bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — I betänkande 2016/17:MJU24 anförde utskottet att det är angeläget med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi för att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald. Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten, och miljö-, klimat- och hälso-påverkan minskar. gynnas näringslivsutveckling, och nya jobb skapas såväl i städer som på landsbygden. Enligt utskottet är det därför positivt att ett antal arbeten pågår för att lägga grunden för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet konstaterade att samverkansprogrammet är grunden för att – tillsammans med näringslivet, den offentliga sektorn, akademin och organisationer – samla kraft och fokusera på rätt prioriteringar och finna smarta lösningar i de viktiga stegen mot en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet anförde vidare i betänkande 2016/17:MJU24 att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle, bl.a. genom en ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Utskottet noterade att regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna, och att arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Utskottet noterade därtill de satsningar som hade presenterats i propositionen om en livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) och i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). Vad gäller regeringens samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi anför regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 24 att det pågår arbete inom detta program för att identifiera och prioritera behov för att viktiga steg ska tas mot omställningen av ekonomin, . De övergripande områden som har identifierats gäller ökat träbyggande, cirkularitet och resurseffektivitet, innovativa bioråvaror, biodrivmedel, nya material samt uppskalning och kommersialisering. beslutade om den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I enlighet med vad som presenterades i propositionen tillförs medel till nationella forskningsprogram om klimat respektive hållbart samhällsbyggande. Det senare, som omfattar –2020, syftar till att ta fram kunskap som ger möjlighet att utveckla nya lösningar inom samtliga samhällssektorer för att skapa ett säkert, tryggt, hållbart och inkluderande samhälle. Programmet utgår från hållbarhetsmålen i Agenda och de nationella miljömålen. Därtill har Formas i uppdrag från regeringen att långsiktigt satsa på ett forskningsprogram som ska främja en biobaserad samhällsekonomi. Inom programmet görs riktade utlysningar som spänner över ett brett fält av områden. Forskningen omfattar produktion och användning av råvara och biomassa från skogsbruk, jordbruk och vattenbruk. Även utveckling av nya biobaserade produkter och material samt frågor om marknadsmässiga, politiska och konsumtionsrelaterade aspekter ingår som en viktig del. Programmet har tagits fram i samråd med finansiärer, branschorganisationer och lärosäten. Flera av satsningarna görs med samfinansiering från näringsliv och andra samhällsaktörer. Initiativet Fossilfritt , som nämns under anslaget 1:20 Industriklivet, kan noteras även i detta sammanhang. Initiativet är en plattform för dialog och samverkan mellan företag, kommuner och andra typer av aktörer som vill göra fritt från fossila bränslen. har över 200 aktörer anslutit sig. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att stärka och fördjupa arbetet med Fossilfritt . Uppdraget ska redovisas i sin helhet . Avslutningsvis kan det redovisas att miljöministern i sitt svar på interpellation 2016/17:442 anförde att regeringen arbetar aktivt för att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Statsrådet framhöll att det är tydligt att mycket arbete återstår. Enligt statsrådet kommer regeringen därför att fortsätta att integrera klimat och miljö i andra politikområden och arbeta för att fler nödvändiga åtgärder vidtas för att nå miljömålen. Under anslaget 2:2 redovisas regeringens förslag till stöd för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. föreslår regeringen att anvisas under anslaget. Regeringen anför att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhälls-utmaningar vi står inför, både i och globalt. Vidare framhåller regeringen i denna budgetproposition att Formas, och genomförde en gemensam utlysning för att etablera och genomföra strategiska innovationsprogram inom energi- och klimatområdet. Formas finansierar även program från tidigare utlysningar: ett strategiskt innovationsprogram om nya biobaserade material, produkter och tjänster (Bioinnovation), ett om elektroniksystem (Smartare elektroniksystem), ett inom samhällsbyggnad (Smart Built Environment) och ett om resurs- och avfallshantering (Resource). beviljade Formas totalt för projekt inom dessa program. Därtill framhåller regeringen att Formas, Havs- och vattenmyndigheten och även ingår i omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Inom EU deltar man i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning om bl.a. klimat, havsmiljö, biologisk mångfald och ekosystemtjänster, djurvälfärd, skogsproduktion, hållbart samhällsbyggande och hållbar konsumtion. Regeringen framhåller att inom Horisont 2020 har Formas en nyckelroll som expertmyndighet för två av de sju program-kommittéerna för samhällsutmaningar. I budgetpropositionen redovisas även att Formas, och Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med andra myndigheter är aktiva inom flera initiativ för gemensam programplanering (joint programming initiatives, JPI). Enligt regeringen är syftet med JPI:erna att EU:s medlemsländer ska samordna sina forskningssatsningar inom samhälls-utmaningarna för att på så sätt nå bästa möjliga effekt. Formas är utöver detta engagerat i bilateralt forskningssamarbete utanför , bl.a. med , och . Samarbetena gäller stöd till forskarutbyten mellan länderna, bidrag till konferenser och gemensamma utlysningar av forsknings-medel inom Formas ansvarsområden. I budgetpropositionen anför regeringen att ambitionen är att fossila bränslen ska fasas ut ur transportsektorn. Det nya målet för inrikes transporter, utom inrikes flyg, innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska med jämfört med . För att nå målet behövs det enligt regeringen en effektivisering av hela transportsektorn och effektiva åtgärder inom en rad områden. Regeringen intensifierar därför arbetet med att identifiera och genomföra åtgärder som bidrar till transportsystemets elektrifiering och fossiloberoende i såväl personbilsflottan som infrastrukturen, kollektivtrafiken, godstransporter och arbetsmaskiner. Regeringen presenterar ett antal åtgärder i denna budgetproposition. strategiska plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet är enligt regeringen ett viktigt underlag för det fortsatta strategiska arbetet. Omställningen till fossilfria transporter inklusive elektrifiering kommer att vara en viktig del i regeringens aviserade klimatstrategi. Vidare förlänger regeringen satsningen på introduktion av elbussar genom anslaget 1:17 Elbusspremie. Regeringen framhåller även att den undersöker möjligheterna att främja marknadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer, t.ex. för varudistribution och sophämtning. Enligt regeringen krävs det också en överflyttning av godstransporter från lastbil och flyg till tåg och sjöfart. Regeringens satsning för att främja hållbara godstransporter redovisas under anslaget 1:1 . Det kan även noteras att regeringen i denna proposition föreslår att ett bonus–malus-system införs . Systemet innebär att mer miljöanpassade personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar (lätta bilar) premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan bilar med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Medel för bonusen placeras tillfälligt under anslaget 1:8 Supermiljöbils-premie. Drivmedelsbonus och kretsloppspremie för biogas När det gäller förslaget om ett nytt anslag för en kretsloppspremie för biogas kan det noteras att det förekommer ett liknande anslagsförslag inom utgiftsområde 21. föreslår att anslås för ett nytt anslag med benämningen Investeringsstöd för biogas (mot. 2017/18:2523 av m.fl. yrkande 1 i denna del). I budgetpropositionen (Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) föreslår regeringen ett reduktionspliktssystem som ålägger drivmedelsleverantörer att successivt minska växthusgasutsläppen från bensin och dieselbränsle genom inblandning av hållbara biodrivmedel. Detta reduktionspliktssystem, det s.k. Bränslebytet, syftar till att ge långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel och till att främja inblandning av biodrivmedel med hög klimatprestanda. föreslås full skattebefrielse för höginblandade biodrivmedel. Vidare anför regeringen i budgetpropositionen att den avser att införa krav på att biodrivmedelsleverantörer ska informera konsumenterna om drivmedels miljöpåverkan. Regeringen lyfter även fram att den arbetar på EU-nivå för att skapa stabila villkor och långsiktiga förutsättningar för hållbara biodrivmedel och en fossilfri fordonsflotta. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 framhåller regeringen att metan-reduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syftet att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. För att förstärka stödet har regeringen höjt budgeten för ersättningen med 30 000 000 –2019. Regeringen har även höjt ersättningen per kWh producerad biogas från högst per kWh till högst per kWh. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 lyfter regeringen även fram att utvärdering av metanreduceringsersättningen visar att den största klimatnyttan består i att biogasen kan ersätta fossila bränslen. Utvärderingen visar också att biogasproduktion från gödsel minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket genom att traditionell lagring av flytgödsel uteblir. Stödet har inneburit ökad produktion av biogas från gödsel, men osäkerhet om framtida ersättning kan påverka produktionen. Fler insatser för att främja och möjliggöra omställningen till en biobaserad ekonomi behövs både på nationell nivå och på EU-nivå. Vid sidan av metanreduceringsersättningen finns det inom landsbygds-programmet ytterligare stöd till investeringar i biogasanläggningar, vilket redovisas inom utgiftsområde 23 anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. I budgetpropositionen anför regeringen att den gör en omfattande satsning på havs- och vattenmiljön för ett renare hav. Inom utgiftsområde 20 omfattar satsningen 2018–2020. Satsningen omfattar bl.a. medel för att motverka övergödning, avlägsna miljögifter, återställa våtmarker och stärka det områdesskyddet. Medel tillförs även Havs- och vattenmyndigheten. I fråga om konstaterar regeringen i denna budgetproposition att syresituationen är dålig och utbredningen med syrefritt bottenvatten trots flera inflöden av syrerikt djupvatten är nästan lika stor som förut. Som redovisas under anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö pågår det inga försök med artificiell syresättning av . En referensgrupp av oberoende forskare har studerat effekterna av tidigare pilotförsök med artificiell syresättning av havsbottnar. Enligt referensgruppen är kunskapsunderlaget inte tillräckligt för att gå vidare med fullskaliga experiment i Egentliga utsjöområden. Som också nämns under anslaget 1:11 arbetar Havs- och vatten-myndigheten tillsammans med geologiska undersökning (SGU) för att identifiera områden med höga fosforhalter i bottensediment som kan leda till internbelastning, dvs. läckage av fosfor från sedimenten till vattenmassan – detta för att öka kunskapen och kunna föreslå lämpliga åtgärder. I budgetpropositionen anför regeringen att de åtgärdsprogram och miljökvalitetsnormer som i enlighet med vattenförvaltningsförordningen (2004:660) beslutades av vattendelegationerna är av stor betydelse för att nå målet Levande sjöar och vattendrag. Åtgärdsprogrammen innehåller tydliga mål och åtgärder riktade till myndigheter och kommuner som behövs för att förbättra tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten. I fråga om övergödning redovisas regeringens satsningar även inom detta område under anslaget 1:11. Bland annat kan nämnas att regeringen avser att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som bidrar mest till övergödningen, dvs. industri, jordbruk och kommunala reningsverk, med syfte att minska tillförseln av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkuleringen samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. I detta sammanhang framhåller regeringen rovfiskarnas betydelse för att motverka effekten av övergödning genom s.k. trofiska kaskader, som uppmärksammats alltmer inom forskningen. I budgetpropositionen framhåller regeringen att vid sidan av lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) har medel även tillförts . Projektet, som leds av i , startade och ska pågå . Syftet med projektet är att minska övergödningen i Norra vattendistrikt, och att stärka det lokala åtgärdsarbetet i kommuner, inom lantbruket och andra verksamhetsutövare. Budgeten är på och finansieras genom EU-medel, bidrag från Havs- och vattenmyndigheten (anslaget 1:11) samt genom medfinansiering av medverkande partner. Åtgärder mot plast i haven I denna budgetproposition framhåller regeringen att mikroplaster har vuxit fram som ett nytt globalt miljöproblem. fick ett uppdrag från regeringen om att ”identifiera viktigare källor i till utsläpp av mikropartiklar av plast i havet, verka för att reducera uppkomst och utsläpp av mikroplaster från dessa källor samt, vid behov, föreslå författningsändringar för att minska utsläppen” (dnr M2015/2928/Ke). Uppdraget redovisades (dnr M2017/01473/Ke). bedömer att de källor som sammantaget står för de största utsläppen av mikroplast utgörs av vägar och däck, industriell produktion och hantering av primärplast, tvätt av syntetfibrer, konstgräsplaner, båtbottenfärger och nedskräpning. I rapporten pekar verket på behovet av mer kunskap om spridningsvägar och miljöpåverkan. Rapporten har skickats på remiss, och remisstiden gick ut . Rapporten och remissvaren bereds inom . För att öka kunskapen om vilka miljöeffekter som plast för med sig beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2017:60). Syftet med utredningen är att på en vetenskaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de konsekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning. Därtill syftar utredningen till att identifiera de miljö-problem som orsakas av att ökande mängder plastavfall och mikroplast hamnar i hav och sjöar. Utredningen inbegriper även en undersökning av huruvida det finns plaster i havet som är fullständigt nedbrytbara. Resultatet ska slutredovisas till Miljö- och . presenterade regeringen ett plastpaket med insatser om till 2020. I budgetpropositionen framför regeringen att den anser att de diffusa utsläppen av mikroplaster via dagvatten till sjöar och hav från gator och vägar, konstgräsplaner, kläder och andra källor behöver minskas väsentligt och kostnadseffektivt. Regeringen tillför därför medel för att främja utveckling av ny reningsteknik och hållbara plaster samt för att stärka myndigheters arbete med att begränsa spridningen av mikroplaster. Särskilda medel för städinsatser riktas till de kommuner som drabbas av omfattande nedskräpning av plastskräp på stränder till följd av havsströmmar och plastskräp från land. Det innebär också en särskild satsning på information till allmänheten om varför man inte ska skräpa ned samt resurser till marin pedagogik med syfte att stärka barns och ungdomars kunskap om havsrelaterade frågor och om plastens effekter i havet. Satsningarna återfinns huvudsakligen under anslagen 1:1 och 1:2 Miljöövervakning m.m. Därtill har Kemikalieinspektionen i uppdrag att utreda nationella åtgärder för att begränsa förekomsten av mikroplaster i kosmetiska produkter som innehåller plastpartiklar där syftet med tillsatsen är en annan än att uppnå en exfolierande och rengörande effekt. Myndigheten ska i samma syfte också föreslå åtgärder för att minska utsläppen till avloppssystemen av plastpartiklar i andra kemiska produkter. Uppdraget ska redovisas . Regeringen vidtar även internationella åtgärder. Under i anslöt sig till . Kampanjen är ett globalt initiativ för att minska marin nedskräpning. Vid konferensen lyfte regeringen särskilt vikten av att stärka arbetet med att minska utsläpp och avfall till haven. I samband med konferensen beslutade regeringen att även ge i särskilt stöd till FN:s miljöprogram för dess arbete mot plast i haven. Regeringen anför i budgetpropositionen att man till EU- kommissionen och sekretariat anmälde ett förbud mot att använda plastpartiklar i kosmetiska produkter som är avsedda att sköljas av. Slutligen kan det redovisas att presenterade en färdplan för en plaststrategi i en cirkulär ekonomi . Den planerade strategin ska minska spridningen av plast till miljön. tillsattes en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Ett delbetänkande om utvärdering av myndighetsansvaret för jakt och viltvård överlämnades (SOU 2013:71). Utredningen föreslog i första hand att en ny sammanhållen myndighet för jakt- och viltförvaltning – – skulle inrättas. uppmanade regeringen att inrätta en ny myndighet med ansvar för jakt- och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154). redovisade en strategi för svensk viltförvaltning med en övergripande vision, mål och delmål för det ansvar som har som central myndighet för frågor om vilt, rovdjur och jakt samt som vägvisare för andra myndigheter och aktörer. Strategin har remissbehandlats. upprepade sin uppmaning till regeringen om att en ny myndighet för jakt- och viltförvaltning bör utredas senast (bet. 2015/16:MJU19, rskr. 2015/16:227). I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr. 2016/17:75) som överlämnades till , bemötte regeringen tillkännagivandet om en ny myndighet för jakt- och viltförvaltning. Regeringen angav att betänkande har remitterats och att regeringens bedömning är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. Före regeringens vidare hantering av inrättandet av en ny viltmyndighet vill regeringen avvakta dels den pågående översynen av Viltvårdsfondens användning, dels kommande genomförande av En strategi för svensk viltförvaltning. Ärendet bereds därmed vidare. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 uppger regeringen att arbete inom ramen för strategin för svensk viltförvaltning successivt kommer att utveckla den svenska viltförvaltningen. Utgångspunkten för detta arbete är viltets värde i bred bemärkelse: naturupplevelser och besöksnäring, jakt, tillgång till viltkött, ny företagsamhet, bevarande av biologisk mångfald och samexistens med andra landsbygdsnäringar. Den vidgade ansatsen främjar och understöder enligt regeringen satsningar inom såväl livsmedelsstrategin som landsbygdspolitiken. Regeringen lyfter även fram att genomförde en bred informationssatsning om den nya viltstrategin. Enligt regeringen är det helt avgörande att samtliga aktörer inom viltförvaltningen, länsstyrelser, jägarorganisationer och markägare, arbetar i samma riktning. I strategin ingår också kunskapsspridning av olika forskningsresultat med relevans för den praktiska förvaltningen. I sitt svar på den skriftliga frågan 2016/17:637 påpekade landsbygdsministern att regeringen har tagit flera initiativ till att utreda de frågeställningar som är aktuella i tillkännagivande. Statsrådet nämnde bl.a. att betänkande har remitterats och regeringens bedömning är att vissa frågor kräver ytterligare utredning. Enligt statsrådet måste utestående frågor analyseras betydligt djupare än vad utredningen har gjort, och betänkandets förslag när det gäller finansieringen är inte tillfredsställande. Svensk viltförvaltning har förändrats och fortsätter att utvecklas. Frågan är därmed komplex och har många aspekter som måste beaktas och tas hänsyn till. Statsrådet anförde avslutningsvis att en väl utformad myndighetsstruktur är en förutsättning för en effektiv och hållbar viltförvaltning. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (2017/18:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 20. De ramar för budgetens utgiftsområden som har beslutat är styrande för den fortsatta behandlingen av anslagen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Enligt utskottets bedömning är den fördelning på anslagen och de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen har föreslagit väl avvägda. Utskottet hänvisar i denna del till de kompletterande uppgifter som har redovisats under respektive anslag ovan. Utskottet har heller inget att invända mot den investeringsplan som föreslås för . Därmed tillstyrker utskottet de anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård som regeringen har föreslagit för och avstyrker oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndiganden att ingå ekonomiska åtaganden. Utskottet tillstyrker dessutom regeringens förslag om en investeringsplan för fastigheter för investeringar –2020. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Borttagning av utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU. Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 när så är möjligt. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta bort de utsläppsenheter under EU:s ansvarsfördelningsbeslut som har tilldelats och som inte behövs för avräkning mot åtagande inom EU. Bemyndigandet innebär också att regeringen har rätt att annullera motsvarande mängd utsläppsenheter för åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 när så är möjligt. minskade utsläppen av växthusgaser mer 2016 än vad har åtagit sig under EU:s ansvarsfördelningsbeslut, som reglerar medlemsstaternas årliga utsläppsutrymme . Det innebär att det kommer att uppstå ett överskott, dvs. återstå ett innehav efter avräkning mot åtagandet inom EU av utsläppsenheter (s.k. annual emission allocation, AEA). Avräkningen mot åtagande sker . Regeringen bedömer att överskottet av AEA kommer att motsvara ca koldioxidekvivalenter. För att bidra till en ökad ambition för utsläppsminskningar inom EU föreslår regeringen att överskotten av utsläppsenheter tas bort . har möjlighet att spara utsläppsenheter till kommande år eller föra över utsläppsenheter till andra medlemsstater. Utifrån utsläppsutvecklingen samt prognosen till 2020 för medlemsländerna förväntas efterfrågan på utsläppsenheter från andra medlemsstater vara begränsad. Mot bakgrund av detta samt avsaknaden av ett marknadspris bedömer regeringen att inget ekonomiskt värde kan anges för det svenska överskottet av AEA. Under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, dvs. 2013–2020, kommer varje AEA att vara kopplad till en tilldelad utsläppsenhet under Kyotoprotokollet, s.k. assigned amount unit (AAU). Det innebär att för varje AEA som tas bort under EU:s ansvarsfördelningsbeslut måste också en AAU annulleras under Kyotoprotokollet.