bet · H401SoU5 · 2017-01-27 00:00:00 — En ny hälso- och sjukvårdslag Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny hälso- och sjukvårdslag med de ändringar i form av rättelser som utskottet föreslår. Vidare ställer sig utskottet bakom ett antal följdändringar i olika lagar samt att lagen om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. upphävs. Den föreslagna nya lagen kommer att ersätta den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen. Syftet med förslaget är att göra regelverket överskådligare, tydligare och mer lättillgängligt samt mer i enlighet med intentionen om en målinriktad ramlag. Genom förslaget förs de flesta bestämmelserna i den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen till den nya lagen. Den nya hälso- och sjukvårdslagen har en ny struktur och uppbyggnad, men i övrigt är det främst fråga om språkliga och redaktionella ändringar som görs. Förslaget innehåller endast ett mindre antal förtydliganden och ändringar i sak. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I ärendet finns tre reservationer (M, SD, V). Proposition 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag. Ett motionsyrkande som väckts med anledning av propositionen. Sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny hälso- och sjukvårdslag 1.Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (M) 2.Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (SD) 3.Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny hälso- och sjukvårdslag antar regeringens förslag till 1. hälso- och sjukvårdslag med de ändringarna – att det ska införas en ingress med följande lydelse: ”Härigenom föreskrivs följande.”, – att rubriker med kursiv stil i stället ska skrivas med fet stil, 2. lag om upphävande av lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m., 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 5. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125), 6. lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård, 7. lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor, 8. lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, 9. lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, 10. lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, 11. lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning, 12. lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi, 13. lag om ändring i lagen (1995:831) om transplantation m.m., 14. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799), 15. lag om ändring i lagen (2016:531) om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister, 16. lag om ändring i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m., 17. lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall, 18. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453), 19. lag om ändring i lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar, 20. lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m., 21. lag om ändring i lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m., 22. lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, 23. lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet, 24. lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, 25. lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168), 26. lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade, 27. lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., 28. lag om ändring i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap, 29. lag om ändring i lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap, 30. lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl., 31. lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 32. lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands, 33. lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, 34. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659), 35. lag om ändring i lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall, 36. lag om ändring i lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, 37. lag om ändring i lagen (2013:513) om ersättning för kostnader till följd av vård i ett annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 38. lag om ändring i patientlagen (2014:821), 39. lag om ändring i lagen (2016:35) om bidrag för glasögon till vissa barn och unga, 40. lag om ändring i lagen (2016:659) om avgiftsfrihet för viss screening inom hälso- och sjukvården. Därmed bifaller proposition 2016/17:43 punkterna 1–40. 2015/16:1635 av och (båda SD), 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:229 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:768 av m.fl. (SD), 2016/17:2832 av (KD) och 2016/17:3539 av m.fl. (V). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (S), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (M), (C), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I promemorian behandlas regeringens proposition 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag. Vidare behandlas ett motionsyrkande som väckts med anledning av propositionen och sex motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. informerade statssekreterare om regeringens lagförslag. Utskottet föreslår i detta ärende ett antal ändringar i regeringens förslag till ny hälso- och sjukvårdslag, se s. 10. I propositionen föreslår regeringen att en ny hälso- och sjukvårdslag ska ersätta den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förkortad HSL. Den nya lagen syftar till att göra regelverket överskådligare, tydligare och mer lättillgängligt samt mer i enlighet med intentionen om en målinriktad ramlag. Den nya hälso- och sjukvårdslagen har en ny struktur och uppbyggnad i form av fem avdelningar med kapitel och med löpande paragrafnumrering inom varje kapitel. Nästan alla bestämmelser i den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen förs över till den nya hälso- och sjukvårdslagen. De flesta av paragraferna är utformade helt i överensstämmelse med motsvarande bestämmelser i gällande hälso- och sjukvårdslag, eller skiljer sig från dessa bestämmelser enbart i språkligt eller redaktionellt hänseende. Förslaget innehåller ett mindre antal förtydliganden och ändringar i sak i förhållande till nuvarande lag. Ett fåtal nya bestämmelser har tillkommit. Följdändringar föreslås i en rad lagar med anledning av att den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen ersätts av den nya lagen. Vidare föreslås att lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. upphävs. Lagförslagen föreslås träda i kraft . En ny hälso- och sjukvårdslag Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag med de ändringar som utskottet föreslår. avslår motionsyrkanden om att komplettera den nya hälso- och sjukvårdslagen med bestämmelser om att hälso- och sjukvården ska främja hälsa samt förebygga ohälsa, hälso- och sjukvårdens ansvar för behandlings- och rehabiliteringsplanering och samverkan med arbetsgivare, och , sjukvårdens möjlighet att remittera till företagshälsovården samt anhörigstöd. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD) och 3 (V). Hälso- och sjukvården har genomgått stora förändringar sedan HSL infördes. De bestämmelser som ursprungligen fanns i lagen utgick från en situation då i princip all vård tillhandahölls av landsting. När HSL infördes var lagen avsedd som en målinriktad ramlag. Därefter har lagen ändrats med nya lydelser och rubriker, nya och strukna paragrafer samt omflyttningar. Regeringen anser att det finns ett behov av att göra lagstiftningen överskådligare, tydligare och mer lättillgänglig, och de ändringar som krävs är av sådan karaktär och omfattning att det enligt regeringen är lämpligast att upphäva den nuvarande lagen och ersätta den med en ny lag. Också den nya lagen ska benämnas hälso- och sjukvårdslagen. I stort sett alla bestämmelser i den nuvarande lagen ska föras över till den nya, efter redaktionell och språklig omarbetning. Det blir endast ett mindre antal förtydliganden och ändringar i sak. Som exempel kan nämnas att begreppen huvudman respektive vårdgivare definieras i den nya lagen och att det införs en bestämmelse om att barnets bästa ska särskilt beaktas när hälso- och sjukvård ges till barn. Den senare bestämmelsen får samma lydelse som motsvarande bestämmelse i patientlagen (2014:821). I enlighet med intentionen att den nya HSL ska vara en målinriktad ramlag gör regeringen bedömningen att vissa detaljregleringar i HSL bör överföras från lag till förordnings- eller föreskriftsnivå. I nuvarande HSL slås det fast att hälso- och sjukvården ska arbeta för att förebygga ohälsa och att landstingen har ett ansvar, utöver att erbjuda hälso- och sjukvård, för att i övrigt verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Dessa bestämmelser (2 c § och 3 § första stycket) förs oförändrade till den nya lagen. Två remissinstanser, (numera ) och , menar emellertid att folkhälsoarbetet borde ges mer utrymme i lagförslaget. Regeringen noterar att det av förarbetena till nuvarande HSL framgår att landstingen har ett ansvar att främja hälsan hos invånarna och att företa förebyggande insatser inriktade på såväl miljö som människor (prop. 1981/82:97 s. 32 f. och s. 110 f.). Regeringen uttalar vidare att det dessutom får anses falla utanför den nya HSL:s syfte att närmare behandla folkhälsoarbetet i vid bemärkelse eftersom detta kännetecknas av ett brett tvärsektoriellt perspektiv. Med anledning av den nya HSL föreslår regeringen att det görs följdändringar i vissa andra lagar. Vidare föreslås att lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. upphävs. Den nya HSL, upphävandet av lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. och följdändringarna i andra lagar ska träda i kraft . I motion 2016/17:3539 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att den föreslagna nya hälso- och sjukvårdslagen bör kompletteras med att hälso- och sjukvården ska främja hälsa samt förebygga ohälsa. Motionärerna anser att ett sätt att motverka de omotiverade skillnaderna i hälsa som finns hos befolkningen skulle vara att insatser i form av ett mer aktivt förebyggande arbete med fokus på folkhälsa inlemmas i hälso- och sjukvårdens uppgifter. I motion 2015/16:1951 av m.fl. (M) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att hälso- och sjukvårdslagen, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering för att återgå i arbete och krav på samverkan med arbetsgivare, och . I motion 2016/17:229 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga initiativ till att tydliggöra i hälso- och sjukvårdslagen att vården har ett ansvar att tidigt koppla in patientens arbetsgivare i en rehabiliteringsprocess för att undvika sjukskrivning. Enligt motionären är det önskvärt att primärvården får ansvar för att så snart man anser att en patients ohälsa kan vara relaterad till arbetsplatsen, med patientens medgivande, kontakta arbetsgivaren för att denne ska kunna vidta nödvändiga åtgärder, vilket är i enlighet med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att sjukvården bör kunna remittera till företagshälsovården när en anställds ohälsa kan antas bero på omständigheter i arbetsmiljön. Detta behövs för att sjukvården ska kunna ta det ansvar som efterfrågas i yrkande 1. I motion 2015/16:1635 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att tillföra en skrivning i hälso- och sjukvårdslagen om att anhöriga ska få stöd. En likalydande begäran finns i motion 2016/17:768 av m.fl. (SD) och en liknande begäran finns i motion 2016/17:2832 av (KD). I den parlamentariska socialförsäkringsutredningens slutbetänkande Mer trygghet och bättre försäkring (SOU:2015:21) lämnas förslag om att i HSL införa ett krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering. När en patient behöver samordnade behandlings- och rehabiliteringsinsatser inom hälso- och sjukvården, för att kunna återgå i arbete, ska göra en rehabiliteringsplanering för återgång i förvärvsarbete. Förslag lämnas även om att krav på samverkan införs i HSL. När det är nödvändigt för att patienten ska kunna återgå i förvärvsarbete ska , om patienten medger det, samverka med patientens arbetsgivare, och . Slutbetänkandet har remissbehandlats och bereds i . Av uppgift från framgår vidare att utredningens förslag om att stärka hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen har beaktats inom ramen för regeringens åtgärdsprogram. Här kan särskilt nämnas följande. • Regeringen avser att teckna en tvåårig överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) för att stimulera fortsatta utvecklingsinsatser inom hälso- och sjukvården som bidrar till en effektiv sjukskrivningsprocess. • Regeringen avser att se över förutsättningarna för att införa permanenta funktioner för rehabiliteringskoordinering inom hälso- och sjukvården, vilket bl.a. den parlamentariska utredningen föreslagit. • Regeringen anser att möjligheterna till finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården bör övervägas i syfte att ytterligare stärka sjukskrivningsprocessen och förbättra stödet till sjukskrivna. Hur en sådan finansiell samordning kan utformas bör analyseras i särskild ordning. Av 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att socialnämnden ska erbjuda stöd för att underlätta för personer som vårdar en närstående som är äldre eller långvarigt sjuk eller har en funktionsnedsättning. Arbetet med stöd till anhöriga ska omfatta alla verksamheter. Syftet är att minska de anhörigas psykiska och fysiska belastning. För en del personer handlar det om att få hjälp med insatser som den närstående behöver, för andra handlar det om att de själva behöver få information eller utbildning av kommunen. Den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen trädde i kraft . Lagen har därefter ändrats i större eller mindre omfattning ett stort antal gånger. De många ändringarna i den nuvarande lagen har gjort den svåröverskådlig och inte helt tydlig och lättillgänglig. Utskottet delar regeringens bedömning att det behövs en ny hälso- och sjukvårdslag. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet propositionen och ställer sig bakom den, med förslag om ett antal ändringar, i form av rättelser, som framgår av texten i första förslagspunkten. När det gäller begäran om att den nya hälso- och sjukvårdslagen ska kompletteras med att hälso- och sjukvården ska främja hälsa samt förebygga ohälsa noterar utskottet att det av förarbetena till den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen framgår att landstingen har ett ansvar att främja hälsan hos invånarna och att företa förebyggande insatser inriktade på såväl miljö som människor. Utskottet delar regeringens bedömning att det får anses falla utanför den nya hälso- och sjukvårdslagens syfte att närmare behandla folkhälsoarbetet i vid bemärkelse eftersom detta kännetecknas av ett brett tvärsektoriellt perspektiv. Motion 2016/17:3539 (V) avstyrks. I fråga om begäran om förtydliganden om hälso- och sjukvårdens ansvar för behandlings- och rehabiliteringsplanering och samverkan med arbetsgivare, och noterar utskottet det arbete som pågår för att stärka hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen och avstyrker motionerna 2015/16:1951 (M) yrkande 2 och 2016/17:229 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottet har förståelse för yrkandena om bestämmelser om anhörigstöd i hälso- och sjukvården men är inte berett att ta något initiativ, varför motionerna 2015/16:1635 (SD), 2016/17:768 (SD) och 2016/17:2832 (KD) avstyrks. Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:229 av (M) yrkande 1 och 2015/16:1635 av och (båda SD), 2016/17:229 av (M) yrkande 2, 2016/17:768 av m.fl. (SD), 2016/17:2832 av (KD) och 2016/17:3539 av m.fl. (V). Hälso- och sjukvården har en central roll för att bryta långvarig sjukfrånvaro och ska ge stöd till sjukskrivna som behöver hjälp för att återgå i arbete eller studier. Vi anser att hälso- och sjukvårdens ansvar att aktivt bidra till sjukskrivnas återgång i arbete bör förtydligas i hälso- och sjukvårdslagen och föreslår att denna lag, i linje med den parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag, ska innefatta krav på behandlings- och rehabiliteringsplanering och krav på samverkan med arbetsgivare, och . Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1635 av och (båda SD), 2016/17:768 av m.fl. (SD) och 2016/17:2832 av (KD) samt 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:229 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3539 av m.fl. (V). De anhöriga till en patient är viktiga och en anhörigvårdare är en viktig partner för hälso- och sjukvårdspersonalen och dess möjlighet att göra ett bra arbete. Vi ser positivt på det sätt som anhörigas insatser uppmärksammas genom dels riktade stimulanspengar till kommunerna, dels skrivningen i socialtjänstlagen om att kommunerna ska utforma stöd till alla åldersgrupper som har en anhörigvårdarroll. En sådan skrivning saknas emellertid i hälso- och sjukvårdslagen. För att tydliggöra hälso- och sjukvårdens uppgift att förebygga ohälsa genom att se och erbjuda delaktighet i vården av anhöriga anser vi att det behövs en skrivning i hälso- och sjukvårdslagen, på motsvarande sätt som i socialtjänstlagen, om att anhöriga ska ges stöd. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Kompletterande lagstiftning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3539 av m.fl. (V) och 2015/16:1635 av och (båda SD), 2015/16:1951 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:229 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:768 av m.fl. (SD) och 2016/17:2832 av (KD). Regeringens lagförslag innebär en uppdatering av hälso- och sjukvårdslagen med i huvudsak språkliga korrigeringar men också en del politiska justeringar med ett litet antal förtydliganden och ändringar i sak. Jag motsätter mig inte detta. Emellertid beklagar jag att propositionen inte beaktar det förebyggande arbetet och det systematiska arbetet med jämlik hälsa. Jag anser att ett sätt att motverka de omotiverade skillnader i hälsa som finns hos befolkningen är att insatser i form av ett mer aktivt förebyggande arbete med fokus på folkhälsa inlemmas i hälso- och sjukvårdens uppgifter. Därför bör den nya hälso- och sjukvårdslagen kompletteras med att hälso- och sjukvården ska främja hälsa och förebygga ohälsa. Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:43 En ny hälso- och sjukvårdslag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till hälso- och sjukvårdslag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1982:764) om vissa anställningar som läkare vid upplåtna enheter, m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1651) om läkarvårdsersättning. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:1652) om ersättning för fysioterapi. 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:831) om transplantation m.m. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientskadelagen (1996:799). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:531) om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:1656) om patientnämndsverksamhet m.m. 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall. 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. 21.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 22.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 23.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet. 24.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 25.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168). 26.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner m.m. för neurosedynskadade. 27.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. 28.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. 29.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd beredskap. 30.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. 31.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355). 32.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands. 33.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. 34.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659). 35.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall.