bet · H401SkU24 · 2017-03-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om frågor på punktskatteområdet. Motionerna innehåller bl.a. förslag om skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Samtliga motioner avstyrks. Utskottet hänvisar bl.a. till att redan har tagit ställning i dessa frågor, att utredningar och beredningar pågår eller att tillkännagivanden inte behövs eftersom frågan redan är aktualiserad inom . I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatt på drivmedel m.m. 1.Energiskatt, punkt 1 (SD) 2.Energiskatt, punkt 1 (C) 3.Skatt på drivmedel m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Skatt på drivmedel m.m., punkt 2 (SD) 5.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (M) 6.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (SD) 7.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (C) 8.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (V) 9.Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (KD) 10.Trängselskatt, punkt 5 (C) 11.Trängselskatt, punkt 5 (L) 12.Kemikalieskatt, punkt 6 (SD) 13.Alkoholskatt, punkt 7 (C) 14.Flygskatt, punkt 9 (SD) 15.Flygskatt, punkt 9 (L) 16.Reklamskatt, punkt 11 (C) 17.Skatt på avfall, punkt 12 (M) 18.Skatt på bekämpningsmedel, punkt 13 (SD) 19.Övriga punktskatter, punkt 14 (MP, V) 20.Övriga punktskatter, punkt 14 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 Motioner från allmänna motionstiden /17 Skattesatser för alkohol () Skattesatser för tobak () Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 9, 19, 20 och 51, 2016/17:943 av (S), 2016/17:1337 av och (båda MP), 2016/17:1834 av (M), 2016/17:2236 av (M), 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:2949 av m.fl. (C). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Skatt på drivmedel m.m. 2016/17:543 av (M), 2016/17:1912 av och (båda M), 2016/17:2509 av (M), 2016/17:3330 av (MP), 2016/17:3406 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (SD) 2016/17:2048 av (M). 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3104 av och (båda C), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M), 2016/17:3507 av (C) yrkande 12 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17. Reservation 5 (M) Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) 2016/17:3 av (KD), 2016/17:694 av (SD) yrkande 4, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 45, 2016/17:962 av (S), 2016/17:1219 av (M), 2016/17:1857 av (M), 2016/17:2175 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2719 av (M), 2016/17:2726 av (M), 2016/17:2748 av (M), 2016/17:2751 av (M), 2016/17:2996 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3373 av (L) yrkande 3. Reservation 10 (C) Reservation 11 (L) 2016/17:3209 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 12 (SD) 2016/17:1062 av och (båda M), 2016/17:1883 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2016/17:1890 av Finn (M), 2016/17:1922 av (M), 2016/17:3091 av och (båda C) och 2016/17:3099 av (M). Reservation 13 (C) 2016/17:311 av (SD) yrkande 5. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 11, 2016/17:2105 av (M) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 16. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (L) 2016/17:287 av (KD) yrkande 2, 2016/17:290 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:1865 av och (båda M). 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Reservation 16 (C) 2016/17:55 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1880 av (M) och 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 17 (M) 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 33. Reservation 18 (SD) 2016/17:1 av (MP), 2016/17:1334 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2016/17:1913 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2639 av m.fl. (MP) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 19 (MP, V) Reservation 20 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning fattade beslut med anledning av budget-propositionen . antog i det sammanhanget förändringar på punktskatteområdet som bl.a. inkluderade förändrade energiskatter och drivmedelsskatter, införandet av en kemikalieskatt, sänkt reklamskatt och höjd alkoholskatt. avslog motioner som innehöll förslag om skatteförändringar på punktskatteområdet, som en del av oppositions-partiernas budgetalternativ, och som därför prövades tillsammans med regeringens beräkning av statsinkomsterna (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, yttr. 2016/17:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden som tar upp frågor om ändrade eller nya punktskatter. Motionerna innehåller förslag om bl.a. skatt på elektrisk kraft, skatt på drivmedel, fordonsskatter, trängselskatt samt skatt på alkohol och tobak. Utskottet behandlar även yrkanden om skatt på flygresor, läskedrycker, parkering, torv, bekämpningsmedel, avfall, livsmedel och punktskattebrott samt slutligen yrkanden om reklamskatt och lotteriskatt. När det gäller de aktuella motionerna har i många fall motsvarande förslag behandlats under tidigare riksmöten, senast i betänkande 2015/16:SkU18. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av lagstiftningen om energiskatter, om en förändring av EU:s energiskattedirektiv, om en utredning av utformningen av koldioxidskatten och om att utreda ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna. avslår vidare motionsförslagen om att slopa återbetalning av skatt på el i efterhand, om en översyn av lagstiftningen om egenproducerad el, om skattebefrielse respektive att slopa skattebefrielse för egenproducerad förnybar el och om att utreda beskattningen av elektricitet för bussar. Jämför reservationerna 1 (C) och 2 (SD). Skatt på bränslen och el Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramen för hur medlemsstaterna ska utforma sin nationella beskattning av bränslen och el. Grundregeln är att bränslen och el ska beskattas. Direktivet anger minimiskattenivåer vid yrkesmässig respektive icke yrkesmässig användning. De svenska skattereglerna om energi- och koldioxidskatt på bränslen och el finns i lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Indexomräkningen av energi- och koldioxidskattesatserna för fossila bränslen gjordes genom ändringar av skattesatserna i LSE. Om-räkningen grundar sig på faktiska förändringar i konsumentprisindex (KPI) mellan . och framåt sker en omräkning av skattebeloppen för de fossila bränslena genom en förordning som utfärdas av regeringen med stöd av bestämmelser i . I dessa fall grundar sig beräkningarna på faktiska förändringar i KPI för samtliga fossila bränslen. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att de senaste årens utveckling av bruttonationalprodukten (BNP) är en av de faktorer som ska beaktas vid omfattningen av de höjningar av energiskatten på bensin och dieselbränsle som föreslogs . För bensin och dieselbränsle görs därför en omräkning av skattesatserna som även beaktar utvecklingen av BNP. Detta sker genom ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen. Denna tillkommande omräkning sker av såväl energiskatten som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av enbart energiskatten. All elektrisk kraft som förbrukas i är som huvudregel skattepliktig och skatten betalas in till staten av de skattskyldiga. De skattskyldiga består i huvudsak av två kategorier, elproducenter och elleverantörer. För dessa skattskyldiga inträder skattskyldighet för elektrisk kraft när kraften levereras till någon som inte är skattskyldig eller när den tas i anspråk för annat ändamål än försäljning. Energiskatten på elektrisk kraft har traditionellt ansetts vara en fiskal skatt, men är skatten ett kostnadseffektivt och viktigt styrmedel för att uppnå målen för effektivare energianvändning. Styrningen mot effektivare användning av resurser sker genom att skatten är prispåverkande. Nuvarande energiskatt på elektrisk kraft är differentierad utifrån dels var i landet den förbrukas, dels vem som förbrukar den. betalar servicesektorn samma energiskatt på elektrisk kraft som hushållen, medan tillverkningsindustrin samt jord-, skogs- och vattenbruket är lågt beskattade. För energiskattesatserna på elektrisk kraft gäller att skattebeloppen indexomräknas genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. Jämfört med energiskattesatser på elektrisk kraft skulle indexomräkningen av energiskattesatserna på elektrisk kraft medföra en höjning för hushåll och servicenäringen med (0,inklusive mervärdesskatt) i och med (0,inklusive mervärdesskatt) i vissa kommuner i norra . I budgetpropositionen föreslog regeringen emellertid förändringar av den bestämmelse som reglerar dels skattesatserna för energiskatten på elektrisk kraft, dels den årliga omräkningen. Den skattesats som ska gälla vid ingången av 2017 kommer därför i LSE att uttryckas vid en nivå som motsvarar normalskattenivån med beaktande av omräkningen. Eftersom den tillämpliga energiskattesatsen för elektrisk kraft kommer att framgå direkt av lagen kommer förordningen inte att tillämpas. Möjligheten för att fritt utforma energiskatten på elektrisk kraft är unionsrättsligt begränsad genom bl.a. energiskattedirektivet och . Nedsatt energiskatt på el endast genom avdrag eller återbetalning gäller att den lägre beskattningsnivån vid förbrukning för vissa ändamål endast uppnås genom avdrag eller åter-betalning. Den lägre skattenivån för s.k. och elektrisk kraft förbrukad i yrkesmässig växthusodling uppnås endast genom återbetalning. Som huvudregel gäller att statligt stöd förmedlas genom att stödmottagarna själva vänder sig till som i dessa fall är den stödgivande myndigheten. I propositionen Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el (2016/17:141), som överlämnades till , föreslår regeringen att en ny skattenedsättning införs som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, sänks till , dvs. Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Förslaget är det första av de steg som aviserats av regeringen i ett arbete för ett avskaffande av energiskatten på solel framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. Ändringarna föreslås träda i kraft samt i vissa fall även för att ta hänsyn till redan beslutade lagändringar. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) föreslås att utformningen av koldioxidskatten utreds för att önskat resultat fortsatt ska uppnås. Motionärerna menar att koldioxidskatten är ett av de mest effektiva styrmedlen inom klimatpolitiken och att det även efter 2020 och fram till dess att vi har ett samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser behövs fungerande ekonomiska styrmedel som är miljöstyrande (yrkande 9). Motionärerna föreslår vidare att förnybar energiproduktion för eget bruk ska vara skattebefriad. Motionärerna menar att utbygganden av solel behöver underlättas och främjas, inte motverkas (yrkande 19). Motionärerna föreslår också att den småskaliga elproduktionen stimuleras, bl.a. genom regelförenklingar och starkare incitament, för att påskynda omställningen till ett förnybart energisystem (yrkande 20). Motionärerna föreslår slutligen att en förändring av EU:s energiskattedirektiv genomförs för att öka miljöstyrningen mot förnybara, mer hållbara drivmedel (yrkande 51). I motion 2016/17:943 av (S) föreslås en översyn av skattelagstiftningen för elektrifierad kollektivtrafik. Motionären menar att kollektivtrafikfordon såsom tåg, tunnelbana och spårvagn är undantagna från skatt på energin de använder, men att detta inte gäller för elektrifierade bussar. I motion 2016/17:1337 av och (båda MP) föreslås att ett system med en koldioxidavgift som återbetalas till medborgarna utreds. Motionärerna menar att ett sådant system för det första ger en tydlig fördelningspolitisk effekt och för det andra ger ett mycket starkt incitament att minska de egna koldioxidutsläppen. I motion 2016/17:1834 av (M) föreslås en översyn av skatten på solcellsanläggningar som används för eget bruk för att främja förnybar energi. I motion 2016/17:2236 av (M) anförs att den oklarhet om de ekonomiska och styrningsmässiga målsättningar som finns vad gäller en rad energiskatter skapar ett behov av genomlysning av nuvarande lagstiftning om skatt på energi. Motionären menar att målsättningen exempelvis bör vara att undersöka samtliga energiskatters syften och deras samhällsekonomiska och miljömässiga funktion samt säkerställa att ingen överbeskattning sker. I kommittémotion 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el innebär kostnader i statsbudgeten – budgeteras till skatteutgiften. Motionärerna anför vidare att skattereduktionen riskerar att bli kostsam och dessutom få till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Motionärerna föreslår därför att skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el ska slopas. I motion 2016/17:2949 av m.fl. (C) föreslås att förslaget om återbetalning av elskatt ändras och att den tidigare modellen med nedsatt skatt på fakturan fortsätter att tillämpas för en energiintensiv verksamhet. Motionärerna menar att systemet med återbetalning av skatt i efterhand är ett tydligt exempel på onödigt regelkrångel. Motionärerna anför vidare att förslaget förutom ökat arbete med ansökningar om återbetalning för en mängd företag leder till märkbart försämrad likviditet för berörda företag. beslutade om ett omfattande paket med förändringar av koldioxid- och energiskattesatserna för att minska utsläppen av växthus-gaser och bidra till målen för andelen förnybar energi och effektivare energianvändning (bet. 2009/10:SkU21). Regeringen föreslog då ett antal förändringar –2015. Syftet var att åstadkomma effektivast möjliga klimatstyrning för att möta klimatförändringarna och de utmaningar och problem som uppkommer på grund av dem. Förändringarna ska dessutom passa ihop med de europeiska styrinstrumenten som de inte ska försämra svenska företags konkurrenskraft. Regeringen har uttalat att det krävs en mer ambitiös klimat-, energi- och miljöpolitik. Viktiga steg har redan tagits och lagstiftning på framför allt miljö-, klimat- och energiområdet håller på att förhandlas för att ställa om till ett mer hållbart samhälle. Regeringen har vidare uttalat att man bl.a. kommer att verka för att EU:s lagstiftning säkerställer att målen för förnybar energi och energieffektivisering nås samt skapar goda förutsättningar för hållbar bioenergi. Regeringen har också uttalat att man kommer att verka för att regelverket på energi-, miljöskatte- och statsstödsområdena ses över för att möjliggöra effektiva ekonomiska styrmedel för att sänka utsläppen och klara klimatutmaningen. Utskottet anser inte att det därutöver finns skäl för tillkännagivanden om en översyn av lagstiftningen om energiskatter, om en utredning av utformningen av koldioxidskatten eller om en förändring av EU:s energiskattedirektiv. Utskottet är inte heller berett att uttala sig om ett system med återbetalning av koldioxidavgiften till medborgarna. gäller att energiskatt på elektrisk kraft tas ut med endast en skattesats och att den lägre beskattningsnivån som aktualiseras vid förbrukning för vissa ändamål ska åstadkommas genom avdrag eller återbetalning. För att kunna genomföra en konsekvent hantering av nedsättningarna av energiskatten på elektrisk kraft inom jordbrukssektorn föreslog regeringen i budgetpropositionen att den lägre skattenivån för elektrisk kraft som förbrukas i yrkesmässig växthusodling ska åstadkommas genom återbetalning, dvs. den nedsatta skattenivån för yrkesmässig växthusodling överförs på samma sätt som vid annan förbrukning i yrkesmässig jord-, skogs- eller vattenbruksverksamhet. Därigenom skapas även en direkt koppling mellan samtliga stödmottagare inom de areella näringarna och som risken för eventuella felaktigheter som kan hänföras till uppgifter hos stödmottagaren överförs från elhandlaren till stödmottagaren. För att åstadkomma motsvarande direkta koppling mellan stödmottagare och stödgivande myndighet samt överföra den eventuella risken för felaktigheter till respektive stödmottagare föreslog regeringen vidare att den lägre skattenivån som gäller för förbrukning av ska åstadkommas genom återbetalning. Utskottet ser inte något skäl för att ompröva sitt ställningstagande och avstyrker därmed motionen. Regeringen har genomfört stora satsningar på solel. Exempelvis är de medel som avsatts för investeringsstödet för solel 2017 åtta gånger högre än de var 2015. I budgetpropositionen uttalade regeringen att man anser att solelen behöver främjas ytterligare och att man därför skyndsamt ska se över förutsättningarna för att skattemässigt gynna solenergi, i synnerhet elektricitet producerad med solceller och den el som produceras och förbrukas bakom en och samma anslutningspunkt. I propositionen Utvidgad skattebefrielse för egenproducerad förnybar el (prop. 2016/17:141), som överlämnades till , föreslår regeringen att en ny skattenedsättning införs som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, sänks till , dvs. Skattebefrielsen uppnås genom ett avdrag för energiskatt på berörd el. Förslaget är det första av de steg som regeringen aviserat i ett arbete för att avskaffa energiskatten på solel framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. Ändringarna föreslås träda i kraft samt i vissa fall även för att ta hänsyn till redan beslutade lagändringar. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att det finns något behov av tillkännagivanden om en översyn av lagstiftningen om egenproducerad el eller om skattebefrielse för egenproducerad förnybar el. Bestämmelser om en skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el antogs av . Bestämmelserna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att skattereduktionen ges till såväl privatpersoner som företag enligt de förutsättningar som anges i lagen. Utskottet ser inte någon anledning för att ompröva sitt ställningstagande. För att främja introduktionen på marknaden för eldrivna bussar har 2016 efter förslag av regeringen beslutat att införa en elbusspremie. Utskottet delar regeringens bedömning att eldrivna bussar har stor potential att minska klimatutsläpp, luftföroreningar och buller. Regeringen bedömer att elbussar är ett bra exempel på ny teknik som är dyrare att investera i än konventionell teknik, men billigare att använda. Det finns därmed starkare skäl att ge stöd till investering i ny teknik än att ge stöd till driften av bussarna. Vidare är möjligheterna att inom ramen för rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet bevilja nedsatt skatt för elbussar begränsade. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att ett tillkännagivande i frågan är obehövligt. Utskottet avstyrker samtliga motioner i motsvarande delar. Skatt på drivmedel m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa lägre bränsleskatt i glesbygden, om att införa ett glesbygdsavdrag, om en översyn av bilkostnader för boende på landsbygden och om att sänka skatten på diesel. avslår vidare motionsförslagen om att avskaffa indexomräkningen av drivmedelsskatterna och om att genomföra en konsekvensbeskrivning av bestämmelserna i lagen om skatt på energi. Jämför reservationerna 3 (SD) och 4 (C, M, L, KD). Enligt energiskattedirektivet (2003/96/EG) är medlemsländerna skyldiga att ta ut punktskatt som minst uppgår till de fastlagda minimiskattenivåerna för de fossila drivmedlen bensin, dieselolja, gasol och naturgas. Minimiskattenivåerna (exklusive moms) är för blyhaltig bensin per , för blyfri bensin per och för dieselolja per . Nivåerna är oförändrade utom vad gäller dieselolja vars minimiskattenivå höjdes från till per . För övriga bränslen, som omfattas av energiskattedirektivet men för vilka det inte finns minimiskattenivåer, gäller en bestämmelse om beskattning i nivå med likvärdigt bränsle. Bensin är skattemässigt indelad i två miljöklasser beroende på miljö-egenskaperna, som innehållet av svavel, bensen, aromatiska kolväten, bly och fosfor. All bensin som säljs på bensinstationerna tillhör miljöklass 1, vilken är den bästa miljöklassen. I miljöklass 1 ingår alkylatbensin. Omärkt dieselolja, som används för drift av motordrivna fordon är skatte-mässigt indelad i tre miljöklasser. Skatten är därmed differentierad med hänsyn till miljökvaliteten beroende på innehållet av exempelvis svavel och polycykliska aromatiska kolväten. Det främsta syftet med miljöklassningen är att de oljor som används i dieselmotorer ska förbättras ur miljöhänsyn. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen anges i 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. har en årlig indexomräkning gjorts av energiskattesatserna på el såväl som koldioxid och energiskattesatserna på bränslen. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i , i förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. För bensin och dieselbränsle görs och framåt även en årlig omräkning av skattesatserna som beaktar utvecklingen av BNP. beslutade i det s.k. klimatskattepaketet om ändringar av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i KPI redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast. Vid behandlingen av budgetpropositionen ställde sig bakom regeringens bedömning att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver redan fattade beslut och normal inflationsjustering (bet. 2010/11:FiU1, yttr. 2010/11:SkU1y). höjdes energiskatten på fossil bensin och fossilt dieselbränsle med per liter för bensin och med per liter för dieselbränsle, utöver den årliga omräkningen med hänsyn till utvecklingen av KPI. Beräkningen av skattesatser sker utifrån den faktiska förändringen i KPI . För bensin och dieselbränsle görs även en omräkning med ett schabloniserat tillägg av till KPI-omräkningen för att beakta utvecklingen av BNP, dvs. en sammanlagd omräkning . Den tillkommande omräkningen sker av energiskatten såväl som koldioxidskatten, men uttrycks som en höjning av energiskatten. En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på bränslet i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. medför omräkningen att skatten på bensin miljöklass 1 höjs med per liter (23,inklusive mervärdesskatt). Skatten på dieselbränsle miljöklass 1 höjs med per liter (inklusive mervärdesskatt). Enligt artikel 2.3 i energiskattedirektivet (2003/96/EG) och 2 kap. 4 § LSE gäller för energiprodukter som används som motorbränsle och för vilka direktivet inte fastställt någon skattenivå, t.ex. syntetiska drivmedel, att skatt ska tas ut enligt den skatt som gäller för likvärdigt bränsle.