bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Regeringen betonar att handeln drivs av näringslivet men att det statliga främjandet kan stötta med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler. Regeringen framhåller exportstrategin som ett viktigt instrument för att ytterligare stärka det svenska näringslivets internationalisering i vidare bemärkelse. När det gäller investeringsfrämjande anför regeringen att utländska investeringar också bidrar till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsättning. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska företags direktinvesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Även här framhåller regeringen de insatser som görs inom ramen för exportstrategin. fattade regeringen beslut om en exportstrategi. Strategin har redovisats för i form av en skrivelse (skr. 2015/16:48). Exportstrategin innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln enligt regeringen står inför. Åtgärderna spänner över 22 olika områden. Exportstrategin syftar till att öka exporten (både i absoluta tal och som en del av BNP), öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och öka deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. I samband med utskottets behandling av skrivelsen (bet. 2015/16:NU13) redogjorde utskottet för det pågående arbetet med strategin. Enligt uppgift från hade arbetet påbörjats för samtliga 22 åtgärdsområden även om det hade kommit olika långt. Utskottet har tagit del av en uppdaterad redogörelse för arbetet med strategin , och i det följande redovisas innehållet i denna med fokus på det som har hänt sedan utskottet senast redogjorde för det pågående arbetet. Team har träffats på gd/vd-nivå och det har genomförts flera dialogmöten med näringslivet om Team och genomförandet av exportstrategin. Flera av Team undergrupper har skapats och påbörjat sitt arbete. Utöver de som redan hade skapats vid utskottets beredning av strategin (Cleantech/Smart Cities, Energy, Möten och evenemang) uppges även Invest och KKN (Kulturella och kreativa näringar) ha startat. , och beräknas vara redo att lanseras . Lokala Team Sweden-kretsar har skapats vid 64 utlandsmyndigheter. Vidare har kommunikationsplanen för sjösatts med bl.a. en webbplats, twitterkonto och grafisk profil. När det gäller närvaron på tillväxtmarknader har genomfört en översyn av svenska honorära konsulat. Inom ramen för översynen har det även tagits fram förslag om framtagande av s.k. tool-kits och utbildningsmaterial. Därutöver har Business öppnat det tidigare aviserade kontoret i . Regionala exportcentrum uppges ha invigts i sex pilotlän (, , , , och ). Andra län har bjudits in att inrätta liknande exportcentrum utifrån vissa kriterier, och det arbetet har inletts. En styrgrupp har skapats med , , Business och (). lanserades webbplatsen verksamt.se/utland. På webbplatsen finns digital exportinformation. har samordningsansvaret men övriga berörda statliga myndigheter, bolag och organisationer bidrar med information. För att stärka viljan att exportera har Business fått i uppdrag att vara sammanhållande för en kommunikationskampanj om export. Informationskampanjens första fas har genomförts, bl.a. genom en reklamfilm, reklam på och annonser i affärspress. Den andra fasen ska enligt uppgift ske i nära samarbete med och . När det gäller finansiering och kreditgivning har EKN och Svensk exportkredit (SEK) börjat placera gemensamma exportlotsar i valda svenska regioner, knutna till exportcentrum. EKN uppges ha fördubblat antalet små och medelstora företag bland sina kunder. , EKN och SEK har utökat sitt samarbete. Privata initiativ har tagits för att täcka det marknadsmisslyckande när det gäller exportfinansiering för små och medelstora företag som identifierats i rapporten från en arbetsgrupp som har letts av SEK och . Business har upprättat en bruttolista över potentiellt stora globala affärer, och listan uppdateras löpande. De affärer som får klartecken hanteras i en projektgrupp där Business , , berörd geografisk främjare och företaget eller företagen ingår. Några pilotfall pågår, och arbetsformerna uppges finjusteras efter hand. fattades beslut om att upprätta ett instrument hos som ska kunna finansiera projektförberedande och projektunderstödjande konsultstudier i de s.k. Dac-länderna. En manual för hanteringen av instrumentet har utarbetats i samarbete med , och några ansökningar har inkommit. Vidare har , , , och geologiska undersökningar fått i uppdrag att medverka vid främjandeinsatser. En dialog uppges också pågå för att få in skrivningar om exportfrämjande i regleringsbreven för några andra myndigheter. Diskussioner har inletts med vissa departement om hanteringen av bl.a. samförståndsavtal och blandkommissioner, som uppges vara viktiga instrument för att vinna de stora affärerna. När det gäller övergången från bistånd till bredare ekonomiskt samarbete har riktade insatser mot utvecklingsländer. har en uppföljning skett med de fem utlandsmyndigheterna (, , , och ) som ingick i en första pilotsatsning. Svenska institutets program för expertbesök förstärktes , och en dialog om ytterligare förstärkningar pågår. För att öka svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet och internationella finansiella institutioner har Business byggt upp affärsområdet i samarbete med . En s.k. multi market-analys uppges ska genomföras . En global samordning mellan cirka tio berörda ambassader eller representationer och motsvarande handelskontor byggs upp. De analyser som gjorts av FN-marknaden följs upp med motsvarande för affärsmöjligheter inom EU-budgeten. Längre fram ska detta mynna ut i en liknande strategi som den som finns för FN-systemet. Det finns vidare ett ökat fokus på affärsmöjligheterna som uppkommer genom finansiering av internationella finansinstitutioner, och en kartläggning av tänkbara kommande affärsmöjligheter genom den nya () håller på att genomföras. I rekryteringsfrämjande och sekonderingar till internationella organisationer är upphandling ett av de områden som prioriteras av . lämnade en redogörelse för vilka åtgärder myndigheten har vidtagit för att bidra till att uppfylla regeringens exportstrategi. hade bl.a. genomfört en större enkät för att få reda på vilken information företagen behöver för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor. Ytterligare rapportering om de åtgärder myndigheten genomförde kommer att presenteras i myndighetens årsredovisning. När det gäller att förenkla gränsöverskridande e-handel och dataflöden uppges verka aktivt för fria dataflöden inför kommissionens kommande förslag om dataflöden och dataekonomifrågor inom ramen för den digitala inre marknadsstrategin. uppges också verka aktivt för att EU ska inta en ambitiös hållning i förhandlingarna om ett plurilateralt tjänstehandelsavtal () och pågående frihandelsavtalsförhandlingar (t.ex. TTIP och ) vad gäller fria dataflöden och förbud mot datalokaliseringskrav. Business har vidare på uppdrag utökat antalet e-handelsguider från 19 till 24. I syfte att marknadsföra guiderna har Business bl.a. genomfört frukostseminarium med fokus på e-handel till och , medverkat vid event som Nordic e-commerce Summit och Webbdagarna och informerat om guiderna vid en ditigaliseringsturné i 12–15 städer runt om i . Business har även tagit fram en animerad informationsfilm om e-handel och en e-handelsguide för digital spridning, t.ex. i sociala medier. E-handelsguiden uppgavs i redogörelsen ha runt 1 600 registrerade användare. Den förbättrade informationen kring e-tjänster för utländska företag som önskar rikta sin försäljning till kommer att tas om hand i uppdraget till om . För att främja personrörligheten till och från pågår ett arbete med att se över visumhanteringen med sikte på högre effektivitet och kortare handläggningstider. uppdrog regeringen åt , , , , , , , , , Business , och att, utifrån sina respektive uppdrag, analysera och lämna ett gemensamt förslag om hur webbaserad information till utländska arbetstagare, arbetsgivare och egenföretagare som verkar eller avser att verka i kan samordnas och utformas på ett lättillgängligt sätt. leder, samordnar och återrapporterar uppdraget. Diskussioner om hur kan verka för ett väl fungerande regelverk för personrörlighet som underlättar för företag har påbörjats inom . När det gäller internationell standardisering har regeringen fattat beslut som innebär att får finansiering till att kunna åta sig sekretariatsfunktionen när nya internationella standarder utformas. Stödet har initialt bidragit till ett svenskt ledarskap inom CSR i det internationella standardiseringsorganet ISO. Samverkan har även inletts med för att skapa en informell kontaktgrupp med syfte att främja standardiseringsrelaterade aktiviteter bland myndigheterna. Ett inledande möte med flertalet myndigheter ägde rum . har redovisat sin kartläggning av de viktigaste hindren som svenska exporterande och importerande företag upplever i sina handelsförbindelser inom den inre marknaden och med övriga världen. har vidare begärt in rapporter om anmälda och olösta handelshinder från samtliga utlandsmyndigheter. Sammanställningen skickades tillsammans med uppdaterade riktlinjer för utlandsmyndigheternas handelshindersarbete och till samtliga utlandsmyndigheter som ett informationspaket . Som ett led i regeringens ambition att satsa på hållbart företagande fick Business i samverkan med i uppdrag att ta fram en plattform för utlandsmyndigheter om hur hållbart företagande kan användas i exportfrämjandesammanhang. uppgavs det pågå ett arbete med att ta fram en s.k. verktygslåda samt sammanställa såväl generell som specifik information för tio länder på CSR-området. Arbetet planerades att avrapporteras före utgången av 2016. Därutöver pågår arbete med att ta fram referensmaterial samt specifika fall till den tidigare aviserade webbutbildningen för att höja kunnandet om hållbart företagande på utlandsmyndigheterna. Arbetet beräknas vara klart . Arbete pågår även med att förbereda och genomföra övriga insatser inom ramen för handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter, t.ex. vad gäller samverkan och dialog inom EU och med andra länder samt med staten som bolagsägare. I arbetet med att stärka utländska företags vilja att investera i har man börjat ta fram en nationell inriktning av investeringsfrämjandet. lanserades , och en s.k. verktygslåda för investeringsfrämjande har skickats ut till utlandsmyndigheterna och Business utlandskontor. Business har vidare getts i uppdrag att analysera nya möjligheter för export- och investeringsfrämjandet som kan uppstå vid ett brittiskt utträde ur EU och dess inre marknad. Förslag till åtgärder som kan vidta för att tillvara dessa skulle lämnas . Business har också fått i uppdrag att genomföra insatser för ett stärkt investeringsfrämjande för Smart industri. När det gäller innovativa och tidigt internationaliserade företag har Business fått i uppdrag av regeringen att utveckla former och genomföra insatser för att inkludera den här typen av företag vid export- och investeringsfrämjande aktiviteter. I uppdraget ingår även att locka utländska startup-företag att etablera sig i . Uppdraget ska genomföras i samverkan med , och svenska inkubatorer, vetenskapsparker och startup-miljöer i syfte att knyta ihop främjandet av entreprenörskap, innovationskraft och internationalisering. För att stärka Sverigebilden i utlandet har särskilda insatser pekats ut i främjandeplanerna utifrån den undersökning som genomfördes av Sverigebilden . En uppföljning som omfattar en ny undersökning planeras att genomföras –2018, och planering pågår för undersökning av Sverigebilden i ytterligare utvalda länder. lanserades Team Kulturella och kreativa näringar och har fått i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för kulturanalys (Klys), Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), och utveckla mätmetoder och modeller för att få fram relevant statistik kring kulturella och kreativa näringar. Vidare genomförs en omvärldsanalys av policyverktyg för internationalisering av kulturella och kreativa näringar. Utredningsuppdraget genomförs av , och avgränsas till att studera sex länder (, , , , , och ) där det finns goda exempel. Studien beräknades vara klar . Ett digitalt skyltfönster (Showcase ) har också tagits fram för de kulturella och kreativa näringarna. För att öka antalet besökare till förs en fortsatt dialog mellan Visit och . arbete med destinationsutveckling har lett till att en första utlysning är klar, och beslut om vilka som får ta del av insatserna uppges fattas . Vidare har det inrättats ett dialogforum för besöksnäringen. När det gäller att stärka talangattraktionen hänvisas till det uppdrag som fick i regleringsbrevet som redovisades i förra årets betänkande. lanserades Team Möten och evenemang. Deltagare från idrottsrörelsen, s.k. convention , besöksnäringen, akademier, myndigheter och ingår. Gruppen uppges arbeta med att ta fram en sammanställning över vilka möten och evenemang som kommer att arrangeras i , men också vilka möten och evenemang man önskar till . har vidare tillsammans med besöksnäringen och Visit tagit fram en uppdragsbeskrivning till en förstudie om hur kan utveckla den internationella marknadskommunikationen vid internationella idrottsevenemang. När det gäller att få fler direktlinjer till och från hänvisas till skrivningar om vikten av fler direktflyg till som finns med i regeringens flygstrategi. Regeringen presenterade En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104). I propositionen föreslås en strategi för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja som ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Det övergripande målet för strategin föreslås vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Vad gäller livsmedelsexport bedömer regeringen att en ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan, varför man bör fortsätta att utveckla exportfrämjande insatser. Regeringen konstaterar att den svenska exporten varit beroende av ett fåtal företag, vilket gör utvecklingen känslig för enskilda företags utveckling. Regeringen delar bedömning att ökad export av livsmedel är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn och anser att det är viktigt att fler företag exporterar och därmed bidrar till tillväxten i livsmedelskedjan. Regeringen bedömer vidare att branschorganisationer har en viktig roll i att vägleda och koordinera företagen att hitta nya marknader. Framgångsrik export kräver också att företagens potentiella utländska kunder har tillräcklig information om vad de svenska företagen har att erbjuda. Staten bör därför i samverkan med företag och branschorganisationer genomföra insatser för kunskapsspridning om svensk livsmedelsproduktion. Regeringen konstaterar också att informationsbehovet, som livsmedelsföretag som vill agera på utländska marknader har, är en utmaning inte minst för små och medelstora företag eftersom kostnaden för att skaffa relevant kunskap och kompetens kan vara mycket hög. Långsiktiga satsningar behöver därför göras för att underlätta för företag att ta del av den kunskap och information som de behöver för att kunna exportera. Regeringen anser att det behövs insatser för att främja och underlätta export och gör därför bedömningen att exportfrämjande insatser för livsmedelsexporten bör fortsätta att utvecklas. Även myndigheternas kunskap om livsmedelsexport bör stärkas och arbetet med att undanröja tekniska handelshinder vidareutvecklas. besvarade landsbygdsminister en skriftlig fråga (fr. 2016/17:751) från (C) om det fortfarande var statsrådets slutsats att det var lämpligt att ta bort satsningen på och stödet som fanns i Matlandet . I sitt svar hänvisar statsrådet bl.a. till Livsmedelsstrategin och framhåller därutöver den handlingsplan som regeringen presenterat som anger hur regeringen avser att arbeta för att målen och visionen i Livsmedelsstrategin ska uppnås. Statsrådet uppger att handlingsplanen kommer att uppdateras och givetvis påverkas av framtida regeringar. Målen för strategin kommer dock att ligga fast och ge en tydlig inriktning för kommande insatser. Vad gäller Matlandet bedömer statsrådet att det utgjorde en god början på arbetet med att stärka den svenska livsmedelskedjan, men att Livsmedelsstrategin har betydligt bättre förutsättningar att nå konkreta och bestående resultat och att detta även gäller för livsmedelsexporten. Aktiebolaget () ska som marknadskompletterande aktör på kommersiella och hållbara grunder bedriva kreditverksamhet i syfte att främja svensk exportnäring genom att erbjuda finansieringslösningar som direkt eller indirekt främjar svensk export. SEK administrerar därutöver det statsstödda exportkreditsystemet, det s.k. CIRR-systemet (commercial interest reference rate), som baseras på och utvecklings () och om statsstödda exportkrediter. Med anledning av vad som framförs i motion 2016/17:2899 (SD) om stärkta förutsättningar för SEK kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6 s. 46) konstaterade att den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av den ansvariga exportkontrollmyndigheten. Utskottet har tidigare avstyrkt ett liknande förslag (bet. 2015/16:NU4). Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, Vissa frågor om Business och och Övrigt om handels- och investeringsfrämjande. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande I motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD) och 2016/17:3148 (M) förordas tillkännagivanden om att exportstrategin även bör inkludera import och därmed vara en handelsstrategi, och i motion 2016/17:114 (SD) efterfrågas en utvärdering av de svenska sektorernas långsiktiga importbehov. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att export i stor utsträckning är beroende av import. Av exportstrategin framgår tydligt att även regeringen delar denna uppfattning. En av de utmaningar som regeringen säger sig vilja ta itu med genom åtgärderna i strategin är just det globala handelssystemet, där det tydligt framgår att regeringen är medveten om att enskilda företags konkurrenskraft är beroende av hur väl de lyckas ingå i de globala värdekedjorna. Regeringen anför att det är av stor vikt att det ska vara enkelt för företag att både exportera och importera varor och tjänster samt investera både i och utomlands. Regeringen menar att detta i första hand handlar om att måste ha en öppen handels- och investeringspolitik gentemot omvärlden; något som regeringen arbetar för och som det också finns ett stöd för i . Regeringen talar därmed om såväl import som export, och flera av de åtgärder som genomförs inom ramen för strategin tar specifikt sikte på import. Det gäller framför allt regeringens åtgärder som syftar till att göra det enkelt att importera och exportera med enkla, förutsägbara och effektiva tullhanteringsprocesser som skapar gynnsamma förutsättningar för internationell handel och ger en komparativ fördel gentemot andra länder. ska därför ge behovspassad information till företagen med målet att dessa ska få bättre förutsättningar för att kunna fatta långsiktiga och hållbara beslut i tullrelaterade frågor. Vidare kan också nämnas den rapport som på regeringens uppdrag genomfört som omfattar en kartläggning av export- och importproblem och som tillsammans med uppdaterade riktlinjer för utlandsmyndigheternas handelshinderarbete sänts till samtliga utlandsmyndigheter. Utskottets uppfattning är därmed att exportstrategin har karaktären av en handelsstrategi enligt det som efterfrågas i en av de nämnda motionerna. Utskottet kan därför inte se att ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en handelsstrategi skulle medföra någon skillnad i substans när det gäller innehållet i strategin utan enbart en ändring av titeln av mer redaktionell karaktär. Därtill tror utskottet att det vore olyckligt att benämna en nationell strategi en handelsstrategi med tanke på att handelspolitiken i stort tillhör EU:s exklusiva kompetens. I motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) framhålls vidare att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om att företagens konkurrensvillkor är av stor vikt för deras möjligheter att nå internationell framgång, inte minst för små och medelstora företag. Till skillnad från motionärerna menar dock utskottet att exportstrategin tar hänsyn till de svenska konkurrensvillkoren, och det finns också ett tydligt fokus på små och medelstora företag i strategin. Utskottet vill också påminna om att arbetet för att stärka internationella konkurrenskraft pågår löpande inom flera politikområden som inte redovisas i regeringens skrivelse. Utskottet avser inte heller att omvärdera sin bedömning i frågan. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att det av skrivelsen om exportstrategin framgår att regeringen tar fram särskilda nationella strategier och åtgärdsplaner för en rad olika branscher och att också dessa kan komma att innehålla förslag som syftar till att öka exporten och internationaliseringen av svenska företag. Regeringen presenterade en nyindustrialiseringsstrategi som syftar till att stärka förutsättningarna för svensk industri att vara världsledande inom modern industriell produktion. Utskottet ser inte heller något skäl till några tillkännagivanden med anledning av motion 2016/17:114 (SD) om att stärka svenska exportmöjligheter för högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan eller motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) om att ta fram en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel där regeringen bl.a. genom de åtgärder som förslås i exportstrategin enligt utskottets mening redan verkar i linje med det som efterfrågas. I motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) förordas också ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster, och i motion 2016/17:316 (C) förordas ett tillkännagivande om att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta export av vårdtjänster och vårdinnovationer av svenska företag. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att främja tjänstehandeln såväl som handeln med varor men ser inga skäl för en särskild satsning på exporten av svenska välfärdstjänster i enlighet med det som föreslås i motionerna. I motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD) och 2016/17:3148 (M) begärs att regeringen ska utreda certifiering och upphandling av regional och lokal exportrådgivning. Motionärerna vill därigenom också utveckla insatserna för svenska företags möjligheter att medverka i FN-upphandlingar. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis framhålla vikten av tillgången till regional och lokal exportrådgivning i hela landet. De regionala exportrådgivarna är särskilt betydelsefulla för små och medelstora företag och utgör därmed en viktig del av det svenska exportfrämjandet. Som tidigare nämnts har regeringen lanserat ett antal av de aviserade åtgärderna i exportstrategin.