bet · H401NU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till att främja utvecklingen av teknik som baseras på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Vidare får det användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt samarbete om forskning och utveckling (FoU) samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:NU3). I betänkandet anförde utskottet bl.a. att utveckling av ny teknik och nya tjänster väsentligt ökar möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål, och stöd till forskning och innovation inom energiområdet är därför en viktig och integrerad del av energipolitiken. Tekniska innovationer och produktutveckling – men även innovationskraft när det gäller att utveckla tjänster och affärsmodeller – såg utskottet som viktiga nycklar i arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Vidare konstaterade utskottet att utöver att FoU kan bidra till att klara klimat- och energipolitiska utmaningar kan innovationer på detta område bidra till att stärka position som framgångsrik exportör av både miljösmart teknik och miljösmarta tjänster. presenterade sitt slutbetänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). I betänkandet finns ett särskilt avsnitt om forskning och innovation (avsnitt 5.5, s. 253 f.). Där omnämns bl.a. den nu aktuella energiforskningspropositionen och regeringens forskningsproposition (prop. 2016/17:50). Forskning och innovation tas också upp i betänkandets kapitel 6 Utmaningar och möjligheter. Under rubriken forsknings- och innovationsklimat anför följande: För att åstadkomma en omställning av energisystemet med en ökad andel förnybar elproduktion krävs stora satsningar på forskning och innovation inom energiområdet. Det framstår som särskilt betydelsefullt att de offentliga insatserna fokuserar på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Lagar och regelverk som styr elområdet kan också behöva anpassas för att stimulera innovation och tekniskt nytänkande. Satsningar på forskning och innovation inom området ska syfta till att resurseffektivt möta framtida behov av hållbar el- och värmeförsörjning för samhällets olika sektorer. Insatserna kan också medföra exportmöjlig-heter för svenska företag. En satsning på energiforskning kan leda till utveckling av produkter och tjänster som kan bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Det svenska näringslivet har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. För energisystemets utveckling på lång sikt, och indirekt även för konkurrenskraft, är det av stor vikt att teknikutveckling, innovation och forskning ges goda och stabila villkor. spelar en stor roll i ekonomi och har ofta en stor exportandel. Utvecklingen inom industrin har också en stor betydelse för omställningen till ett hållbart energisystem. Utveckling av nya resurseffektiva produkter leder till en effektivare användning av natur-resurser och energi under hela livscykeln. Material och produkter tillverkade av förnybara råvaror skapar nya affärsmöjligheter för svenska företag och bidrar till stärkt konkurrenskraft. Omställningen till ett hållbart energisystem kräver också ökad kunskap och förståelse om samspelet mellan teknik, institutionella förhållanden och aktörers beteenden. Forskning inom energisystem binder samman samhällsvetenskapliga och humanistiska frågeställningar med tekniska perspektiv. Systemforskningen kan skapa kunskapsunderlag som underlättar en överblick och stödjer dialogen mellan företrädare för olika sektorer och intressen och kan också bidra till ökad förståelse bland beslutsfattare inom energiområdet. I utredningsbetänkandets kapitel 7 förslag och bedömningar anför att insatserna inom energiforskningen bör fokuseras på: – områden som bidrar till att uppnå uppställda klimat- och energipolitiska mål – områden som har förutsättningar för tillväxt och export. framhåller att insatserna på energiforskningsområdet även fortsättningsvis ska fokusera på teknikutveckling och demonstrations- och pilotprojekt på alla områden inom energiforskningen. Energiforskningen har en avgörande roll i att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. betänkande har skickats ut på remiss. Sista svarsdag är . Utskottet tar inledningsvis ställning till ett förslag om att regeringens proposition bör avslås. Därefter behandlas regeringens förslag om övergripande mål för energiforskningen och de motioner som på olika sätt gäller energiforskningens övergripande inriktning. Utskottet anser att bör behandla regeringens proposition om energiforskningens inriktning. Utskottet avstyrker således förslaget i motion 2016/17:3572 (L) om att propositionen bör avslås. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Fem partier har enats om att målet är förnybar elproduktion, och regeringen har dessutom satt upp målsättningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. I likhet med regeringen anser utskottet att insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska vara utformade som en central och integrerad del av energipolitiken. Forskning och innovation ska användas för att öka möjligheterna att möta de stora utmaningarna kring energi, klimat och miljö på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som även ger goda möjligheter för näringslivets och ekonomins utveckling och konkurrenskraft. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Vidare instämmer utskottet i att insatserna inom energiforskningen ska vara fokuserade på områden som har förutsättningar för tillväxt och export. Att främja utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem omfattar FoU-insatser som är inriktade på att utveckla förnybara energikällor men även på energilagring och på att effektivisera användningen av energi. Energiforskningen kan inte bara bidra till uppfyllandet av de energipolitiska målen utan bör även bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att det svenska näringslivet har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet utvecklingen av den övergripande målsättningen för energiforskningen. Beträffande det som sägs i motionerna 2016/17:3568 (M) och 2016/17:3577 (M) om vikten av att ta till vara de möjligheter som kommer inom områden som digitalisering, förnybar energi och modern distribution ser utskottet inget i regeringens proposition som talar emot en sådan inriktning, snarare tvärtom. Utskottet anser således att det som efterfrågas i de två motionerna omfattas av det som redovisas i propositionen. Det saknas därför skäl för att uttala sig i linje med förslagen i motionerna, vilka följaktligen avstyrks i de aktuella delarna. Detsamma gäller det som sägs i motion 2016/17:1070 (L) om att forskningen bör omfatta energilagring och andra tekniska innovationer och även inkludera klimat- och energirelaterad forskning inom järn- och stålindustrin. Utskottet anser att dylik forskning mycket väl kan omfattas av den inriktning på energiforskningen som beskrivs i propositionen. Däremot anser utskottet inte att forskning om fjärde generationens kärnkraft kan anses omfattas av förslaget i propositionen. Därmed avstyrks motion 2016/17:1070 (L) i dessa delar. Utskottet avstyrker även motion 2016/17:3571 (SD) i vilken motionärerna begär ett tillkännagivande om att forskning ska tillåtas om alla fossilfria energislag. Här vill utskottet inledningsvis poängtera att sådan forskning inte på något sätt är förbjuden. Däremot finansieras inte all sorts energiforskning med stöd av medel från statsbudgetens energiforskningsanslag. Utskottet har redan redovisat sin uppfattning om det övergripande målet för energiforskningen och anser att forskning om icke förnybara energislag inte har någon plats i det sammanhanget. Om FoU-insatser som är inriktade på sådana energislag finansieras på något annat sätt än genom statsbudgetens energiforskningsanslag har utskottet inga invändningar mot detta. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motionerna 2016/17:3572 (L) och 2016/17:3393 (KD) i de aktuella delarna. Den förstnämnda motionen utgår från den grundläggande invändningen att regeringens proposition inte borde ha behandlats över huvud taget innan har fått möjlighet att ta ställning till förslag om energipolitikens inriktning och att regeringen först därefter bör återkomma med en energiforskningsproposition till . Utskottet har redan redovisat uppfattningen att propositionen bör behandlas och att det därför saknas skäl för att uppmana regeringen att återkomma med en ny proposition på samma tema. Yrkandet i den andra motionen härrör från den allmänna motionstiden /17 och tar sikte på vad den proposition som utskottet nu behandlar bör omfatta. Eftersom propositionen redan är överlämnad kan yrkandet anses vara överspelat. Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionerna 2016/17:1070 (L), 2016/17:3393 (KD), 2016/17:3568 (M), 2016/17:3571 (SD), 2016/17:3572 (L) och 2016/17:3577 (M) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att jämställdhetsfrågor får ett förhållandevis stort utrymme i propositionen avslår ett motionsyrkande på detta tema. avslår även ett yrkande om att bristen på yrkesutbildade och ingenjörer utgör ett hot mot den framtida energiforskningen. Här hänvisar utskottet bl.a. till att det är lärosätena själva som dimensionerar utbildningarna med beaktande av studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Jämför reservation 6 (C). Regeringen anser att energisystemet har fem övergripande utmaningar: • Helt förnybart energisystem • Flexibelt och robust energisystem • Innovation för jobb och klimat • Samspel i systemet. Med utgångspunkt i dessa utmaningar anser regeringen att forsknings- och innovationsinsatser –2020 bör genomföras i ett antal prioriterade huvudinriktningar inom följande nio temaområden: • Byggnader i energisystemet • Elproduktion och elsystem • Affärsutveckling och kommersialisering Regeringen gör bedömningen att upplägget med fem övergripande utmaningar och nio tematiska områden ger goda förutsättningar för den strategiska prioritering, det genomförande och den uppföljning som ska göra. Formuleringen av de fem utmaningarna och utvidgningen av antalet temaområden ger, enligt vad regeringen anför i propositionen, utrymme för en helhetssyn och ett vidgat systemperspektiv. Fler aspekter på hur energiforskningen ska genomföras I propositionens kapitel 8–9 redovisar regeringen fler aspekter på hur energiforskningen ska genomföras. Något av detta återges sammanfattningsvis i det följande. Regeringen anser att bör vidareutveckla den strategiska processen för prioritering, implementering, uppföljning och utvärderingar. Inslagen av tydlig resultatstyrning bör öka. Konkreta mål för enskilda områden och program bör formuleras med omsorg så att de kan följas upp. En balans mellan strategisk resultatstyrning och genomförarinitierad verksamhet bör eftersträvas. Vidare anser regeringen att bör ha högre ambitioner och tydligare riktlinjer för uppföljning, analys och utvärdering. Denna verksamhet bör vara en integrerad del av myndighetens ansvar att strategiskt prioritera, initiera och genomföra insatserna. Det är också regeringens uppfattning att bör höja ambitionerna för nyttiggörande ytterligare. Nyttiggörande är, enligt vad regeringen anför, nyckeln till framgång för programmet för forskning och innovation på energiområdet och en nödvändig process för att den fulla potentialen av verksamheten i sin helhet ska kunna realiseras och målen uppfyllas. Regeringen pekar här bl.a. på att det är viktigt att fortsätter att analysera förutsättningarna för marknadsintroduktion och annat nyttiggörande av nya lösningar och tydligt kommunicerar icke-tekniska hinder och möjligheter för tänkbara utvecklingsvägar. Regeringen anser också att det är viktigt att verka för att främja innovationsprocessen bl.a. genom att arbeta med innovationsupphandling. I sammanhanget lyfts även betydelsen av att det finns miljöer för test, verifiering och demonstration fram. Samverkan är ett annat ord som regeringen lyfter fram som betydelsefullt. Regeringen poängterar att den strategiska prioriteringen av insatser för forskning och innovation på energiområdet bör göras i samverkan med andra myndigheter. Regeringen anser också att den utveckling som behövs för att möta samhällsutmaningarna och nå uppställda klimat-, energi- och miljörelaterade mål bör bli mer systemfokuserad och främjas med allt mer tvärvetenskapliga och tvärsektoriella insatser. Ett tvärsektoriellt och tvärvetenskapligt angreppssätt innebär att olika typer av tekniska och naturvetenskapliga perspektiv och metoder kombineras med design, informations- och kommunikationsteknik samt samhälls- och beteendevetenskapliga perspektiv och humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning som tar sin utgångspunkt i människan och hennes samspel med teknik, tjänster och nya lösningar. Regeringen gör också bedömningen att bör kunna ta en aktiv roll för forskning och innovation kring energiaspekterna av en cirkulär och biobaserad ekonomi i samarbete med andra myndigheter och aktörer inom samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi för att få så stor utväxling som möjligt av de insatta resurserna. Regeringen redovisar även uppfattningen att bör ta en aktiv roll för forskning och innovation kring energiaspekterna av hållbart samhällsbyggande i samarbete med andra myndigheter och aktörer inom samverkansprogrammet Smarta städer för att få så stor utväxling som möjligt av insatta resurser. drivs satsningen Strategiska innovationsområden i samverkan mellan , och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Regeringen anser att en förstärkt nationell kraftsamling kring strategiska innovationsområden skapar goda förutsättningar för internationell konkurrenskraft och hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar. Regeringen framhåller vidare att internationellt samarbete är kvalitetsdrivande och ger stor potential för synergier, samarbete och kostnadsbesparingar. Internationellt samarbete bidrar även till näringslivets möjligheter att nå nya marknader. bör därför delta aktivt för att kunna dra nytta av och bidra till sådant gemensamt arbete. Jämställdhetsaspekter på forskning och innovation på energiområdet Regeringen anser att det är angeläget med en mer jämställd verksamhet för finansiering av forskning och innovation. bör därför ta hänsyn till jämställdhetsaspekter på alla nivåer i sitt arbete. Indikatorer ska tas fram för detta. Det behövs också ökad kunskap om energisystemet och dess koppling till utvecklingen mot ökad jämställdhet. Regeringen konstaterar att energiområdet generellt har en underrepresentation av kvinnor, och en utveckling mot större jämställdhet behöver därför främjas. Regeringen ser det som angeläget att tar hänsyn till jämställdhet vid tillsättandet av såväl styr- och referensgrupper som utvecklingsplattformar och andra grupper som myndigheten tar till hjälp i det strategiska genomförandet av uppdraget att finansiera forskning och innovation på energiområdet. Regeringen anser också att det behövs ökad kunskap om energisystemets koppling till utvecklingen mot jämställdhet, och hur jämställdhetsaspekter kan tas till vara vid utvecklandet av morgondagens smarta nät och smarta städer. Detta motiverar enligt regeringens uppfattning ytterligare insatser kring jämställdhet och energisystemet. Sådana insatser bör genomföras i samverkan med . bör få i uppdrag att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom verksamheten med forskning och innovation på energiområdet. Regeringen har även för avsikt att ta initiativ till att utreda ett införande av jämställdhetsindikatorer. Regeringen anser att den ökning av resurserna för forskning och innovation på energiområdet som den föreslog i budgetpropositionen möjliggör ytterligare insatser för jämställdhet inom forskning och innovation på energiområdet. forskningspolitik på energiområdet har hållbarhet och teknikoptimism som ledord. Detta framgår av kommittémotion 2016/17:3579 av m.fl. (C). I motionen begärs ett tillkännagivande om hotet för framtida energiforskning vid brist på ingenjörer och yrkesutbildade (yrkande 13). Motionärerna påminner om att SCB i sina långsiktiga prognoser visar att det kommer att saknas 100 000 teknikutbildade i , framför allt ingenjörer, men det kommer även vara en brist på nära 50 000 yrkesutbildade. Motionärerna framhåller att kompetens och rekrytering är en av de största framtidsutmaningarna för energibranschen. Vidare lyfts jämställdhetsfrågor fram, och regeringens förslag och skrivningar bl.a. om att kvinnors företagande, entreprenörskap och innovation ska uppmärksammas välkomnas av motionärerna liksom även att främjandemedel ska fördelas på ett jämställt sätt. För att möta de samhälleliga utmaningarna och främja forskning och innovation i världsklass måste jämställdhet, enligt motionärerna, inkluderas i högre utbildning och forskning. Jämställdhet ska vara en tydlig del i alla delar av lärosätenas verksamhet. Från rekrytering och tillsättning av styrelser och ledningar till fördelning av forskningsresurser. Motionärerna begär att jämställdhetsperspektivet alltid ska vara gällande i energiforskning och högre utbildning (yrkande 14). Utöver detta efterfrågas ett tillkännagivande om vikten av jämställdhetsperspektiv när forskningsprogram för energieffektivisering tas fram (yrkande 15). Dimensionering av högskoleutbildning och tekniksatsningar Mot bakgrund av vad som sägs i motion 2016/17:3579 (C) om brist på ingenjörer och högskoleutbildade kan nämnas att utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Denna ordning, med en stor frihet för lärosätena att själva dimensionera utbildningarna så länge dessa svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov, skapar en stor flexibilitet i utbildningsutbudet. Vid planering av utbildningsutbudet är det enligt regeringen viktigt att universitet och högskolor tar del av analyser om det framtida behovet på arbetsmarknaden. tog utbildningsutskottet ställning till ett antal motionsyrkanden om utbildningsutbudet vid vissa universitet och högskolor (bet. 2015/16:UbU15). Utskottet konstaterade då att lärosätena själva beslutar vilka utbildningar de vill erbjuda och att det är lärosätets ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas och besluta om hur tilldelade medel ska fördelas internt. En särskild utredare (dir. 2014:54) har haft i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhetsperspektiv såväl på nationell nivå som på lärosätesnivå . Utredaren lämnade betänkandet Högre utbildning (SOU 2015:70). Betänkandet remitterades och förslagen bereds alltjämt inom . I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning och utvidgning av det s.k. Tekniksprånget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning). Tekniksprånget syftar till att bredda intresset bland unga med gymnasieexamen från teknik- och naturvetenskapsprogrammet att söka ingenjörsutbildningar och bidra till kompetensförsörjningen inom teknikintensiva företag. gav regeringen 19 universitet och högskolor i uppdrag att starta kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen. Tekniska högskolan, , och får möjlighet att bygga upp kompletterande utbildning för ingenjörer. I motion 2016/17:3579 (C) lyfts jämställdhetsfrågor fram som betydelsefulla för energiforskningen. Utskottet instämmer i detta och anser bl.a. att det är viktigt med en mer jämställd verksamhet för finansiering av forskning och innovation. konstaterar utskottet att jämställdhetsfrågor får ett förhållandevis stort utrymme i propositionen. De förslag som finns i motionen ovan på detta tema bör enligt utskottets bedömning därför kunna anses vara tillgodosedda. Motionen avstyrks således i dessa delar. Motionen avstyrks även i den delen som gäller en befarad risk för att bristen på ingenjörer och yrkesutbildade kan hota den framtida energiforskningen. Utskottet hänvisar här i första hand till utbildningsutskottets ovan redovisade uppfattning att det är lärosätena som själva beslutar om vilka utbildningar de vill erbjuda och att det är deras ansvar att prioritera vilka utbildningar som ska bedrivas. Dessa beslut ska bl.a. grundas på analyser om det framtida behovet på arbetsmarknaden. Utöver detta vill utskottet nämna de ovan beskrivna satsningar som görs dels på att locka unga med gymnasieexamen från teknik- och naturvetenskapsprogrammen att söka ingenjörsutbildningar, dels på att erbjuda personer med utländska examina (däribland ingenjörsexamina) att komplettera sina utbildningar. Sammantaget bedöms detta kunna bidra till att fler utbildar sig i tekniska ämnen på högskolenivå, vilket även kan gagna möjligheterna att rekrytera bl.a. ingenjörer som inriktar sig på energiforskning. Forskning om förnybar energi Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om energiforskning med inriktning på förnybar energi. Utskottet konstaterar bl.a. att forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion spelar en central roll i strävan efter att skapa ett helt förnybart energisystem. Vidare slår utskottet fast att det är en uppgift för att göra strategiska prioriteringar och att fördela forskningsresurser till FoU-projekt med koppling till förnybar energi. Jämför reservationerna 7 (C) och 8 (KD). Regeringens föreslår som har nämnts att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen är områden som har förutsättningar för tillväxt och för export. Detta övergripande mål utgår bl.a. från den energipolitiska överenskommelse som slöts mellan fem partier och som innefattar ett mål om att den svenska elproduktionen ska vara förnybar till 2040. Vidare slås det fast i överenskommelsen att energiforskningen har en avgörande roll i att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. I motion 2016/17:563 av (M) slås det fast att vindkraft är den förnybara elproduktion som växer snabbast och som dessutom har potential att utgöra en större del av energimixen i . påpekar motionären att det finns ett stort behov av kunskap om hur vindkraften påverkar människor, landskap och djur. Motionären anser att det är svårt att skilja mellan myter och fakta, och vetenskapliga argument används som slagträ i debatten både för och emot vindkraft. Motionären anser även att det finns ett stort behov av oberoende forskning på området som kan slå hål på myter och balansera debatten.