bet · H401KrU9 · 2017-05-24 00:00:00 — Översynen bör särskilt se över hur det offentliga kulturarvsarbetet i högre utsträckning kan samspela med i dess arbete för att göra det kyrkliga kulturarvet till en angelägenhet för alla och för att främja medskapande och ideellt engagemang. Den fördjupade utvärderingen av den kyrkoantikvariska ersättningens användning och effekter bör enligt regeringen göras utifrån de samhällsförändringar som skett sedan överenskommelsen ingicks mellan staten och 2000, de nationella kulturmiljömålen och regeringens prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik. Regeringen tar upp folkomflyttningar, generationsväxlingar och aktiva utträden ur som bidragande orsaker till ett minskat medlemsantal i . Detta leder till sämre ekonomi för och en diskussion om s.k. kyrklig övertalighet i strikt inomkyrklig bemärkelse. Detta kan i sin tur resultera i kallställning av en kyrka, uthyrning, försäljning och rivning även om det senare hör till undantagen. En försäljning i sig ska inte påverka bevarandet utifrån principen att regelverket ska gälla lika oavsett ägare (prop. 1998/99:38 s. 153). Länsstyrelserna har dock enligt en undersökning från ibland haft svårt att hävda att kyrkobyggnadens utseende och karaktär inte får förvanskas när en ny ägare vill anpassa en kyrkobyggnad för ett nytt bruk. Regeringen tar också fasta på egna argument för att se det kyrkliga kulturarvet som en samhällsresurs som skulle kunna användas bättre genom en förstärkt samverkan mellan staten, och övriga samhället. De kyrkliga kulturminnena beskrivs av som platser för sammanhållning, identitet och trygghet i bygder där det inte finns några andra offentliga rum att tillgå, och att de är pedagogiska resurser för skolor och andra utbildningsinstitutioner. Kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om fördjupad kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader tillsammans med en analys av framtida kostnader. Jämför reservation 33 (S, MP, V). I motion 2016/17:2886 yrkande 7 anför m.fl. (M, C, L, KD) att kyrkobyggnader är ett tusenårigt fysiskt kulturarv som Alliansen vill värna för framtida generationer. Motionärerna yrkar därför på ett tillkännagivande till regeringen om en fördjupad kartläggning av skyddsvärda kyrkor, kopplad till framtida kostnader. Utskottet delar regeringens analys av orsakerna till det sjunkande medlemsantalet i och den negativa inverkan på kyrkans ekonomi som detta innebär. Dessa faktorer påverkar förutsättningarna för förvaltningen av det kyrkliga kulturarvet. Mot bakgrund av den här utvecklingen menar utskottet att staten bör ta ett helhetsgrepp om kyrkobyggnader i syfte att värna ett tusenårigt kristet kulturarv för framtiden. Regeringen bör därför initialt göra en fördjupad kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader tillsammans med en analys av framtida kostnader. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kyrkoantikvarisk ersättning, ett kyrkohistoriskt museum, en nationell översyn av kyrkor som tas ur bruk och hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden. Jämför reservation 34 (SD). m.fl. (SD) yrkar i följande motioner på tillkännagivanden i frågor som rör det kyrkliga kulturarvet. I motion 2016/17:3645 yrkande 7 anför motionärerna att staten och har ett gemensamt intresse i att bejaka kyrkans roll som kulturbärare och kulturvårdare. anser att det finns behov av en kraftig förstärkning av den kyrkoantikvariska ersättningen. I motion 2016/17:2198 anför motionärerna att bör tillkännage för regeringen att den ska utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Motionärerna menar att det råder stora brister i bevarandet av kyrkobyggnader, föremålsvård och det immateriella kristna kulturarvet. I motion 2016/17:2203 yrkar motionärerna på att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att utarbeta en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tas ur bruk (yrkande 1), om att i samverkan med utföra en nationell översyn av kyrkor som riskerar att tas ur bruk (yrkande 2) och om att utreda en nationell handlingsplan för hur det kyrkliga kulturarvet ska säkras för framtiden (yrkande 3). Utskottet välkomnar regeringens aviserade översyn av frågor som rör det kyrkliga kulturarvet inför kontrollstationen för den kyrkoantikvariska ersättningen 2019. Vidare hänvisar utskottet tillkännagivandet om kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader som föreslås ovan. Utskottet finner inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2198 (SD), 2016/17:2203 (SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3645 (SD) yrkande 7. Strategi för statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om och en översyn av skyddet av det statliga kulturarvet. Regeringen menar att det mot bakgrund av att det är den statliga fastighetsreformen genomfördes finns skäl att pröva det samlade statliga åtagandet och effektiviteten främst när det gäller förvaltningen av kulturfastigheter. Utgångspunkten är att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska förvalta fastigheterna så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet kan uppnås och att de kulturhistoriska värdena kan bevaras, användas och utvecklas. I detta syfte bedömer regeringen att en strategi för statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter bör införas utifrån följande principer: • Riktlinjerna för den statliga fastighetsförvaltningen ligger fast. • Förvaltningen av statens kulturfastigheter är en viktig del av den statliga kulturpolitiken. • De kulturhistoriskt mest värdefulla fastigheterna ska även i fortsättningen förvaltas i statlig myndighetsregi. • Urvalet av statliga kulturfastigheter bör utgå från berättelser om staten och dess historia. • Statliga kulturfastigheter ska vara skyddade som statliga byggnadsminnen. • Förändringar av beståndet och strategiska kompletteringar. • Ökad myndighetssamverkan, effektivare uppföljning och samordnad upphandling. m.fl. (S) yrkar i motion 2016/17:1676 att tillkännager för regeringen att utvecklingsmöjligheterna för bör ses över. som förvaltar fastigheten vill enligt motionärernas göra till ett internationellt kunskaps- och utbildningscentrum för konservering och restaurering av gamla byggnader. (M) föreslår i motion 2016/17:166 ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av skyddet av det statliga kulturavet som en prioriterad fråga för kulturpolitiken. Motionären understryker att både bränder och översvämningar innebär en mycket snabb skada på kulturarvet. arbetar för att stödja sektorn med riskanalys och katastrofberedskap. Motionären anser att statusen på de statliga institutionernas förebyggande arbete måste ses över. En förändring av organisationen av statens förvaltning av fastigheter och lokaler genomfördes . Syftet var att skilja brukandet från ägandet och förvaltningen av fastigheter för att effektivisera såväl den statliga fastighetsförvaltningen som förmögenhetsförvaltningen. Genom reformen delades statens fastigheter upp i fastigheter som förvaltades dels av myndigheter, dels av statligt ägda aktiebolag. föreslog i en skrivelse till regeringen att ska bli statligt byggnadsminne. fördes förvaltningsansvaret för ett sjuttiotal kulturfastigheter över från till , och anslag minskades med (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU1, rskr. 2014/15:96). I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) föreslår utredningen att säljs. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2) att de förslag som lämnats i denna utredning bereds vidare. Utskottet instämmer i regeringens samlade bedömning att det offentliga står inför betydande utmaningar i fråga om förvaltningen av fastigheter utifrån bl.a. ekonomisk utveckling och förändringar i klimat- och miljökrav. Utskottet välkomnar därför den statliga kulturfastighetsstrategi som regeringen nu presenterat och delar regeringens bild att berörda myndigheter bör ha god beredskap att genomföra åtgärder i och med det flertal statliga utredningar som bildar grunden för strategin. Utskottet noterar vidare att förslaget att göra till statligt byggnadsminne fortsatt bereds inom . Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:166 (M) och 2016/17:1676 (S). Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om digitalisering av kulturarvet kopplat till forskning och bildning. Detta tillkännager för regeringen. Jämför reservation 35 (S, MP). Regeringen bedömer att bör ges i uppgift att samordna och stödja arbetet med digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling inom kulturarvssektorn. Uppgiften bör utföras i bred samverkan med andra kulturarvsinstitutioner samt universitet och högskolor. bör också, som en del av den nya samordningsuppgiften på digitaliserings-området, ges ett särskilt uppdrag om att prioritera frågan om långsiktigt digitalt bevarande. Det fortsatta arbetet bör bygga vidare på Digisams arbete. Uppgiften ska även fortsatt vara att samordna, förvalta, utveckla och sprida nationella riktlinjer för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet. I uppgiften ligger också att verka för att relevanta internationella standarder tillämpas i digitaliseringens olika moment. Uppgiften ska utföras i bred samverkan med statliga och regionala kulturarvsinstitutioner, universitet och högskolor och med nationella och internationella nätverk. Medverkande myndigheter kan komma överens om ytterligare uppgifter om parterna finner finansiering för detta. Medverkande myndigheter kan också komma överens om var tyngdpunkten ska ligga i spannet mellan strategiska och mer operativa uppgifter för att bäst nå syftet med digitaliseringen av kulturarvsinformationen. Regeringen bedömer vidare att bör få i uppgift att driva en gemensam resurs för massdigitalisering av kulturarvsmaterial. Genom att man samordnat utnyttjar befintliga resurser bedöms digitaliseringen kunna effektiviseras och kan digitaliseringstakten totalt sett ökas vid kulturarvsinstitutionerna när det gäller i första hand pappersbaserade handlingar. Utnyttjandet av en gemensam resurs med hög kompetens innebär en kvalitetsgaranti när det gäller både digital bild och metadata. avdelning Mediakonverteringscentrum i har enligt regeringen lång erfarenhet av storskalig digitalisering av processtyrd industriell karaktär för inbundna böcker, lösa blad, ritningar, tidningar och mikrofilm och även i viss utsträckning för fotografiskt material. Vad gäller kulturarvsmaterial i form av digitalisering av ljud och rörlig bild bedömer regeringen att Kungl. och Stiftelsen bör ges i uppdrag att tillsammans utreda och lämna förslag i syfte att öka samverkan kring digitaliseringen av audiovisuellt material. Uppdraget bör genomföras i samråd med , och folkminnen och som alla har viss digitaliseringsverksamhet för audiovisuella material. Även bör bjudas in till samråd. Ett närmare samarbete mellan olika institutioner som hanterar det audiovisuella kulturarvet skulle kunna underlätta samordning och effektivisering av digitaliseringen. I motion 2016/17:3643 yrkande 8 föreslår m.fl. (M, C, L, KD) att tillkännager för regeringen att digitalisering av kulturarvet som är kopplat till forskning och bildning ska stärkas. Motionärerna menar att regeringens politik stannar vid framför allt organisatoriska frågor och missar viktiga delar som kopplar frågorna till bildning och demokrati. m.fl. (V) anför i motion 2016/17:3642 yrkande 4 att bör tillkännage för regeringen att lämpliga åtgärder bör vidtas för att påskynda digitaliseringen av det filmiska kulturarvet. anser att det svenska filmiska kulturarvet har lika stor vikt som andra kulturarv och inte får förfalla. för digitalisering, digitalt bevarande och digital förmedling av kulturarvet (Digisam) inrättades vid . flyttades organisationstillhörigheten till och blev en permanent verksamhet. För att främja datadriven forskning inom humaniora och samhällsvetenskap ökas anslag med och ytterligare (prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet och därmed säkerställa att det svenska filmarvet bevaras och tillgängliggörs (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289). Regeringen har tilldelat Stiftelsen totalt för ett särskilt uppdrag att digitalisera det svenska filmarvet för åren 2014–2018. Satsningen förstärktes med i enlighet med förslag i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, bet. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83). Utskottet konstaterar att regeringen bygger vidare på arbetet för en nationell strategi för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande av kulturarvet. Det anser utskottet är positivt och ökar möjligheterna att tillgängliggöra kulturarvet. Utskottet vill betona att frågan om digitalisering även handlar om vikten av forskning och bildning. Att forska om vårt gemensamma kulturarv lägger långsiktigt grunden för bildning. Utskottet anser att regeringen ska stärka digitaliseringen av kulturarvet kopplat till forskning och bildning. Särskilt bör tillgången på statistik inom arkivsektorn uppmärksammas eftersom den påverkar möjligheten till forskning. Därmed anser utskottet att kulturutskottet bör tillstyrka motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 8. Att forska om vårt gemensamma kulturarv lägger långsiktigt grunden för bildning, och den digitala tekniken erbjuder unika möjligheter för forskning inom kulturarvssektorn. Framväxten av digital humaniora som ett nytt forskningsfält är ett exempel på detta. Utskottet ser därför mycket positivt på att regeringen bygger vidare på befintliga satsningar och sektorns väl genomförda insatser inom området digitalisering, digital tillgång och digitalt bevarande av kulturarvet. Kulturarvet tillhör och angår oss alla, och den digitala tekniken ökar möjligheten att ge fler tillgång till materialet, vilket i grunden är en demokratisk fråga. Utskottet välkomnar också att Kungl. och Stiftelsen ges i uppdrag att lämna förslag som syftar till att öka samverkan om digitalisering av ljud och rörlig bild. Utskottet kan konstatera att de två aktörerna verkar i samma sektor utifrån olika uppdrag, och verksamheterna har setts över i olika sammanhang bl.a. i syfte att minska dubbelarbete. Utskottet ser att uppdraget är särskilt viktigt i då konsumtionen av ljud och rörlig bild är dominerande på internet och att det därför är viktigt att det filmiska kulturarvet får ett digitalt visningsfönster. Utskottet ser, i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen om att utreda finansieringen av en fortsatt digitalisering av filmarvet, fram emot att ta del av förslag som kan effektivisera och påskynda digitaliseringen av det audiovisuella materialet samt trygga försörjningen av såväl kompetens som teknisk utrustning inom området. Utskottet noterar vidare att rapporten digitalare kulturarv (Ku2016/00238/KL) påtalar att den statistik som samlas in inom kulturarvsområdet är svår att sammanställa och att statistik helt saknas inom arkivsektorn. För att välja vilka data som behövs för att följa upp och utveckla verksamheten krävs att relevanta indikatorer och nyckeltal identifieras. Utskottet delar analysen att avsaknaden av arkivstatistik innebär problem när framsteg inom digitaliseringen av kulturarvet ska jämföras och samordnas. Bristen på statistik innebär också att det blir svårt att skapa sig en bild av hur stor den framtida arkivtillväxten kan förväntas bli, både fysiskt och digitalt. Regeringen bör därför prioritera fortsatt digitalisering av kulturarvet till stöd för forskning och bildning. Det finns även behov av att belysa vilken statistik som är rimlig att samla in inom arkivområdet och hur arbetet bör organiseras. Utskottet anser att bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om att digitalisering av kulturarvet kopplat till forskning och bildning ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 8 och tillstyrker delvis motion 2016/17:3642 (V) yrkande 4. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell stiftelse för inlösen av kulturarv och samlingar, god ortnamnssed, ett jubileumsår till minne av reformationen och ett svenskt kulturarvsår. Utskottet har (bet. 2015/16:KrU4 och bet. 2015/16:KrU9) avstyrkt motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i samtliga fall i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att ta upp dessa yrkanden till förnyad behandling. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därmed motionsyrkandena. för inlösen av kulturarv och samlingar Motion 2016/17:1625 av (S) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om att se över möjligheten att bilda en nationell stiftelse med uppgift att lösa in och bevara viktiga kulturarv och samlingar för eftervärlden. Motion 2016/17:2193 av m.fl. (SD) I motionen yrkas om ett tillkännagivande om hur tillämpningen av de lagreglerade bestämmelserna om god ortnamnssed ska kunna skärpas för att säkerställa att de svenska och samiska namnen ska kunna samverka. Jubileumsår till minne av reformationen Motion 2016/17:2424 av (SD) I motionen yrkas att man bör uppmärksamma att det 2017 är spikade upp sina 95 teser i , något som motionären anger brukar ses som startskottet för reformationen. Motion 2016/17:2182 av m.fl. (SD) I motionen yrkas att ska tillkännage för regeringen att man bör utse till ett svenskt kulturarvsår med det primära syftet att stärka den gemensamma nationella identiteten och att uppmärksamma och hylla olika aspekter av den traditionella folkliga svenska kulturen. Proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. Därmed bifaller delvis motion 2016/17:3644 av m.fl. (L) yrkande 2 och avslår proposition 2016/17:116 punkterna 1–6. bör avslå regeringens proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik. välkomnar i grunden en kulturarvsproposition som sätter kulturarvets värde på agendan, vilket vi länge framfört i den politiska debatten. För vårt parti är det centralt att synliggöra och tillgängliggöra vårt gemensamma kulturarv. Kunskap om kultur och historia skapar engagemang, leder till trygghet i mötet med andra kulturer och bidrar inte minst till den sociala tillväxten med målet om ett starkt socialt kapital. Flera av våra insatser syftar till att knyta samman det som i ett kluvet land glider isär: invandrare och majoritetssamhälle, unga och äldre, stad och land, historia och framtid. Vi sammanfattar det i begreppet Sverigesamlingen. Det är inte bara sammanhållningen mellan nu levande svenskar, stad och land, minnen och framtid som behöver stärkas, utan också det historiska bandet mellan det som tidigare generationer lämnat efter sig i form av miljöer och artefakter, vilket vi har ett ansvar för att förvalta för morgondagens släktled. Det är viktigt att trygga och vårda. Som steg på vägen i strävan efter att trygga det svenska kulturarvet, det kollektiva minnet och den nationella och lokala identiteten runt om i landet förordar vi en kraftig utökning av stödet till bevarandet, underhållet och levandegörandet av det svenska kulturarvet och har lanserat en rad finansierade åtgärder för att värna, vårda och visa historia. Det är uppenbart att regeringen i kulturarvspropositionen förordar en ny inriktning för kulturarvspolitiken, präglad av ett ideologiskt raster av kulturrelativism och nationell självförnekelse. Man framför ofullständiga och felaktiga analyser och särskilt allvarsamt: monterar ned de skrivningar som föreskriver att har ett nationellt kulturarv värt att vårda. Det är, utöver enfaldigt, mycket problematiskt för samhällets långsiktiga hållbarhet. Regeringen skriver i propositionen att en stor arbetskrafts- och flyktinginvandring till bidragit till en upplevelse av ökad kulturell heterogenitet i befolkningen. Att så är fallet är snarare ett faktum än en upplevelse och har starkt bidragit till ett svagare socialt och kulturellt kapital. Regeringen erkänner att en kulturell mångfald medfört problematiska konsekvenser för den generella kunskapsutvecklingen och vad som lärs ut i exempelvis litteratur och historia. Det är vidare uppenbart att regeringen i flera avseenden presenterar mycket problematiska och delvis felaktiga analyser. Man menar t.ex. att kulturarv är ständigt föränderligt och öppet för omtolkningar. Kultur och delar av det kulturella arvet är förvisso föränderliga eftersom de odlas, brukas och . är det fundamentalt att slå fast att kulturarvet består av både å ena sidan givna bevarade artefakter och minnen, som förvisso kan omtolkas utifrån nya belagda forskningsrön men som är historiska spår i sig, och å andra sidan arv som lever och utvecklas. Regeringen för i propositionen ett mycket motsägelsefullt och osammanhängande resonemang om vad man definierar som kulturarv, vilket blir problematiskt. Detta kommer till uttryck då man anför att det nästan samtida kan definieras som kulturarv bara det betraktas och används som sådant av människor. uttrycker man att även om nästintill vad som helst har potential att bli kulturarv är inte allt kulturarv, utan någon form av avgränsning måste göras. delar den bedömningen, men menar att regeringens argumentation i det här avseendet är väldigt otydlig. Det finns möjligheter till definitioner och avgränsningar och utan dessa försvårar förvaltning, regelverk, praktiska prioriteringar och fördelningen av ekonomiska medel och stimulanser. Det vilar också ett stort värde i att förmedla vad som t.ex. är unikt kulturarv för , vilket stärker såväl det sociala kapitalet som den kulturella gemenskapen. Otydlighet skapar vilsenhet, medan förståelse för rötter och sammanhang skapar trygga individer. Det innebär att bör avslå proposition 2016/17:116 i dess helhet och delvis bifalla motion 2016/17:3644 (L) yrkande 2. Proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till 1. museilag, 2. lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950), 3. lag om ändring i lagen (2011:423) om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen, 4. lag om ändring i (2010:900) med den ändringen att lagarna ska träda i kraft . b) avslår regeringens förslag till upphävande av riksdagsbindningar avseende myndigheten och med Stiftelsen , c) godkänner regeringens förslag till upphävande av riksdagsbindningar i frågor om den verksamhet som bedrivs av och verksamhetens organisation. Därmed bifaller proposition 2016/17:116 punkt 6 och motion 2016/17:3644 av m.fl. (L) yrkande 2, bifaller delvis proposition 2016/17:116 punkterna 1–4 och avslår proposition 2016/17:116 punkt 5. Vi liberaler motsätter oss att riksdagsbindningen hävs vad gäller myndigheten och med Stiftelsen . Vi välkomnar att regeringen verkar ha släppt tanken på att skapa ”En museimyndighet för hela den historiska utvecklingen i ”, (vår kursivering) så som det formulerades i promemorian med samma namn (Ku2016/01365/KL), men noterar att den kraftiga kritik som många remissinstanser framförde mot detta förbigås med tystnad i propositionen. Enligt vår mening stärks förutsättningarna att få den samlade bilden av historiska förlopp och skeenden i att framträda i hela sin bredd och komplexitet av att det finns en mångfald av museer som ger olika, kanske överlappande och till och med motstridiga bilder.