bet · H401AU14 · 2017-06-14 00:00:00 — Utskottet noterar att det i promemorian Utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (Ds 2016:26) som utarbetats inom föreslås att även företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare ska omfattas av förbudet, om företaget i sin näringsverksamhet tillhandahåller varor och tjänster till allmänheten. Förslaget har varit föremål för remissförfarande och bereds inom . Vidare bör återigen det nya ramverket för aktiva åtgärder lyftas fram som trädde i kraft . avser arbetsgivares och utbildningsanordnares skyldigheter att aktivt arbeta förebyggande och främjande för att inom sin verksamhet motverka diskriminering och på så sätt verka för lika rättigheter oavsett bl.a. funktionsnedsättning. I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma det uppdrag som regeringen gett till Myndigheten för delaktighet att i samarbete med genomföra en kommunikationssatsning för att öka medvetenheten om innehållet i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (S2015/2415/FST). I uppdraget ingår att aktivt sprida kunskaper och öka medvetenheten om lagändringarna som trädde i kraft om bristande tillgänglighet som en form av diskriminering. Regeringen aviserar i ovan nämnda proposition 2016/17:188 en förlängning av uppdraget till 2018. Genom en aktiv kunskapsspridning ökar förutsättningarna för att skäliga åtgärder vidtas som undanröjer hinder. Med hänsyn till de genomförda lagändringarna och det arbete som pågår anser utskottet att frågan om en utredning för att se över hur regelverket om åtgärder mot bristande tillgänglighet efterlevs är för tidigt väckt. När det gäller frågan om assistanshundförare håller utskottet med motionärerna om att arbetet för att motverka diskriminering av personer med funktionsnedsättning som har assistanshund är en angelägen fråga. Åtgärder som syftar till att förebygga och motverka diskriminering är grundläggande för att människors lika värde ska respekteras på alla områden. Utskottet anser dock inte att det är lämpligt att i lagen särskilt peka ut vissa situationer som bristande tillgänglighet. I enlighet därmed är det inte heller aktuellt att särskilt lagstifta om tillgänglighet för assistanshundar. Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att funktionshinderspolitiken och regelverket om bristande tillgänglighet är aktuella frågor för regeringen. Utskottet, som inte vill föregripa det pågående beredningsarbetet, anser att det saknas skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av vad som anförs i motionerna. Samtliga yrkanden avstyrks därmed. Diskriminering på grund av ålder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av ålder. Jämför reservation 8 (L). Liberalerna anför i motion 2016/17:1064 av m.fl. att regeringen bör låta göra en systematisk genomgång av anmälningar om åldersdiskriminering (yrkande 1). I motion 2016/17:405 yrkar Finn (M) att regeringen i en riktad process bör utvärdera om den lagändring till stöd för att bättre motverka åldersdiskriminering som trädde i kraft verkligen har haft avsedd effekt. (M) tar i motion 2016/17:1594 upp frågan om åldersdiskriminering i arbetslivet. Motionären uppmanar regeringen att se över möjligheten att helt ta bort åldersgränsen för att stanna kvar i anställning, eller i andra hand verka för att skyndsamt genomföra den höjning av åldersgränsen som föreslagits i . Skyddet mot åldersdiskriminering är enligt utskottet ett uttryck för ett samhälle som slår vakt om alla människors lika värde och som ger alla möjlighet att utvecklas utifrån sina individuella egenskaper och förutsättningar och sin individuella förmåga. Därigenom bemöts den enskilde utifrån sina särskilda förutsättningar och behov och inte utifrån sin ålder. Bland annat Liberalerna uttrycker behov av utvärdering och har förslag på åtgärder i syfte att göra något åt orsakerna bakom åldersdiskriminering. Diskrimineringsgrunden ålder infördes i samband med den nya diskrimineringslagens tillkomst, dvs. Skyddet mot åldersdiskriminering förstärktes sedermera genom en ändring som innebar att skyddet mot diskriminering kom att omfatta fler samhällsområden. En välkommen lagändring att notera är också den utvidgning av skyldigheten att arbeta med aktiva åtgärder som trädde i kraft (prop. 2015/16:135, bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Skyldigheten att vidta aktiva åtgärder för arbetsgivare och utbildningsanordnare omfattar nu samtliga diskrimineringsgrunder. Därigenom har det skapats klart förbättrade möjligheter att få till stånd en attitydförändring i samhället, t.ex. mot arbetstagare i olika åldersgrupper. Utskottet kan konstatera att det pågår arbete med att säkerställa diskrimineringslagens effektivitet. Regeringen tog emot betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87), vilket nu är föremål för remissförfarande. Utskottet noterar uppgifterna i avsnittet Analys av DO:s beslut med anledning av enskildas anmälningar om diskriminering (s. 181) om att åldersdiskriminering främst anmäls inom arbetslivets område och framför allt handlar om diskriminering på grund av hög ålder i samband med rekrytering. Enligt utskottet har () en nyckelroll i arbetet mot diskriminering. Som utskottet noterade i betänkandet om diskrimineringsfrågor under föregående (bet. 2015/16:AU10) är ålder ett tema som har en viktig plats i den strategiska planeringen för DO:s arbete åren framöver. Detta bäddar enligt utskottet för framskjutna positioner när det gäller arbetet mot diskriminering på grund av ålder. När det gäller motionsyrkandet om åldersgränser för att stanna kvar i anställning vill utskottet påminna om den beredning som pågår i fråga om slutbetänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25). Som utskottet anförde i det senaste betänkandet om arbetsrättsliga frågor (bet. 2016/17:AU7) bör denna beredning inte föregripas. Med detta kan utskottet konstatera att det kontinuerligt pågår ett arbete för att säkerställa diskrimineringslagens effektivitet. Utskottet vill inte heller föregripa pågående beredningsarbete. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Nya grunder för diskriminering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som handlar om att införa ytterligare grunder för diskriminering. Finn (M) anser i motion 2016/17:358 att det bör tillsättas en utredning med uppgift att analysera frågan om att i diskrimineringslagen införa genetisk konstitution som ytterligare en diskrimineringsgrund. m.fl. (MP) anför i motion 2016/17:1823 att det bör införas lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga. Frågan om genetisk konstitution som diskrimineringsgrund har vid upprepade tillfällen varit föremål för behandling i utskottet (senast i bet. 2015/16:AU10). Utskottet har ingen annan uppfattning än den har gett uttryck för. När det gäller yrkandet om skydd för arbetstagare som ger omsorg till anhöriga noterar utskottet kommissionens förslag till direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare ((2017) 253) som har presenterats. I detta återfinns förslag om ledighet för vård av anhörig och möjlighet att be om flexibla arbetsformer för anhörigvårdare. Direktivförslaget innehåller också bestämmelser om bl.a. icke-diskriminering. Med hänvisning till pågående beredning av det aktuella direktivförslaget i och inom anser utskottet att det inte är aktuellt med ett sådant initiativ från som förespråkas i motion 2016/17:1823. Utskottet avstyrker med detta de båda motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. diskrimineringsersättning. Jämför reservation 9 (V). anför i partimotion 2016/17:2471 av m.fl. att synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas. Partiet yrkar att regeringen återkommer med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och en rätt för arbetssökande som diskrimineras att få skadestånd (yrkande 6). Vidare yrkar i motion 2016/17:2474 av m.fl. att regeringen bör stödja utvecklingen av minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall (yrkande 14). Boriana (M) anför i motion 2016/17:1466 att rättsprocessen i ett diskrimineringsärende bör vara förenad med vissa kostnader även för den som anser sig vara diskriminerad. Risken med ett avgiftsfritt civilrättssystem är enligt motionären att många fler anser sig diskriminerade än de som i lagens mening faktiskt är diskriminerade. (M) yrkar i motion 2016/17:1568 att diskrimineringsavgiftens storlek och förutsättningarna för att utdöma diskrimineringsavgift bör ses över. Motionären anser att diskrimineringsavgiften i många fall framstår som oskäligt hög i förhållande till andra typer av sanktioner och straff i svensk lagstiftning. En angelägen del i arbetet mot diskriminering är att det råder goda förutsättningar för diskriminerade personer att ta till vara sina rättigheter. För att diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag i praktiken är det viktigt med förebyggande och främjande insatser inom olika delar av samhället. () har en central uppgift i arbetet mot diskriminering, men värt att betona är också betydelsen av lokala aktörer som kompletterar DO:s roll och är med och driver på arbetet inom diskrimineringsområdet. Utskottet kan konstatera att ett omfattande utredningsarbete har genomförts av Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (A 2014:01) med syftet att lämna förslag som säkerställer goda förutsättningar för personer som utsätts för diskriminering att ta till vara sina rättigheter. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). Uppdraget har bestått av ett antal delar, bl.a. översyn av DO:s roll och uppdrag, översyn av organisationen av arbetet mot diskriminering på regional och lokal nivå samt analys av om en annan ordning än den nuvarande för tillsyn över och främjande av likabehandling kan bidra till att säkerställa ett effektivt arbete mot diskriminering. Att säkerställa effektiva sanktioner mot diskriminering är en del i detta. Ett av de förslag som utredningen lämnar är att det ska inrättas en diskrimineringsnämnd som prövar diskrimineringstvister som ett alternativ till domstolsprövning. Utredningen redogör övergripande för hur nämnden bör arbeta och diskuterar vissa frågor av mer principiell art, men konstaterar att förslaget om att en inrätta en sådan nämnd kräver ytterligare utredning för att kunna genomföras. Utredningen framhåller vidare att effektiva sanktioner är en viktig del i ett effektivt arbete mot diskriminering. I betänkandet konstaterar utredningen att den sanktion som finns i svensk rätt innebär att den som utsätter någon för diskriminering kan bli skyldig att betala diskrimineringsersättning till den som han eller hon har diskriminerat, men att det inte finns sanktioner mot diskriminering på en mer övergripande nivå, s.k. strukturell diskriminering. Utredningen förespråkar att sanktionsfrågan ses över på ett mer generellt plan; den anser t.ex. att det bör övervägas om DO ska få möjlighet att meddela förelägganden vid vite i samband med sitt tillsynsarbete. Utskottet noterar att det nämnda betänkandet alldeles har remitterats. Tiden för att inkomma med remissvar sträcker sig till . Beredningen av betänkandet bör inte föregripas, och utskottet är därmed inte berett att ta något initiativ med anledning av de aktuella motionsyrkandena om påföljder, kostnader och antidiskrimineringsbyråer. I fråga om rätt till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats, som föreslår, gäller enligt 2 kap. 1 § första stycket andra punkten diskrimineringslagen att arbetssökande skyddas av förbudet mot diskriminering i arbetslivet. Om en arbetsgivare bryter mot förbudet i samband med ett anställningsförfarande kan en arbetssökande tilldömas diskrimineringsersättning som kompensation för kränkningen. Ersättning för förlust som uppkommer ersätts dock inte (se 5 kap. 2 § andra stycket diskrimineringslagen). Utskottet anser att detta är en väl avvägd ordning och är inte berett att ställa sig bakom ett initiativ om att utöka rätten till skadestånd för arbetssökande som diskriminerats. Med detta avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utvärdering av diskrimineringslagen. Jämför reservation 10 (M, C). yrkar i motion 2016/17:3078 av m.fl. att den sammanhållna diskrimineringslag som infördes ska utvärderas (yrkande 7). Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas. Likalydande förslag framförs av i motion 2016/17:3146 av m.fl. (yrkande 6). Som utskottet anfört tidigare (se bl.a. bet. 2015/16:AU10) är en viktig del i att skapa effektiva åtgärder och effektiv lagstiftning att följa upp och utvärdera de reformer som görs på olika områden. När det gäller diskrimineringslagen med dess syfte att förändra en samhällsstruktur som bygger på normer och värderingar ligger det emellertid i sakens natur att det är svårt att mäta effekterna av lagstiftningen. Inte desto mindre innebär detta enligt utskottet att det är angeläget att följa utvecklingen på området och vidta åtgärder för att säkerställa att lagstiftarens intentioner efterlevs. Utskottet noterar att diskrimineringslagens utformning och innehåll är en aktuell fråga för regeringen. Som framhållits ovan pågår beredning av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som innehåller en rad förslag i syfte att skapa bättre möjligheter att motverka diskriminering. Utskottet utgår från att regeringen aktivt följer utvecklingen på området och att regeringen noga bereder ovan nämnda utredningsförslag. Utskottet anser därmed att det inte nu finns skäl till initiativ från sida om att diskrimineringslagen bör utvärderas. De aktuella motionsyrkandena avstyrks därmed. Missgynnande på grund av föräldraledighet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 34. stärktes skyddet för föräldrar när det gäller diskriminering i arbetslivet. Det infördes bl.a. ett missgynnandeförbud vid föräldraledighet, en regel som bl.a. innebär att uppsägning inte får ske under föräldraledigheten. Detta var en mycket viktig förändring, eftersom den signalerar att föräldraskap är viktigt och att det för både mammor och pappor ska vara möjligt att förena arbetsliv och familjeliv. Det har enligt fackförbundet också medfört en minskning av antalet föräldralediga som sägs upp. Trots lagändringen är missgynnande i samband med föräldraledighet fortfarande vanligt i arbetslivet enligt (). Exempel på detta uppges vara uppsägningar eller hot om uppsägning. Antalet anmälningar som är kopplade till denna grund har också ökat något . En kartläggning bör genomföras av frågan om diskriminering eller missgynnande av föräldrar och gravida i arbetslivet. Jag anser att regeringen bör ge ett sådant uppdrag till DO som tar emot anmälningar och därmed har konkreta fall där diskriminering eller missgynnande har förekommit. I uppdraget till DO bör ingå att lämna förslag till tänkbara åtgärder för att stärka skyddet mot diskriminering av föräldrar och gravida i arbetslivet. Diskriminering på grund av kön, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2016/17:1288 av (M). Det är i grunden oacceptabelt att t.ex. ett kommunalt badhus, finansierat med skattepengar och som riktar sig till allmänheten, ska kunna utestänga en hel grupp människor baserat på gruppens könstillhörighet. Det rimmar synnerligen illa med den jämställdhetssyn som präglar det svenska samhället. Gemensamt finansierade anläggningar ska vara öppna för alla. Endast ordningsskäl kan accepteras som undantag. Vi anser att regeringen bör se över gällande diskrimineringslagstiftning och återkomma med förslag på en skärpt diskrimineringslagstiftning i syfte att förhindra att en grupp nekas tillträde till offentligt finansierade anläggningar baserat på gruppens könstillhörighet. Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9, 2016/17:1510 av (M) och 2016/17:662 av (L), 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 24 samt 2016/17:2791 av m.fl. (S) yrkande 2. Alliansregeringen tog initiativ till den hbt-strategi som utskottet hänvisar till. Det var den första samlade strategi som antagits i syfte att främja hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter inom olika områden. Liksom utskottet välkomnar vi att regeringen fortsätter och förstärker det arbete som påbörjats inom ramen för strategin, men vi anser att det finns behov av att på ett tydligare sätt uppdatera strategin utifrån de samhällsförändringar vi har sett. Detta är inte minst angeläget mot bakgrund av att sjunker i internationella rankningar på hbtq-området. Arbetet för hbtq-personers rättigheter måste inkludera alla delar av samhället. Vi vill att det i strategin förtydligas att samtliga kommuner och landsting ska kunna visa hur man på ett strukturerat sätt bemöter hbtq-personer i den egna verksamheten. Detta gäller såväl de medborgare som nyttjar verksamheterna som de egna medarbetarna. Vi vill vidare att samtliga kommuner och landsting inför hbtq-handlingsplaner. Det ska finnas en grundläggande hbtq-kompetens hos de anställda. Vi vill också se ökad hbtq-certifiering av förskolor och skolor. Det är dessutom angeläget att lyfta fram äldre hbtq-personers situation. har kartlagt äldreomsorgen i små och mellanstora kommuner, och det visade sig att inte ens en av tio hade med hbtq-perspektiv i utbildningen av sin personal. visar samma rapport att det finns cirka 15 000 äldre hbtq-personer i behov av vård eller hemtjänst. Här finns det en enorm förbättringspotential. Vi vill fortsätta byggandet av ett tryggt samhälle som inkluderar alla människor och alla familjer – ett tryggare där alla behövs. Vi anser att regeringen bör fortsätta och uppdatera arbetet inom ramen för hbt-strategin på det sätt som vi redogjort för ovan. För att förstärka arbetet mot diskriminering vill vi även se en översyn av möjligheterna att stärka () arbete genom att öka spetskompetensen inom DO när det gäller alla diskrimineringsgrunder. Därtill vill vi se över möjligheterna att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen genom att göra det mer kostsamt att diskriminera. Redan i tidig ålder läggs grunden för många av de synsätt som påverkar senare i livet. Därför är det viktigt att tidigt arbeta med attityder och tolerans och att alla ges samma förutsättningar för att utvecklas och inte påverkas av omgivningens fördomar eller diskriminering. Ansvaret för att stärka arbetet mot diskriminering ligger därför på många delar av samhället. Vi anser att regeringen, i enlighet med vad vi här anfört, bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka och utveckla arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning. Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (V, L) av (L) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 24, 2016/17:2791 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:662 av (L), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:1510 av (M) och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9. Som utskottet noterar har det inom EU diskuterats ett antidiskrimineringsdirektiv som även omfattar sexuell läggning. Direktivet ska motverka diskriminering inom t.ex. hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, inklusive bostäder. Vi välkomnar liksom utskottet att regeringen verkar för ett antagande av direktivet, men vi anser att regeringen även aktivt bör verka för att direktivet ska omfatta diskriminering på grund av könsidentitet och könsuttryck. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2561 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Den borgerliga regeringen –2014 genomförde ett antal s.k. integrationsåtgärder med syfte att minska arbetslösheten bland invandrare. Exempelvis infördes instegsjobb för nyanlända, som innebär att en arbetsgivare får av den anställdes lön subventionerad. Åtgärden är direkt diskriminerande mot svenskar, eftersom dessa blir dyrare att anställa i förhållande till nyanlända. De nyanlända bidrar i betydligt mindre utsträckning till samhället då deras arbetskostnader subventioneras. Svensk välfärd bekostas sålunda i högre grad av arbetande som inte kan få instegsjobb som dessa får svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. Därmed subventionerar svenskarna sin egen arbetslöshet. Utöver diskrimineringen har fusk och missbruk av instegsjobb konstaterats såväl av anställda som av facket. Systemet är alldeles för enkelt att missbruka och bör även av detta skäl avskaffas. Även nystartsjobben infördes med det uttalade syftet att gynna invandrare. Regeringen motiverade satsningen med att det även bland långtidsarbetslösa, som kan komma i fråga för nystartsjobb, finns en överrepresentation av invandrare. Samma sak kan antas vara de bakomliggande skälen för sänkning av restaurangmomsen och införandet av ungdomsrabatten. Varje åtgärd som syftar till positiv särbehandling av invandrare, oavsett om endast invandrare kan komma i åtnjutande av förmånen eller om den är införd med anledning av att invandrare är överrepresenterade i gruppen, är att betrakta som diskriminering av den övriga befolkningen. Vi anser att regeringen bör utreda på vilka sätt svenskar diskrimineras som följd av integrationspolitiken och därefter verka för att avskaffa samtliga dessa delar. Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 12. Antalet hatbrott ökar. Kyrkor, moskéer och synagogor utsätts för attentat, och judar, kristna, muslimer och personer med annan religionstillhörighet utsätts för brott på grund av sin tro. Det snabbast ökande hatbrottet har kristofobiska motiv. har antalet identifierade anmälningar med kristofobiska motiv ökat , vilket motsvarar 390 anmälningar. har hatbrotten mot muslimer ökat , vilket motsvarar 590 anmälningar. De antisemitiska brotten uppgår till 280 anmälningar, vilket är anmärkningsvärt utifrån en relativt liten befolkningsgrupp. Statistiken finns redovisad i Brottsförebyggande rådets rapport 2016:15. stöd till trossamfund rapporterar om hot mot konvertiter till kristendomen från tidigare muslimska trosfränder. Det är också en återkommande anledning till rapporter om utsatthet på asylboenden, där konvertiter som flytt förföljelse på grund av sin nyfunna tro tvingas leva i rädsla på grund av trakasserier. Regeringen fattade beslut om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Liksom utskottet välkomnar att regeringen tar ett samlat grepp om detta mycket angelägna arbete.