bet · H501SkU1 · 2017-11-23 00:00:00 — Samarbetet och underrättelsesutbytet med andra länder har förbättrats, och har deltagit i flera internationella kontrolloperationer mot vapensmuggling. Enligt budgetpropositionen ska tullkontrollerna vid gränserna öka. Kontroller ska genomföras för att säkerställa korrekt uppbörd och att regelverken följs. ska förstärka arbetet med att förhindra och motverka penningtvätt, finansiering av terrorism samt annan brottslighet kopplad till terrorism. Samverkan med andra är central eftersom frågorna är komplexa och berör flera myndigheter. I flera motioner föreslås att befogenheter enligt inregränslagen att kontrollera varor som förs in i eller ut ur ska utökas ytterligare. befogenheter att utföra varukontroller regleras i inregränslagen. Vid inre gränser, där fördraget om Europeiska unionens funktionssätts (EUF-fördraget) bestämmelser om bl.a. fri rörlighet för varor gäller, får varukontroller inte utformas så att urvalet av vad och vem som ska kontrolleras görs slumpmässigt. Inregränslagen tillåter dock icke-misstankesbaserade kontroller, s.k. selektiva kontroller, där urvalet görs med ledning av iakttagelser, underrättelser, tips, riskprofiler och liknande. Varukontrollen vid inre gränser är en administrativ kontroll som syftar till att förhindra att varor som omfattas av lagen förs in i eller ut ur landet i strid med de in- och utförselrestriktioner som gäller för respektive vara. Även om EUF-fördraget förbjuder tullkontroll är bestämmelserna inte undantagslösa. En tullkontroll kan vara tillåten om den grundas på något av de skäl som anges i artikel 36 i EUF-fördraget eller någon av de tvingande hänsyn som har fastställts i rättspraxis. Utskottet anser att frågan om att utöka befogenheter att kontrollera varor vid inre gränser måste föregås av en noggrann analys av . Utskottet är därför inte berett att ta ställning till enskildheterna i de aktuella motionerna men utgår från att regeringen i dialog med följer vilka regelförändringar som eventuellt behövs. kontroller enligt inregränslagen tar således endast sikte på in- och utförselreglerade varor och inte på att utreda andra typer av brott. Utskottet ser givetvis allvarligt på smuggling och annan brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. Det är därför av största vikt att och samarbetar i de fall där inte självt har befogenhet att ingripa. Utskottet uppfattar att myndigheterna har ett nära samarbete i dessa frågor. I en motion föreslås att tillståndsbeviset för vapeninförsel ska uppvisas för i samband med gränspassering och införsel av vapen. Den som för med sig ett vapen som kräver tillstånd över den svenska gränsen måste alltid anmäla det till . Att låta bli är straffbart. Utskottet anser att det gällande straffansvaret vid utebliven anmälan är en tillräcklig åtgärd för att upprätthålla anmälningsskyldigheten vid införsel av vapen. Utskottet har även tidigare haft anledning att behandla motionsförslag om tulltjänstemännens tjänstevapen (bet. 2016/17:SkU1). Frågan har återigen aktualiserats i ett motionsyrkande bl.a. med anledning av att ett skyddsombud vid införde skyddsstopp efter lastbilsattacken på . Motionären anser att tullens rutiner för hur skyddsstopp ska hanteras behöver ses över och att behovet av skyddsutrustning behöver tillgodoses. Utskottet påminner om att har i uppdrag att övervaka och kontrollera trafiken till och från så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor följs. ska även förebygga och motverka brottslighet i samband med in- och utförsel av varor. har däremot inte ett generellt uppdrag att bevaka gränsen, hamnar eller flygplatser. Enligt vad utskottet erfarit har sett över sina rutiner för hur skyddsstopp ska hanteras. har även genomfört en riskanalys i fråga om hot och våld i yttre tjänst. Inom ramen för detta arbete togs en handlingsplan fram med åtgärder för att minimera de risker som identifierades, och dessa omfattade bl.a. utbildning och användning av skyddsutrustning. Vilken skyddsutrustning som tjänstemän bör ha för att kunna utföra sina arbetsuppgifter är en fråga för myndighetsledningen att besluta om. Det framgår även av instruktionen för att detta inkluderar möjligheten till beväpning. Utskottet anser inte att det finns någon anledning att närmare kommentera hur myndigheten tillämpar bestämmelserna. I en motion föreslås ett tillkännagivande om att bör få i uppgift att kontrollera att jordbruksprodukter som får marockanska tullvillkor inte kommer från . Utskottet kan konstatera att EU 2012 ingick ett nytt handelsavtal med som innebär bl.a. slopade tullavgifter och större kvoter för vissa produkter. Frågan om den territoriella omfattningen av avtalet med har visat sig problematisk såtillvida att frågan uppkommit om även produkter från omfattas av avtalet. En dom i innebär att produkter som har ursprung i inte omfattas av de tullförmåner som ges under jordbruks- och fiskehandelsavtalet mellan och . Det är ansvar att tillämpa på området. Utskottet anser inte att bör uttala sig om att ge ett särskilt kontrolluppdrag. Utskottet avstyrker samtliga motioner som behandlas i avsnittet. Gemensamt uppdrag till och i gränsbevakningen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om ett tillkännagivande om att och ska få ett nytt myndighetsgemensamt uppdrag för att stoppa inflödet av vapen. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6 anförs att samarbetet mellan och bör bli bättre bl.a. för att förhindra införsel av illegala vapen. Enligt motionen bör och få ett nytt myndighetsgemensamt uppdrag för att stoppa inflödet av illegala vapen. Enligt budgetpropositionen ska tullkontrollerna vid gränserna öka. Utöver fler tullkontroller vid gränsen ska samverkan med fortsätta att utvecklas för att begränsa tillgången till illegala vapen. tillförs anslagsmedel för att bekämpa fusk i varuflödet och för att stoppa smuggling av narkotika, vapen m.m. Skjutvapen är ett prioriterat område i EU:s arbete mot organiserad och grov internationell brottslighet. Utskottet anser att frågan om samverkan med för att förhindra bl.a. införsel av illegala vapen är prioriterad och att det inte behövs något tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet avstyrker motionen. möjlighet att genom postspärrar hålla kvar kurirförsändelser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att bör få befogenhet att genom postspärrar hålla kvar kurirförsändelser. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3719 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) föreslås att ska få befogenhet att genom postspärrar hålla kvar kurirförsändelser som befogenheten utökas till att omfatta försändelser som kan antas innehålla även andra illegala varor än narkotika, t.ex. illegala vapen. I samband med att antog en ny tullag som kompletterade den nya unionstullkodexen (prop. 2015/16:79, bet. 2015/16:SkU21) beslutade i samma lagstiftningsärende att utvidga möjligheter att kontrollera postförsändelser enligt tullagen och inregränslagen till att omfatta även motsvarande försändelser som förmedlas av kurirföretag. När det gällde frågan om att lägga postspärrar även i kurirföretagens verksamhet bedömde regeringen att det inte fanns beredningsunderlag för att ta ställning i frågan och att förslaget fick övervägas i något annat sammanhang. anförde i ett tillkännagivande att regeringen borde se över tullens befogenheter att besluta om postspärrar för postförsändelser och att införa samma möjligheter för postförsändelser som förmedlas av kurirföretag. Enligt regeringens skrivelse 2016/17:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen pågår en dialog mellan regeringen och , och behovet av åtgärder analyseras. Utskottet ser ingen anledning att föregripa det pågående analysarbetet och avstyrker motionen. Tillämpningen av den nya tullagen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en uppföljning av hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3726 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 föreslås en uppföljning av hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. Förändringarna i den nya unionstullkodexen syftar till att modernisera tullhanteringen, öka säkerhetsnivån vid EU:s yttre gräns och underlätta för näringslivet. I samband med att beslutade om den nya tullagen fanns ett motionsförslag från allianspartierna om att borde uttala sig om en översyn av hur tillämpningen av den nya tullagen påverkar kostnaderna för små företag. godtog utskottets uppfattning att regeringen bör ha anledning att noga följa hur en så viktig förändring som införandet av en ny tullkodex och en ny tullagstiftning faller ut men att det inte behövdes något tillkännagivande till regeringen om detta. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker den nu aktuella motionen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 3 Utskottet har inte något att invända mot regeringens resultatredovisning. Utskottet bedömer att uttalanden om skattefelet är förenade med stor osäkerhet och att det är bra om kontinuerligt och med högre precision följer utvecklingen . Utskottet anser att registerkvalitet och därmed måluppfyllelsen i huvudsak är bra men att folkbokföringen kan bli ännu bättre genom ökad digitalisering och automatisering. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. En övergripande resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån målet för utgiftsområdet och bygger på resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Stöd för resultatbedömningen är bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar, rapporter och iakttagelser. En detaljerad resultatredovisning och bedömning följer under delområdena skatt, tull respektive exekution. En utgångspunkt är att bedömningsgrunder, snarare än resultatindikatorer, har använts för att analysera och bedöma utvecklingen – detta då det är förknippat med stora osäkerheter att isolera enskilda företeelser som förklaringar till en förändring. Även om indikatorerna inte ger någon fullständig bild av utgiftsområdets i många fall komplexa verksamhet tillför de relevant information för att göra en bedömning av hur utgiftsområdet har utvecklats. Regeringens analys och slutsatser Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelsen är god och att myndigheternas insatser i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgifts-området. har granskat myndigheternas årsredovisningar, och dessa har bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Finansiera den offentliga sektorn Myndigheternas verksamhet och resultat följer samhällsutvecklingen och konjunkturläget, vilket t.ex. kan noteras i att inflödet av ärenden till har varit något lägre, företag i högre grad har valt att använda förmånsarrangemang för att importera varor till lägre tullsatser och skatteintäkterna har ökat. Uppbördsfelet ligger fortfarande på en låg nivå. Regeringen bedömer att de informations- och kunskapsinsatser samt kontroller som har genomförts har bidragit till att minimera eller begränsa skattefelet, dvs. skillnaden mellan de fastställda beloppen och de teoretiskt riktiga. Det är dock fortfarande otillfredsställande att skattefelets utveckling och storlek inte kan bedömas tydligare. Bidra till ett väl fungerande samhälle Gemensamt för , och är att myndigheterna ska fokusera på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Samverkan mellan myndigheterna inom utgiftsområdet och även med andra myndigheter har förstärkts. I samarbete med andra myndigheter har insatser gjorts för att förhindra att välfärdssystemen missbrukas. Regeringens bedömning är att verksamheten inom utgiftsområdet har bidragit till att motverka att samhällssystemen utnyttjas på ett sätt som inte är avsett. Allmänhetens och företagens förtroende för myndigheterna har historiskt sett varit högt. Svenskt kvalitetsindex eller andra undersökningar finns inte tillgängliga för samtliga myndigheter för året. och har utifrån resultatet av tidigare förtroendemätningar arbetat med identifierade förbättringsområden. De attitydundersökningar som har genomfört indikerar att förtroendet för myndigheten har minskat något. Regeringens bedömning är ändå att förtroendet är högt för utgiftsområdet och att samtliga myndigheter bedriver ett positivt och långsiktigt arbete för att stärka allmänhetens och företagens förtroende. , och har bidragit i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet bl.a. genom olika administrativa åtgärder som kan minska eller förhindra aktörers möjligheter att fortsätta med olika brottsupplägg. Regeringens uppdrag till bl.a. och att förhindra illegal hantering av punktskattepliktiga varor koncentrerades framför allt till samverkan om punktskattebrott med inriktning på tobak (Fi2015/05353/S3). Delredovisningen indikerar att samverkan även är framgångsrik i att bl.a. störa och stoppa de s.k. spritbussarna. Regeringen ser positivt på hur samverkan mellan myndigheterna har utvecklats och medfört goda resultat. Detta ligger även väl i linje med regeringens skrivelse Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) där målsättningarna bl.a. är ökad kunskap och utvecklad samverkan inom det brottsförebyggande arbetet. bidrar till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att • fastställa skatte- och avgiftsintäkter rättssäkert, kostnadseffektivt och på ett sätt som är enkelt för såväl allmänhet och företag som • förebygga och motverka ekonomisk brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Fastställa skatte- och avgiftsintäkter betalades i skatt. Det är en ökning jämfört med , vilket motsvarar . Efter utbetalningar av kommunalskattemedel m.m. var nettouppbörden , vilket är högre än 2015. Uppbördens förändring beror främst på förhållanden som ligger utanför inflytande. Det handlar t.ex. om förändringar av skatteregler, löner, priser och konjunkturläge. Uppbördsförlusten, dvs. fastställda skatter som inte har betalats till , uppgick , vilket motsvarar ca . Storleken på de totala uppbördsförlusterna beror i hög grad på konjunktursvängningar och andra externa förhållanden. Det kan noteras att nivån är den lägsta som noterats och att nivån är mycket lägre än det internationella genomsnittet. Sammantaget bedömer att skattefelet var oförändrat . Bedömningen är dock förknippad med osäkerheter. För att göra det möjligt att med större precision uttala sig om skattefelets utveckling genomför slumpvisa skattekontroller. bedömer att det finns skattefel inom delningsekonomin vars omfattning inte kan bedömas eftersom kontrollerna inte har utförts som slumpkontroller. Befintliga skatteregler kan tillämpas även i delnings-ekonomin, men det är svårare för aktörerna att göra rätt eftersom det är svårare att förutse skattereglernas konsekvenser än i den traditionella ekonomin. har svårt att kontrollera och fastställa rätt skatt eftersom tillgången på kontrollinformation är låg. Det finns inte tillräckligt med data för att bedöma om skatteintäkterna kommer att öka eller minska när delningsekonomin växer. Avgörande för skatteintäkternas utveckling är om tiden som läggs på delningsekonomin tas från beskattat arbete eller obeskattad fritid. Ärendevolymerna inom beskattningsverksamheten ökade 2016, men antalet beslut som krävde en arbetsinsats minskade något. Antalet inkomna ärenden för ROT-avdrag har minskat till en nivå lägre än 2014, och det totala utbetalda beloppet är ca jämfört med 2015. Inom kontrollverksamheten var det breda arbetet mot fel och fusk i företag fortsatt prioriterat . Inom kontrollverksamheten fattades över 80 000 beslut . Det är en ökning jämfört med föregående år som beror på att inriktningen inom ett antal insatser har förändrats. Bland annat gjordes en ny insats i fråga om angrepp mot välfärdssystemen. Det genomsnittliga ändringsbeloppet (netto av både höjnings- och sänkningsbelopp) per beslut i insatserna var ca . Krav på personalliggare i byggbranschen innebär att antalet kontrollbesök har ökat . genomförde färre revisioner, och revisionerna anses ha varit träffsäkra då resulterade i ändringar. I budgetpropositionen tillfördes medel för att kunna förstärka arbetet med att skydda den svenska skattebasen och säkerställa effektivt användande av automatiskt informationsutbyte. har genomfört flera insatser som avser internationell skattekontroll som i allt väsentligt varit riktade mot skatteupplägg. De kvalitetsuppföljningar som genomförde visar att enhetligheten och kvaliteten i ärendehanteringen är genomgående goda. Vidare är andelen överprövningsärenden i domstol som innebär ändring fortsatt låg, vilket anser indikerar god kvalitet. Förebygga och motverka ekonomisk brottslighet Antalet brottsanmälningar från beskattningsverksamheten ökade 2016 jämfört med . De främsta orsakerna till det är ett ökat fokus i beskattningsverksamheten på att anmäla brott och att en ny arbetsrutin införts som innebär att brottsanmälan görs i ett tidigare skede. Antalet inkomna ärenden till skattebrottsenheten har ökat och är nu på samma nivå som 2014. Utvecklingen fortsätter mot komplicerade ärenden med utredningar som avser kvalificerad brottslighet, är juridiskt komplicerade eller är av stor omfattning. har bidragit i den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Skattebrottsenhetens deltagande i förundersökningar och underrättelseärenden har minskat något, men beskattningsverksamhetens åtgärder i skattekontroller och säkring av tillgångar för betalning av skatt från företag med koppling till organiserad och ekonomisk brottslighet har fortsatt att öka. I en särskild insats med fokus på identitetsrelaterad brottslighet har vidtagit administrativa åtgärder som bedöms ha haft stor betydelse för att avbryta eller försvåra brottsupplägg och undandragande av skatt. Genom informationsdelning och förändrade arbetsmetoder kunde en mer effektiv verksamhet bedrivas tillsammans med finanspolisen och . Vidare har bidragit i arbetet med rättsväsendets informations-försörjning genom att förbereda och påbörja utveckling av it-stöd så att dokument kan utbytas digitalt och direkt mellan myndigheters verksamhetsstöd. har även, tillsammans med ett tiotal andra myndigheter, bidragit i myndighetssamverkan mot osund konkurrens. Rättvisande register för att bidra till ett väl fungerande samhälle Antalet avslutade ärenden i folkbokföringsverksamheten fortsatte att öka och var drygt 1 miljon fler än . har det även skett en förskjutning från enklare registreringsärenden till mer kvalificerade ärenden med större komplexitet. Den ökade invandringen till har medfört att utländsk lagstiftning måste tillämpas i högre grad, och översättning av handlingar har blivit mer omfattande. säkerställer god registerkvalitet bl.a. genom preventiva kon-troller, bosättnings- och identitetsutredningar. arbetade i större utsträckning för att förhindra att fel uppgifter registrerades än att korrigera felaktiga uppgifter i efterhand. Information om felaktiga uppgifter i folkbokföringen, s.k. impulser, rapporteras från andra myndigheter och andra verksamheter inom . De flesta impulser kan avslutas efter förgranskning, och övriga går vidare till mer resurskrävande utredning. Fler impulser gick vidare till utredning , och även om andelen som resulterade i en ändring minskade bedömer att ändringsfrekvensen är tillräckligt hög för att innebära att rätt ärenden valts ut för utredning. attitydundersökningar visar att andelen bland allmänhet och företag som instämmer i påståendet att det är lätt att få information av är i nivå med föregående år. I attitydundersökningarna som genomförde 2016 minskade privatpersoners och företags förtroende för myndigheten något. Den samlade bedömningen är att resultat är goda och att myndigheten i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. åtgärder har bidragit till att minska skattefelet jämfört med hur stort det skulle ha varit utan åtgärderna. Regeringen efterfrågar ännu mer precision i uttalanden om både skattefelets utveckling och skattefelets storlek. I regleringsbrevet har regeringen därför förstärkt återrapporteringskravet. De årliga slumpkontroller som genomförts bör ge bättre förutsättningar för att följa skattefelets utveckling . Det är positivt att genomfört ett stort antal besök för att kontrollera personalliggare. Det är viktigt att skattereglerna följs och att resurserna för kontrollverk-samheten koncentreras till områden med hög risk för fel och fusk. Att åtta av tio genomförda revisioner leder till en ändring tyder på att urvalet har hög precision. Regeringen noterar att bedömer att felutrymmet, den upplevda risken för upptäckt, motivationen och den sociala tilliten var ungefär oförändrade 2013–2016. Ett syfte med kontroller och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer, och regeringen anser därför att det är bra att antalet beslut inom kontrollverksamheten har ökat. använder i allt högre utsträckning informations-utbytesavtal och samarbetar med flera länder för att spåra tillgångar utomlands, tillgångar som enligt regelverket ska beskattas i . registerkvalitet är i huvudsak bra, men den kan bli ännu bättre för att säkerställa ett korrekt underlag för beslut och åtgärder. Ökad digitalisering och automatisering av folkbokföringen kan möjliggöra såväl minskat felutrymme vid registrering av uppgifter som omfördelning av resurser från handläggning till att utföra kontroller och utredningar om bosättning och identitet. I åtgärder för att förebygga och motverka identitetsrelaterad brottslighet samarbetar kompetenser från flera av myndighetens verksamheter: folkbokföringen, beskattningen och id-kortshanteringen. Denna samverkan mellan kompetensområden liksom aktiviteter tillsammans med andra myndigheter är avgörande för att effektivt motverka den identitetsrelaterade brottsligheten. är en viktig samarbetspartner i myndigheternas gemensamma satsning för att motverka den organiserade brottsligheten och i myndighets-samverkan för att motverka osund konkurrens. leveranser och underlag i arbetet med att digitalisera och utbyta elektronisk information inom rättsväsendet håller god kvalitet. Eftersom den brottsbekämpande verksamheten innebär alltmer komplexa ärenden är det viktigt att de möjligheter till samverkan som finns med andra myndigheter tas till vara och vidareutvecklas. Attitydundersökningarna 2016 visar lägre resultat vad gäller förtroendet för myndigheten. har dock, sett till myndigheter och organisationer i samhället i stort, fortfarande högt förtroende. Regeringen tolkar det lägre resultatet i attitydundersökningarna som ett tecken på att förtroendet för myndigheten försämrades av negativ publicitet . har förstärkt aktiviteterna för att återuppbygga förtroendet. Det är viktigt att intensifiera det långsiktiga arbetet med att stärka allmänhetens och företagens förtroende för myndigheten. bidrar till att målet för utgiftsområdet uppnås genom att rättssäkert och kostnadseffektivt • ta in tullar, skatter och avgifter • övervaka och kontrollera att reglerna om in- och utförsel följs • informera om regler och göra det enkelt att göra rätt från början • förebygga och motverka brottslighet. ska arbeta på ett sådant sätt att allmänhet och företag har förtroende för verksamhet och att kvinnor och män ges samma möjligheter och villkor vid kontakter med myndigheten. Tullar, skatter och avgifter tas in rättssäkert och kostnadseffektivt Jämfört med har uppbörden minskat . Den största förändringen förklaras av att skatteuppbörden har minskat till följd av att är beskattningsmyndighet för mervärdesskatteregistrerade företag. Uppbörden av tullmedel har också minskat, men i mindre omfattning, med .