bet · H401AU9 · 2017-04-21 00:00:00 — Ett problematiskt nyckelmoment i den nu gällande lagen är den så kallade bevisregeln, alltså ett förbud mot att vidta stridsåtgärder om arbetsgivaren menar sig ha visat att man följer minimiregler i ett kollektivavtal någonstans. Den föreslås ändras i och med den proposition som har lagts fram för . Det görs genom att man säger att det alltid blir tillåtet att ta till stridsåtgärder, om än för att uppnå ett slags bantad variant av ett fullvärdigt svenskt kollektivavtal, om det skulle komma dithän. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler På så sätt håller sig lagen tydligt inom ramen för , som vissa av de alltför långtgående inskränkningar av de grundläggande fackliga rättigheterna som nuvarande lagstiftning innebär tas bort. Det förbud mot att vidta stridsåtgärder som infördes genom lex tas bort. Detta kommer att öka möjligheterna att teckna kollektivavtal i syfte att slå vakt om utstationerade arbetstagares löner och arbetsvillkor. Det är också något som implementerar det så kallade tillämpningsdirektivet, som i praktiken är ett sätt att möta de problem som långt fler än vi i har kunnat se med dumpning av löner och arbetsvillkor på grund av tolkning av utstationeringsdirektivet. Det blir helt enkelt lättare att hävda den centrala principen om lika lön för lika arbete i , något som tycks ha retat våra borgerliga kamrater här. Som jag sa inledningsvis välkomnar alltså propositionen, men det finns flera punkter där vi menar att regelverket kunde ha förbättrats ytterligare. Det har vi framfört i en följdmotion, och därför yrkar jag också bifall till vår reservation, reservation 2. Jag ska kort redogöra för våra fyra förslag. För det första: I de fall parterna frivilligt kommer överens om ett svenskt kollektivavtal gäller det i sin helhet, alltså inte bara i den variant som bantats till den så kallade hårda kärnan. Men enligt lagförslaget ska som avtal med begränsade rättsverkningar räknas också sådana kollektivavtal som har slutits som följd av stridsåtgärd eller varsel om en sådan åtgärd. Det sista menar vi är olyckligt. Referensen till den så kallade hårda kärnan är ett nödvändigt ont för att hålla sig till . Men det är viktigt att de gråzoner som finns i förhållande till kan prövas av svensk lagstiftning i rimliga avseenden. Med den konstruktion som regeringen föreslagit uppstår, menar vi, en risk för att arbetsgivare kan välja att säga nej till en samförståndslösning om de garanteras ett för dem betydligt mer fördelaktigt avtal. Detta är inte bra, och det kan till och med bli konfliktdrivande, vilket en del har påpekat i remissbehandlingen. Vi menar därför att formuleringen om varsel borde strykas i lagförslaget. För det andra: Enligt förslaget ska information om villkor som motsvarar den så kallade hårda kärnan i kollektivavtal ska ges in till av arbetstagarorganisationer, och denna skyldighet ska vara mer långtgående än i tidigare lagstiftning. Det skäl som anförs är att sådana avtalsvillkor inkommit i mycket liten omfattning. anser dock att den skyldighet för facken som föreslås är för omfattande. Den kontaktfunktion som föreslås för att bistå med det informationsunderlag som är nödvändigt bör räcka. Framför allt är det onödigt att facken förväntas bistå med avtalsvillkor även i branscher där utstationering inte är en särskilt relevant problemställning och i situationer där konflikter inte väntas. menar att det här är en alltför långtgående reglering som dessutom inskränker avtalsbärande parters autonomi på ett sätt som inte är ändamålsenligt. Vi vill därför bara ha kravet att lämna in avtalsvillkoren i de fall facklig organisation avser att vidta konfliktåtgärder eller varslar om konflikt. För det tredje: Oavsett hur man reglerar detta med inlämnande av avtalskrav borde regeringen inom en snar och förutbestämd framtid utvärdera den här modellen. Kanske det görs ändå. Vi får se. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler För det fjärde: I propositionen finns det förslag om att arbetsgivaren ska kunna bli skadeståndsskyldig gentemot en enskild arbetstagare ifall det förekommer brott mot det så kallade repressalieförbudet, alltså att man straffas för att ha försökt tillvarata sina rättigheter som arbetstagare. Det är bra. Men vi vill också att detta kompletteras med en ogiltighetspåföljd. Om exempelvis en arbetsgivare har gett någon sparken på denna felaktiga grund ska avskedet inte gälla. Det var ganska detaljerade och kanske lite tekniska frågeställningar här. Men jag vill understryka att den här frågan ytterst handlar om vilken sorts arbetsmarknad och därmed vilken sorts samhällsmodell vi ska ha. Att slå vakt om lika lön för lika arbete i är en uppgift som har försvårats av lex . Och det är ganska talande att se hur de tidigare regeringspartierna, som i regeringsställning ofta lät påskina att man ville försvara den svenska modellen mot EU:s klåfingrighet, helt vill avslå de förbättringar som regeringen föreslår. Detta visar hur EU:s juridiska apparat kan användas och har använts. Det är politiskt mer kostsamt att angripa arbetstagarnas rättigheter rakt på. Det är lättare att gömma sig bakom svårtolkade beslut i och . Detta sätter också fingret på ett olöst grundproblem som har göra med EU som sådant. I det här fallet utkristalliseras en motsättning mellan och övriga internationella åtaganden gällande rätten att kollektivt ta strid för sina rättigheter som arbetstagare. Det är just det här som ligger till grund för kritiken från de tidigare nämnda ILO- och Europarådsinstanserna. Den problematiken kan inte lösas på annat sätt än genom förändringar på EU-nivå, och den löses därmed inte heller inom ramen för denna proposition. Utstationeringsdirektivet måste ändras, så att det blir ett minimidirektiv, inte som ett slags maximidirektiv. Det är också nödvändigt att inom EU tar sitt ansvar och verkar för ett juridiskt bindande socialt protokoll som innebär att de grundläggande rättigheterna inte får underordnas de ekonomiska friheterna. Vi ser återkommande påminnelser om problemen med att upprätthålla arbetstagarnas sociala och fackliga rättigheter i mötet med EU:s marknadsliberala fundament. Det krävs grundläggande förändringar för att inte arbetet för att upprätthålla den svenska arbetsmarknadsmodellen ska behöva ske i ständig uppförsbacke. Detta är ett kärnproblem med det svenska EU-medlemskapet och med EU som sådant. har alltsedan inträde i EU arbetat hårt för förslag som kan förbättra faktiska lagar och regler inom de ramar som följer med EU:s konstruktion och också pressar på de ramarna. Det gör vi också . Jag vill passa på att deklarera att i det fall vår reservation med våra utmärkta förslag till förbättringar ändå skulle röstas ned, avser vi att rösta för utskottets förslag att bifalla propositionen, eftersom vi tycker att den utgör ett viktigt steg framåt och eftersom vi med emfas motsätter oss den borgerliga reservationen under samma punkt. Go home, go home! Så ropade funktionärer till de lettiska arbetarna vid företaget un Partneri när de kom till jobbet kl. 7 . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler "De försökte ställa sig i vägen så att vi inte skulle komma fram med bilen. När föraren gick ur bilen så lyckades han nästan inte ta sig tillbaka in igen. (Byggettans ordförande) försökte att hålla för dörren. Sedan slog han till på rutan där jag satt. - - - Alla skrek och ropade när vi gick förbi. Det var väldigt obehagligt." Det berättar , projektkoordinator för un Partneri, för , som skrev om händelsen. och Elektrikerna, två av LO:s mest protektionistiska förbund, dömdes av Arbetsdomstolen att betala i böter till . Men det spelade inte så stor roll eftersom LO redan hade drivit företaget i i konkurs. Konflikten i handlar i grund och botten om att den svenska lagstiftningen och Europeiska unionens regelverk, , inte är helt kompatibla. I har vi valt att hantera detta genom en kompromiss, alltså lex . är en bra kompromiss, som både motverkar osjysta villkor och tryggar det svenska kollektivavtalssystemet. Alternativet hade varit att fortsätta agera i strid med eller att överge den svenska kollektivavtalsmodellen. Men vi vill förstås inget av detta. Detta, herr ålderspresident, räcker dock inte för de mest protektionistiska delarna av LO, som vägrar att acceptera den här kompromissen. Vad regeringen nu gör är att helt gå den protektionistiska delen av LO:s ärenden och riva upp lex . Risken är då att svensk lagstiftning och kollektivavtalssystemet återigen kommer att krocka med så fort en ny konflikt motsvarande äger rum. kan detta också hota den svenska modellen. Jag vet inte om det är så klokt av att gå ärenden när detta riskerar att skada den svenska arbetsmarknadsmodellen. En rimlig fråga att ställa sig är om löneutvecklingen för byggnadsarbetare i har varit sämre än för andra grupper . Och svaret på den frågan är entydigt nej: Det har inte skett någon lönedumpning, vilket facket hade befarat. Det finns inte några verkliga problem som har att lösa i detta, annat än att hålla sin egen interna protektionistiska partiopinion på gott humör. Då är det förstås helt logiskt att gör detta tillsammans med de mest protektionistiska partierna i , nämligen och . Däremot riskerar detta att skapa verkliga problem så fort vi får ett nytt rättsfall efter att har stått och vrålat "go home" mot europeiska arbetare vid någon annan byggarbetsplats. Vi ser nu attacker på öppenhet, friare handel och fri rörlighet för arbetskraft. Vi ser de attackerna runt om i världen, inte minst med Trumpadministrationen i . Att riva upp lex ligger i linje med den politik och den retorik som företräder och som brexitkampanjen i i stort sett helt och hållet byggde på, med ständiga påhopp på polska byggarbetare, och med en rad andra protektionistiska krafter i världen. Det är protektionistisk vänsterpopulism och protektionistisk högerpopulism som går hand i hand, med målet att göra det svårare för företag från andra länder att komma hit till . Det är därför nödvändigt, herr ålderspresident, att gång på gång påpeka: Öppenhet är inte något hinder för en god samhällsutveckling. Öppenhet är inte något hinder för en bra välståndsutveckling. Öppenhet är en förutsättning för detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Jag vill yrka bifall till den alliansgemensamma reservationen nr 1. har ganska ofta svårt att hålla tillbaka det förakt som han uppenbarligen känner för arbetstagarorganisationer och fackliga organisationer när de försöker göra det som är deras viktiga uppgift, nämligen upprätthålla lika lön för lika arbete. Det kommer fram och otid, nästan oavsett vad man debatterar. kanske det är mer begripligt att kommer att tänka på sin antipati mot de fackliga organisationerna, när vi diskuterar facket, så att säga. Men det är ändå viktigt att fråga om något som inte blev helt tydligt: Varför är motståndare till lika lön för lika arbete på svensk arbetsmarknad? Varför ska det finnas större möjligheter att behandla arbetare från utlandet sämre när de arbetar i , till exempel på ett bygge eller i något annat sammanhang? Vad som sker är att regeringen vill riva upp lex - är mycket glad över detta. Det innebär att man frångår en kompromiss som innebär att vi tryggar sjysta villkor på svensk arbetsmarknad och den svenska kollektivavtalsmodellen och också gör den förenlig med , med . vill inte ens vara med i EU, tror jag. Då är det inte så konstigt. Om man är en protektionistisk vänsterpopulist hamnar man i samma fack i fråga om detta som den populistiska protektionistiska högern. Detta är samma politik och retorik som brexitkampanjen bygger på, som Trumpadministrationen bygger på och som Le Pen och en rad andra krafter driver fram. Detta ser vi här i . Det är , och Socialdemokraterna som driver igenom detta. Jag tror att det är mycket bekymmersamt för öppenheten och för möjligheten att värna en viktig grundpelare i Europasamarbetet: att faktiskt göra det möjligt för arbetskraft att röra sig över gränserna och arbeta på andra håll. Man har inte påvisat den lönedumpning som fackförbunden varnar för och så vidare. Jag har inte sett horder av utstationerad arbetskraft stå och demonstrera utanför . Jag har inte fått ett enda mejl av någon person som varit utstationerad och som anser sig vara förtryckt. Lagrådet pekar på att regeringen inte ens motiverar sina förslag. Det är väl snarare som blir svaret skyldig. Varför ska man jaga ut utländsk arbetskraft ur ? Är det att engagera sig? Att arbetare ska förena sig över gränserna är väl det mest klassiska av alla marxistiska slagord. Men det verkar inte spela någon roll just i denna fråga för . Jag har inte personligen konsulterat vare sig Le Pen eller när det gäller vad de anser om den svenska kollektivavtalsmodellen - jag tror inte att de har några starka synpunkter angående det. Jag själv tycker att den är väldigt bra, för den leder till en god utveckling på svensk arbetsmarknad. Och en viktig princip om lika lön för lika arbete kan då hävdas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Jag tror att har missförstått begreppet protektionism. Han använder det också i betydelsen att skydda arbetstagares rättigheter när de är i , oavsett var de kommer ifrån. Den sortens protektionism står jag gärna för, men inte någon protektionism som handlar om att människor inte ska röra sig över gränserna. Det känner ganska väl till. Vi kan diskutera frågan om till exempel asylrätt vid något annat tillfälle. Där har vi tyvärr lite olika åsikter . Men det är ändå intressant att pratar om att den nuvarande lösningen är en kompromiss. Ja, det är möjligt att den är en kompromiss mellan viljan att skydda arbetstagare på svensk arbetsmarknad och det förakt, närmast hat, gentemot de fackliga organisationerna som kommer till uttryck i det som säger här. Men det är i så fall en dålig kompromiss. Vi föreslår en bättre kompromiss, som naturligtvis fortfarande håller sig inom ramen för i och med att man måste gå på den hårda kärnan och inte kan kräva ett kollektivavtal som fullt ut har samma rättsverkningar på svensk arbetsmarknad. Men den har ändå den viktiga fördelen att den värnar rätten att alltid ta konflikt för sina rättigheter. Det är en grundläggande mänsklig rättighet som en liberal borde kunna ställa upp på. Sedan gäller det den marxistiska kritiken om att man ska förena sig över landgränserna. Det är precis det som sker när man hävdar rätten till lika lön för lika arbete i . Nej, jag förmodar att inte har konsulterat vare sig eller . Han kanske däremot har konsulterat sin vän i , vars partimilis just nu åker runt på motorcyklar och skjuter ihjäl civila. Här någonstans går just nu en rätt tydlig konfliktlinje, herr ålderspresident, i politiken i världen. Den går mellan oss som tror på öppenhet och de krafter som tror på protektionism och inåtvändhet. De krafterna förenar sig . Vi ser detta mycket tydligt här i kammaren. Det parti som står längst till vänster och det parti som står längst till höger gör gemensam sak tillsammans med regeringen och LO för att försvåra för utländsk arbetskraft i . Det är där vi står . Jag säger det : är i grunden en kompromiss mellan den svenska lagstiftningen och , men det är också en kompromiss för att trygga det svenska kollektivavtalssystemet och värna öppenheten och den fria rörligheten inom Europeiska unionen. Detta är givetvis någonting som vi från Liberalerna står bakom, för vi tycker att det är viktigt. Om det finns olika saker som behöver justeras i lagstiftningen är vi öppna för att göra det. Men att riva upp lagstiftningen och helt gå på de mest protektionistiska krafternas linje i kommer att skapa stora problem för arbetsmarknaden framöver. Och förmodligen får vi nya rättsfall framöver som riskerar att i förlängningen, långsiktigt, underminera den svenska modellen. Det tror jag vore synnerligen problematiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler debatterar vi ett betänkande som berör frågor som har rört upp mycket känslor , trots att det egentligen inte rör så otroligt många människor. rapporterar att 42 697 arbetstagare var utstationerade i . Av dem återfanns inom byggindustrin och inom tillverkningsindustrin. Vi vet att det är stora behov på de områdena. Flertalet kommer från och - ungefär var tredje person. Men, herr ålderspresident, är det bara 7 400 personer som befinner sig i som utstationerade arbetstagare. Då ska vi jämföra dessa 7 400 med en arbetskraft på 4 ½ miljon personer. Dessutom är de här personerna för det mesta inte utstationerade , utan i snitt en månad . Det är alltså en väldigt begränsad andel personer vi talar om. Vi kristdemokrater värnar den fria rörligheten inom EU, och vi tror att alla tjänar på att man kan arbeta i olika EU-länder. Den gemensamma marknaden är en förutsättning för tillväxt och utveckling av våra länder. Efter den så kallade Lavaldomen genomförde den förra regeringen, med Alliansen, förändringar i lagstiftningen för att förtydliga lagen utifrån krav i Lavalfallet. Tanken var att slå vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen. I Lavalfallet framkom det att företaget stämde för olovliga stridsåtgärder, och i domen från EU kan man utläsa att hade gått för långt. De hade inte rätt att vidta stridsåtgärder under rådande omständigheter. De hade inte tillräckligt på fötterna när det gällde de krav de framförde. Inte heller hade de uttalat kraven tydligt inför det utstationerade företaget. Därför fick alltså och även Elektrikerna betala skadestånd. värnar den svenska avtalsmodellen på arbetsmarknaden, en modell som bygger på att parterna tar ansvar för lönesättning och andra viktiga frågor. står över svensk lag, vilket innebär att helt enkelt måste anpassa sig till lagstiftningen i EU-domen. När vi anpassade lagstiftningen behöll vi på det sättet den svenska avtalsmodellen som EG-rätten kunde fortsätta. När nu den rödgröna regeringen har bestämt sig för att röra om i grytan och lägger fram ett nytt förslag om utstationeringsregler är det nog en ganska vansklig väg man tar in på från regeringens sida genom att riva upp lex . Flera remissinstanser anser att de föreslagna möjligheterna att kräva ett särskilt kollektivavtal för utstationerade är för långtgående. Att bevisregeln slopas innebär att stridsåtgärder kan vidtas även om minimivillkoren i den så kallade hårda kärnan är uppfyllda och enbart för att just uppnå ett utstationeringskollektivavtal. En utstationerad företagare kommer då inte att kunna freda sig mot stridsåtgärder från facket. Vi tror att en slopad bevisregel sannolikt är oförenlig med principer om proportionalitet och ömsesidigt erkännande. Ofta talar de rödgröna partierna om att det pågår lönedumpning i . Men man får inte lönedumpa enligt . Företag måste erbjuda arbetstagare det som man kallar för den hårda kärnan. Det betyder att alla EU-medborgare ska ha vissa självklara rättigheter när man åker mellan olika länder för att arbeta. För dem som utstationeras hit ska man ha avtalsvillkor som andra i likvärdiga yrken har här i , och det ska motsvara villkoren i ett centralt kollektivavtal. Dessa kollektivavtal antar jag att partierna här inte tycker är lönedumpade, för det är ju de avtal som finns på arbetsmarknaden, och det är det man ska följa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Fackliga stridsåtgärder mot utländska arbetsgivare får enligt vår lagstiftning även fortsättningsvis vidtas för att få till stånd ett kollektivavtal. Att påstå något annat är vilseledande. Men när det gäller stridsåtgärder får man inte, för att inte strida mot , vidta stridsåtgärder mot en utländsk arbetsgivare annat än under vissa förutsättningar. För det första: De villkor som arbetstagarorganisationen ställer på den utländska arbetsgivaren ska motsvara villkoren i ett centralt branschavtal som tillämpas i på motsvarande arbetstagare. Transparens och tydlighet ska råda. För det andra: Villkoren får bara avse krav som kan anses ingå i den så kallade hårda kärnan, det vill säga minimivillkor som man har kommit överens om inom vissa områden och branscher. För det tredje: säger att arbetstagarorganisationer inte kan tvinga fram ett kollektivavtal om de villkor som de utländska arbetstagarna redan har är förmånligare än det som följer av lag. De ovan nämnda reglerna ändrar alltså inte förutsättningarna för den svenska arbetsmarknaden. Kollektivavtal är normerande för anställnings- och arbetsvillkor för utstationerade arbetstagare, och det finns restriktioner för stridsåtgärder även i den svenska modellen om det slutits ett kollektivavtal. Då råder nämligen fredsplikt. - jag vet inte om ni kommer ihåg det; många av er var kanske med i politiken redan då - oroades Socialdemokraterna för att anslutningen av nya medlemsländer i EU skulle leda till "social turism". Ni som var med kanske kommer ihåg den diskussionen, som gick ut på att människor från de nya medlemsländerna , , , , , , , , och skulle flytta till för att börja utnyttja våra trygghetssystem. Därför blev vi inte så förvånade när företaget skulle bygga en skola i och fackliga företrädare ropade det som tidigare nämnde: Go home! Det, herr ålderspresident, var inte okej, och många fackföreningsmänniskor har också beklagat detta uppförande. är det lite samma känsla man får när nu de rödgröna lägger fram ett förslag som det vi debatterar . Vi har en byggboom och vi behöver arbetskraft, men krånglar man till det för den fria rörligheten. Man kan väl säga att de rödgröna uppfyller sina vallöften. De har ju länge velat omförhandla utstationeringsdirektivet till och med med övriga 27 medlemsländer och driver nu på det i EU, något som mycket väl leda till att den svenska kollektivavtalsmodellen hotas. Avslutningsvis skulle jag vilja påpeka att Alliansen som sagt var har utrett frågan om att förbättra och förtydliga. Med hjälp av arbetsmarknadens parter mejslade man fram ett lagförslag som slog vakt om den svenska arbetsmarknadsmodellen och som inte strider mot EG-rätten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Alla arbetstagarorganisationer, menar vi, borde ha en skyldighet att till inge kollektivavtalsvillkor som man kan komma att kräva med stöd av stridsåtgärder, annars bör man få en straffavgift eller sanktion. Det var någonting som en utredare kom fram till , och det är synd att regeringen inte har gått den vägen. Det finns 680 kollektivavtal på svensk arbetsmarknad. Ska de utländska företagen hålla reda på 680 kollektivavtal? Det skulle vara intressant att höra hur statsrådet, som snart kommer upp i talarstolen, ser på det. Eller ska vi ha den modell som vi har föreslagit och som är förenlig med EG-rätten, nämligen att man anmäler till vad det är för kollektivavtal som man vill ska gälla för utstationerade företagare och därigenom ökar transparensen och enkelheten i systemet för den fria rörligheten? menar jag, herr ålderspresident, att regeringen lägger fram ett protektionistiskt, populistiskt förslag som berör få men som är en symbolfråga för regeringen. Alliansen och är inte beredda att äventyra den svenska arbetsmarknadsmodellen genom omförhandlingar av direktivet i EU. Vi tror dessutom att det här förslaget strider mot . Jag yrkar därmed avslag på utskottets förslag i betänkandet och bifall till Alliansens gemensamma reservation 1. Först vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Äntligen kan jag som socialdemokrat och ordförande i arbetsmarknadsutskottet säga att svenska kollektivavtal ska gälla i även för utländska företag som har verksamhet här och deras anställda. Det är ett löfte som vi socialdemokrater ställde ut inför valet och som den socialdemokratiskt ledda regeringen levererar och lägger fram här i . Varför är detta så viktigt?