bet · H501NU8 · 2017-10-20 00:00:00 — I stället blir det grabbarna där borta, rasisterna, som tar plats i olika parlament, nu senast i . Problemet är att man inte är tydlig med vad man vill och hur man skapar rättvisa. I stället landar man i ett liberalt projekt där man inte ser var den rättvisa tillväxten är någonstans. Det blir ett otydligt parti som säger att man vill ha en modern tvistlösning som det är tydligt att det är storföretagen som kommer att vinna på tvistlösningsmekanismen. Det är ett parti vars handelsminister reser till och som man säger att man ska ha en feministisk utrikespolitik. Det är klart att det någonstans kokar ned till att människor frågar sig vart socialdemokratin är på väg. Just nu i är det kvar till valet. När jag hör prata om rättvis tillväxt och att man behöver lyssna på de negativa effekterna kan jag inte se om hon är på väg mot mitten eller om hon är på väg åt vänster. Det är det som är det stora frågetecknet i den här debatten. Man oroar sig mycket, men i politisk handling kliver man högerut. Det kommer alltid att vara skillnad på höger och vänster i svensk politik. Det behöver finnas en konfliktlinje, men Socialdemokraterna kan inte sudda ut ideologiska skillnader och tro att man kan få det som finns till vänster om man samarbetar till höger. Tack så mycket, ! Jag uppfattade inte någon direkt fråga, utan det var väl snarare ett påstående. Det är väl inte så konstigt att Socialdemokraterna vill att allt ska snurra om S, det vill väl i och för sig alla partier, att allt ska snurra kring dem. Det som är intressant är att alla andra - inte minst - i någon mening förhåller sig till detta som om det vore en sanning, vilket i och för sig vore tacksamt. Jag delar givetvis inte den analys som gör. Jag tror att en av de stora framgångsfaktorer som har haft med ett långt socialdemokratiskt styre är att vi har lyckats balansera mellan höger och vänster, om du gör det till den typen av fråga. Jag tror inte att positioneringen handlar om att ta en tydlig position åt det ena eller andra hållet utan om att ta en tydlig position för något som är framåtriktat. Det som skiljer i svensk politik i höger-vänster-skalan, om man ska göra en ideologisk exposé över det här, är synen på huruvida tillväxt står i ett motsatsförhållande till exempelvis rättvisa. Vi har aldrig ansett att det gör det utan har bejakat faktorer som skapar tillväxt. Men vi har inte gjort det oreserverat utan har alltid trott på politik, vilket kanske är den största svagheten i delar av den borgerliga alliansen, så som jag ser det. Man tror inte på politik och på politikens förmåga att hantera sådant som man inte vill ha med den tillväxt som man skapar. Jag och Socialdemokraterna tror inte heller på Vänsterns sätt att vilja fixa politikens villkor genom att villkora exempelvis Lissabonfördraget eller annat i förhandlingsläget och därmed riskera att ställa sig utanför. Vi har alltid varit måna om att vara progressiva, se till att vi finns vid förhandlingsbordet och ha en verktygslåda för att föra frågor framåt. Detta kommer vi att fortsätta göra. Till att börja med kan vi konstatera att många har fått det bättre. Välståndet breder ut sig, och medellivslängden ökar som barnadödligheten minskar i världen. Materiellt sett håller många människor i det som har beskrivits som utvecklingsländer på att resa sig ur fattigdom. Det tycker jag är viktigt att vi har med oss i debatten. möter vi nya utmaningar i form av överutnyttjade naturresurser och miljöhot. Svält och förtryck är fortfarande en realitet för många. Merparten av världens fattiga och mest utsatta är kvinnor och barn. Det är också de som drabbas hårdast vid naturkatastrofer och väpnade konflikter. Den gröna rörelsen och strävar efter att alltid lägga ett globalt perspektiv på politiken. strävar efter en värld i balans, där solidaritet och respekt för mänskliga rättigheter kombineras med hållbar utveckling och klimaträttvisa över hela jordklotet. Inom den gröna rörelsen finns ett brett stöd för uppfattningen att vi måste stärka det internationella samarbetet kring miljö, fred och utveckling och finna sätt att stärka en inkluderande global ekonomisk utveckling. Vi är varma anhängare av internationellt samarbete. Vi ser som en del av en värld av demokratier där människor rör sig fritt över gränserna och där folk och länder handlar och samarbetar med varandra. Vi är positiva till mellanstatliga samarbeten där länder frivilligt deltar i besluten. I frågor av global karaktär finns starka skäl som även talar för överstatliga beslut. Det gäller framför allt sådana frågor som är gränsöverskridande, inte minst miljöfrågor och grundläggande mänskliga rättigheter. Detta är något som lyfts upp tydligt i diskussionsunderlaget. Vi menar att internationell handel ökar möjligheten till global utveckling. Det är en grundläggande ståndpunkt för oss. Mer handel medför generellt fler investeringar, stärkt konkurrenskraft och bättre levnadsstandard. Tätare handelskontakter bidrar till tekniköverföring från rika till fattiga länder, och detta är en nyckel om vi ska klara av klimatförändringarna. vill att ska spela en aktiv och konstruktiv roll i det internationella samarbetet genom att handla och samarbeta med vår omvärld. Självständigt och demokratiskt deltagande såväl globalt som lokalt är grunden för de mellanstatliga samarbeten som förespråkar. Frihandels- och samarbetsavtal är en bra grund för detta. Vi ligger på för en bättre handelspolitik som tar hänsyn till sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. Som jag var inne på tidigare: Detta är också en grund för att vi ska kunna bli bättre på att hantera den teknikutveckling som kommer att krävas i samband med att vi hanterar klimatförändringarna. Det gäller naturligtvis både utsläppsminskningar och hur vi ska anpassa oss till de klimatförändringar som redan sker. Vi ser positivt på kommissionens inriktning om att gränsöverskridande utmaningar, såsom klimatförändringar och inkluderande ekonomisk utveckling, bäst hanteras på EU-nivå. är det viktigt att komma ihåg att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras på ett sätt som respekterar subsidiaritetsprincipen så att medlemsstaternas nationella kompetens vad gäller budget, skatter, arbetsmarknadspolitik och social politik inte urholkas. Det är inte minst viktigt i dessa tider av brexit och annan skepticism mot EU-samarbetet. Vi ser väldigt positivt på att kommissionen särskilt lyfter fram Agenda 2030 för hållbar utveckling som en gemensam referenspunkt för hur framtida insatser bör prioriteras för att bäst gagna den ekonomiska utvecklingen, planeten och människor runt om i världen, särskilt i utvecklingsländerna. Rättvis handel har fått en mer framträdande roll i kommissionens nya handelsstrategi än i tidigare handelsstrategier, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Att den svenska politiken för global utveckling slår fast att alla politiska beslut ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter, människors demokratiska delaktighet, fattigdomsbekämpning och miljömässig hållbarhet ser vi som väldigt viktigt. Jag vill även framhålla betydelsen av att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Frihandelsavtal får heller inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. I finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd. Därmed är det en viktig princip att värna. Med anledning av detta är det när man lyssnar till den här debatten och läser underlagen dock märkligt och anmärkningsvärt att oppositionen i sina reservationer inte nämner något om hållbarhetsmålen i Agenda eller om anständiga arbetsvillkor och en inkluderande ekonomisk utveckling. Jag hade hoppats att även där kunna hitta en gemensam linje, eftersom det här faktiskt är frågor som berör oss alla och är direktrelaterade till varandra i en global och handelspolitisk kontext. Jag yrkar bifall till utskottets förslag om att lägga utlåtandet till handlingarna. debatterar vi, som många redan har sagt, utlåtande NU8 Granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen. Min partikollega har redan yrkat bifall till vår motivreservation nr 1, vilket jag vill instämma i. Vi i står för ett annat . Vår vision är att återskapa ett mångfaldens , ett med fria självständiga nationalstater, där vi alla delar vårt gemensamma arv och till våra barn överlämnar allt gott som vi har tagit emot från våra förfäder. I vår vision om värnas och frodas nationernas särart och kultur. Vi avvisar därmed utopiska fantasier om en mångkulturell värld utan gränser och en samling överförmyndare i fjärran land som ska besluta över vårt folks öde i allt fler frågor. Globaliseringen för världens länder närmare varandra, inte minst genom handel och globala värdekedjor. I globaliseringens tidevarv blir det därmed allt viktigare att värna det egna. Svenskarna blott ett land hava på denna jord. Vad jag dock vill vara ytterst klar med är att vi sverigedemokrater vill värna den gemensamma marknaden i . I och med detta accepterar vi också vissa överstatliga inslag. En rad regler och institutioner skulle behöva kvarstå eller ersättas även i vår version av . Jag menar att det exempelvis behövs en skiljedomstol för handelsrelaterade frågor liksom tydliga regelverk för statsstöd. Det kan finnas mycket goda skäl till att skapa eller bibehålla institutioner som anger gemensamma standarder, till exempel kemikaliemyndigheten. Naturligtvis finns det fler sådana här saker. Patent- och immaterialrätt är också frågor som vi behöver samarbeta kring av frihandelsskäl. Jag menar dock med bestämdhet att en frihandelsunion inte behöver ett parlament eller en flagga, inte heller strukturfonder och i princip ingen budget. Inte heller behövs en gemensam valuta, även om det naturligtvis från mitt perspektiv står de nationer som vill ha det fritt att skaffa det. På samma sätt kan länder som önskar samarbeta till exempel om energisäkerhet så göra. Men varför tvinga 28 länder till ett stelbent regelverk för att några få länder missköter sig? Visst kan länder samarbeta om gränsöverskridande brottslighet, miljöfrågor, migration och gränsskydd. Men varför ska man koppla allt detta till frihandelsunionen och den gemensamma marknaden? Till detta skulle jag vilja dra en liten anekdot. Det gäller strukturfonderna. Jag var och besökte ett företag hemma i mitt eget partidistrikt, . Företaget tillverkar möbler. Det har byggts upp under ungefär och är ledande inom sin nisch. pumpade EU in pengar och bekostade en konkurrent till det här företaget. Man betalade av investeringarna, eller om det till och med var mer än så, och byggde upp en lika stor konkurrerande produktionskapacitet i ett land inte särskilt långt från oss. Det kan aldrig vara rätt att vi ska betala för att få konkurrens. Som alla vet betalar vi ett tjugotal miljarder eller någonting i den stilen i nettoavgift till EU - för att finansiera vår egen undergång, om man får hårdra det lite grann. Jag har svårt att förstå varför ni andra partier anser er behöva överförmyndare som beslutar allt mellan himmel och jord åt er. Litar ni inte på ert eget och svenska folkets omdöme? Varför önskar ni att ledare som svenska folket inte har valt och heller inte kan avsätta ska bära ansvar för vår nations öde? Nej, låt oss i stället ta sikte mot ett fritt med demokratiska självständiga nationalstater, där dagens EU ersätts med en ren frihandelsunion i enlighet med kommissionens scenario två i dess vitbok om EU:s framtid. Jag noterar att ingen ännu har begärt replik. Jag hade gärna pratat lite med , som tidigare tog replik på min kollega . Det känns lite märkligt: Vi sverigedemokrater har drivit en något annan linje vad gäller migrationsfrågor, fri rörlighet och sådant i ungefär . senast röstade på sin stämma för ett nationellt tiggeriförbud, och man säger sig nu stå för en stram migrationspolitik. Men lever kvar i det gamla, i , och attackerar med den retoriken . Min fråga till är: Fick du inte memot? Efter denna adrenalinstinna inbjudan till debatt kastar jag tillbaka handsken. Jag har hört tala om mycket elände. Frihandeln ska vi ha, men vi ska inte ha några konstruktioner som gör frihandeln lättare. Av missunnsamhet ska vi inte betala pengar för att andra ska kunna konkurrera med oss. Men det här är den ömsesidighet som inte har förstått. Ömsesidigheten för är när man är ömsesidig med sig själv och sina egna intressen och inte bryr sig om någon annan. Jag har i den här debatten tagit repliker på tre personer representerande två partier, Vänstern och . Det finns anledningar till det - dels att det är ni som har reserverat er, dels att det är ni som står för ytterlighetsståndpunkterna. Ni vill ha det goda men aldrig ge någonting för att få någonting gott. Jag tänker inte gå in i varje detalj som utgöt sig kring. Men det var en sak som jag blev lite fundersam över och gärna skulle vilja ha en förklaring till. sa att vill återskapa ett . Är det - då muren föll - när halva var tyngt under kommunistiskt ok? Är det , som var tyngt under fascismens ok? Är det 1800-talets preussiska ? Vilket är det vill återskapa? Det är inte helt ovanligt att man får den här barnsliga retoriken slängd på sig från . Jag tror inte att det råder något som helst tvivel om att mycket väl förstår vad jag menar. har absolut haft en mycket lång och blodig historia under många epoker. Men till slut ledde den fram till exempelvis och att vi har en lång rad nationalstater i med särarter och egna kulturer som är värda att bevara. framstår för mig som en internationalist som vill likrikta ungefär som byråkraterna nere i EU, men han får rätta mig om jag har fel. Jag tycker att detta bara är ett barnsligt påhopp. Jag tror att mycket väl vet vad jag menar med att vi vill återskapa ett av självständiga nationalstater. Jag vet inte hur man kan missförstå det. tiggde och bad om en replik. När han får repliken är det en ursäkt för att skicka okvädingsord på mig som debattör i stället för att kritisera partiet och det jag representerar. Det var viktigare att säga att är barnslig. Ska man vara riktigt barnslig kan man väl säga: Den som sa det var det. Jag undrar faktiskt vad det är för som vill återskapa. Det var ingen barnslig fråga, utan en seriös fråga. Om det är någon kontinent som har ett blodigt förflutet, med diktaturer, förtryck och folkutrotning, är det . Det gäller inte bara judar utan många folkslag, och det pågår fortfarande i och dess närhet. väljer i stället att ge sig på en enskild ledamot. Det kan vi göra i andra sammanhang där det inte tv-sänds - det kanske blir mer aptitligt att ta en sådan fajt. Men i sin iver att göra detta skymmer sina egna idéer och sina egna tankar och vill inte ge svar. är en kontinent bestående av nationalstater. EU består än så länge av 28 nationalstater, som har sina egna särarter och egenheter. Det är egentligen ingenting som hindrar dem från att utveckla dessa egenheter. Åk runt i och besök andra länder och se att det finns särarter! Passa på att göra detta medan det fortfarande råder fri rörlighet för människor! Passa på att åka till och se att det finns fri rörlighet där! Jag undrar fortfarande vilket det är längtar efter. Är det ett kommande under ett annat förtryck? Återigen: Det jag efterfrågat i mitt anförande och i replikskiftet är ett med självständiga nationalstater där respektive nation bestämmer över sitt eget öde. Varför skulle vi inte kunna göra det här i ? Varför behöver vi överförmyndare nere i som tar besluten åt oss, ? Är inte du och jag och våra väljare tillräckligt kloka för att kunna bestämma vilken energipolitik vi ska ha, vilken klimatpolitik vi ska ha och om vi ska ha det ena med det andra? Vi har en livlig debatt i . Vi behöver inte socialistiska byråkrater nere i som talar om detta för oss. Det talas om fred i . kanske är något sämre än vissa andra. Men samma problem finns väl i , forna och sådant som kanske till och med överstiger blodighet eller i varje fall motsvarar den. Jag anser inte att det var Europeiska unionen som skapade fred i . Däremot köper jag rakt av att handel är någonting som binder ihop länder. Jag menar att det är fullt tillräckligt. Det var någon liberal debattör som sa att det aldrig hänt i världshistorien att en demokratisk stat har attackerat en annan demokratisk stat. Jag vet inte om det stämmer precis till . Det vågar jag inte säga. Men det är väl ändå demokratiska stater i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)