bet · H501UbU5 · 2017-11-10 00:00:00 — Ändrad hänvisning till kommunallagen i 3 § lagen om försöksverk-samhet med branschskolor Genom beslut med anledning av propositionen En ny kom-munallag (prop. 2016/17:171, bet. 2016/17:KU30, rskr. 2016/17:335) upphör kommunallagen (1991:900) att gälla när den nya kommunallagen (2017:725) träder i kraft. I 3 § lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor hänvisas till 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900). Som en konsekvens av införandet av en ny kommunallag bör 3 § i lagen om försöksverksamhet med branschskolor i stället hänvisa till den nya kommunallagen. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till korrigeringar i bestämmelser i skollagen (2010:800) och ändring av hänvisningen i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor i detta avsnitt. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition i denna del. Utskottet övergår nu till att behandla motioner som innehåller begäranden om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering, rättning och prövoverksamhet. Jämför reservation 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V) och 6 (M, C, L, KD). De nationella proven och de nationella bedömningsstöden bör digitaliseras Dagens pappersbaserade provsystem är ineffektivt och innebär såväl risker för att sekretesskyddade uppgifter sprids som onödig administration för lärare och annan personal. Dessutom innebär systemet stora kostnader för t.ex. tryckning och distribution. Att övergå till datorbaserade prov innebär enligt regeringen många fördelar. Hanteringen av proven underlättas och effektiviteten ökar. Provresultat kommer att rapporteras in automatiskt, vilket kommer att minska lärarnas arbetsbörda. Ett digitaliserat provsystem kan också verka motivationshöjande för datorvana elever. Säkerheten ökar också genom elektronisk distribution. Regeringen bedömer därmed att de nationella proven och nationella bedömningsstöden bör digitaliseras och genomföras på en dator eller någon annan teknisk plattform. Det är emellertid viktigt att inte underskatta komplexiteten i att digitalisera de nationella proven, och arbetet med digitaliseringen bör ägnas stor omsorg. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att införa digitaliserade nationella prov (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228). I ytterligare ett tillkännagivande har anfört att regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). Regeringen bedömer att det inte är lämpligt att reglera denna fråga på lagnivå utan anser att en mer ändamålsenlig lösning är att åstadkomma en digitalisering genom uppdrag till den ansvariga myndigheten. har därför fått ett uppdrag i regleringsbrevet att förbereda digitalisering av nationella prov och nationella bedömningsstöd. Regeringen föreslog också i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:UbU1 utg.omr. 16, rskr. 2016/17:105) att medel skulle avsättas för digitaliseringen av de nationella proven. beslutade i enlighet med regeringens förslag. är det tillåtet att skriva uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska på datorer (eller någon annan teknisk plattform). För att ge alla elever samma förutsättningar vid genomförandet av uppsatsdelarna på de nationella proven bedömer regeringen att uppsatser bör kunna skrivas på datorer eller någon annan teknisk plattform. Som ett första steg i digitaliseringen bör därför uppsatserna i svenska, svenska som andraspråk och engelska skrivas på datorer eller någon annan teknisk plattform fr.o.m. . Det kan dock finnas skäl att undanta vissa elever från detta krav. Regeringen återkommer till frågan i en förordning. I ovannämnda tillkännagivanden har anfört att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att införa digitaliserade nationella prov med extern rättning (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228) liksom att regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala och centralt rättade nationella prov (bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). Skolinspektionen har i uppdrag att genomföra viss central rättning av elevlösningar av nationella prov. Utifrån sådana ombedömningar drar inspektionen slutsatsen att lärare vid skolor där någon form av sambedömning förekommer är mer restriktiva i sin bedömning än lärare vid skolor där den ordinarie läraren ensam bedömer sina elevers provsvar. Regeringen anser i likhet med att någon annan än den undervisande läraren bör bedöma elevernas provsvar, men föreslår ett annat tillvägagångssätt än vad föreslår. Det bör vara någon annan än den undervisande läraren som bedömer elevernas provsvar på de nationella proven, ett förfarande som Skolinspektionens omrättning har visat har en återhållande effekt vid betygssättningen. Att införa ett system med centralt rättade examinatorer eller ett särskilt bedömningsinstitut skulle enligt regeringen innebära ett traditionsbrott, inte minst när det gäller tilliten till lärarkåren och lärarnas förmåga att göra kvalitativa bedömningar. Lärares samverkan vid bedömningen av elevlösningar och kollegiala diskussioner i samband med detta är också viktiga för professionsutvecklingen. Mot bakgrund av den lärarbrist som råder vore det dessutom olyckligt om inrättandet av en central funktion fick till följd att verksamma lärare lämnade sina ordinarie tjänster. Regeringen avser att i en förordning föreskriva att elevlösningar av nationella prov ska bedömas av någon annan än den undervisande läraren. Hänsyn måste då tas till olika huvudmäns och skolors skiftande förutsättningar. Med tanke på lärares arbetstid är det inte aktuellt att ställa krav på sambedömning i alla ämnen och årskurser eller krav på s.k. medbedömning av elevlösningar, dvs. att två lärare oberoende av varandra ska göra en bedömning. När de nationella proven har digitaliserats kommer utbytet av elevlösningar mellan olika huvudmän att förenklas, och därför bör krav då kunna ställas på att elevlösningar ska bedömas av lärare som inte är anställda av elevernas huvudman. Regeringen anser vidare att elevlösningar av nationella prov som görs på datorer ska vara avidentifierade för den lärare som bedömer elevlösningen. kan skolor välja att använda digitala verktyg för att genomföra nationella delprov som prövar skriftlig framställning i ämnena svenska, svenska som andraspråk och engelska. På finns anvisningar för hur skolans personal ska förbereda provtillfället om digitala verktyg används liksom hur provet ska genomföras. Dessutom finns information om vad som gäller för hanteringen av provet när det har genomförts. Regeringen gav i uppdrag att utveckla och tillhandahålla digitaliserade nationella prov och bedömningsstöd i och på gymnasial nivå (U2017/03739/GV). Regeringen anger i uppdraget att alla prov, i den utsträckning det digitaliserade formatet är möjligt sett till kursplanernas innehåll, ska vara digitaliserade 2022. ska utveckla gemensamma ramverk för de nationella proven och för de nationella bedömningsstöden samt informera om deras syfte. Enligt regeringen är det en omfattande och komplex uppgift att digitalisera det nationella provsystemet. En central uppgift är därför att säkerställa att systemet fungerar så att proven kan genomföras , som hänsyn måste tas till att skolhuvudmännen använder olika system och plattformar och har kommit olika långt när det gäller investeringar i it. Regeringen påpekar att det finns internationella exempel på att snabba införanden av digitaliserade provsystem har stött på hinder. får därför i uppdrag att inleda ett genomförande med en försöksverksamhet för att säkerställa funktionalitet och användarvänlighet. Försöksverksamheten ska omfatta ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning, och ska pågå fr.o.m t.o.m. . Den ska också utvärderas, och därför ska se till att utformningen av försöksverksamheten möjliggör detta. Regeringen avser att i en förordning ange de närmare förutsättningarna för försöksverksamheten. ska redovisa en plan för utvecklingsarbetet enligt uppdraget. Verket ska sedan löpande informera om utvecklingsarbetet, samt med start redovisa vidtagna åtgärder och hur arbetet utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas . I redovisningen ska det ingå en analys av konsekvenser för huvudmän och lärare av de olika alternativ som prövats inom försöksverksamheten. I kommittémotion 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4 uttalar motionärerna att de står bakom tidigare tillkännagivande om rättning av utomstående nationella examinatorer. Motionärerna vill att regeringen lämnar ett förslag om prövoverksamhet med centralt rättade prov av nationella examinatorer. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att de nationella proven ska digitaliseras och rättas externt för att lätta på lärarnas arbetsbörda. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 7 anser motionärerna att de nationella proven ska digitaliseras och att digitalt kunnig personal ska anställas på skolorna. I motion 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 1 framförs att de nationella proven ska rättas centralt. I motion 2017/18:2433 av (SD) föreslås att digitala nationella ”light”-prov ska införas. Dessa prov ska vara ett avstämningsverktyg och bedömningsunderlag för lärarna men inte vara någon grund för betygssättningen, enligt motionären. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 37 begär motionärerna att de nationella proven ska digitaliseras och hanteras och rättas av för eleven fristående examinatorer. Syftet med detta är att stärka likvärdigheten och rättssäkerheten samt att stävja betygsinflationen. Proven bör också ges kontinuerligt under skolåren för att följa elevernas kunskapsprogression, menar motionärerna. I kommittémotion 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att regeringen bör avvakta till med att digitalisera de nationella proven. När inte alla skolor har samma tillgång till modern teknik eller lärare med digital kompetens kan det medföra att resultatet på de nationella proven påverkas av vilken skola en elev går i. Motionärerna anser att lärarna måste få tid att fortbilda sig innan digitaliseringen. har tidigare lämnat två tillkännagivanden till regeringen som behandlar frågan om digitala nationella prov och central rättning av sådana (bet. 2015/16:UbU14 punkten 30, rskr. 2015/16:228 och bet. 2016/17:UbU17 punkten 10, rskr. 2016/17:250). Regeringen framför i propositionen att den anser att digitaliseringen av de nationella proven med fördel hanteras genom att får i uppdrag att förbereda ett sådant genomförande. Utskottet noterar att fick ett uppdrag om detta. Av uppdraget framgår det att en digitalisering bör planeras och genomföras , bl.a. för att det är tekniskt komplicerat. Alla prov ska, i den utsträckning det är möjligt i förhållande till kursplanerna, vara digitaliserade 2022. I uppdrag ingår också att genomföra en försöksverksamhet och att utvärdera denna. Utskottet ser med tillfredsställelse på att övergången till digitala nationella prov är påbörjad. Det är viktigt att planera digitaliseringen omsorgsfullt och att introducera genomförandet i lämplig takt, utifrån rådande förutsättningar. Utskottet anser att det redovisade upplägget av process och tillvägagångssätt för digitalisering synes rimligt och kommer att följa arbetet med intresse. När det gäller frågan om rättning finner utskottet liksom regeringen att det är en väl avvägd lösning att någon annan än den undervisande läraren rättar proven. Med en ökad digitalisering av de nationella proven ökar sedan möjligheten till ökade inslag av extern bedömning, t.ex. att en annan huvudman kan ansvara för rättning av elevlösningar. Utskottet finner inga skäl att föreslå någon förändring av regeringens förslag. När det gäller yrkandet om att senarelägga digitaliseringen av de nationella proven vill utskottet påminna om att uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska från som ett första steg i digitaliseringen ska skrivas på en dator eller någon annan teknisk plattform. är det möjligt att välja en sådan lösning, och informerar om tillvägagångssätt för detta. I övrigt finns det inte, vad utskottet erfar, ännu några tidpunkter för genomförandet av digitala prov. När det gäller yrkandet om att införa någon form av enklare digitala nationella prov, som ska tjäna som avstämningsunderlag, anser utskottet att de nationella bedömningsstöd som finns rimligen borde fylla det behov som motionärerna lyfter fram. I fråga om kunskapsprogression menar utskottet att det genomförs nationella prov i olika årskurser under skolåren och att elevens kunskapsprogression därmed följs. I detta syfte är det också möjligt för skolor och lärare att använda de frivilliga bedömningsstöd som finns i olika ämnen. Utskottet finner inte anledning att föreslå ytterligare åtgärder. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet inom ramen för utvecklingsarbetet med att digitalisera de nationella proven, och utskottet anser att det inte finns anledning att därutöver föreslå att vidtar någon åtgärd med anledning av yrkandet om prövoverksamhet. Enligt utskottets mening kommer många av de frågor som uppmärksammas i flera av ovanstående motionsyrkanden att inrymmas i det arbete med att utveckla digitaliseringen av de nationella proven som har påbörjats. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna 2017/18:477 (SD) yrkande 1, 2017/18:553 (V) yrkande 4, 2017/18:685 (L, M, C, KD) yrkande 4, 2017/18:1062 (SD) yrkande 7, 2017/18:2433 (SD), 2017/18:3567 (M) yrkande 8 och 2017/18:3759 (C) yrkande 37. Utveckling av nationella prov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utveckling av de nationella provens syfte, om tidpunkter för de nationella proven och om antalet nationella prov. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD), 8 (SD), 9 (M), 10 (SD) och 11 (V). I kommittémotion 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 hävdas att det är dags att utveckla de nationella provens innehåll och roll så att de kan ge en helhetsbild av elevens samlade kunskaper. Proven bör också utvecklas så att de är jämförbara . Motionärerna vill därför att regeringen initierar en utredning med målet att föreslå förbättringar av de nationella proven. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslås att de nationella proven i årskurs 9 flyttas till årskurs 8. På så sätt får eleven en möjlighet att komplettera sina kunskaper innan de sista betygen sätts, menar motionärerna. I motion 2017/18:526 av Finn och (båda M) framförs att utformningen av de nationella proven bör ses över. Målen bör vara att skapa en ökad likformighet av kunskapsnivån i landet och att ange riktlinjer för betygssättning. I motion 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 2 anförs att de nationella proven ska genomföras i årskurs 2, 5 och 8. Det finns flera fördelar med dessa tidpunkter, och dessutom blir det lagom långa intervaller mellan proven, enligt motionärerna. I yrkande 3 anförs att det är av stor vikt att de nationella proven ska kunna jämföras . Enligt motionärerna bör därför s.k. ankaruppgifter ingå i proven, dvs. grundläggande uppgifter som är likadana . I kommittémotion 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 2 efterfrågas en sparsam användning av de nationella proven. Motionärerna instämmer i förslagen i Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25) om en minskning av antalet prov och vill att regeringen ska följa utredningens förslag i detta avseende. I yrkande 3 förespråkar motionärerna att regeringen utreder hur antalet nationella prov kan minskas ytterligare. Utredningen om nationella prov Utredningen om nationella prov lämnade i sitt betänkande Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25) förslag om nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Utredningen föreslog ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering, som skulle ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på nationell nivå. Utredningen menade att det var lämpligt att inleda en försöksverksamhet med denna inriktning och skissade på förslag till en omfattande sådan. Regeringen har inte behandlat frågan om nationell kunskapsutvärdering i den proposition som behandlas i detta utskottsbetänkande. Utredningen föreslår vidare att nationella prov i lägre årskurser ska ersättas av obligatoriska nationella bedömningsstöd. Även i övrigt föreslås vissa förändringar av antalet prov och tidpunkterna för dessa. Regeringen har inte behandlat utredningens förslag om antalet prov och tidpunkterna för dessa i den proposition som behandlas i detta utskottsbetänkande. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr.16 s. 199) ställde sig regeringen positiv till utredningens förslag om att antalet nationella prov ska minska. När det gällde utredningens förslag om att skapa en nationell kunskapsutvärdering angav regeringen att förslaget behöver analyseras vidare innan regeringen kan ta ställning till förslaget i denna fråga. I propositionen återges ett flertal skäl till och expertbedömningar om att det nuvarande betygs- och provsystemet inte är lämpligt för att ge underlag för en beskrivning av elevers och skolors kunskapsutveckling . Utskottet noterar att regeringen anger att förslagen i propositionen syftar till att öka stabiliteten i provsystemet och likvärdigheten i lärarnas kunskapsbedömning av elever, och att förutsättningarna för att införa ett sådant system därmed förbättras. Utskottet välkomnar en sådan utveckling. Utskottet vill påminna om att regeringen har uttalat att den har ställt sig positiv till att antalet nationella prov ska minska liksom att de förslag om en nationell kunskapsutvärdering som Utredningen om nationella prov har lämnat behöver analyseras vidare. Utskottet finner därmed ingen anledning att föreslå någon ytterligare åtgärd i dessa frågor och avstyrker därmed motionerna 2017/18:477 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:526 (M), 2017/18:553 (V) yrkandena 2 och 3, 2017/18:685 (L, M, C, KD) yrkande 1 och 2017/18:3567 (M) yrkande 9. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om arbete med nationella prov. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 poängteras vikten av ett systematiskt kvalitetsarbete i skolorna för att säkerställa en likvärdig betygssättning. Enligt motionärerna bör regeringen säkerställa att fortsätter att stödja skolor i detta arbete. I yrkande 3 påpekar motionärerna att det finns ett behov av att förtydliga de nationella provens betydelse i förhållande till betygssättningen och att regeringen därför bör ge i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial om detta. I yrkande 5 uppmärksammas förekomsten av fusk vid de nationella proven. Motionärerna menar att regeringen bör bemyndiga att vidta åtgärder för att stävja fusket. I yrkande 6 påminner motionärerna om att det är viktigt att elever med olika funktionsnedsättningar får det särskilda och anpassade stöd som behövs för att kunna genomföra de nationella proven. Regeringen bör ge i uppdrag att särskilt följa denna fråga och säkerställa att alla elever får de hjälpmedel de behöver, framhåller motionärerna. Nationella prov genomförs i vissa ämnen i årskurs 3, 6 och 9 i och i vissa kurser på gymnasiet. På finns information om prov, bedömning och betyg. Informationen om de nationella proven tar t.ex. upp syftet med proven, hanteringen och hur proven kan anpassas för elever med funktionsnedsättning. Bedömningsstöd i olika ämnen finns att tillgå på en särskild webbportal. I det uppdrag som regeringen gav att utveckla och tillhandahålla digitaliserade nationella prov och bedömningsstöd i och på gymnasienivå (U2017/03739/GV) ges ett antal riktlinjer för arbete med detta. I det gemensamma ramverk för utvecklingen av de nationella proven som ska utarbeta för att kunna konstruera nationella prov av hög kvalitet ska kvalitetskriterier för provverksamheten anges. Ett motsvarande gemensamt ramverk ska även tas fram för de nationella bedömningsstöden, och ska precisera vilka nationella bedömningsstöd som bör tas fram utifrån de behov som myndigheten identifierar. I uppdraget ingår också att ska informera om de nationella proven och de nationella bedömningsstöden och deras syfte. Regeringen anger vidare att i utvecklingsarbetet så långt som möjligt ska sträva efter att säkerställa provens tillgänglighet och användbarhet för alla elever, inklusive elever med funktionsnedsättning, för att elevens möjlighet att visa sina kunskaper i provsituationen inte ska begränsas. Hantering av nationella prov Av webbplats framgår att skolor har en skyldighet att hantera och genomföra de nationella proven på ett sätt som förhindrar fusk. Utifrån det faktum att prov otillåtet har spridits har nu skärpt reglerna för hanteringen av proven, och nya hanteringsföreskrifter med dessa skärpningar håller på att tas fram. informerar Skolinspektionen om uppgifter om bristfällig hantering, och Skolinspektionen har möjlighet att vidta åtgärder mot skolor som inte följer reglerna (Information om nationella prov på skolverket.se). gjorde Skolinspektionen en oanmäld granskning för att kontrollera om skolorna följer anvisningar. De allra flesta skolorna följde föreskrifterna för hantering, men på 9 av de 60 besökta skolorna förekom brister i rutinerna som innebar en ökad risk för spridning av proven. av skolorna hade erfarenhet av att det förekommit otillåten spridning av provuppgifter, oftast via sociala medier. I dessa fall hade skolan ofta beslutat om att använda sig av ersättningsprov (Skolors hantering av nationella prov. Oanmäld granskning av skolors förvaring av nationella prov i matematik, delprov B och C. Utskottet vill påpeka att redan bedriver utvecklings- och informationsinsatser i fråga om de särskilda aspekter av nationella prov och bedömningsstöd som motionärerna vill uppmärksamma. I fråga om anpassning vid genomförandet av de nationella proven för elever med funktionsnedsättning finns även information om detta på respektive provinstitutions webbplats. När det gäller frågan om fusk och hantering av nationella prov har även Skolinspektionen en roll. Utskottet noterar också att digitaliseringsuppdrag inrymmer att informera om de nationella proven och de nationella bedömningsstöden och dessas syften. Elever med funktionsnedsättning är en grupp elever som särskilt ska uppmärksammas i utvecklingen av de kommande digitala provens tillgänglighet. Utskottet finner därmed inte anledning att föreslå några åtgärder med anledning av yrkandena om arbete. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:685 (L, M, C, KD) yrkandena 2, 3, 5 och 6. Skollagen i fråga om provresultat och betygssättning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser – 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a §, – första dels-satsen i ingressen. 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:14 punkt 1 i denna del. Att ge större tyngd till nationella prov och därmed underminera lärarnas kompetens samt att utöka betygshetsen löser inte de strukturella problem som finns i skolan. I stället borde lärare ges förtroende att bedöma elevers kunskaper och kunskapsutveckling . Förslaget om att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning bör därför avslås av . Digitalisering och rättning, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:2433 av (SD) och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 37.