bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om genomförande av Miljömålsberedningens förslag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en informationskampanj om ren eldning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2022 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell strategi för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategin bör bidra till ökad användning av biobaserade material och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strategin bör vara förankrad inom både politiken och näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka styrmedel som kan svara mot behovet av att långsiktigt öka efterfrågan på hållbara biobaserade produkter, framför allt på nischmarknader, och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och stödja bättre information till slutkonsumenter om basmaterialens klimatavtryck i olika slutprodukter och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt ansvariga myndigheter att utveckla uppföljningsmått så att utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi och substitutionen av fossila råvaror kan följas, och detta tillkännager för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en utveckling mot mer cirkulär ekonomi som präglas av hög material- och energieffektivitet för att främja tillväxt som vi får lägre klimatpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa regelverk och styrmedel för att främja teknikutveckling och styrning mot resurseffektivitet så att minskade utsläpp säkerställs och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur cirkulära system kan stimuleras genom den offentliga styrningen för att nya produkter på marknaden ska få ett lägre klimatavtryck och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regler behöver klargöras för beskattning, arbetsvillkor, säkerhet, försäkringar m.m. för t.ex. delningstjänster och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material som producerats med fossila råvaror och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att biobaserade produkter så långt som möjligt bör användas där de gör störst klimatnytta, och detta tillkännager för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge berörda myndigheter i uppdrag att ta fram en strategisk plan för att minska utsläppen av växthusgaser från skog och jordbruk och öka kolinlagringen i åker- och betesmark och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse ska gälla inom hela EU och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2336 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om integrering av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land use, land use change and forestry, LULUCF) i EU-interna åtaganden, i linje med ingångna avtal i och med Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2658 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska driva på för att EU ska vara ett klimatpolitiskt föredöme och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatpolitik ska vara långsiktig och effektiv och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU ska verka för långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta och ökar omställningstakten från fossilt till förnybart i transportsektorn, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla råvaror som är lämpliga för produktion av biodrivmedel ska kunna omfattas av nationella styrmedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör verka för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör presentera konkreta förslag på styrmedel för biodrivmedel som på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minskar utsläppen från transportsektorn som de inte hindrar eller exkluderar import från tredjeland och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa goda och långsiktiga spelregler för användandet av förnybara drivmedel med stor klimatnytta och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2767 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU fortsatt ska vara en pådrivande aktör inom de internationella klimatförhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) bör utvidgas till fler sektorer, successivt skärpas och länkas samman med andra utsläppshandelssystem, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2826 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utfasning av petroleumbaserade produkter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2922 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla arbetet med sjöpungar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2958 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att EU:s sociala hållbarhetskrav stärks för både fossila och alternativa drivmedel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3074 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klargöra villkoren och förutsättningarna för koldioxidlagring med CCS i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska fortsätta det arbete Alliansen påbörjade där minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system med reduktionsplikt i syfte att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn bör införas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör arbeta aktivt för att underlätta ökad inblandning av förnybara bränslen även i flygbränslen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör påbörja arbetet med en nationell nollvisionsstrategi för basindustrin i dialog med branschen och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande i förhandlingarna inom EU för att EU:s handelssystem med utsläppsrätter, EU ETS, skärps och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande i FN:s internationella klimatförhandlingar för att ländernas åtagandeplaner skärps i syfte att minska gapet mellan ländernas åtaganden och ambitioner om att hålla den globala uppvärmningen klart med sikte på 1,5 grad och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande för att utformningen av kostnadseffektiva flexibla mekanismer, inom ramen för FN:s klimatavtal, drar lärdom av tidigare flexibla mekanismer såsom CDM och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen verkar för att fler internationella samarbeten likt Climate and genomförs och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att skogens goda effekter för klimatet inkluderas i klimatavtalet och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom EU bör driva på arbetet med ett grönt frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3172 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogens viktiga roll för klimatomställningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i EU och i globala förhandlingar ska verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en analys av effekterna av en föregångspolitik på klimatområdet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska utreda riskerna för s.k. koldioxidläckage till följd av ogynnsamma konkurrensförhållanden för svensk industri och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ökat fokus bör ligga på insatser för att åstadkomma teknisk utveckling snarare än på att genom ökade skatter minska utsläppen i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska driva som svensk linje att EU:s medlemsstater inte ska anta väsentligt större mål om minskning av utsläpp av växthusgaser än världens övriga stora utsläppare och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sektorsvisa mål inom klimatpolitiken bör avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att klimatavtalet från inte ska betraktas som ett faktiskt bindande avtal och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att de frivilliga åtagandena inom ramen för klimatavtalet i framöver ska utformas så att de enkelt ska kunna jämföras och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i förhandlingarna om bördefördelning inom EU ska verka för att inte ska åläggas hårdare krav än vad som är genomsnittet bland EU-länderna och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett större finansiellt fokus bör läggas på att förbereda för eventuella framtida klimatförändringar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara helt klimatneutralt och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga handelssystemet för utsläppsrätter inom EU, ETS, så att det omfattar alla växthusgaser och vidgas till ett globalt handelssystem med gemensamt mål för minskade utsläpp, och detta tillkännager för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (C) 2, 8 och 14 m.fl. (MP) m.fl. (L) m.fl. (MP) m.fl. (SD) m.fl. (M) m.fl. (V) m.fl. (M) 10 idd och 13 m.fl. (SD) m.fl. (KD) yttrande 2016/17:TU6y Det går bra för . kommer sysselsättningen att öka med sammanlagt 149 000 personer, enligt Arbetsförmedlingens prognos som presenterades . Tillväxten var jämfört med sista kvartalet 2016. Regeringens samhällsbygge har gett resultat. minskar också de klimatpåverkande utsläppen. Utsläppen i den icke-handlande sektorn, alltså de utsläpp som svensk regering och riksdag råder över, minskade jämfört med . Extra roligt är det att utsläppen i trafiken minskade , detta trots att det totala trafikarbetet ökade. Med detta sagt vill jag yrka bifall till reservation 17 i betänkandet och därutöver bifall till förslagen i betänkandet i övrigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett klimatpolitiskt ramverk för Vi har en långsiktig, effektiv klimatpolitik. God ekonomisk utveckling kan förenas med minskade utsläpp. Ja, det är till och med så att en god ekonomisk politik är en förutsättning för att resurser ska finnas för investeringar. Investeringar , i ett hållbart samhälle och i ny utsläppssnål teknik skapar i sin tur nya resurser för jobb, tillväxt och välfärd. Låt mig ta ett exempel som de borgerliga ledamöterna ofta kritiserar här i kammaren, på felaktiga grunder. Regeringens satsningar på lokala klimatinvesteringar, Klimatklivet, följs noggrant av så att de ger reella, verkliga klimateffekter. Vi har faktiskt tagit till oss av den kritik som funnits mot föregående regeringars investeringsprogram. Självklart ska vi inte ge pengar till investeringar som skulle blivit av även utan statligt stöd. Självklart ska vi ha noggrann koll på att investeringarna verkligen leder till minskade utsläpp. Den kritik som de borgerliga partierna framför bygger på gamla uppgifter. Klimatklivet väntas, med de nya satsningar som regeringen aviserat i vårändringsbudgeten, minska de årliga utsläppen med 1 koldioxidekvivalenter. Det motsvarar en femtedel av de totala utsläppen från alla bensinbilar i . Det har varit en lång resa för att komma till den här dagen, det här beslutet och den här debatten - denna dag när riksdag ska slå fast ett nytt långsiktigt klimatpolitiskt ramverk. Jag känner en stolthet över att ha varit en del av denna resa, och jag vill tacka alla inblandade för att vi har kunnat nå så här långt. Det började egentligen redan under förra mandatperioden. Världens länder hade då misslyckats med att finna en väg framåt i klimatförhandlingarna i . Det födde en insikt i att vi befann oss i en unik situation - en unik möjlighet. Vi hade förutsättningarna att ta ledarskapet och genom vårt agerande visa andra var framtiden låg: att skapa tillväxt och jobb i ett modernt samhällsbygge tillsammans med minskade utsläpp, hållbarhet och en cirkulär ekonomi. Det är så vi socialdemokrater gärna är klimatpolitiker. Vi vill bygga ett samhälle i hållbar riktning. Vi vill ta oss an uppgiften genom att utveckla och modernisera i ett hållbart samhällsbygge. Det är kampen för jobb, välfärd och en hållbar framtid som driver vårt klimatengagemang. Och det bärs av värderingar om jämställdhet, jämlikhet och solidaritet med människor från världens alla länder. En förebild när det gäller klimatramverket fanns i , där tillsammans med oppositionspartierna Liberaldemokraterna och Tories hade utvecklat en modell för att skapa långsiktighet i klimatpolitiken. Och det var näringslivet som krävde det. De ville nämligen säkerställa långsiktighet - att investeringar som gjordes inte omkullkastades av nya politiska bud. ser vi hur rätt man hade i . Deras nuvarande premiärminister från Tories släpper nu in ett nästan klimatförnekande parti i finrummet, men hon kan luta sig mot en brittisk klimatlag och ett ramverk som ska gälla . Även om var förebilden kunde vi konstatera att hade andra förutsättningar. Den breda politiska överenskommelse som vi nådde i Miljömålsberedningen och som utmynnat i en proposition och det utskottsbetänkande som vi diskuterar här är den svenska modellen av den brittiska klimatlagen, den som vi började leta efter misslyckandet i . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett klimatpolitiskt ramverk för , med en bakåtsträvande president i och nya motverkande krafter på andra håll, behövs den svenska förebilden ännu mer. Det ger vi oss och världen här i denna kammare . Det klimatpolitiska ramverk som äntligen ligger på bordet innebär en unikt ambitiös inriktning på klimatpolitiken. Målen att minska trafikens utsläpp till 2030, att nå minus i utsläppsminskningar till 2045 och att därefter gå mot negativa utsläpp motsvaras inte någon annanstans. Detta i kombination med en klimatlag är, just , världens bästa klimatmål. Jag vet att till exempel stora kinesiska företag står beredda att investera i ny fossilfri teknik här i och att nya innovationer för förnybart och cirkulär ekonomi finns på skrivborden runt om på de svenska universiteten och hos våra företag. Jag ser enorma möjligheter för svenska gröna jobb och innovationer i och med dagens beslut. Genom att går före i klimat- och miljöomställningen kan svenska företag ligga i framkant för att utveckla den nya teknik som världen efterfrågar. De kan med energi- och resurseffektiva lösningar bli konkurrenskraftigare. Inte minst vår stora tillgång på skog kan hjälpa oss att ersätta oljebaserade drivmedel. ger vi den långsiktiga signal som man väntat på genom att rösta ja till det klimatpolitiska ramverket. Men beslutet är inte målsnöret. Det är startskottet på en ny sträcka. Det är nu jobbet går in i en ny fas: en raksträcka som kommer efter en lite snirklig väg. Vi kan äntligen se riktningen och målen. Det är det som det klimatpolitiska ramverket ger oss. Vi är blocköverskridande och brett ense om riktningen och målen. I många fall kommer vi säkert också att vara ense om metoderna för att nå fram, men varje parti måste nu fundera på vilka åtgärder som krävs för detta. Varje gång man säger nej till andras förslag måste man ersätta dessa med egna förslag som ger lika stora utsläppsminskningar. Det är hela poängen med detta ramverk. Jag vill avsluta med en uppmaning, och jag hoppas att andra som letar efter ledtrådar i debattprotokollen ska läsa detta: Tro inte att framtiden kommer sedan, att vi nog hinner ta fram de där åtgärderna och att det skulle vara gott om tid att klara målen! Det misstaget är gjort alltför . Vi måste börja här och , . Regeringen har lagt fram en rad förslag. Det är investeringar och styrmedel som ger resultat men också investeringar och styrmedel som oppositionen avvisar. Några av dem hotar man att fälla i budgetbehandlingen , utan att ge andra, egna alternativ. Det duger inte. är det att kavla upp ärmarna och leverera det som ska göra resan mödan värd, att leverera ett som blir världens första fossilfria välfärdsland. Det är i alla fall regeringens mycket glädjande besked. Jag är mycket glad och stolt över att stå här , eftersom denna debatt i stor utsträckning handlar om propositionen om ett förstärkt klimatpolitiskt ramverk. undrar säkert en och annan som följer denna debatt hur jag som representant för , det största oppositionspartiet, kan ha sådana känslor för en proposition. Det är ju ett förslag från regeringen. Så är det i formell mening. Men detta ramverk och denna proposition är inte företrädesvis regeringens förtjänst utan ett resultat av det stora arbete som vi ledamöter från sju av åtta partier gjorde i den parlamentariska miljömålsberedningen . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett klimatpolitiskt ramverk för Bakom Miljömålsberedningens förslag står alla fyra allianspartier, Socialdemokraterna och . står bakom lejonparten, men valde tyvärr i slutskedet av beredningens arbete att reservera sig mot vissa delar av förslaget i ett försök att profilera det egna partiet i stället för att ta ansvar för helheten. Jag beklagar agerande liksom totala ointresse. Men framför allt konstaterar jag att vi har lyckats enas om ambitiösa mål och robusta ramar för den svenska klimatpolitiken. Grovt innehåller förslaget tre delar som jag, fru talman, kortfattat vill redogöra för. Den första delen utgörs av ett långsiktigt och mycket ambitiöst mål om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. På väg dit läggs etappmål fast, liksom ett särskilt mål för transportsektorn. Den andra delen består av ett utvecklat planerings- och uppföljningssystem. Hur regeringen ska bedriva klimatpolitiken tydliggörs, liksom relationen mellan riksdag och regering. Regeringen ska bland annat lämna en samlad klimatredovisning till som innehåller en redogörelse för utsläppsutvecklingen liksom en beskrivning av beslutade åtgärder såväl som behovet av ytterligare insatser för att nå uppsatta mål. Vidare ska regeringen, en gång per mandatperiod, utarbeta en handlingsplan som klargör hur regeringens samlade politik bidrar eller är tänkt att bidra till att etappmålen och det långsiktiga målet kan nås. Den tredje delen handlar om att inrätta ett särskilt klimatpolitiskt råd. Detta råd ska, precis som , oberoende granska och följa upp regeringens politik. Bland annat ska rådet analysera om politiken är kostnadseffektiv och då titta på om de av regeringen föreslagna åtgärderna når de uppsatta klimatpolitiska målen till lägsta kostnad. Rådet ges en mycket viktig roll, och jag har stora förhoppningar om att det ska bidra positivt till utvecklingen av den svenska klimatpolitiken. Vi moderater har alltid företrätt en kostnadseffektiv och resultatorienterad klimatpolitik. För oss är det inte tillräckligt med god vilja inom klimatpolitiken, utan politiken måste också leda till goda resultat. Skattemedel ska alltid användas med försiktighet, och klimatutmaningen är helt enkelt för stor för att mötas av ineffektiva åtgärder. Vi har helt enkelt inte råd med en slösaktig klimatpolitik. Därför är rådets uppgift att följa upp kostnadseffektiviteten i den förda politiken central. Det faktum att vi nu är överens brett över parti- och blockgränserna om målsättningarna för den svenska klimatpolitiken hoppas jag också kommer att bidra till att den politiska debatten i större utsträckning kommer att fokusera på just hur målsättningarna ska nås och på resultat. Den sittande S- och MP-regeringens resultat är tyvärr en allvarlig kombination av skenande kostnader och ökande utsläpp. Det kan bara beskrivas som ett rejält fiasko för nuvarande regering. behöver en ny alliansregering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett klimatpolitiskt ramverk för Efter president mycket oroväckande besked om att han avser att dra ur det historiska globala klimatavtalet, som förhandlades fram i , är det viktigare än någonsin att och EU för en politik som lyckas förena snabbt sjunkande utsläpp med en stark ekonomisk utveckling. För att vi ska kunna axla rollen som föregångsland måste vi nämligen genom praktisk politik och faktiska resultat slå hål på Trumps påstående om att en ambitiös klimatpolitik skulle stå i konflikt med jobb och ekonomisk utveckling. Till skillnad från nuvarande regering lyckades alliansregeringen väl med att visa att jobb och tillväxt visst kan gå hand i hand med minskande utsläpp. Under Alliansens tid i regeringsställning minskade de svenska utsläppen med , som ekonomi växte . med S och MP i regeringsställning ser vi i stället hur utsläppen ökar, som svensk ekonomi inte alls utvecklas så bra som den borde. Om vi jämför oss med övriga EU-länder har vi den näst lägsta tillväxten. På arbetsmarknaden ser vi en ökad jobbklyfta mellan in- och utrikes födda, och såg vi att antalet arbetslösa ökade.