bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Under rubriken utveckla befintligt näringslivs konkurrenskraft anges att tillgång till kapital är avgörande för företag i olika utvecklingsskeden och är centralt för att fler växande och exporterande företag ska utvecklas i hela landet. För att bättre kunna möta behoven av finansiering med riskkapital i norra görs en särskild satsning på detta område. Regeringen framför vidare att man avser att förbättra villkoren för företagande för att fler individer ska vilja och våga ta steget att bli företagare. Bland annat anges att regeringen avser att öka ambitionerna när det gäller att modernisera villkoren för företagande, utöka växa-stödet och verka för kortare betaltider. Regeringen uppger även att den arbetar för att göra det enklare att driva företag och minska företagens administrativa kostnader. Regeringen redovisar även att man avser att förbättra förutsättningarna för industrin att hitta rätt arbetskraft genom att bättre ta till vara nyanländas kompetens. Under rubriken – stärka attraktivitet i omvärlden anförs att regeringen har initierat ett arbete riktat mot ett mer aktivt och fokuserat investeringsfrämjande. Satsningar inom området ska enligt propositionen bidra till att investerare, industriföretag och industriellt relevanta startupföretag väljer att förlägga produktion, industrinära tjänsteverksamhet, forskning, utveckling och testverksamhet i . Regeringen anger vidare att den avser att stödja den positiva utvecklingen i besöksnäringen och framhåller bl.a. satsningar för att stärka marknadsföringen av som turistland utomlands och en upprustning av som viktiga delar i det arbetet. Under rubriken åtgärder – enklare vägar till jobb framhålls att en av de största utmaningarna just nu handlar om att fortsätta investera i tillväxt och pressa ned arbetslösheten. Regeringen anför att det därför behövs fler insatser som riktas mot de grupper som står längre från arbetsmarknaden samt att åtgärder som bidrar till att skapa enklare vägar till jobb och fler jobb med lägre kvalifikationskrav behöver vidtas inom flera olika områden. Det ska bl.a. bli enklare och tryggare för företag att anställa med anställningsstöd. Dessa förändringar anges bl.a. förbättra förutsättningarna för bemanningsföretag och matchningsaktörer att anställa personer med svårbedömd kompetens, t.ex. nyanlända och personer som varit utan arbete . Vidare framförs att särskilda satsningar görs 2018–2020 för att bl.a. kunna skala upp framgångsrika initiativ som syftar till att matcha arbetssökande och arbetsgivare med utgångspunkt i företagens behov. Vidare anges att det inom naturvård och markvård finns arbetsuppgifter som kan utföras av personer med kortare utbildning. Dessa uppgifter ökar tillgängligheten till friluftsliv och rekreation, vilket ger ett mervärde för många människor. Regeringen framför att satsningar med anledning av detta görs på flera myndigheter och att dessa myndigheter kommer att få i uppdrag att samarbeta kring de insatser som syftar till att skapa arbetstillfällen inom naturvård, markvård m.m. Regeringen anger i sammanhanget även att det är viktigt att den potential och kompetens som utrikes födda och nyanlända kvinnor har tas till vara. Därför föreslås en satsning för att främja utrikes födda kvinnors företagande och att får ett uppdrag att stärka nätverkande och öka kontaktytorna med arbetsmarknaden för utrikes födda kvinnor. Politikens inriktning för Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande När det gäller inriktningen för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande framför regeringen under rubriken en stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet. Det statliga exportfrämjandet ska stärka svensk handel och konkurrenskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det statliga främjandet kan stödja näringslivet med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler, t.ex. information och rådgivning om export och enskilda exportmarknader, garantier och finansieringslösningar, kontakter med inköpare och andra beslutsfattare, samlade presentationer av svenska lösningar och hjälp med byråkratiska handelshinder. Regeringen antog exportstrategi, och behandlade en skrivelse om strategin (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13). Syftet med strategin är att ytterligare stärka det svenska näringslivets internationalisering i vidare bemärkelse. Strategin omfattar 22 insatser som spänner över flera politik- och utgiftsområden. Regeringen anför att fokus i den exportfrämjande verksamheten läggs på att stötta små och medelstora företags export samt på marknader med hög BNP, hög förväntad tillväxt eller höga trösklar för att ta sig in på marknaden. En prioritering av 26 länder har därför utarbetats. Regeringen kommer också att arbeta vidare med vissa sektorer där det bedöms finnas en outnyttjad potential för ökad export och internationalisering samt där det finns ett intresse utomlands för svenska erfarenheter och lösningar för att möta olika samhällsutmaningar, exempelvis livsmedelssektorn. Under rubriken regeringen att utländska investeringar även bidrar till den svenska exporten och ger tillväxt och sysselsättning. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska företags direktinvesteringar som skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Under rubriken framhåller regeringen att ett väl fungerande och marknadskompletterande exportkreditsystem är betydelsefullt för svensk utrikeshandel. Svenska exportörer ska erbjudas exportfinansiering på motsvarande villkor som jämförbara konkurrerande länder. För att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov i enlighet med exportstrategin ska fortsätta att sänka trösklarna för små och medelstora företag i samband med export. Under rubriken företagande anges att hållbart företagande är en självklar hörnsten i ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv. Hållbarhet är också en bärande del i många svenska företags affärsmodeller och omfattar bl.a. mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption, men också jämställdhet, barnrättsperspektiv, mångfald, affärsetik och beskattning. Genom att agera ansvarsfullt och minimera risken för negativ påverkan men också ta till vara nya affärsmodeller och hållbara lösningar skapas bättre förutsättningar för tillväxt och jobbskapande. Företagen har också en nyckelroll i genomförandet av Agenda 2030. Regeringen framhåller även att arbetet för hållbart företagande är ett viktigt verktyg för att stärka kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, både internationellt och nationellt. ska verka för att integrera jämställdhetsperspektivet i agendan för hållbart företagande. Under rubriken och EU:s inre marknad framför regeringen att som ett handelsberoende land verkar för en öppen, fri och rättvis handel. Mot bakgrund av att den globala handeln bromsade in efter den finansiella krisen och att den nu växer i betydligt långsammare takt är målet att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt och för ett moderniserat handelsregelverk. En alltmer tjänsteberoende och digitaliserad handel växer fram både globalt och på EU:s inre marknad. Regeringen prioriterar därför ett arbete som syftar till att underlätta handel med varor och tjänster samt skapar de rätta förutsättningarna för investeringar och en framtidsinriktad digital ekonomi. Regeringens politik för att effektivisera EU:s inre marknad anges fortsätta i stor utsträckning kopplat till kommissionens redan antagna strategier för den inre marknaden respektive för en digital inre marknad, vilka förväntas avslutas . Strategierna innehåller ett antal förslag till initiativ som omsätts i lagstiftning eller andra konkreta åtgärder. Regeringens arbete inriktas nu på att säkerställa att svenska intressen tillgodoses inom ramen för förhandlingar om lagstiftning och övriga processer där kommissionens förslag resulterar i konkreta åtgärder. För Inremarknadsstrategin för varor och tjänster är det särskilt prioriterat att modernisera regelverket för varor och att fortsätta avveckla hinder för tjänsteföretag. Regeringens fokus, inom ramen för Strategin för den digitala inre marknaden, är på den digitala ekonomin och en inre marknad som främjar digitala företag, nya innovativa tjänster och nya affärsmodeller. Under rubriken handelspolitik anför regeringen att bidrar till utveckling av det internationella regelsamarbetet på både multilateral, regional och bilateral nivå. Regeringen lägger i detta sammanhang stor vikt vid arbetet i () och EU:s pågående frihandelsförhandlingar t.ex. mellan och . Regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som man står upp för miljön, jämställdhet, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Enligt vad som framförs i propositionen fortsätter att arbeta för en fri och rättvis handel som kan bidra till en bättre utveckling för människor som lever i fattigdom. Regeringen fortsätter driva att EU ska ha en öppen och regelbaserad handelspolitik gentemot omvärlden. I linje med detta fortsätter regeringen att motverka EU:s användande av handelspolitiska skyddsåtgärder och förslag om att minska tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. Regeringens politik på området redovisas i övrigt under rubrikerna Myndigheter och övriga aktörer samt Insatser inom andra politik- och utgiftsområden. Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 24 Näringsliv . Hur beloppet fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan samt av bilaga 2. Anslaget 1:1 Verket för innovationssystem finansierar förvaltningsavgifter för Verket för innovationssystem (). Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling finansierar utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Av ändamålet framgår att anslaget även får användas för statsbidrag till SP för riksmätplatser. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att förstärka institutens verksamhet. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:4 finansierar myndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget 1:4 föreslås uppgå till ca 2018. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling finansierar näringslivsfrämjande åtgärder. Regeringen föreslår att anslaget ökas med –2019 för att finansiera särskilda satsningar för ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagare inom restaurang- och besöksnäringen enligt överenskommelse med Kommuner och Landsting. Anslaget 1:11 minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår därtill att anslaget ökas med 2018 för tillskott till Stiftelsen . Anslaget föreslås även ökas med 2018 för praktikplatser till industrin genom utökat program via Kungl. för nyanlända ingenjörer och naturvetare. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. Anslaget föreslås ökas med 2018 för insatser för förbättrat nätverkande och fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad. Regeringen föreslår även att anslaget ska ökas med 2018 för satsningar på matchningsaktörer. Anslaget föreslås vidare ökas med 2018 för smart industri på regional nivå. Regeringen föreslår också att anslaget ökas med 2018 för vidareutveckling av en nationell export- och investeringsplattform för smarta städer (). Vidare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018 för satsningen på automationsprogram för små och medelstora företag. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för en satsning på ungt entreprenörskap. Regeringen föreslår att anslaget tillförs för satsningen på nyanlända kvinnors företagande. Regeringen föreslår vidare att anslaget ökas med 2018 för en satsning på elektrifiering av fordonsparken samt på biogas. Anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med 2018 för att finansiera satsningen. Anslaget föreslås vidare tillföras 2018 för socialt företagande. Anslaget ökas även med 2018 för en förstärkning av arbete med . Anslaget 1:5 föreslås sammanlagt uppgå till 2018. Anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser får användas för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . Anslaget 1:7 Turistfrämjande får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 15 miljoner 2018 med syfte att stärka marknadsföringen av som turistland utomlands. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:8 geologiska undersökning får användas för geologiska undersöknings förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för att finansiera särskilda insatser för att förfina och utöka kartläggningen och karaktäriseringen av grundvattenresurser i särskilt utsatta regioner. Regeringen föreslår att anslaget även ökas med 2018 för att kunna prioritera angelägna uppgifter som kan utföras av personer med kortare utbildning eller som står långt från arbetsmarknaden. Anslaget 1:8 föreslås uppgå till ca 2018. Anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:10 Miljösäkring av oljelagringsanläggningar får användas för utgifter för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun, inklusive miljö- och funktionskontroll, förvaltning och nödvändiga underhålls- och miljösäkrande åtgärder vid efterbehandlade anläggningar. Anslaget föreslås uppgå till . Anslaget 1:11 får användas för utgifter för likvidatorer och för associationsrättsliga ärenden samt förvaltning och utveckling av teknisk infrastruktur för förenklat uppgiftslämnande. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för att bidra till finansiering av insolvensregister enligt EU-förordningen om insolvensförfaranden. Anslaget 1:5 Domstolar inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:11 minskas vidare med 2018 för att finansiera särskilda satsningar för ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagare inom restaurang- och besöksnäring. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas som tidigare nämnts med motsvarande belopp. Anslaget 1:11 ökas med 2018 som en följd av att de ändamål och verksamheter som avser kostnadsfritt tillhandahållande av registerinformation inom området digital förvaltning flyttas från utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26). Anslaget 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse inom utgiftsområde 22 Kommunikationer har flyttats till ett nytt anslag 1:18 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och minskas med motsvarande belopp. Anslaget 1:11 föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:12 Bidrag till Kungl. får användas för utgifter för statsbidrag till Kungl. () grundläggande verksamhet. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:13 får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:14 Konkurrensforskning får användas för utgifter för forskning med anknytning till verksamhetsområde med forskare företrädesvis vid universitet och högskolor. Anslaget får användas för utgifter för uppdragsforskning, seminarier och informationsinsatser på konkurrens- och upphandlingsområdet. Anslaget får användas för utgifter för arvoden till ledamöter i rådet för forskningsfrågor. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:15 Upprustning och drift av får användas för utgifter för statsbidrag för upprustning och drift av . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för drift och omfattande renovering av kanalen. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:16 Omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag får användas för utgifter för omstrukturering, genomlysning, försäljning och avveckling av företag med statligt ägande. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag får användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Anslaget får även användas till utgifter för att förvärva eller bilda aktiebolag för ny eller befintlig statlig bolagsverksamhet. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:18 Avgifter till vissa internationella organisationer får användas för utgifter för avgifter och statsbidrag som avser deltagande i internationella näringspolitiska organ. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:19 Finansiering av rättegångskostnader får användas för utgifter för rättegångskostnader med anledning av mål och ärenden som avser överklagande av beslut eller i vilka för talan. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation får användas för utgifter för statsbidrag till , för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 1:21 får användas för Patent- och registreringsverkets förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2018 med anledning av att namnverksamheten överfördes till . Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet får användas för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontrolls förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till ca 2018. Anslaget 2:2 får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget i fråga om exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget föreslås minskas med 2018 för att medel från regeringens exportoffensiv överförs till anslaget 2:4 Investeringsfrämjande. Anslaget ökas med 2018 med anledning av regeringens satsning för att stärka den regionala exportrådgivningen. Anslaget ökas med . För att möjliggöra det svenska deltagandet på 2020 ökas anslaget med ca 2018. Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:4 Investeringsfrämjande får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget i fråga om investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Anslaget ökas med 2018 för att medel från regeringens exportoffensiv som tidigare nämnts överförs från anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Anslaget 2:4 föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: (), Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) och Internationella Byrån för Utställningar i (). Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen får användas för utgifter för statsbidrag till . Anslaget föreslås uppgå till 2018. Anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning får användas för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Anslaget föreslås uppgå till 2018. Regeringen begär därtill, som framgår av regeringens förslag till riksdagsbeslut, bemyndiganden av när det gäller ett antal anslag och verksamheter. Det handlar om bemyndiganden att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag. Följande anslag berörs: anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling, anslaget 1:5 Näringslivsutveckling, anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning och anslaget 1:14 Konkurrensforskning. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att tillskjuta till den statliga stiftelsen . Som framgår av regeringens förslag till riksdagsbeslut begär regeringen också bemyndiganden om att ställa ut kreditgarantier för exportkreditgarantier som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst och ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst . Vidare begär regeringen ett bemyndigande om att besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för systemet med statsstödda exportkrediter. I kommittémotion 2017/18:3882 av m.fl. (M) föreslås en ökning av anslagen 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel med och 1:4 med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna föreslår en minskning av följande anslag i förhållande till regeringens förslag: anslagen 1:1 Verket för innovationssystem (–), 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (–), 1:5 Näringslivsutveckling (–), 1:7 Turistfrämjande (–), 1:8 geologiska undersökning (–), 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation (–), 2:3 Exportfrämjande verksamhet (–), 2:4 Investeringsfrämjande (–) och 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (–). Motionärernas samlade förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv är lägre än regeringens förslag. Samtliga förslag till anslag enligt yrkande 1 framgår av tabellen i bilaga 2. När det gäller anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel framhålls att RISE-instituten kan ta en större roll i att arbeta med samhällsutmaningar och involvera små och medelstora företag i detta arbete, men att det då behövs en större basfinansiering för ändamålet. För att åstadkomma detta föreslår motionärerna därför ett tillkännagivande om att det ska avsättas extra (yrkande 2). När det gäller anslaget 1:4 förordas i motionen yrkande 3 ett tillkännagivande om att Ung Företagsamhet (UF) ska erbjudas på alla gymnasieprogram i hela . Motionärerna anför att det utifrån de erfarenheter som finns är rimligt att anta att detta skulle leda till att fler förtag startas . Motionärerna vill även att det ska göras ett kompetenslyft av UF-verksamheten (yrkande 4). För dessa två ändamål bör det avsättas . Vidare föreslås i yrkande 5 ett tillkännagivande om att Drivhuset bör få ett utökat uppdrag att etablera sin verksamhet på yrkeshögskolor så att fler elever ges en möjlighet och får hjälp med att starta och driva fler nya företag. För detta ändamål bör det enligt motionärerna avsättas 2018. Slutligen föreslås ett tillkännagivande om att främja entreprenörskap hos nyanlända genom att samverkan mellan staten och civilsamhällets organisationer fördjupas och det med grund i detta inrättas en samordningsfunktion. Till detta ändamål ska det enligt vad som anförs i motionen avsättas 2018. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 11 förordas ett tillkännagivande om utbildningsorganisationen (). Motionärerna framhåller UF:s betydelse för att öka företagsamheten i och anser att alla gymnasieelever i bör erbjudas en möjlighet att läsa UF. I samband med denna reform är det även enligt motionärerna angeläget att göra ett kvalitetslyft av UF.