjedel av utsläpp av koldioxid. Utskottet påminner om att har konstaterat att hastigheten har stor betydelse för bränsleförbrukningen samt att sparsam körning är ett enkelt sätt att minska bränsleförbrukningen. Utskottet påminner om att nya hastighetssteg i intervallet 30–infördes (prop. 2006/07:73). Utskottet konstaterar att har många vägar och gator fått förändrad hastighetsgräns. På uppdrag av regeringen utvärderade de justerade hastighetsgränserna 2012 och lämnade förslag i utvärderingen om att bashastigheterna skulle ändras. Enligt utvärderingen har uppskattningsvis 25–av landets kommuner genomfört en mer systematisk översyn av sina hastigheter i tätort Utskottet välkomnar att regeringen beslutade att ge Trafikanalys i uppdrag att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av sänkt bashastighet i tätort. I uppdraget ingår även att analysera alternativ till en generell sänkning av bashastigheten, i syfte att ge möjligheter till sänkta hastigheter i tätort. Konsekvenserna av sänkt bashastighet i tätort, och alternativ till detta, ska utvärderas i relation till de transportpolitiska målen I uppdraget uppmärksammas bl.a. att i miljöer där bilar och oskyddade trafikanter måste dela utrymme är det viktigt att bilarnas hastighet så långt möjligt anpassas så att eventuella kollisioner inte leder till dödsfall eller allvarliga skador. Vidare framhålls att hastigheten hos bilarna och utformningen av trafikmiljön är viktiga för att cyklister ska känna trygghet i Lägre hastigheter hos bilarna kan även ge positiva effekter på luftkvalitet och minskat buller. Vid en sänkt hastighet i tättbebyggt område kan man anta att det blir restidsförluster för den motordrivna Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill även peka på att en sänkt bashastighet kan leda till byte av Det finns exempel från kommuner som har sänkt maxhastigheterna, vilket har lett till att cykel-, gång- och kollektivtrafiken har ökat i relation till Utskottet understryker vikten av att frågan om sänkta bashastigheter utreds och ser fram emot utredningens resultat. detta är utskottet inte berett att ta något initiativ i frågan. När det gäller frågan om hastigheter för husvagnsekipage kan utskottet konstatera att det finns en enhetlig hastighetsbegränsning för i princip alla bilar med tillkopplad bromsad släpvagn, . för den tunga godstrafiken. Enligt uppgift från Transportstyrelsen har frågan om hastighetsbegränsningar för husvagnsekipage inte varit uppe till behandling inom myndigheten. Ett husvagnsekipage bedöms trots tillkomsten av ny teknik som stabiliseringssystem och stabiliserande friktionskopplingar inte vara särskilt stabilt. Ofta är bilen lättare än husvagnen och husvagnen har relativt hög tyngdpunkt och stor sidoyta som exponeras för sidvind. fartökning skulle dessutom ge avsevärt högre bränsleförbrukning och därmed på motorvägar och motortrafikleder efter särskild besiktning och med stöd av s.k. Tempo 100-certifikat. Kraven för att ett ekipage ska kunna godkännas är att husvagnen enligt tillverkaren är lämpad för den högre hastigheten, att däcken har hastighetsklass och inte är äldre än , att husvagnens kulhandske är av typen friktionskoppling för att stabilisera förbindelsen, att bilen har låsningsfria bromsar och stabiliseringssystem, elektronisk stabilitetskontroll (ESP) eller Endast tyngre dragbilar kan enligt Transportstyrelsen användas i dessa kombinationer; dragbilens tjänstevikt ska överstiga husvagnens totalvikt. Utskottet har även uppmärksammat att infrastrukturministern i ett svar på en skriftlig fråga (2014/15:501) har framfört att hastigheten för bil med tillkopplad bromsad släpvagn eller husvagn har ansetts vara den mest lämpliga och är densamma för både lätta och tunga fordonskombinationer. Statsrådet angav att det inte hade aktualiserats i det gemensamma nationella trafiksäkerhetsarbetet att höja den högsta tillåtna hastigheten för en husvagnskombination. Utskottet delar statsrådets uppfattning och menar att det inte är aktuellt att höja den högsta tillåtna hastigheten för husvagnsekipage. Med hänvisning till de insatser som genomförs finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:208 (M), 2016/17:1318 (MP) yrkande 3, 2016/17:1758 (SD), 2016/17:1759 (SD), 2016/17:2061 (M) och 2016/17:2383 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om olyckor vid vägarbeten. Utskottet betonar vikten av en hög säkerhet för dem som arbetar ute på vägarna och för trafikanterna. Det är viktigt att åtgärder vidtas för att vägarbeten ska kunna utföras på ett tryggt och säkert sätt. Utskottet betonar även betydelsen av att myndigheterna kontinuerligt följer upp de insatser som görs för att säkerställa att vägarbetarnas arbetsmiljö är trafiksäker. har konstaterat att vägarbetare utsätts för ständiga risker vid arbeten på flerfältiga vägar. Alltför höga hastigheter och vårdslöshet från trafikanternas sida är en viktig orsak. Enligt en rapport från om trafikolyckor vid vägarbeten inträffade minst 2 435 olyckor med personskador i anslutning till olika gatu- och vägarbeten –2011. Uppgifterna i rapporten bygger på vägtrafikolyckor som rapporterades in av polisen och av akutsjukvården i olycksdatabasen . Av dessa olyckor var 39 dödsolyckor, 412 olyckor med svårt skadade och övriga olyckor med lindrigt skadade. Av det totala antalet skadade var vägarbetare och av de omkomna var fyra vägarbetare. anger att det inte framgår av olycksrapporterna om det har varit något fel på vägarbetet, på skyltsättningen eller monteringen av barriärer etc. I en intervjuundersökning från Service- och kommunikationsfacket () uppgav av de tillfrågade medlemmarna inom väg- branschen att det hade uppstått minst en trafikrelaterad incident vid den egna arbetsplatsen och tyckte inte att trafikanterna tar tillräcklig hänsyn till dem som arbetar på vägen. att de oroar sig ibland eller ofta för att arbeta på vägen på grund av I motion 2016/17:1606 framför m.fl. (S) att många som arbetar vid vägarbeten anser att trafikanterna inte tar tillräcklig hänsyn, och enligt olika mätningar kör 50–av bilisterna för fort förbi hastighetssänkta sträckor vid vägarbeten. Motionärerna pekar på att det finns bristande rutiner och okunskap om vem som har ansvar för säkerheten. I motionen efterfrågas därför en översyn av hur olyckorna kan minskas samt hur fler mobila fartkameror kan användas vid vägarbetsplatser. m.fl. (S) betonar i motion 2016/17:1661 att ökningen av antalet personskador och dödsfall i samband med olyckor vid vägarbeten är oacceptabel. Motionärerna menar att hastigheterna måste sänkas och hänvisar till att t.ex. straffavgiften för fortkörning i vissa länder är högre om överträdelsen har skett i samband med ett vägarbete. Motionärerna menar att fortkörning vid vägarbeten borde bötfällas dubbelt för att få ned hastigheterna vid vägarbeten och därmed minska antalet personskador och dödsolyckor. Motionärerna efterfrågar därför att möjligheten till högre straff vid fortkörning vid vägarbeten bör övervägas. (M) uppmärksammar i motion 2016/17:2083 trafikolyckor som sker i samband med vägarbeten och menar att det är viktigt att passerande bilister visar hänsyn till de arbetandes situation. Motionären efterfrågar en översyn av möjligheterna att höja straffen för fortkörning vid vägarbeten. I motion 2016/17:2788 konstaterar m.fl. (S) att alltför ofta skadas eller dödas de som har sina arbetsplatser ute på vägarna av trafikanter som inte håller hastighetsbegränsningarna. Motionärerna menar att samhället måste ta ett större ansvar och tydligt visa att det är helt oacceptabelt att inte följa de hastighetsbegränsningar som är satta vid vägarbeten. Motionärerna konstaterar att en undersökning bland riksdagsledamöter från förra mandatperioden visar att många kunde tänka sig utökade fartkontroller vid vägarbeten och att rösta för dubbla böter vid vägarbeten. Motionärerna efterfrågar därför att höjda fortkörningsböter vid vägarbeten (yrkande 1) och ökade fartkontroller vid vägarbeten (yrkande 2) bör övervägas. Lawen Redar (S) pekar i motion 2016/17:2824 på att det finns flera åtgärder som kan vidtas för att få ned antalet olyckor vid vägarbeten och trygga arbetsmiljön. Motionären menar att hastighetsöverträdelse vid trafikarbete måste ses som en försvårande omständighet som i sig ska leda till straffskärpning och hårdare påföljd, och det är därför hög tid att införa kriterier om särskilt försvårande omständigheter för vägtrafikanter som begår hastighetsöverträdelse vid vägarbete. Motionären efterfrågar att en översyn av trafikförordningen bör övervägas för att minska antalet olyckor vid vägarbeten. Utskottet vill inledningsvis framhålla att tidigare rapporter från bl.a. och visar på resultat som är illavarslande och som utskottet har tagit emot med stor oro. Utskottet har i samband med beredningen av detta betänkande tagit del av en ny rapport från som presenterades . Rapporten har på uppdrag av regeringen tagits fram i samverkan med Transportstyrelsen och med syftet att klargöra vilka riskförhållanden som finns och vilka yrkesgrupper som riskerar att drabbas av olyckor vid arbete på och vid vägar. I uppdraget har även ingått att myndigheterna skulle ta fram ett gemensamt förslag till olycksförebyggande åtgärder. Utskottet kan konstatera att arbetstagare som arbetar med transporter är de som enligt rapporten drabbats mest av allvarliga arbetsolyckor och dödsfall i trafiken. Även flera yrkesgrupper som utför arbete på och vid vägar utanför fordon har drabbats av dödsolyckor. Enligt medför omgivande trafik stora risker att bli påkörd. Rapporten visar att av de 259 personer som omkom i vägtrafikolyckor 2015 omkom 11 personer i samband med arbete, varav 9 personer tillhörde den svenska arbetskraften. rapporterades totalt 34 dödfall för arbetstagare från den svenska arbetskraften i arbetsolyckor, varav var trafikrelaterade dödsolyckor på och vid vägar. över , 2008–2016, har de allra flesta dödsolyckorna inträffat då de drabbade har befunnit sig i ett fordon (), medan av de omkomna befann sig på vägen utanför fordonet då de blev påkörda. var singelolyckor och av olyckorna var kollisioner med andra fordon. Utskottet kan konstatera att även denna rapport visar att en kategori arbetstagare som är särskilt utsatta är personer som arbetar på och vid vägar utanför fordon. Väg- och anläggningsarbete, underhållsarbete eller städning av vägar är några exempel på riskabla arbetsuppgifter. lyfter fram förslag till åtgärder som handlar om att skapa en tryggare arbetsmiljö genom att ge arbetstagaren ett bättre skydd mot omgivande trafik. Det kan handla om att få ned hastigheten hos omgivande trafik, skapa barriärer mot omgivande trafik och skapa rutiner för arbetstagaren för hur han eller hon ska arbeta säkert. betonar att det är viktigt att arbeta vidare med trafiksäkerhet som en arbetsmiljöfråga. Verket betonar att arbetsgivaren har ansvar för arbetsmiljön. Det är också viktigt att se över regler för t.ex. avspärrning av vägar i syfte att skydda arbetstagaren då han eller hon arbetar utanför fordon på eller vid vägar. Utskottet kan konstatera att det görs flera olika insatser för att öka trafiksäkerheten för vägarbetare och trafikanter i samband med vägarbeten. Det är t.ex. vanligt med hastighetsreduktioner på sträckor som passerar väg- Det finns två typer av skyltar för rekommenderad hastighet som får användas som omställbar hastighet eller vid tillfälliga förhållanden. fall kan som väghållare med tvingande hastighetsbegränsning gå in och göra en lokal föreskrift om sänkt hastighet. I dessa fall läggs det in i Transportstyrelsens rikstäckande databas för trafikföreskrifter så att det blir Vanligtvis tillämpas detta vid längre och större Det blev tillåtet att använda fordonsburna skyltar med rekommenderad högsta hastighet med den vägmärkesförordning som trädde i Mobila omställbara vägmärken används för att ge en tydlig och korrekt utmärkning i samband med vägarbeten. erfarenhet som kommit av det landsomfattande försöket med variabla hastigheter att dynamiska skyltar uppfattas bättre av trafikanter än traditionell har till utskottet uppgett att för de yrkesgrupper som arbetar med underhåll och andra åtgärder på vägar krävs en utbildning, Arbete på väg, Utskottet noterar att varje arbetsgivare har en skyldighet att se till att personalen har föreskriven utbildning. Utbildningen är till för att få en ökad kunskap kring hur man på bästa sätt ökar säkerheten för sig själv och andra som arbetar på vägen. Bland annat gäller det kunskap om hur olycks- och vägarbetsplatser skyltas och hur det egna fordonet ska placeras för att uppnå optimal säkerhet och bästa tänkbara arbetsmiljö. Utskottet noterar även att har tagit fram en handlingsplan för att öka säkerheten vid vägarbetsplatser. Handlingsplanen ska ge en samlad bild av de förbättringsåtgärder som vidtar för att förbättra säkerheten inom området arbete på vägar samt vara ett stöd i att koordinera och följa upp de åtgärder som genomförs. Säkerhetsarbetets syfte är att ingen ska omkomma eller skadas allvarligt i trafiken och att transportsystemet genom sin utformning, sina regelverk och sin tillämpning ska anpassas efter detta. Handlingsplanen omfattar ett flertal insatser för att göra vägarbeten mer säkra. Det handlar bl.a. om behovet av säkerhet från tidig planering till upphandling genom att t.ex. förtydliga funktionella krav på säkerhet för olika typer av Insatserna handlar vidare om en effektiv kontroll av säkerheten vid vägarbeten, bl.a. genom att använda arbetsplatskontrollen bättre. I handlingsplanen konstateras att hastighetsefterlevnaden vid vägarbeten är låg och att detta är en av de främsta riskerna för allvarliga olyckor. ingår att utreda möjligheten att systematiskt använda intelligenta transportsystem (ITS) vid vägarbeten. Insatserna handlar vidare om sanktioner och återkoppling när leverantörer inte efterlever regelverket och om att etablera en hållbar verksamhet. I detta ingår bl.a. att ska ta fram en struktur för uppföljning och rapportering av säkerhetsläget vid arbeten på väg, t.ex. hastighetsefterlevnad, och löpande kunna följa säkerhetsutvecklingen vid vägarbeten. Vidare ingår bl.a. att etablera en verksamhet för kontinuerlig branschkommunikation kring arbetsmiljö och säkerhet. Utskottet har även uppmärksammat att infrastrukturministern i ett svar på en skriftlig fråga (2015/16:793) har betonat att en god och säker arbetsmiljö för alla arbetstagare är en högt prioriterad fråga för regeringen. Ingen ska behöva dödas eller skadas i samband med att de utför sitt arbete på eller vid vägar. Utskottet delar denna uppfattning och vill särskilt betona arbetsmiljöfrågorna och deras betydelse för nollvisionen. Utskottet understryker vikten av en hög säkerhet både för dem som arbetar ute på vägarna och för trafikanterna. Det är inte acceptabelt att de som arbetar med vägunderhåll för att våra vägar ska ha en bra standard med hög framkomlighet ska riskera att skadas svårt eller t.o.m. dödas. Utskottet vill därför betona att det är viktigt att det också fortsättningsvis görs insatser för att vägarbetare ska kunna känna sig trygga på sin arbetsplats och att även trafikanter ska vara trygga när de passerar en vägarbetsplats. är härvid ett viktigt underlag för fortsatta insatser. Utskottet vill dessutom understryka vikten av att både de ansvariga myndigheterna och de entreprenörer som ansvarar för att genomföra arbeten på vägarna vidtar de åtgärder som enligt är nödvändiga för att vägarbetare ska kunna utföra sitt arbete på ett tryggt och säkert sätt. Utskottet vill vidare påtala betydelsen av att myndigheterna kontinuerligt följer upp och utvärderar de insatser som görs för att säkerställa att vägarbetarnas arbetsmiljö är trafiksäker. Det är viktigt att fortsätta att följa denna fråga.