bet · H401SkU25 · 2017-03-24 00:00:00 — Nuvarande regler gör det möjligt för medlemsstaterna att beskatta tryckta publikationer som böcker och dagstidningar till reducerade skattesatser eller, i vissa fall, superreducerade skattesatser eller nollskattesatser. Enligt samma regler undantas e-publikationer, vilket innebär att dessa produkter måste beskattas till den normala mervärdesskattesatsen. Så snart alla medlemsstater har samtyckt kommer det nya förslaget att göra det möjligt, men inte tvingande, för medlemsstaterna att anpassa skattesatserna för e-publikationer till dem för tryckta publikationer (KOM(2016) 758 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, vad gäller mervärdesskattesatser för böcker, tidningar och tidskrifter). Regeringen har välkomnat förslaget, och dess ståndpunkt i frågan så som den framkom vid överläggning med skatteutskottet är följande: Regeringens inställning när det gäller skattesatser på mervärdesskatteområdet är att lika produkter ska beskattas på samma sätt. Regeringen stödjer därför möjligheten att införa en reducerad skattesats för elektroniska publikationer. Regeringen är tveksam till möjligheten för medlemsstaterna att införa kraftigt reducerad skattesats eller en s.k. nollskattesats. Utskottet noterar också att kommissionen planerar nya initiativ på mervärdesskatteområdet. I den handlingsplan som presenterats anges att en av nyckelfrågorna är att man vill verka för en uppdatering av ramarna för momssatser och alternativ för att ge medlemsstaterna mer flexibilitet inom dem. Utskottet ser mot bakgrund av det ovanstående nu inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om någon förändring av Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reducerad mervärdesskatt på biobiljetter. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I budgetpropositionen föreslog regeringen att den nya filmpolitiken skulle finansieras genom en höjning av mervärdesskatten för tillträde till biografföreställningar. beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1, rskr. 2015/16:51). I kommittémotion 2016/17:2883 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 3 att även filmen ska betraktas som en del av kulturpolitiken i stort och att momssatsen på biobiljetter i likhet med all övrig kultur ska vara . I kommittémotion 2016/17:2461 av m.fl. (KD) föreslås i yrkande 4 att momssatserna i kultursektorn, bl.a. biomomsen, ses över i syfte att harmonisera desamma. I kommittémotion 2016/17:2884 av m.fl. (M) anförs i yrkande 7 att även film ska betraktas som en del av kulturpolitiken i stort och att momssatsen på biobiljetter ska stämma överens med den på övrig kultur. I kommittémotion 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) pekas i yrkande 7 på vikten av bibehållen mervärdesskattesats på på biobesök. I skatteutskottets yttrande om skattefrågorna i budgetpropositionen 2016/17:SkU1y (s. 84) framhålls att filmavtalet som finansieringsmodell har upphört. Det finns därför inte skäl att bibehålla den reducerade skattesatsen på tillträde till biografföreställningar. Utskottet avstyrkte därför motionsförslag med förslag om bibehållande av den reducerade skattesatsen. Utskottet finner inte heller nu skäl att göra något annat ställningstagande och avstyrker förslagen i de aktuella motionerna. Mervärdesskatt för ideella föreningar Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mervärdesbeskattning av den ideella sektorn. I motion 2016/17:1289 av och (båda M) föreslås att regeringen överväger att bredda ROT-avdraget till att omfatta den ideella sektorn. Ett sätt att bredda ROT-avdraget till att också omfatta den ideella sektorn skulle vara att göra den ingående momsen på vissa ROT- tjänster direkt avdragsgill genom ändrade regler för momsplikt eller genom ett riktat bidrag som motsvarar den ingående momsen i genomförda ROT- arbeten. I motion 2016/17:3141 av (M) anförs i yrkande 7 att förändrade regler för mervärdesbeskattning inte får leda till att villkoren för ridning och annan föreningsdriven verksamhet försämras. har det genomförts ändringar i inkomstskattelagen som medför att allmännyttiga ideella föreningars och registrerade trossamfunds verksamhet med försäljning av skänkta begagnade varor som nyttjas som finansieringskälla för det ideella arbetet och som främjar återanvändning och återvinning är skattefri. Av rättsliga vägledning framgår att anser att secondhandförsäljning som bedrivs av allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund ska undantas från beskattning om inte försäljningen bedrivs i direkt konkurrens med den kommersiella secondhandbranschen. Om föreningen eller trossamfundet säljer secondhandvaror i sådan omfattning att de är skattskyldiga till inkomstskatt är de också skattskyldiga till mervärdesskatt för försäljningen. Utskottet menade i föregående års betänkande om allmänna motioner om mervärdesskatt (bet. 2015/16:19, s. 15) att det är viktigt att den verksamhet som bedrivs av de ideella föreningarna kan fortsätta att drivas. Utskottet fann dock inget skäl att föreslå några ytterligare förändringar i regelverket och avstyrkte därmed motionerna. Med samma motivering som föregående år avstyrker utskottet även de aktuella motionerna. 2016/17:SkU25 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Avdragsförbudet för stadigvarande bostad Utskottets förslag i korthet avslår förslag om ändrade regler för mervärdesbeskattning av stadigvarande bostad. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). Ingående skatt som gäller en stadigvarande bostad får inte dras av (8 kap. 9 § första stycket 1 mervärdesskattelagen). Avdragsförbudet har betydelse bl.a. i de fall en mervärdesskattepliktig verksamhet bedrivs helt eller delvis i en byggnad som anses vara stadigvarande bostad och för jordbruksnäringen där avdrag alltså inte kan medges för mangårdsbyggnad eller personalbostäder. Avdragsförbudet omfattar inte bara inköp till en byggnad, såsom inredning, reparationer och dylikt, utan även sådant som har en anknytning till det stadigvarande boendet. I ett förhandsbesked från (dnr 29-15/I) framgår bl.a. följande när det gäller begränsning av avdragsrätten: I 8 kap. 9 § första stycket 1 ML begränsas avdragsrätten enligt huvudregeln i 8 kap. 3 § ML på så sätt att avdrag inte får göras för sådan ingående skatt som hänför sig till stadigvarande bostad med vissa undantag. 1993/94:99 s. 212 framhålls att orsaken till avdragsförbudet är att sådana kostnader ofta är av privat natur. Även av prop. 1989/90:111 s. 127 framgår att avdragsförbudet för ingående mervärdesskatt hänförligt till stadigvarande bostad tillkom för att förhindra att avdrag görs för kostnader som normalt är att anse som privata levnadskostnader. Mervärdesskattedirektivet innehåller inte någon direkt motsvarighet till bestämmelsen i 8 kap. 9 § 1 ML. Det svenska avdragsförbudet vilar i stället på den s.k. standstill-klausulen i artikel 176 (f.d. artikel 17.6 i sjätte direktivet 77/388/EEG). I SOU 1994:88 diskuteras huruvida ML:s avdragsförbud avseende stadigvarande bostad är förenligt med EG-rätten och anses att så är fallet (a.a. s. 255). Den närmare innebörden av begreppet stadigvarande bostad i har utvecklats av () i en rad rättsfall I motion 2016/17:3157 av m.fl. (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att ändra mervärdesskattelagen så att avdragsförbudet för stadigvarande bostad slopas. Momsen är en konsumtionsskatt, alltså en skatt som i sista hand betalas i samband med inköp för konsumtion. Näringsidkares rätt till avdrag för ingående moms på kostnader är en förutsättning för att systemet ska fungera. Avdragsförbudet för stadigvarande bostad innebär ett avsteg som kan ifrågasättas utifrån ett EU- rättsligt perspektiv. fick förhandla sig till en rätt att behålla förbudet vid EU-inträdet. uppmättes den högsta siffran någonsin av antalet människor på flykt i världen; 1,2 miljoner människor sökte skydd i EU. Över 160 000 personer sökte asyl i . I spåren av detta har antalet uthyrningar av bostäder till flyktingar ökat och problemet med avdragsförbudet för stadigvarande bostad aktualiserats. Avdragsförbudet innebär att enskilda personer och företag som upplåter lokaler, till exempelvis flyktingboenden eller äldreomsorgslokaler, riskerar att hamna i en situation som saknar förutsebarhet och som innebär stora momsrisker. En sådan upplåtelse av lokaler kan förändra bedömningen av befintlig verksamhet på så sätt att verksamheten anses gå från att utgöra momspliktig verksamhet till att utgöra momsfri verksamhet. Detta innebär att man inte kan göra momsavdrag och att momskostnaderna ökar. Dessutom kan man behöva återföra, betala tillbaka (jämka) tidigare avdragen ingående moms på investeringar gjorda för upp till . Om avdragsförbudet för stadigvarande bostad togs bort skulle momsavdragen rimligen inte öka för privata kostnader i samband med uthyrning av bostäder, eftersom privata kostnader inte är avdragsgilla . Detta grundar sig på andra regler, som alltjämt skulle gälla, även om avdragsförbudet för stadigvarande bostad togs bort. Staten har det ekonomiska ansvaret för flyktingmottagandet. Dagens regler leder till höjda hyror på bostäder till flyktingar då de ökade momskostnaderna kompenseras genom hyreshöjningar. Den administrativa börda som reglerna medför innebär att många väljer bort momsfri uthyrning, vilket riskerar att minska utbudet på bostäder. Givet den situation befinner sig i måste regeringen agera och se över varje möjlighet att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till flyktingbostäder. En bra början vore att se över avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Utskottet konstaterar att det i många fall kan uppkomma tveksamheter om vad som förstås med en stadigvarande bostad. Som regel avses med detta en fastighet eller en del av en byggnad som är inrättad för boende. Det är byggnadens karaktär som i första hand är avgörande. Att även en användning i vissa fall kan ha betydelse vid bedömningen av om den omfattas av avdragsförbudet eller inte framgår också av avgöranden i och , där det bl.a. framgår att en stuga respektive lägenheter som i sin helhet används i skattepliktig rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet inte omfattas av avdragsförbudet för stadigvarande bostad. Inom t.ex. vård- och omsorgssektorn finns många olika sorters boenden. I vissa fall kan även sådana boenden anses som stadigvarande bostad. Enligt 3 kap. 3 § andra stycket ML är uthyrning av byggnad eller annan anläggning, som utgör fastighet, skattepliktig i vissa fall, s.k. frivillig skattskyldighet. Uthyrning av en lokal som är en stadigvarande bostad kan dock inte vara skattepliktig eller ge rätt till avdrag. Utskottet noterar det regelverk som gäller för stadigvarande bostad. Utskottet utgår dock från att regeringen från sitt håll och i sin tillämpande verksamhet ser över möjligheterna att förenkla för enskilda och företag som vill hyra ut lokaler till flyktingbostäder. Utskottet ser mot bakgrund av detta ingen anledning att nu föreslå någon ändring av reglerna om stadigvarande bostad och avstyrker motionen. Uppföljning av nya regler om mervärdesskatt på posttjänster Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om uppföljning av nya regler om mervärdesskatt på posttjänster. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:3403 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) föreslår motionärerna att ställer sig bakom förslaget att regeringen bör följa upp och redovisa hur de nya mervärdesskattereglerna i fråga om posttjänster påverkar konkurrensneutraliteten. beslutade om nya bestämmelser om moms för frimärken och vissa posttjänster. Lagen trädde i kraft . Momsfrihet gäller för frimärken samt posttjänster som ingår i den samhällsomfattande posttjänsten och som inte är individuellt förhandlade. De nya reglerna grundar sig på en dom från där dömdes för fördragsbrott. Domstolen ansåg att den dåvarande svenska lagen bröt mot eftersom alla posttjänster och frimärken var skattepliktiga. menade vid antagandet av de nya bestämmelserna att förändringen kan påverka konkurrensen på postmarknaden negativt men att förändringen ändå måste genomföras eftersom är skyldigt att följa domen från EU. Utskottet utgick dock från att regeringen noga kommer att följa hur förändringen påverkar konkurrenssituationen. Bland annat kan det göras genom den utredning om postlagstiftningen som redan tillsatts. När de nya reglerna infördes sa utskottet följande i betänkande 2015/16:15 (s. 9): Liksom både regeringen och motionärerna har konstaterat finner utskottet att de föreslagna regeländringarna troligen kan komma att påverka konkurrensen på postmarknaden. Utskottet vill emellertid påminna om att regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att se över postlagstiftningen, (dir. postmarknadens utveckling, göra en samhällsekonomisk analys av postmarknaden påverkar andra marknaders funktionssätt. Utskottet utgår med anledning av detta från att regeringen nära kommer att följa utvecklingen av konkurrenssituationen på området. Även i övrigt förutsätter utskottet att regeringen noga följer de effekter som kan komma att uppstå med anledning av de nya reglerna om moms på posttjänster. Utskottet finner inte anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Inte heller nu finner utskottet att det finns skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår övriga motionsyrkanden om förändringar av mervärdesskattesystemet. Jämför reservation 8 (M). I motion 2016/17:1837 av (M) föreslås att regeringen ser över reglerna för svenska företags hantering av mervärdesskatten. I motion 2016/17:3108 av och (båda C) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att införa enhetlig moms. I kommittémotion 2016/17:3186 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 3 att s.k. mikroaktiebolag undantas från en del administration samt höjda beloppsgränser för förenklad faktura. I motion 2016/17:3479 av och (båda SD) framförs i yrkande 1 att mervärdesskatt bör redovisas tydligare för konsumenter. Så som redogjorts för tidigare i detta betänkande har regeringen tillsatt en utredning för att se över mervärdesskattelagen. Uppdraget ska redovisas . Reglerna om förenklad faktura förändrades så sent som i samband med budgetpropositionen . Utskottet ser ingen anledning att nu genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att i övrigt se över reglerna på mervärdesskatteområdet. 1.Skattesatser, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motionerna 2016/17:349 av och (båda C), 2016/17:706 av (M), 2016/17:1028 av (M), 2016/17:1207 av (M), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1372 av (SD), 2016/17:1838 av och (båda M), 2016/17:2154 av (M) yrkande 2, 2016/17:2156 av Boriana (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2584 av (SD), 2016/17:2597 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2646 av och (båda M), 2016/17:2651 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3339 av (M) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9. Den differentierade momssatsen inom olika turistnäringar är problematisk, eftersom den leder till onaturliga konkurrensfördelar och missgynnar småskalig natur- och ekoturism, som främst återfinns på landsbygden. Exempelvis betalar man i moms vid ett besök på en djurpark, medan RESERVATIONER 2016/17:SkU25 man vid viltskådning i det fria betalar . Guidning på ett museum beläggs , medan en stadsvandring beläggs . genomförde en undersökning kring effekterna av detta och kom fram till att ”dagens system är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna”. Vidare kunde man notera att de områden som speciellt missgynnades var naturupplevelser där man tillsammans med lokala guider paddlar, cyklar eller åker skidor jämfört med båtar, bussar och skidliftar i mer tätbefolkade områden. Vi noterar att landsbygden är otillbörligt förfördelad. En liknande problematik finns också inom bokbranschen, där tryckta böcker har en momssats på , medan man för e-böcker får betala i moms. Detsamma gäller den s.k. dansbandsmomsen. Musik utan tillgång till dansgolv belastas i moms, medan musik med dansgolv belastas i moms. anser att det är hög tid att göra en översyn av dessa gränsdragningsproblem. En översyn av momssatser pågår förvisso i EU:s regi, men givet att detta kan ta är det motiverat att skyndsamt utföra en nationell översyn. bör ställa sig bakom det som anförs och tillkännage detta för regeringen. 2.Skattesatser, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:349 av och (båda C) och 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:706 av (M), 2016/17:1028 av (M), 2016/17:1207 av (M), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1372 av (SD), 2016/17:1838 av och (båda M), 2016/17:2154 av (M) yrkande 2, 2016/17:2156 av Boriana (M), 2016/17:SkU25 RESERVATIONER 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2584 av (SD), 2016/17:2597 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2646 av och (båda M), 2016/17:2651 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3339 av (M) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9. Det finns olika mervärdesskattenivåer. är de logiskt motiverade. Detta gäller dock inte för den märkliga skillnaden mellan moms vid ett musikarrangemang och vid samma arrangemang men där dans också förekommer. Momsnivån vid en musikkonsert, där publiken enbart lyssnar till musiken, är . Motsvarande momssats så snart åhörarna utöver att lyssna också börjar röra sig till musiken är . Detta är ologiskt och bör rättas till. Dansen är en folkrörelse som finns över hela landet, och stora mängder människor samlas i och kring musik och dans för att trivas tillsammans och få en stark upplevelse. Varför kultur som utövas i form av musik och dans ska beskattas med 25 procents moms, medan kultur i form av enbart musik är belagd med väsentligt lägre moms är svårt att se logiken i. Momsnivån för musikverksamhet bör därför vara densamma oavsett om åhörarna eller publiken dansar till musiken eller inte. Det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet. Med den digitala utvecklingen har många fördelar tillkommit. Medievärlden har breddats. Till exempel finns mycket mer information tillgänglig och det är lättare för en enskild person att komma till tals, t.ex. genom tidningars kommentarsfält samt de sociala medierna. har många lokalredaktioner lagts ned och den utvecklingen ser fortsatt dyster ut. Bakgrunden är främst att annonspengar har flyttats till andra ställen på internet. krävs snabba åtgärder för att säkra tillgång till en professionell lokaljournalistik. Reklamskatten som enbart finns på annonser i tryckta kommersiella medier behöver avskaffas och momsen på tryckta och digitala medier likställas. bör ställa sig bakom det som anförs ovan och tillkännage detta för regeringen. 3.Skattesatser, punkt 1 (V) av (V). RESERVATIONER 2016/17:SkU25 Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4 och avslår motionerna 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:349 av och (båda C), 2016/17:706 av (M), 2016/17:1028 av (M), 2016/17:1207 av (M), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1372 av (SD), 2016/17:1838 av och (båda M), 2016/17:2154 av (M) yrkande 2, 2016/17:2156 av Boriana (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2584 av (SD), 2016/17:2597 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2646 av och (båda M), 2016/17:2651 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3339 av (M) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9. För att ytterligare stimulera läsandet bland såväl unga som gamla och öka tillgängligheten till e-böcker bör momsen sänkas för e-böcker. drev på så att bokmomsen sänktes till , vilket också bidrog till att läsandet ökade när böckerna kunde säljas billigare. har e-boken dykt upp på marknaden och därmed har en ologisk skillnad uppstått i fråga om momsbeloppet. Momsen på en e-bok är , som momsen för en ljudbok, dvs. cd-skiva, är . Denna ordning måste ändras. beslutade att säga ja till sänkt moms för e-böcker. förslag om samma momssats på alla typer av böcker antogs av en i stort sett enig riksdag. Riksdagsbeslutet gällde syn på s.k. grönbok om mervärdesskattens framtid, där en av punkterna gällde frågan om likvärdig moms för alla böcker oavsett format. 2016/17:SkU25 RESERVATIONER Den högre momssatsen kvarstår på e-böcker. Det motiveras med att en reducerad moms på tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg inte anses vara förenlig med EU:s momsdirektiv (2006/112/EG). Detta direktiv ger bindande anvisningar till hur momslagstiftningen ska vara utformad. Regeringen bör aktivt verka inom EU för att möjliggöra att momsen sänks på e-böcker. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. 4.Skattesatser, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9 och avslår motionerna 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:349 av och (båda C), 2016/17:706 av (M), 2016/17:1028 av (M), 2016/17:1207 av (M), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1372 av (SD), 2016/17:1838 av och (båda M), 2016/17:2154 av (M) yrkande 2, 2016/17:2156 av Boriana (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2584 av (SD), 2016/17:2597 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2646 av och (båda M), 2016/17:2651 av (M), 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2 och 2016/17:3339 av (M). RESERVATIONER 2016/17:SkU25 har länge ansett att dagens system med olika momssatser är krångligt, byråkratiskt och missgynnar de mest arbetsintensiva delarna av besöksnäringen. En viktig del i att stimulera tillväxt av turism och mötesindustrin är att förenkla momsen och göra gränsdragningarna begripliga. Om verksamheterna även från mervärdesskattesynpunkt kunde delas in i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport, som är grunden för turism, skulle momsen blir mer förståelig och enkel att hantera. En rad åtgärder behövs för att stimulera tillväxt inom besöks- och konferensnäringen. Att minska regelbördan och förbättra skattesituationen för besöksnäringen är en viktig del i detta. Det bör ses över hur momssatserna inom besöksnäringen kan harmoniseras. Turismen och övrig besöksnäring uppmuntras på olika sätt över landet, men regelverket för moms underlättar inte arbetet. Upplevelser har en moms på . Kultur och transporter momsbeläggs . Restaurangmomsen halverades till , men i övrigt för mötesindustrin har konferensarrangemang med tillhörande tjänster en moms på , medan logidelen för konferensdeltagarna beskattas . Viss mat som serveras till konferensdeltagare beskattas , annan . Särskilda regler gäller för ideella föreningar, studieförbund eller företag. Momsen bör vara enkel att hantera för både företag och privatpersoner.