bet · H401KrU10 · 2017-05-10 00:00:00 — betänkande 2016/17:KrU10 Konstarter och kulturskaparnas villkor Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 om bl.a. läsfrämjande, biblioteksfrågor, språkfrågor, kulturskapares villkor, bildkonst samt filmfrågor. Några av yrkandena behandlas i förenklad form. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Litteraturen, läsande och språket .................................................................... Riktade lässatsningar för barn ...................................................................... Bibliotek och medborgarskap ..................................................................... Biblioteksböcker på svenska och minoritetsspråk ...................................... Ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker .............. Teater, dans och musik ................................................................................. Teater, dans och musik ............................................................................... Bildkonst, arkitektur, form och design.......................................................... Konst och kultur i det offentliga rummet ................................................... Genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning....................... Kompetensutveckling inom entreprenörsområdet ...................................... Finansiering av kultur................................................................................. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form .......................................... Riktade lässatsningar för barn, punkt 1 (M) ......................................... Bibliotek och medborgarskap, punkt 3 (SD) ........................................ Biblioteksböcker på svenska och minoritetsspråk, punkt 4 (SD).......... Ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker, punkt 5 (V) ........................................................................................... Konst och kultur i det offentliga rummet, punkt 7 (M) ........................ Fristadskonstnärer, punkt 8 (M, C, L, KD)........................................... Genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning, punkt 9 (V) ........................................................................................................ Konstnärsallianser, punkt 10 (M) ......................................................... Konstnärsallianser, punkt 10 (V) .......................................................... Ersättning enligt , punkt 11 (V).......................................... Kompetensutveckling inom entreprenörsområdet, punkt 12 (M) ......... Filmfrågor, punkt 13 (SD) .................................................................... Finansiering av kultur, punkt 14 (L) ..................................................... Filmfrågor, punkt 13 (M, C, L, KD)........................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riktade lässatsningar för barn 2016/17:2883 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 1 (M) 2016/17:2563 av och (båda SD) yrkande 1. 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) 4.Biblioteksböcker på svenska och minoritetsspråk 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 3 (SD) 5.Ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 4 (V) 6.Teater, dans och musik avslår motionerna 2016/17:250 av (SD), 2016/17:487 av (M) och 2016/17:690 av (SD). 7.Konst och kultur i det offentliga rummet 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Reservation 5 (M) 2016/17:3286 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 6 (M, C, L, KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 9.Genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 7 (V) 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 7 och 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M) Reservation 9 (V) 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 5. Reservation 10 (V) 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 11 (M) 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 10. Reservation 12 (SD) 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 13 (L) 15.Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2016/17:2181 av m.fl. (SD), 2016/17:2195 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2200 av m.fl. (SD), 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 1–5, 8, 9 och 11– 13, 2016/17:2425 av m.fl. (SD), 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 11 och 12, 2016/17:2595 av m.fl. (SD), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2016/17:2840 av och (båda SD), 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 9 och 10 samt 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 51 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 om bl.a. läsfrämjande, biblioteksfrågor, språkfrågor, kulturskapares villkor, bildkonst samt filmfrågor. Några av yrkandena behandlas i förenklad form. Behandlade förslag finns i bilagan. Utskottet fick information av om rapporten , inkomster och sociala villkor (2016). Utskottet fick vidare information av och () om frågor om konst i offentliga miljöer. Utgångspunkten för den statliga kulturpolitiken är de nationella kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är följande: Kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. De kulturpolitiska målen är nationella, men de ska även kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. För att föra kulturen närmare medborgarna och främja ett lokalt och regionalt engagemang för kulturfrågorna har det successivt införts en modell för statens bidragsgivning till regional kulturverksamhet – kultursamverkansmodellen. Litteraturen, läsande och språket Riktade lässatsningar för barn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktade lässatsningar för barn med hänvisning till pågående insatser. Jämför reservation 1 (M). I motion 2016/17:2883 av m.fl. (M) yrkande 5 framförs behovet av att utveckla lässatsningar för barn med särskild inriktning på utanförskapsområden. I motion 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 4 föreslås att det utvecklas särskilt riktade lässatsningar för barn från socioekonomiskt svaga miljöer. I motionen understryker motionärerna att barns och ungas läsande handlar om alla barns och ungas rätt till kunskap. Motionärerna framför vidare betydelsen av digital teknik med bl.a. ljudböcker. beslutade om nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (prop. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117). Målen är att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Resultatet av den senaste PISA-undersökningen som publicerades visar att efter flera PISA-undersökningar med fallande resultat har svenska 15-åringars kunskaper förbättrats i bl.a. läsförståelse1. Regeringen fattade beslut om direktiv för en kommitté i form av en delegation som, inom ramen för satsningen Hela läser med barnen, ska samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv, t.ex. idrotten – runt insatser för läsning i och utanför skolan. Syftet är att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga 1 står för Programme for International Student . och lustfyllda läsupplevelser (dir. 2016:78). Uppdraget ska redovisas . •med utgångspunkt i de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument kartlägga och följa utvecklingen på området samt säkerställa att uppföljning kan ske i enlighet med de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande samt skolans styrdokument •skapa mötesplatser för och samordna läsfrämjande insatser i och utanför skolan, bl.a. genom att anordna utåtriktade aktiviteter och arbeta läsfrämjande •driva arbetet på ett sådant sätt att genomförda insatser i och utanför skolan har goda förutsättningar att fortgå även efter det att delegationen har avslutat sitt uppdrag •vid behov lämna förslag på hur läsning kan främjas med utgångspunkt i skolans styrdokument och de nationella målen för litteratur- och läsfrämjande, inom oförändrade kostnadsramar för den statliga kultur- och utbildningspolitiken. För att stödja läsandet, intresset för litteratur och tillgången till litteratur finns flera bidragsformer som fördelas av (), bl.a. bidrag för läs- och litteraturfrämjande insatser, litteraturstöd, distributionsstöd av litteraturstödda titlar till landets kommuner och inköpsstöd till folk- och skolbibliotek. Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter, utgiftsområde 17, uppgår 2017 till totalt . Bidrag lämnas i enlighet med bl.a. förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur och kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser. I budgetpropositionen aviserade regeringen att man avsåg att ge stöd till läsfrämjande aktiviteter inför och under skollov för att stötta läsrörelsens initiativ Läslov v. 44. tillfördes anslaget 3:1 10 miljoner kronor för läsfrämjande insatser, bl.a. satsningen Bokstart2, och anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet för läsfrämjande insatser under skolloven. Regeringen har aviserat motsvarande höjningar för åren 2018–2020. har i enlighet med sitt regleringsbrev i uppgift att initiera, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Utgångspunkten för arbetet ska vara det handlingsprogram för det läsfrämjande arbetet utanför skolan som myndigheten tagit fram. ska vidare utvidga satsningen Bokstart till fler regioner samt koppla satsningen 2 Satsningen syftar till att stimulera små barns språkutveckling. Bokstart är initierat av som en del i ett nationellt handlingsprogram för läsfrämjande. Bokstart drivs av folkbiblioteken i samarbete med barnhälsovården. Arbetet bygger även på samverkan med exempelvis familjecentraler, förskolan och civilsamhället. Bokstart kommer att innehålla gåvoböcker, hembesök, språkstimulerande aktiviteter på biblioteken, professionell samverkan samt en webbplats som kunskapsbas. ska genomföra uppdraget i samverkan med . får använda högst av anslaget 3:1 för detta ändamål. I regleringsbrev anges att medel avsedda för regional kulturverksamhet (anslaget 1:6) får användas för insatser för bidrag till läsfrämjande aktiviteter inför och under skollov. Det nya bidraget kan sökas av aktörer som vill uppmuntra läsning, exempelvis skol- eller folkbibliotek, fritidshem, idrottsföreningar, kulturinstitutioner och andra inom den regionala kulturverksamheten. Sökande aktörer med regional förankring och vars verksamhet har regional spridning kommer att prioriteras. anger på sin webbplats att man gärna ser ansökningar som avser •läsfrämjande aktiviteter som når nya, även läsovana, målgrupper och stärker möjligheten för alla barn och unga att ta del av läsupplevelser •aktiviteter som uppmuntrar fri läsning och delaktighet och utgår från barnets läsintresse •läsfrämjande som uppmuntrar läsaktivitet där hela familjen involveras •samarbeten mellan olika aktörer som vill uppmuntra läsning, t.ex. skol- eller folkbibliotek, fritidshem, idrottsföreningar, kultur-institutioner och andra inom den regionala kulturverksamheten. administrerar läsambassadören, vars arbete syftar till att öka kunskapen om läsningens betydelse. Läsambassadören är utsedd att främja läslust och verka för att barn och unga, oavsett bakgrund, ska få lika möjligheter att nå litteraturen. Här kan vidare nämnas Barn- och ungdomsbokskatalogen 2016–2017 som gavs ut av i ny utvecklad utgåva lagom till höstlovet 2016. Här presenterades ett urval – 210 titlar – av barn- och ungdomsböcker ur årets bokutgivning, valda av en handplockad expertgrupp. Katalogen syftar till att vägleda och inspirera barn och unga och alla de som på ett eller annat sätt har betydelse för barns och ungas läsning. Litteraturpriset till minne () inrättades av regeringen och administreras av enligt förordningen (2002:1091) om litteraturpris till minne. Prissumman uppgår till och delas ut . Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen. En expertjury utser pristagarna som nomineras av institutioner och organisationer från hela världen. 2017 tilldelades den tyska illustratören och bilderboksförfattaren . Här kan också nämnas Läslyftet som är en kompetensutvecklingsinsats i språk-, läs- och skrivdidaktik för lärare som bygger på kollegialt lärande. Läslyftet syftar till att lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra barns språkliga och kommunikativa förmåga samt elevers läs- och skrivförmåga. Läslyftet pågår med statsbidrag läsåren 2015/16, 2016/17 och 2017/18. Statsbidrag till Läslyftet fördelas av , enligt förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i läs- och skrivutveckling. (KB) har fått i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. I uppdraget ingår bl.a. att belysa bibliotekens roll för att främja litteraturens ställning och deras roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningen och förmågan till kritisk analys och källkritik. KB ska även, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. ska en första rapport läggas fram. Slutrapporten ska presenteras . Utskottet konstaterar inledningsvis att en av de viktigaste prioriteringarna på kulturområdet har varit att främja barns och ungas läsande och konstaterar att många insatser har gjorts och görs på området. Utskottet menar att målen för läsförmåga och läsförståelse måste ställas högt. Läsning är grundläggande för demokratiskt deltagande, inlärning och utbildning. Att läsa är en väg mot en självständig förståelse av världen och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utskottet vill understryka vikten av att ge alla barn och ungdomar lika förutsättningar för en fullgod läsförmåga. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ till läsdelegation för att samla alla aktörer – skola, kultur och föreningsliv – runt insatser för läsning i och utanför skolan i syfte att bidra till att ge alla barn och ungdomar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Utskottet vill också understryka bibliotekens viktiga roll för att stimulera barns och ungas intresse för läsning och litteratur samt att motverka de kunskapsklyftor som finns i samhället. Mot bakgrund av de omfattande insatser som pågår på området och av det arbete som bedrivs inom ramen för läsdelegationen avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2883 (M) yrkande 5 och 2016/17:2967 (M) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en svensk språkskyddslag. och (båda SD) föreslår i motion 2016/17:2563 yrkande 1 att det ska utredas om en svensk motsvarighet till den franska språkskyddslagen (den s.k. Toubonlagen) skulle kunna införas i . Den franska språklag som brukar kallas Toubonlagen trädde i kraft , och föreskriver bl.a. att information från myndigheter och text på affärskontrakt och i annonser ska vara på franska, liksom av innehållet i radio och tv. Statligt finansierade skolor måste också bedriva undervisning på språket (La loi no 94-665 du 4 août 1994 relative à l’emploi de la langue trädde den svenska språklagen (2009:600) i kraft. anges att svenska är huvudspråk i . Det innebär att svenska är samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. anges även att språket i domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra organ som fullgör uppgifter i offentlig verksamhet är svenska. ett viktigt verktyg för att främja språklig mångfald, både inom och i I lagen anges också att finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska är nationella minoritetsspråk och att det allmänna ska ha ett särskilt ansvar för att skydda och främja dessa språk liksom det svenska teckenspråket. Även rätten att utveckla och använda det egna modersmålet får stöd i lagen. Utskottet konstaterar att har en språklag som anger att svenska är huvudspråk i men som också säkerställer rätten till nationella minoritetsspråk och till modersmål och som främjar språklig Utskottet finner inte skäl att utreda en svensk motsvarighet till den Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2563 (SD) En ny bibliotekslag (2013:801) trädde i kraft (prop. 2012/13:147, bet. 2013/14:KrU2, rskr. 2013/14:26). Bibliotekslagen innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteksväsendet. Det allmänna biblioteksväsendet består av all offentligt finansierad biblioteksverksamhet och utgörs av folkbibliotek, skolbibliotek, regional biblioteksverksamhet, högskolebibliotek, lånecentraler samt övrig offentligt finansierad biblioteksverksamhet. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska, enligt bibliotekslagen, verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska även främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Genom bibliotekslagen förtydligades och utvidgades bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper, bl.a. personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter. Folkbiblioteken fick också i uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. (KB) har, som framgått ovan, fått i uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi. Strategin ska bygga på långsiktig vilja att behålla och utveckla biblioteksverksamheten i . Uppdraget innebär att KB ska föreslå långsiktiga mål och strategier, utifrån bibliotekslagens bestämmelser, för att främja samverkan och kvalitetsutveckling i hela det allmänna biblioteksväsendet. I uppdraget ingår bl.a. att belysa bibliotekarieyrkets roll och förutsättningar, bibliotekens roll för att främja litteraturens ställning och deras roll för att främja det demokratiska samtalet, den fria åsiktsbildningen och förmågan till kritisk analys och källkritik. KB ska även, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. I uppdraget ingår bl.a. att fortsätta verksamheten med att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. Uppdraget ska slutredovisas . 2016/17:KrU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att knyta biblioteksanvändning till medborgarskap. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 2 föreslås att möjligheterna att tydligare knyta biblioteken till medborgarskapet vad gäller tillgänglighet och tjänster ska utredas. I bibliotekslagen anges att folkbiblioteken ska vara tillgängliga för alla. Bestämmelsen tar sikte på alla som nyttjar , oavsett om de är bosatta i kommunen eller inte. I förarbetena anges vidare att det är angeläget att det inte kan råda någon tvekan om att bibliotekens tillgänglighet inte är begränsad på grundval av medborgarskap (prop. 2012/13:147 s. 21). Utskottet kan inte ställa sig bakom att tydligare knyta bibliotekslagen till medborgarskapet. Motion 2016/17:2208 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Biblioteksböcker på svenska och minoritetsspråk Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om biblioteksböcker på svenska och på minoritetsspråk. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att bibliotekslagen inte bör ställa krav på att biblioteken ska prioritera litteratur på andra språk än svenska och de officiella minoritetsspråken. Utskottet finner inte skäl att förorda en ändring av bibliotekslagen på sätt som framförs i motionen. Utskottet avstyrker motion 2016/17:2208 (SD) yrkande 3. Ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Jämför reservation 4 (V). m.fl. (V) anför i motion 2016/17:2960 yrkande 3 att regeringen bör återkomma med förslag om ersättning för upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Vid folkbiblioteken ska enligt bibliotekslagen allmänheten avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, dvs. oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som t.ex. e-böcker. Bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. De offentligt finansierade biblioteken ska avgiftsfritt låna ut litteratur till varandra. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk får ett exemplar av ett litterärt verk fritt spridas vidare sedan det med upphovsmannens samtycke har överlåtits. Det betyder att bibliotek som har köpt in en bok också har rätt att låna ut den; författaren kan inte motsätta sig det och har ingen laglig rätt till ersättning. Detta är en kulturpolitiskt motiverad inskränkning i upphovsrättslagen för att värna allmänhetens tillgång till litteratur genom den fria biblioteksutlåningen. får dock de svenska litterära upphovsmännen i stället en statlig och offentligrättslig ersättning för biblioteksutnyttjandet (biblioteksersättning). Ersättningen fördelas dels i form av individuella ersättningar (statistiskt beräknade eller s.k. särskilda författar- och översättarpenningar), dels i form av olika typer av bidrag och stipendier till upphovsmän till litterära verk: författare, översättare, tecknare och fotografer. Biblioteksersättningen hanteras av . gäller en ny överenskommelse mellan företrädare för upphovsmännen och regeringen om förhandling om biblioteksersättningens grundbelopp. godkände regeringen en överenskommelse som innebär att grundbeloppet höjdes med och med ytterligare . E-böcker omfattas inte av det upphovsrättsliga skyddet för böcker eller av biblioteksersättningen. Ett e-utlån är rättsligt en nedladdning och kräver därför en särskild affärslösning med avtalslicens. Biblioteken får därför träffa avtal om ersättning med e-boksdistributörer och förlag som i sin tur ersätter författaren enligt avtal dem emellan. Här kan nämnas att i en dom jämställt ett