bet · H401KU23 · 2017-06-01 00:00:00 — I rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 uppges att det finns 53 områden i som i olika grad är utsatta för både allvarlig brottslighet och socioekonomiska faktorer. Av dessa områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Ett särskilt utsatt område kännetecknas bl.a. av svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer och våldsbejakande religiös extremism. I rapporten framhålls bl.a. att boende i flera av de utsatta områdena undviker att öppet visa sin religiösa tillhörighet på grund av rädsla för repressalier. Det finns även uppgifter om att det förekommer intolerans mot personer inom den muslimska gruppen som inte uppfattas klä sig på ett korrekt sätt. I rapporten framhålls att sådan diskriminering och religiöst motiverad särbehandling ökar känslan av rädsla och otrygghet i områdena och undergräver de boendes förtroende för samhällets förmåga att skydda dem. Därmed försvagas även förtroendet för polisen och rättsväsendet. har tidigare behandlat motioner om stärkt arbete mot antiziganism, antisemitism och islamofobi (se t.ex. bet. 2013/14:KU24). Utskottet ansåg att romers, judars och muslimers utsatthet är en viktig fråga och att varje form av uttryck för antiziganism, antisemitism och islamofobi är oacceptabel i en tolerant och öppen demokrati. Av svensk lag följer att hets mot folkgrupp och olaga diskriminering medför straffrättsliga påföljder. Utskottet konstaterade att regeringen hade vidtagit och alltjämt vidtar åtgärder för att stärka samhällets insatser mot rasism och liknande former av intolerans. Utskottet önskade därför inte ställa sig bakom några tillkännagivanden och avstyrkte de berörda motionsyrkandena. har tidigare behandlat motioner om lokalisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:NU17). föreslog ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet ansåg att regeringen skulle pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden. Regeringen borde enligt utskottet i lämpligt sammanhang återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur de principer som fastställt tillämpas. beslutade i enlighet med näringsutskottet förslag (rskr. 2015/16:201). Även finansutskottet har behandlat liknande motioner (bet. 2015/16:FiU25). Utskottet föreslog ett tillkännagivande om att regeringen borde se till att statliga myndigheter under regeringen lokaliseras till förorter och lägen utanför de dyraste områdena i samt även pröva lokalisering till andra delar av landet. Som skäl angav finansutskottet bl.a. att en flytt av offentlig förvaltning kan bidra till fler arbetstillfällen och till att höja statusen på stadsdelar som präglas av utanförskap. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (rskr. 2015/16:208). En viktig del av det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism måste vara att slå vakt om de fri- och rättigheter som grundlagen och garanterar och att arbeta för att principerna om alla människors lika värde oberoende av kön, etniskt ursprung eller religiös tillhörighet ska gälla för alla. Utskottet konstaterar att regeringen bedriver ett omfattande arbete mot rasism. Utskottet anser att regeringen därutöver bör överväga ytterligare satsningar på ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Utskottet anser att detta bör ges regeringen till känna och tillstyrker därmed motion 2016/17:3287 yrkande 11 delvis. Utskottet avstyrker motion 2016/17:3287 yrkande 10 med hänvisning till de tillkännagivanden som näringsutskottet och finansutskottet gjort. Uppföljning av rapport om utsatta områden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en uppföljning av en rapport om utsatta områden. Jämför reservation 10 (SD, -) och 11 (V). I partimotion 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att det görs en uppföljning av rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 och att det utifrån uppföljningen föreslås lämpliga åtgärder. Rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser Enligt rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 finns det 53 områden i som i olika grad är utsatta för både allvarlig brottslighet och socioekonomiska faktorer. Av dessa områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Ett särskilt utsatt område kännetecknas bl.a. av svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer och våldsbejakande religiös extremism. Av rapporten framgår att våldsbejakande religiös extremism förekommer, i någon form, i en tredjedel av områdena. Det kan handla om att det finns sympatisörer till våldsbejakande religiös extremism och lokaler där våldsbejakande budskap förmedlas eller att personer faktiskt deltagit eller deltar i strid för framför allt Islamiska statens räkning i . Konflikten i och har medfört att den våldsbejakande islamistiska miljön i har vuxit. Den aktiva rekrytering som sker i områdena upplevs främst förekomma på platser där många ungdomar rör sig. Det kan röra sig om religiösa samlingsplatser men även centrumbildningar där många unga män tillbringar sin fritid. I ett fåtal områden finns det misstankar om att personer med koppling till våldsbejakande religiös extremism, främst IS, har starka familjekopplingar till tongivande aktörer i de kriminella nätverken. Merparten av de som reser till konfliktdrabbade länder för att delta i strid har sitt ursprung i de utsatta områdena och i synnerhet i storstadsregionerna. I flera av de utsatta områdena undviker boende att öppet visa sin religiösa tillhörighet på grund av rädsla för repressalier. Det finns även uppgifter om att det förekommer intolerans mot personer inom den muslimska gruppen som inte uppfattas klä sig på ett korrekt sätt. I rapporten framhålls att sådan diskriminering och religiöst motiverad särbehandling ökar känslan av rädsla och otrygghet i områdena och undergräver de boendes förtroende för samhällets förmåga att skydda dem. Därmed försvagas även förtroendet för polisen och rättsväsendet. Enligt rapporten har polisen inriktat arbetet mot i första hand särskilt utsatta områden och både handlingsplaner och aktiviteter är under framtagande där det ska framgå hur polisens arbete ska bedrivas i dessa områden. Tanken är att arbetet ska pågå och involvera andra samhällsaktörer. I rapporten understryks att problemen i dessa områden inte kan lösas av polisen på egen hand. Ett av de identifierade problemen är att det saknas en sammanhållande aktör som kan initiera och följa upp insatser i de utsatta områdena. En rekommendation är därför att en funktion med nationellt ansvar skapas. Denna funktion måste ha mandat att kräva att berörda samhällsaktörer tar sitt ansvar. Eftersom resandeproblematiken, dvs. problemet med personer som reser till konfliktdrabbade länder för att delta i strid, är en del av svårigheterna i områdena bör en genomlysning av problematiken i ett bredare perspektiv än terrorism göras. Även frågor som krigsbrott och övriga folkrättsbrott liksom våldsbrottslighet inom våldsbejakande religiös extremism i övrigt bör uppmärksammas, eftersom sådan brottslighet har en mer långtgående och permanent effekt på samhället. För att komma tillrätta med problematiken krävs: – åtgärder som kan öka allmänhetens förtroende för polisen t.ex. ökad uppklaringsprocent – proaktiv bekämpning av handeln med narkotika – kontinuerlig polisiär närvaro och uthålliga riktade insatser – ökad samverkan med andra samhällsaktörer i området – en genomlysning av resandeproblematiken i ett bredare perspektiv än enbart terrorism. Utskottet utgår från att regeringen följer polisens arbete i de utsatta områdena och avstyrker motion 2016/17:1987 yrkande 12. Nationell samordnare som permanent myndighet och ökad samverkan, punkt 1 (SD, -) av (SD), (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:648 av (L) yrkande 2 och 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 13. Enligt vår mening är det nu hög tid för regeringen att lägga fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. Det har gått regeringen presenterade en övergripande nationell strategi mot terrorism som ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på området. måste denna strategi konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och att en handlingsplan tas fram för hur arbetet ska bedrivas. Av en sådan handlingsplan bör också tydligt framgå vilken myndighet som ansvarar för vad. Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser, punkt 2 (SD, -) av (SD), (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2321 av och (båda SD), 2016/17:2346 av (SD), 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 8. Det har visat sig att kommuner ofta inte får ge information som skulle kunna vara värdefull för det brottsförebyggande arbetet. Sekretessen är särskilt stark när det handlar om att utbyta information om personer som fyllt . Det gör att t.ex. Säkerhetspolisen inte kan få reda på ifall , i en känd extremistisk miljö, har träffat på en person som uppvisar tecken på att vara på väg att radikaliseras. Information kan även behöva delas åt andra hållet. Sekretessen hindrar i många fall även kommunerna att få tillgång till uppgifter från och Säkerhetspolisen. Enligt vår mening är detta högst otillfredsställande och offentlighets- och sekretesslagen måste ses över i syfte att utöka förutsättningarna för informationsutbyte mellan , och kommunerna. Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 48, 2016/17:2321 av och (båda SD), 2016/17:2346 av (SD), 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 7. Enligt min mening behöver samordningen mellan kommuner och myndigheter förbättras. Det är av stor vikt att samarbetet och informationsutbytet mellan kommuner och myndigheter är välfungerande för att tidigt hitta personer som dras till våldsbejakande miljöer. Att samla den breda, men ibland spretiga, kunskap som kommuner och myndigheter har om en enskild person till en samlad helhet är enligt min mening prioriterat för att förhindra radikalisering. är det viktigt att behålla hög rättssäkerhet i förfarandet och värna skyddet för den personliga integriteten. Regeringen bör därför genomföra en översyn av relevant lagstiftning och regleringsbrev till berörda myndigheter i syfte att öka förutsättningarna för bättre samordning som skyddet för den personliga integriteten värnas. Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Regeringen har redogjort för en rad åtgärder för att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna ges till organisationer som förespråkar antidemokratiska värderingar. Det pågår bl.a. en översyn inom av hur demokratikriterierna är formulerade i olika förordningar för statsbidrag. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har fått i uppdrag att säkerställa att endast organisationer som uppfyller det ställda demokrativillkoret får statsbidrag. Enligt min mening bör utfallet av dessa utredningsåtgärder avvaktas, innan eventuella ytterligare åtgärder vidtas. Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 9. I det samtida informationssamhället har internet kommit att bli ett av flera verktyg för att sprida antidemokratiska budskap med syfte att rekrytera nya medlemmar till våldsbejakande extremistmiljöer. Detta ställer stora krav på mottagarens förmåga och vilja att kritiskt förhålla sig till informationen. Internet har kommit att bli allt viktigare för jihadiströrelser och terroristgrupper. Sociala medier och webbsidor används som plattform för att nå ut med propaganda och för indoktrinering, och för att sprida instruktioner om tillvägagångssätt och hur man tillverkar sprängmedel för att kunna utföra terrorattacker. Internet innehåller dessutom det största för jihadistlitteratur. De åtgärder regeringen vidtagit är ett steg i rätt riktning, men jag anser att en utredning bör tillsättas som får till uppgift att se över om och hur företag inom sociala medier kan involveras i arbetet för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremistmiljöer och vilket eventuellt rättsligt ansvar som kan och bör åläggas dem. Syftet är såväl att stärka individens förmåga att kritiskt värdera och tolka budskap som att undersöka vilket ansvar och vilka åtgärder som kan kopplas till själva plattformarna som möjliggör den massiva spridningen. Översyn av lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 10. Trots att lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor, den s.k. BBS-lagen, funnits har den tillämpats i väldigt liten utsträckning, särskilt för att pröva ansvarsfrågor straffrättsligt. Det är enligt min mening problematiskt att lagen är så oprövad eftersom det uppenbarligen finns ett behov av lagstiftning som innehåller bra och rättssäkra mekanismer för att ha tillsyn över t.ex. Facebooksidor och andra sociala medier. Debatten har varit mest omfattande när det gäller hot och hat på internet och sociala medieföretags ansvar. Som ett exempel kan nämnas att den tyska staten har satt press på Facebook och andra liknande företag för att få stopp på näthatet. Även om BBS-lagen varit föremål för en utredning anser jag därför att en ny utredning bör tillsättas dels för att den genomförda utredningen inte hade till uppgift att beröra frågan om våldsbejakande extremism, dels för att det finns stora behov av att reformera och uppdatera lagen. Enligt min mening bör därför en utredning få i uppdrag att göra en övergripande översyn av BBS-lagen med särskilt fokus på frågan om våldsbejakande extremism och med syfte att lagen ska förtydligas och bli mer lätt att tillämpa. Jag anser också att det, i den mån det bedöms vara behövligt och motiverat, föreslås skärpningar av BBS-lagen och angränsande lagstiftning. Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder, punkt 8 (SD, -) av (SD), (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkandena 2–4, 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 6. För att skolan ska ha förmåga att leva upp till sitt ansvar att agera behöver kunskapen öka i kommuner, skolor och hos andra aktörer, t.ex. polisen, om hur radikalisering kan upptäckas och motverkas på ett tidigt stadium. Det kan handla om ökad kunskap om innehållet i de våldsbejakande ideologierna och hur radikaliseringsprocesser allmänt sett går till och vad som driver dem, men också om vilka symboler som är förknippade med olika extremistiska rörelser. Det kan vidare vara fråga om kunskap om hur man samtalar med elever som riskerar att rekryteras till extremistiska rörelser. På ett grundläggande plan krävs även kännedom om de handlingsplaner som finns för att förebygga och motverka radikalisering och extremism, så att alla berörda vet hur de ska agera, om de befarar att någon elev är på väg att radikaliseras. Skolan och andra aktörer, t.ex. och polisen, har ett ansvar att se till att deras personal får relevant utbildning i dessa frågor. Detta anser vi bör ges regeringen till känna. Vad gäller yrkandena om återvändare och avhopparverksamhet bör utgångspunkten enligt vår mening vara att de som rest för att ansluta sig till terrorverksamhet i andra länder inte ska vara välkomna att återvända till , och av den anledningen saknas behov av avhopparverksamhet för denna grupp. Dessa och övriga yrkanden avstyrks. Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 4 och 5, 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 6. Det är framför allt lärare, socialsekreterare, skolkuratorer, bibliotekarier och fritidspedagoger som möter män och kvinnor i olika åldrar som är inne i en radikaliseringsprocess. Det uppstår svåra frågor och komplicerade situationer där ett stort ansvar läggs på enskilda individer att agera rätt. saknas stöd till dessa personer om hur de ska hantera frågor om våldsbejakande extremism. Många av stödtelefonens (eller orostelefonen som den kallas nu), samtal kommer från t.ex. lärare som vill ha stöd och råd, men stödtelefonen är i första hand till för att stödja anhöriga. Jag anser inte att ansvaret för denna typ av rådgivning kan läggas på en enskild frivillig-organisation. Enligt min mening bör regeringen se till att det skapas ett nationellt för stöd till välfärdens personal i deras arbete mot våldsbejakande extremism. I likhet med utskottsmajoriteten delar jag den nationella samordnarens uppfattning om behovet av ett nationellt team med experter som arbetar operativt med att förebygga och hantera olika aspekter av våldsbejakande extremism som kan förekomma. Jag delar dock inte majoritetens uppfattning vad det gäller frågan om att det bör inrättas en statlig avhopparverksamhet då jag inte anser att det är en verksamhet som staten i första hand är mest lämpad att bedriva. Åtgärder som rör återanpassning m.m. bör snarare ske på nivå men med bistånd av och stöd från ett nationellt team med experter liknande det som den nationella samordnaren förordar eller ett nationellt för stöd till välfärdens personal som föreslås i motion 2016/17:1987 yrkande 4. Ensamagerande våldsverkare, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2016/17:1729 av (L) och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9. Svårigheterna med att upptäcka och förhindra attentat som utförs av ensamagerande våldsverkare har uppmärksammats på flera håll och det pågår förebyggande arbete vid flera myndigheter. Den nationella samordnaren har gett i uppdrag att ta fram empirisk kunskap om politisk självradikalisering, ensamvargar och autonoma celler. På pågår forskning för att förbättra det förebyggande arbetet. Hos Säkerhetspolisen är arbetet med att förhindra attentat av ensamagerande högt prioriterat. Jag anser mot bakgrund av det arbete som redan pågår att det inte finns något behov av ett tillkännagivande i frågan. Uppföljning av rapport om utsatta områden, punkt 12 (SD, -) av (SD), (-) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 12. Av rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 framgår att det finns 53 områden i som i olika grad är utsatta för både allvarlig brottslighet och socioekonomiska faktorer. Av dessa områden är 15 att anse som särskilt utsatta. Ett särskilt utsatt område kännetecknas bl.a. av svårigheter för polisen att fullfölja sitt uppdrag, parallella samhällsstrukturer och våldsbejakande religiös extremism. Av rapporten framgår att våldsbejakande religiös extremism förekommer, i någon form, i en tredjedel av områdena. Det kan handla om att det finns personer som sympatiserar med våldsbejakande religiös extremism och lokaler där våldsbejakande budskap förmedlas eller att personer faktiskt deltagit eller deltar i strid för framför allt Islamiska statens räkning i . Enligt vår mening bör regeringen se till att det görs en uppföljning av rapporten och att det utifrån uppföljningen föreslås lämpliga åtgärder. Uppföljning av rapport om utsatta områden, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 12. I rapporten områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser som Nationella operativa avdelningen hos polisen tog fram 2015 finns vissa frågetecken som enligt min mening bör klargöras. Jag anser därför att regeringen bör se till att det görs en uppföljning av rapporten och att det utifrån uppföljningen föreslås lämpliga åtgärder. Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier, punkt 6 (M) (M), (M) och (M) anför: I vårt förslag till budget lade vi fram förslag om att höja anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati. Vi föreslog att det förstärka anslaget skulle användas bl.a. för att finansiera verksamhet inom ramen för en nationell kommunikationsstrategi mot våldsbejakande extremism och för demokratiska värderingar. Vi har inte något sådant yrkande i detta betänkande, men anser fortsatt att en sådan kommunikationsstrategi behövs. I arbetet med en sådan strategi är det viktigt att involvera t.ex. företag som arbetar med sociala medier, kommunikationsföretag och muslimska organisationer som tar tydligt avstånd från extremism och terrorism. Även enskilda aktivister, utan koppling till etablerade organisationer, kan spela en viktig roll. Syftet bör vara att identifiera kommunikationsmetoder och utarbeta budskap som kan förväntas vara effektiva för att påverka olika målgrupper, och därmed öka deras motståndskraft gentemot extremistiska budskap. Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism, punkt 11 (V) (V) anför: Jag vill understryka att det värderingsbaserade arbetet måste inkludera alla människor som lever i vårt samhälle, oavsett var de bor eller vilken etnisk eller religiös tillhörighet de har. Förekomsten av antidemokratiska värderingar och förtryckande värderingar kan vara en grogrund för alla extremistiska miljöer. Arbetet bör enligt min mening inte rikta in sig på endast vissa stadsdelar eller vissa områden i vårt samhälle. Den måste bedrivas på ett mer generellt plan. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:648 av (L):