bet · H501SoU1 · 2017-12-08 00:00:00 — En tillståndsprövning skulle innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. Det skulle även riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verksamhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksamheten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. Det finns olika krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till, och de kvalitetskrav som genom författning styr är omfattande. Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller tjänsternas kvalitet. Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra föreskrifter. Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Regeringen anför vidare att det pågår ett omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika verksamhetsområden. samverkar ett flertal olika myndigheter för att stödja kunskapsutveckling i . Denna stärkta kunskapsstyrning är ett initiativ av regeringen. Stärkta resurser och ökad reglering för att säkerställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från regeringen. Regeringens bedömning är att frågan om generell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. I motion 2017/18:3421 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 80 ett tillkännagivande om generell tillståndsplikt för verksamheter och alla aktörer inom oavsett driftsform. I motion 2017/18:2488 av och (båda M) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma med förslag om generell tillståndsplikt i enlighet med tillkännagivande från . I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 122 ett tillkännagivande om införande av generell tillståndsplikt för att inkludera offentligt driven välfärdsverksamhet. Tillkännagivande om våld mot äldre personer beslutade om ett tillkännagivande om att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre (bet. 2016/17:SoU9, förslagspunkt 17, rskr. 2016/17:213). Utskottet anförde bl.a. följande i betänkandet (s. 45 f., ingen reservation): Det råder okunskap om det våld som äldre utsätts för. Ofta befinner sig äldre dessutom i en situation där de är särskilt sårbara, t.ex. om de är beroende av en närstående för att få vardagen att fungera. Det är inte nödvändigtvis den äldres partner som är förövaren när våld i familjesammanhang förekommer, utan det kan även vara t.ex. vuxna barn eller barnbarn. Enligt utskottets mening behövs ett äldreperspektiv på arbetet mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld. Det är angeläget att klargöra på vilka områden som samhällets insatser för att motverka våld mot äldre behöver förbättras och vilka former av hjälp och stöd till brottsoffren som behöver utvecklas. Kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som ofta möter äldre, t.ex. inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, är central i sammanhanget. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Regeringens redovisning i prop. 2017/18:1 (utg.omr. 9) av behandlingen av tillkännagivandet Regeringen presenterade skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) samt en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Målet för jämställdhetspolitiken står fast: Kvinnor och män ska ha samma makt att förändra samhället och sina egna liv. Liksom alla kvinnor omfattas äldre kvinnor av strategins mål, och regeringen definierar äldre kvinnor som en extra utsatt grupp. Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vidare har länsstyrelserna i regleringsbrevet fått i uppdrag att i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor ta fram regionala strategier och handlingsplaner. I målgruppen för uppdragen ingår äldre kvinnor. Kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som möter äldre är centralt i sammanhanget. På regeringens uppdrag har därför tagit fram en utbildning om våld mot äldre kvinnor och män inom vård och omsorg. Syftet med utbildningen är att stödja kommuner och andra aktörer i deras kvalitets- och utvecklingsarbete när det gäller att förebygga, upptäcka, förhindra och hantera våld mot äldre personer. Utbildningen riktar sig främst till personal inom äldreomsorgen och till personer som på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Personalen får kunskap om vad våld mot äldre kan omfatta, vilka som kan vara förövare och hur och när man som personal kan agera. Från det att utbildningen presenterades har minst 1 839 personer genomfört utbildningen. ska även kartlägga förekomsten och behovet av standardiserade bedömningsmetoder inom de delar av hälso- och sjukvården som myndigheten anser vara relevanta. Det är en utvidgning av ett pågående uppdrag att kartlägga förekomsten och utformningen av rutinmässiga frågor om våldsutsatthet i och hälso- och sjukvården (S2015/06821/JÄM). Inom ramen för uppdraget bör äldre ses som en självklar målgrupp och lyftas fram som särskilt sårbara. Regeringen för en dialog med och länsstyrelserna om att stärka äldreperspektivet och ytterligare synliggöra våldsutsatta äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre inom ramen för pågående uppdrag samt möjligheterna att genomföra en kartläggning. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen behandlar ett antal tillkännagivanden. När det gäller tre av tillkännagivanden delar utskottet regeringens bedömning att de får anses slutbehandlade. Det rör tillkännagivandena om långsiktiga insatser mot spelberoende (bet. 2005/06:SoU1 förslagspunkt 22), om hur det förebyggande arbetet mot psykisk ohälsa kan förbättras med hjälp av mobila system (bet. 2015/16:SoU7 förslagspunkt 8) och om kartläggning och synliggörande av våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre (bet. 2016/17:SoU9 förslagspunkt 17). När det gäller tillkännagivandet om generell tillståndsplikt för verksamhet inom område delar utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. Utskottet står alltså fast vid det ställningstagande som gjordes i betänkande 2016/17:SoU11 (förslagspunkt 2). Det är enligt utskottets mening viktigt att personer som väljer en verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) får samma kvalitet på tjänsten som den som väljer en enskild utförare. En generell tillståndsplikt innebär att det ställs samma krav på verksamheterna vad gäller grundläggande förutsättningar som lokaler, medarbetare och kvalitetssystem, oavsett om verksamheten bedrivs i offentlig eller enskild regi. Detta höjer kvaliteten i verksamheten för brukarna och skapar bättre förutsättningar för verksamhetens medarbetare. Vidare ökar en generell tillståndsplikt jämförbarheten mellan olika verksamheter i kommuner där det finns valfrihetssystem och medför att det ställs likvärdiga krav på kvalitet i alla kommuner. En generell tillståndsplikt innebär att det etableras en lägstanivå för hur omsorg enligt socialtjänstlagen får bedrivas och säkerställer kvalitet, trygghet och en god omsorg. Utskottet anser därför inte att ett sådant tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den (14 kap. 3 § RF). De kommuner som vill ställa högre krav på sina egna verksamheter, eller på enskilda verksamheter som etableras i kommunen, kan fortsätta att göra det genom avtal och krav på den egna verksamheten. Vidare medför en generell tillståndsplikt konkurrensneutralitet mellan olika aktörer, och att kommunerna inte kan bedriva egen verksamhet med lägre ambitioner än de krav som Inspektionen för vård och omsorg ställer på enskilda utförare. Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2017/18:2488 (M) och 2017/18:3421 (M) yrkande 80 bör bifallas och motion 2017/18:3750 (KD) yrkande 122 bör bifallas delvis. Generell tillståndsplikt, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2017/18:2488 av och (båda M), 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 80 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 122. Regeringen behandlar i budgetpropositionen ett antal tillkännagivanden. När det gäller redovisningen av tillkännagivandet om generell tillståndsplikt för verksamhet inom ansvarsområde i betänkande 2016/17:SoU11 (förslagspunkt 2) anför regeringen bl.a. att det inte finns samma behov av tillståndsprövning för socialtjänstverksamhet i regi som för enskild verksamhet. Detta eftersom kommunen har en lagstadgad skyldighet och ett yttersta ansvar för att tillhandahålla välfärdstjänster, med vilket följer kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet. Regeringen bedömer dessutom att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet och därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitetsprincipen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF). Till detta kan läggas att Inspektionen för vård och omsorg utövar tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet och att kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Slutligen anför regeringen att det pågår ett omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika verksamhetsområden. Regeringen bedömer alltså sammanfattningsvis att frågan om generell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vi delar regeringens bedömning att tillkännagivande om generell tillståndsplikt för verksamhet inom område är slutbehandlat och anser därför att bör avslå motionerna. Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. är partiet för dem som jobbar, dem som vill jobba och dem som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjligheten att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de som är nya i . Det svenska samhällets framgång bygger på en ömsesidig tillit – mellan människor, men också mellan människor och stat. Denna tillit har möjliggjort ambitiösa reformer och att människor har accepterat att lägga ett långtgående ansvar på det offentliga. Detta förtroende kräver dock att staten lever upp till sin del av avtalet. har staten misslyckats med det. Otryggheten växer, och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg i ett ökande antal utsatta områden. Det kan inte acceptera. Därför innehåller vårt budgetalternativ den största trygghetssatsningen . Poliserna ska bli fler och deras löner ska höjas. Hela rättssystemet ska stärkas för att lag och ordning ska kunna återställas, i hela . Kriminaliteten kan slås tillbaka. Resultaten i skolan är mycket sämre än vad vi har rätt att kräva, och de som behöver skolan mest får ofta den sämsta utbildningen. Då bidrar skolan till att cementera i stället för att utjämna skillnader i livschanser. Att återupprätta kunskapsskolan är både en fråga om rättvisa och en fråga om framtida välstånd. Svensk vård håller ofta hög kvalitet, men väntetiderna i är bland de längsta i , vilket gör att tillgången på vård brister. Därför anser vi att det behövs 3 för att halvera köerna. Vi gör även en satsning för att stärka primärvården som också ökar tillgänglighet och effektivitet. Alla ska kunna lita på att vård av hög kvalitet finns om och när man behöver den. som det behöver löna sig bättre att jobba och som statens kärnuppgifter måste stärkas behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är 10 starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar, där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 9. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3769 av m.fl. (M). Totalt anvisar vi 1 mindre än regeringen har föreslagit till utgiftsområdet. Svensk hälso- och sjukvård möter många utmaningar, såsom långa väntetider, stora regionala skillnader, svårigheter med kompetensförsörjning och att kunna åstadkomma hög kvalitet i vården i hela landet. Som nämnts ovan föreslår vi en prestationsbunden vårdgaranti genom utvecklade tillgänglighets- och samordningsmiljarder. Vi avsätter 3 för detta (anslaget 1:6). Vi anser även att en nationell primärvårdsreform behöver genomföras. Den nära vården med primärvården som bas ska byggas ut. Syftet med att stärka primärvården är att den samlade nära vården ska vara så bra och tillgänglig att den blir det naturliga förstahandsvalet för de allra flesta patienter. Vi avsätter 1 till denna reform. Vidare avsätter vi för att prioritera en samlad vårdkedja för de mest sjuka äldre. För att säkerställa att alla ges bästa möjliga vård vill vi införa vårdkvalitetskontrakt. Nationella kvalitetskrav ska införas för att säkerställa vårdens kvalitet och resultat så att alla patienter ges den vård, i rätt tid och av hög kvalitet, som de har rätt att få. Alla vårdenheter ska bedömas efter dessa krav. avsätter vi för detta. Vi anser vidare att sambanden mellan mödravård, förlossningsvård och eftervård är bristfällig. Dagens vårdkedja med dess olika delar hänger inte samman på det sätt som är nödvändigt. Många brister när det gäller den vård som erbjuds till kvinnor efter förlossning är av strukturell karaktär. Vi avsätter 1 för att dels stärka vårdkedjan mödravård, förlossningsvård och eftervård, dels förbättra arbetsvillkoren för landets barnmorskor. Inom anslaget avvisar vi regeringens utökade personalsatsning, professionsmiljarden, patientmiljarden, förlossningsmiljarden och satsningen för att inrätta ett för läkemedel i miljön. Vi vill påbörja en nationell satsning i syfte att åstadkomma förstärkning av psykiatrin för barn och unga genom att stärka och utveckla vårdgarantin inom psykiatrin. Denna satsning ingår som en del av de 3 vi satsar på att korta vårdköer inom vården. Vi avvisar regeringens föreslagna satsningar inom psykiatrin (anslaget 1:8). Vidare anser vi att nuvarande tandvårdsstöd inte når ut till äldre i tillräcklig omfattning. De särskilda tandvårdsstöden till äldre och personer med funktionsnedsättningar bör enligt vår mening utvärderas och analyseras. Vi avvisar regeringens förslag och prioriteringar för tandvård för att finansiera andra mer prioriterade åtgärder (anslaget 1:4). Enligt vår mening bör processerna att koncentrera mer av högspecialiserad vård ske skyndsamt. Vi avsätter till . Denna satsning inkluderar även ytterligare koncentration av avancerad högspecialiserad cancervård. För att stärka kvaliteten i välfärdens verksamheter avsätter vi medel till Inspektionen för vård och omsorg för förstärkt tillsyn, generell tillståndsplikt och uppföljning. Det är enligt vår mening oacceptabelt att äldre lider av undernäring i äldreomsorgen. Maten som serveras inom hemtjänst och äldreboenden ska vara av hög kvalitet. Vi avsätter därför medel för att påbörja en nationell satsning i syfte att åstadkomma måltidslyft inom äldreomsorgen (anslaget 4:5). är i kris. En stor utmaning handlar om den omfattande personalomsättningen bland socialsekreterare och arbetsmiljöer som inte är rimliga. Vi föreslår därför att en nationell handlingsplan för och socialsekreterarna tas fram. Vi avsätter de kommande tre åren i syfte att påbörja genomförandet av en sådan handlingsplan för att säkra långsiktig kompetensförsörjning i . Vi avvisar regeringens förslag till fördelning av resurserna avseende anslaget för bidrag till utveckling av socialt arbete. Barn i familjer med regelbunden socialtjänstkontakt bör särskilt uppmärksammas för sina skolresultat, oavsett föräldrarnas problem. Vi anser att i större utsträckning ska prioritera barnens skolresultat i familjer med sociala problem. Vi öronmärker inom ramen för anslaget för att utveckla metoder för att hjälpa utsatta familjer att se till att barnen klarar skolan. Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (SD) Per Ramhorn (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 9. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 9 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:2529 av Per Ramhorn m.fl. (SD). Totalt anvisar vi 3 mer än regeringen har föreslagit till utgiftsområdet. Det är målsättning att den svenska hälso- och sjukvården ska hålla en hög internationell kvalitet. Det är därför av största vikt att vi kan erbjuda patienten de allra senaste kunskaperna inom vården, beprövade och avancerade behandlingsmetoder, den senaste tekniken och väl fungerande läkemedel. Allt detta behövs för att på bästa sätt kunna bota, lindra och förebygga sjukdomar och ohälsa. Det är också viktigt att vi utvecklar och förnyar sjukvården och att såväl fysiska som psykiska sjukdomar behandlas, samt att patienter får en kvalificerad vård under hela livet – från den dag man föds tills den dag när man kan komma att behöva palliativ vård i livets slutskede. Sjukvården är ett område som prioriteras högt av svenska medborgare. De är därför villiga att betala en tämligen hög skatt för den förutsatt att man garanteras en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet. Patienter ska få rätt vård, i rätt tid, på rätt plats och efter deras särskilda behov. Vår skattefinansierade sjukvård har bara legitimitet om den kan leva upp till hälso- och sjukvårdslagens ambitioner. Det är därför av yttersta vikt att staten, landstingen och kommuner tillgodoser svenska medborgares rätt till en tillgänglig sjukvård av hög kvalitet utifrån de lagar som finns. önskar avsätta ett stimulansbidrag för att alla landsting och regioner ska kunna erbjuda kostnadsfri vård i slutenvården till personer som är eller äldre. Det är orimligt att man som gammal ska behöva betala som man tillbringar på sjukhus. Det är dessutom orättvist att kostnaden för inläggning på sjukhus varierar över landet. I vårt budgetalternativ avsätter vi medel till detta stimulansbidrag. Vi avsätter även medel till bl.a. förbättrad palliativ vård, ökad tillgänglighet inom ambulanssjukvården, utvecklade mobila vårdenheter, ökat bidrag för glasögon för barn samt till att mer vårdservicepersonal och vårdadministratörer anställs. Därutöver vill vi slopa karensdagen för bl.a. vårdpersonal. Det är viktigt att vårdanställda ska kunna ta ledigt om de är sjuka som ett led i arbetet att motverka smittspridning. Sammantaget avsätter vi mer än regeringen har föreslagit till anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Till det nya anslaget Patienträttsgaranti avsätter vi 1 . Syftet med denna satsning är att förbättra patienternas tillgänglighet till sjukvård i . Inom satsningen avsätts medel till bl.a. ett nationellt vårdplatsgarantikansli och vårdplatskoordinatorer. Det nationella vårdgarantikansliet ska ha helhets- och samordningsansvaret för att patienterna får information och stöd i byte av vårdgivare, i de fall landstingen inte kan erbjuda vård inom vårdgarantins tidsgränser. Varje vårdanställd och familj har unika förutsättningar. Problemet är att många tvingas anpassa sina arbetstider efter sin arbetsgivares behov. Enligt vår mening är de dåliga arbetsvillkoren en av huvudanledningarna till den hotande framtida bristen på vård- och omsorgspersonal. Det är uppenbart att kommunerna och landstingen inte förmår att lösa det här problemet på egen hand och att staten därför måste gå in med styrmedel och resurser för att vidta åtgärder mot de delade turerna och skifttjänstgöring. För att kommuner och landsting ska kunna förbättra arbetsvillkoren för vård- och omsorgspersonal avsätter vi till det nya anslaget Moderna arbetstider (delade turer och skifttjänstgöring). Psykisk ohälsa drabbar många människor och är ett ständigt växande folkhälsoproblem i . För att bl.a. ytterligare utveckla och förstärka barn- och ungdomspsykiatrin och för att utöka antalet vårdplatser inom psykiatrin avsätter vi mer än regeringen har föreslagit (anslaget 1:8). Vidare anser vi att vården kontinuerligt måste arbeta med att upptäcka och identifiera sjukdomar .