bet · H401FiU26 · 2017-02-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att lämnar ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Utskottet tillstyrker därmed kommittémotion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och delvis kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C). I övrigt föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden om offentliga arbetsgivare (anställda inom offentlig sektor), kommunala tillsynsavgifter, produktivitet och effektivitet i den gemensamma välfärden, avknoppning av verksamhet, det kommunala utjämningssystemet samt kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående och avslutade utredningar som bereds inom . I betänkandet finns 2 reservationer (S, MP, V och SD) 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Aktörer inom välfärdens verksamheter Produktivitet och effektivitet i den gemensamt finansierade välfärden Avknoppning av offentligt ägd verksamhet Kommunala bolag och deras konkurrenssituation 1.Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (S, MP, V) 2.Kommunala bolag och deras konkurrenssituation, punkt 7 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:104 av (MP). Aktörer inom välfärdens verksamheter ställer sig bakom det som utskottet anför om att återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:887 av m.fl. (S), 2016/17:1206 av och (båda M), 2016/17:1357 av och (båda M), 2016/17:1417 av Finn (M), 2016/17:1963 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3101 av och (båda C), 2016/17:3361 av (KD) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 1 (S, MP, V) 2016/17:974 av (M), 2016/17:1569 av (M), 2016/17:1581 av (M) och 2016/17:2050 av och (båda M). Produktivitet och effektivitet i den gemensamt finansierade välfärden 2016/17:1575 av (M). Avknoppning av offentligt ägd verksamhet 2016/17:1822 av m.fl. (M) yrkande 3. 2016/17:2652 av (M) och 2016/17:2989 av och (båda C). Kommunala bolag och deras konkurrenssituation 2016/17:2909 av och (båda SD). Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (M), (C) och (KD). I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om kommunala frågor från den allmänna motionstiden /17. Förslagen i motionerna rör frågor om offentliga arbetsgivare (anställda inom offentlig sektor), aktörer inom välfärdens verksamheter, kommunala tillsynsavgifter, produktivitet och effektivitet i den gemensamma välfärden, avknoppning av verksamhet, det kommunala utjämningssystemet samt kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet med hänvisning till det kommunala självstyret och de begränsningar som finns inom ramen för arbetsgivares arbetsledningsrätt. I motion 2016/17:104 av (MP) anförs att allt fler offentliga arbetsgivare beslutar om strikta policyer om tobak. Eftersom det inte finns några belägg för att snusning skulle ha hälsovådliga effekter eller att snusare skulle ha högre sjukfrånvaro eller vara mindre effektiva på jobbet än andra anser motionären att det saknas skäl för att man inte ska få snusa på jobbet. Att reglera om anställda ska få snusa på sin arbetstid är ett ingrepp som inte kan motiveras med annat än moralism. Därför anser motionären att det inte ska vara tillåtet för offentliga arbetsgivare att förbjuda anställda att snusa på arbetstid. En grundläggande princip inom arbetsrätten är att arbetsgivaren har arbetsledningsrätt. Det betyder att arbetsgivaren leder och fördelar arbetet. Med denna arbetsledningsrätt kan arbetsgivaren ge instruktioner för hur arbetet ska organiseras och utföras, utfärda ordningsföreskrifter och ange vad som i övrigt ska gälla på arbetsplatsen. Arbetsgivarens arbetsledningsrätt har vissa begränsningar som följer av anställningsavtalet, kollektivavtal och den arbetsrättsliga lagstiftningen. Den får t.ex. inte utövas i strid med lag eller god sed på arbetsmarknaden eller vara otillbörlig på något annat sätt. Gränserna för arbetsledningsrätten ställs normalt på sin spets först när arbetstagaren vägrar följa arbetsgivarens instruktioner och förhållningsregler. Principen betraktas som gällande rätt i men finns inte reglerad i lag. Däremot kommer principen regelmässigt till uttryck inom bl.a. kollektivavtalsregleringar. (Källa: SOU 2009:44 Integritetsskydd i arbetslivet.) Utskottet vill inledningsvis hänvisa till det grundlagsreglerade kommunala självstyret som bl.a. innebär att kommunerna utifrån sina uppgifter har betydande friheter när det gäller bl.a. att utforma organisationen, arbetsprocesserna, lönebildningen och kompetensförsörjningen, som det också ingår i kommunernas arbetsgivaransvar att följa gällande arbetsrättsliga regleringar. Arbetsmiljölagen (1977:1160) föreskriver att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagarna utsätts för ohälsa eller olycksfall. Dessutom ska arbetsgivaren systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller de föreskrivna kraven på en god arbetsmiljö. Utskottet vill också framhålla de begränsningar som arbetsgivaren har när det gäller arbetsledningsrätt som följer av anställningsavtal, kollektivavtal och den arbetsrättsliga lagstiftningen. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Aktörer inom välfärdens verksamheter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Jämför reservation 1 (S, MP, V). I tio motioner tas frågan upp om vad som ska gälla för offentliga aktörer som bedriver verksamhet inom välfärdens områden. I motion 2016/17:887 av m.fl. (S) framhålls att en generell välfärd som fördelas efter behov och på lika villkor är ett av fundamenten i den svenska modellen. anses denna modell ha varit utsatt för ett hårt tryck, bl.a. genom uteblivna satsningar och en kraftig avreglering. Detta har medfört en kraftig ökning av privata aktörer i välfärden med läckage av skattemedel till bolagsägare. bedöms inte primärt vara intresserade av att utveckla den gemensamma välfärden. Dessutom framhålls att det finns utövare inom den privata välfärdssektorn som erbjuder bättre tjänster genom tilläggsavgifter. Motionärerna vill att denna nedmontering av den generella välfärdsmodellen bryts och att läckage av skattemedel stoppas genom att vinstjakten i välfärden upphör. Huvudprincipen för svensk välfärd ska vara att den i utgångsläget drivs i gemensam regi med vissa alternativa driftsformer enligt non-profit-principen. I motion 2016/17:1206 av och (båda M) anförs att det krävs en mångfald av aktörer som verkar på lika villkor för att vi ska få den utveckling som vi behöver inom välfärdssektorn. En mångfald av aktörer sporrar varandra till att skapa en bättre välfärd. Motionärerna vill därför att villkoren för privata aktörer i välfärden likställs så att de är desamma över hela landet. I motion 2016/17:1357 av och (båda M) framhålls att det ska vara ordning och reda i välfärden och att det därmed måste finnas likvärdiga villkor. Kvalitet ska prägla hela välfärden, och vägen till en kvalitativ välfärd går via insyn, tillsyn och högt ställda krav. Motionärerna anser därför att det är orimligt att inte offentliga aktörer behöver ha tillstånd att starta verksamheter som lyder under skollagen, socialtjänstlagen, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) eller hälso- och sjukvårdslagen medan fristående aktörer står inför helt andra tillståndsförfaranden. Motionärerna vill därför att det införs en generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförares drift av verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS eller hälso- och sjukvårdslagen. I motion 2016/17:1417 av Finn (M) anser motionären att regeringens utredning med direktiv om hur vinstuttag ska kunna begränsas i företag inom välfärdssektorn allvarligt håller på att skada en väletablerad och viktig företagsamhet. Därför vill motionären att den pågående utredningen om att i lag begränsa vinstuttag i verksamheter i välfärdens kärna stoppas och att förhandlingar i frågan inleds mellan regeringen och allianspartierna i oppositionen. I motion 2016/17:1963 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att hotet om vinstbegränsningar för företag inom välfärdssektorn inverkar menligt på långsiktigheten i verksamheten och därmed försämrar benägenheten för utomstående att investera. En optimal lösning är enligt motionärerna att tillåta privata och offentliga tjänsteleverantörer att verka på en gemensam och rimligt reglerad marknad. Därför förespråkar motionärerna väl utformade spelregler, där såväl privata som offentliga aktörer konkurrerar om att leverera högkvalitativa välfärdstjänster. Därigenom skapas förutsättningar för att komma till rätta med många av de problem som uppstått inom välfärdssektorn. I motion 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 13 framhålls vikten av en mångfald av aktörer inom välfärden, som också är en förutsättning för valfrihet. Med en mångfald av aktörer stimuleras såväl privata som offentliga aktörer att bli mer kostnadseffektiva som en hög kvalitet kan hållas. Ett eventuellt vinsttak är enligt motionärerna ett påtagligt hot för många av välfärdsföretagen. Motionärerna anser att svensk välfärd behöver ledas och regleras genom höga, likvärdiga och transparenta kvalitetskrav för samtliga aktörer och inte genom ingrepp i möjligheten att driva välfärdsföretag. I motion 2016/17:3101 av och (båda C) framhålls vikten av mångfald och valfrihet inom välfärden. Därför vill motionärerna att fokus ska vara på effektivitet och kvalitet och inte på begränsningar av vinster i välfärden. I motion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 anförs att all verksamhet, oaktat om den är , regional, statlig eller privat, ska drivas med kloka och tydliga kriterier för vad som ska gälla samt kontinuerlig uppföljning, och inte genom att hindra och förbjuda verksamheter som bedrivs klokt med skattemedel. Motionärerna vill därför att förslag ska tas fram på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. I motion 2016/17:3361 av (KD) framhålls att medborgare och lagstiftare bör fokusera på kvaliteten i verksamheten och inte på om företaget får gå med vinst eller inte. Därför vill motionären att den lagstadgade rätten till vinstuttag förtydligas för de företag som bedriver verksamhet inom vård, skola och omsorg. I motion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 26 anför motionärerna att oavsett inriktning och bransch bör upphandlingsvillkoren förtydligas i stället för att man begränsar företagens vinstuttag. Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) överlämnade delbetänkandet Ordning och reda i välfärden. Betänkandet innehåller förslag om en reglering av tillåtet rörelseresultat i syfte att säkerställa att offentliga medel används till den verksamhet de är avsedda för. Därutöver lämnas bl.a. förslag om en utvecklad ägar- och ledningsprövning, ett mer flexibelt regelverk för upphandling av sociala tjänster och förslag som syftar till att göra det lättare för organisationer i den idéburna sektorn att verka inom välfärdsområdet. Frågor som handlar om bl.a. vilka kvalitetsmått som kan användas på ett strategiskt sätt vid t.ex. upphandling och uppföljning av välfärdstjänster och frågor om statistik och annan information som behöver finnas på olika välfärdsområden kommer utredningen att återkomma till i sitt slutbetänkande som ska överlämnas . Delbetänkandet har skickats ut på remiss till 142 instanser. Svar på remissen ska ha kommit in till . (SOU 2015:7) presenterade utredningen sitt slutbetänkande. Utredningen hade i uppdrag att bl.a. utreda vilka möjliga krav, utöver befintliga, som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärdssektorn. I slutbetänkandet föreslås bl.a. en utökad tillståndsplikt inom och att det i samband med tillståndsprövning ska ställas krav på insikt, erfarenhet och lämplighet för att beviljas godkännande eller tillstånd att bedriva verksamhet enligt skollagen och socialtjänstlagen (SoL). Den som ansöker om godkännande eller tillstånd föreslås också behöva visa att den har ekonomiska förutsättningar att bedriva en långsiktig verksamhet. Kraven föreslås gälla även efter att tillstånd eller godkännande meddelats. har i uppdrag att vidareutveckla förslag om ökade krav på långsiktighet och ägar- och ledningsprövning för tillstånd att bedriva verksamhet inom välfärdssektorn. I betänkande 2015/16:FiU26 Kommunala frågor riktade utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med förslag på åtgärder när det gäller valfrihet, mångfald och kvalitet inom offentligt finansierade välfärdsverksamheter. Utskottet kan notera att regeringen ännu inte återkommit till i frågan. Utskottet vill därför återigen framhålla vikten av en mångfald av aktörer inom välfärdssektorn. ska ha en trygg välfärd, där människan sätts före systemen och där alla har tillgång till en gemensamt finansierad välfärd av hög kvalitet. En sjundedel av välfärdstjänsterna tillhandahålls av privata utförare. Det ger en mångfald som bidrar till en ökad kvalitet och ett förbättrat resursutnyttjande. Därför måste den svenska skolan, vården och omsorgen även i fortsättningen ha en möjlighet att erbjuda en palett av lösningar anpassade till att arbetslivet och vardagen förändras och till att vi lever allt längre. Valfrihet och mångfald är uppskattade delar av välfärden men kräver tydliga regler och uppföljning för att kvaliteten i verksamheten ska kunna garanteras. Utskottet vill därför återigen framhålla att regeringen ska verka för att all verksamhet bedrivs med kloka beslut, tydliga kriterier för vad som ska gälla och kontinuerlig uppföljning. Verksamheter som arbetar klokt med skattemedel ska inte hindras eller förbjudas. Utskottet anser därför att regeringen ska återkomma med förslag på hur man tänker arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till gällande lagstiftning på området och det arbete som pågår inom och Statskontoret med att se över delar av systemet med de kommunala tillsynsavgifterna. I fyra motioner tas frågan upp om utformningen av kommunala tillsyns-avgifter. I motion 2016/17:974 av (M) anförs att många lanthandlare anser att kopplingen mellan de avgifter som betalas för tillsyn av verksamheten och storleken på verksamhetens omsättning är alldeles för svag. Dessutom finns det lanthandlare som betalar kontrollavgifter utan att få besök av en inspektör. Motionärerna anser därför att det vore rimligare med ett avgiftssystem som i högre grad än anpassades efter faktisk omsättning i den verksamhet som ska inspekteras. I motion 2016/17:1569 av (M) framhålls att när kommunala tillsynsavgifter i sin helhet avgiftsfinansieras saknas helt incitament för att utveckla effektiviteten, och det finns också en risk för att onödigt många tillsynsbesök görs. Därför vill motionären att regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsutövning ses över så att tillsynsverksamhet i stället i huvudsak skattefinansieras. Även i motion 2016/17:1581 av (M) anförs att regelverket för hur kommunala tillsynsavgifter får tas ut bör ses över mot bakgrund av att avgifter tas ut trots att besök inte gjorts. I motion 2016/17:2050 av och (båda M) framhålls att den administrativa bördan för handlare på landsbygden är ett bekymmer och en stor anledning till att dessa verksamheter avvecklas. Det anses t.ex. orimligt att en liten lanthandel har samma kostnader för tillsyn som stormarknader. Därför vill motionärerna att det görs en översyn så att tillsynskostnaderna för mindre serviceföretag på landsbygden är proportionerligt utformade. Avgifter i livsmedelskontrollen – Förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering (2015:17) överlämnade Statskontoret rapporten i livsmedels-kontrollen – Förslag på en mer effektiv avgiftsfinansiering (2015:17). Enligt rapporten brister den nuvarande avgiftsmodellen både i begriplighet och i legitimitet. Av rapporten framgår bl.a. att kommunerna inte alltid utför de kontroller som de borde göra enligt lagstiftningen och kommunernas egna riskbedömningar, samt att det finns stora variationer mellan timtaxor och riskklassning. Statskontoret anser bl.a. att förhandsbetalning innebär pedagogiska problem och riskerar att undergräva avgifternas legitimitet. I rapporten lämnar Statskontoret ett antal förslag för att förbättra systemet för avgiftsfinansiering; bl.a. föreslås att efterhandsbetalning möjliggörs. Som en följd av rapporten och de remissvar som inkommit har bl.a. fått i uppdrag att se över riskklassificeringsmodellen, och Statskontoret har fått i uppdrag att utreda hur livsmedelskontrollen kan stärkas i kommuner som utför kontroller i otillräcklig omfattning eller inte utför kontroller på ett riskbaserat sätt. I Statskontorets uppdrag ingår bl.a. att se över om den statliga styrningen behöver förändras och vilka alternativa organisatoriska lösningar som står till buds, inklusive att flytta ansvaret för att utföra kontrollen till en annan kontrollmyndighet. Uppdraget ska redovisas . (Källa: Regeringsbeslut 8/12 2016, N201 6/07646/DL.) Enligt 27 kap. 1 § (1998:808) får kommuner ta ut en avgift för tillsyn. Hur stor avgift som ska tas ut beslutas av kommunfullmäktige. Enligt uppgifter från Kommuner och Landsting (SKL) ska den avgift eller taxa som en kommun tar ut för att täcka kostnaderna för tillsyn och kontroll vara så rättvis som möjligt. Enligt kommunallagen ska alla behandlas lika, vilket enligt SKL i detta fall betyder att alla som har liknande verksamhet med samma risker och sköter sina företag på samma sätt ska betala lika mycket i tillsynsavgift. Därför måste det finnas en taxa som ger möjlighet att bedöma hur stor risk ett företag utgör för människors hälsa och miljön. Taxan ska även kunna ta hänsyn till hur ägaren av ett företag sköter sin verksamhet för att undvika skador på hälsan och miljön. Att risken kan variera mellan olika företag och beroende på företagens egenkontroll förklarar enligt SKL varför avgiften kan variera mellan företag som bedriver liknande verksamheter. I likhet med tidigare behandling vill utskottet framhålla att det är helt i enlighet med regelverket att tillsynsmyndigheter tar ut en tillsynsavgift eller kontrollavgift utan att en kontroll nödvändigtvis har utförts. vill utskottet framhålla det arbete som pågår inom när det gäller riskklassificering och Statskontorets uppdrag med att se över hur livsmedelskontrollen kan stärkas som en följd av de brister som framhålls i Statskontorets rapport om avgifter i livsmedelskontrollen. Med det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Produktivitet och effektivitet i den gemensamt finansierade välfärden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att utreda och analysera systemen för en ökad produktivitet och effektivitet inom välfärdssektorn. Utskottet hänvisar till ett riksdagsbeslut om en permanent ökning av anslagsmedel till kommunsektorn på 2017 och till det arbete som pågår för att skapa bättre förutsättningar för kommunsektorn att bedriva en mer professionell och effektiv verksamhet. I motion 2016/17:1575 av (M) framhålls att vi för att klara välfärdsåtagandet måste ha system som är utformade så att en högre kvalitet i kombination med högre effektivitet kan uppnås. Därför vill motionären att större fokus ska läggas på hur systemen kan formas för att stimulera produktivitetsutveckling inom den offentliga sektorn. Systemen bör utredas och analyseras nogsamt så att de kan utformas för att ge incitament som gynnar produktivitetsutveckling, till gagn för samhällsutvecklingen och vår gemensamma välfärd. lämnade Utredningen om en kommunallag för framtiden sitt slutbetänkande (SOU 2015:24) med förslag till en ny kommunallag, vars syfte är att bidra till en mer professionell och effektiv verksamhet. Förslagen innebär, utöver en moderniserad lagstiftning, bl.a. bättre förutsättningar för en ändamålsenlig organisation, ökad insyn för medlemmarna genom en digitalisering av den kommunala anslagstavlan samt en förstärkt revision. Förslagen bereds inom , och regeringen avser att överlämna en proposition till . Statens styrning av kommunerna (2016:24) lämnade Statskontoret rapporten av kommunerna (2016:24). Rapporten är en delrapportering av regeringens uppdrag till Statskontoret att kartlägga, analysera och i vissa delar lämna förslag ome statens styrning av statlig respektive verksamhet. Av rapporten framgår bl.a. att statens styrning har ökat och att många kommuner uppfattar styrningen som kortsiktig, ryckig och inte anpassad efter lokala förhållanden. Många kommuner anser att utformningen av statsbidragen leder till reaktiva och kortsiktiga prioriteringar i kommunerna och att de inte alltid stämmer överens med kommunernas behov och möjligheter. Vidare anser många kommuner att alltför stora krav ställs på uppföljning och inrapportering till staten, viket leder till en ökad administration. Tillsynen anses ofta fokusera på processer, regelverk och formalia snarare än på kvalitet och brukarnas behov. Vidare upplevs tillsynen som alltför inriktad på kontroll i stället för verksamhetsutveckling. Rapporten innehåller inga förslag utan kommer enligt att utgöra ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med den s.k. tillitsreformen som ska främja en utveckling av kommunerna och förbättra styrningen av dessa. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 25) framhålls att staten på olika sätt bidrar till att kommuner och landsting ska bli mer effektiva och verka för en hög kvalitet bl.a. genom att underlätta jämförelser mellan kommuner respektive landsting. Jämförelser bedöms ge ökad kunskap om den kommunala verksamhetens kvalitet och effektivitet. För att underlätta uppföljning och analys samt främja jämförelser mellan kommuner respektive landsting finns Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) och Rådet för redovisning (RKR). RKA tillhandahåller nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. RKA ska vidare bl.a. utveckla befintliga nyckeltal med särskilt fokus på sådana tal som mäter kvalitet samt marknadsföra databasen för att öka dess användning och ge bättre förutsättningar för uppföljning av verksamhet och ekonomi. Regeringen ansåg att det var angeläget att stödja utvecklingen av databasen för att värna välfärdens kärna och främja effektivisering av kommunsektorn, inte minst till följd av de framtida utmaningar som sektorn står inför. Efter förslag från regeringen beslutade därför om en ökning av bidraget till RKA (bet. 2016/17:FiU3, rskr. 2016/17:117). I samma betänkande togs även bl.a. beslut om tillfälligt ökade medel för att förbättra styrningen i den offentliga sektorn. För att kunna möta kommunernas utmaningar och förbättra styrningen i den offentliga sektorn ansåg regeringen att det var viktigt med ett brett angreppssätt som omfattar flera olika metoder. Som exempel nämndes åtgärder som har en forskningsinriktning eller som avser fördjupade kunskapssammanställningar och analyser som spänner över flera områden inom de kommunala verksamheterna.