bet · H401FöU6 · 2017-02-23 00:00:00 — Dessutom beskriver regeringen att som ordförande i det nordiska försvarssamarbetet Nordefco (Nordic Defence Cooperation) verkade för att utveckla övningsverksamheten i genom att bl.a. ta till vara hela det nordiska övningsområdet. När utskottet har behandlat frågor om övnings- och skjutfält, bl.a. skjutfält, underströk utskottet vikten av en utökad kvalificerad övningsverksamhet liksom vikten av att säkerställa Försvarsmaktens tillgång till övnings- och skjutfält av olika typer. Utskottet betonade dessutom vikten och behovet av att fördjupa övningssamarbeten med andra länder, där utskottet framhöll att de nordiska länderna har en särställning. Utskottet ansåg då att det i första hand bör vara Försvarsmakten som gör löpande bedömningar av vilka behov som finns och hur dessa kan tillgodoses (bet. 2015/16:FöU3, rskr. 2015/16:49). Utskottet har även vid tidigare behandling av hur den svenska försvarsmaktens övningsverksamhet och annan fredstida militär verksamhet utvecklas sett det som naturligt att regeringen redovisar utvecklingen i relation till de krav och begränsningar som följer av den svenska försvars- och säkerhetspolitikens inriktning (bet. 2015/16:FöU14). Vid internationella övningar med exempelvis Natomedlemmar har berörda länders regeringar ingen beslutande roll när det gäller vilka försvarsmaterielsystem de övande försvarsmakterna planerar att använda under en övning. För svensk del är Försvarsmaktens strategiska inriktning (FMSI) grunden för hur vi generellt inriktar vad som är viktigt när det gäller övningsverksamhet. Inte heller FMSI är en inriktning som anger att ett specifikt försvarsmaterielsystem ska användas vid en övning. I stället är det olika operativa förmågor och interoperabilitet som betonas i myndighetens strategiska inriktning. Natos direktiv inom området är den enda utarbetade standarden för planering av försvarsövningar (BI-SC Collective Training and Exercise Directive, CT&ED, 075-003). Direktivet syftar till att skapa en struktur för att planera såväl nationella som multinationella övningar och används även som planeringsstöd av icke-medlemsländer. Planeringsarbetet delas in i fyra steg där berörda försvarsmakter i det första steget bl.a. fastställer en övningsmålsättning och ett övningskoncept. När övningar genomförs i hemställer Försvarsmakten till regeringen om att få bjuda in samt förhandla- och ingå avtal jämte beslut om tillträde enligt tillträdesförordningen samt undantag från vapenlagen. I planeringsarbetets andra steg utvecklas bl.a. ett övningsscenario. I det skedet överväger och diskuterar berörda försvarsmakter även vilka förbandsbidrag och resurser som krävs för att uppnå de gemensamt fastställda övningsmålsättningarna. Steg tre är det operationella genomförandet av övningen, och under fredstid reglerar tillträdesförordningen (1992:118) tillträdet till svenskt territorium för utländska statsfartyg, statsluftfartyg och militära fordon. När det gäller såväl frågan om gemensamma övningar på svensk mark som nyttjandet av bl.a. skjutfält delar utskottet regeringens bedömning att utvecklingen av övningar tillsammans med andra länder i första hand bör ha sin grund i samarbetet med de nordiska och baltiska staterna samt Nato och för att utveckla interoperabiliteten och övningsverksamheten i närområdet. Utskottet välkomnar ansträngningarna att utveckla övningsverksamheten i , med såväl Natomedlemmar som icke-Natomedlemmar, och inriktningen att ta till vara hela det nordiska övningsområdet. Utskottet anser att den svenska försvarsmaktens övningsverksamhet och annan fredstida militär verksamhet bör fortsätta utvecklas med utgångspunkt i de krav och begränsningar som följer av den svenska försvars- och säkerhetspolitikens inriktning och avstyrker därför motion 2014/15:140 (yrkande 8) och motion 2015/16:622. När det gäller frågan om att bör samöva med Patriotsystemet på svenskt territorium kan utskottet konstatera att det finns rutiner för hur internationella övningar planeras. Utgångspunkten är i första hand deltagande försvarsmakters övningsmålsättningar och därefter ett ställningstagande till vilka förbandsbidrag och vilka vapensystem som krävs för att uppnå de gemensamma övningsmålsättningarna. Enligt gällande ordning beslutar regeringen om att Försvarsmakten ska få förhandla och ingå avtal med deltagande länders myndigheter och sedan få bjuda in dessa. Regeringen beslutar dessutom om tillträde enligt tillträdesförordningen samt om undantag från vapenlagen. Utskottet bedömer inte att det är ändamålsenligt i strävan att öka försvarets operativa förmåga att förändra ordningen så att regeringen i ett första steg skulle besluta om vilka vapensystem som ska användas vid en övning. Utskottet bedömer vidare att en reciprocitet vid förändrade rutiner för övningsplanering vore högst olycklig om den innebär att ett annat lands regering skulle kunna kräva att den svenska försvarsmakten medför vissa utpekade vapensystem vid en internationell övning. Utskottet avstyrker med det anförda yrkande 19 i motion 2016/17:3204. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övningsverksamhet på . Jämför reservationerna 7 (SD) och 8 (KD). I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna att regeringen ser över möjligheten att utplacera tung kustrobot och att utplacera ett kvalificerat artillerisystem på (yrkandena 14 och 17). Motionärerna anser även att möjligheten att avsevärt förstärka stridsgruppen på bör ses över (yrkande 20). I motion 2015/16:2824 anför m.fl. (KD) att är viktigt ur en försvarsstrategisk synvinkel. I nästa steg, efter försvarsöverenskommelsens utgång, vill motionärerna därför att en organisation och en militär närvaro på skapas som kan möta begränsade angrepp i två riktningar och på (yrkande 17). I motion 2015/16:599 av (S) framhåller motionären att lämpar sig för samordnade preventiva respektive skademinimerande insatser till sjöss och i luften. fanns på landets enda samgruppering för olika myndigheters ledningsresurser, det s.k. GotSam. Enligt motionären fungerande samarbetet mellan polisen, försvaret, , , tullen, och kommunen väl. GotSam lades ner , men det finns en väl inarbetad struktur att bygga vidare på. Med anledning av vad som händer i vår omvärld anser motionären att det är hög tid att ta till vara strategiska läge i genom en GotSammodell för 2010-talet. Samverkan, optimerade resurser och gemensam kunskap är viktigare än någonsin, och motionären yrkar att regeringen bör överväga ytterligare säkerhetsfrämjande verksamhet på . I motion 2016/17:1471 av (M) framhålls att ett starkt är av oerhörd vikt för stabiliteten i och att ett inte otänkbart scenario är att främmande makt skulle vilja annektera hela eller delar av . Motionären yrkar därför att måste försvaras i syfte att värna svenskt territorium samt för att bistå Nato i försvaret av (yrkande 1) och att bör se över behovet av ytterligare förstärkning av de svenska militära styrkorna på (yrkande 2). Bakgrund och tidigare behandling När utskottet beredde frågan om försvarspolitisk inriktning för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11) betonade utskottet att det är av strategiskt intresse för att ha militär närvaro på och delade regeringens bedömning att en sådan har en stabiliserande effekt på den militärstrategiska situationen i . Utskottet såg därför positivt på att en ny mekaniserad stridsgrupp skulle organiseras på och att utbildningsgruppen skulle förstärkas för att medge ökad övnings- och utbildningsverksamhet. Utskottet ansåg även att det var positivt att en framskjuten ledningsfunktion för skulle utvecklas. Dessutom avstyrkte utskottet de motionsyrkanden som rörde med motiveringen att den planerade utökningen av svensk militär närvaro på svarade mot omvärldsutvecklingen och utvecklingen i . I budgetpropositionen redovisade regeringen att beredskaps-övning bl.a. har genomförts på . Arméstridskrafterna har t.ex. genomfört förbandsövningar och beredskapsövningar med mekaniserade förband och luftvärn på . Detta har utvecklat förmågan att förflytta förband och samordna verksamheten med andra stridskrafter. Logistikförbanden har också deltagit i beredskapsövning på och genomfört ett antal transiteringar . I samband med beredskaps-övningen på övades förnödenhetsförsörjning av de enheter som tillförts försvaret av ön. Ytterligare information om hur Försvarsmaktens verksamhet på har utvecklats lämnades vid utskottets sammanträde av statssekreterare och överbefälhavare general . När det gäller Gotsam var det ett mångårigt samverkansprojekt mellan , polisen, Försvarsmakten, och i . Försöksverksamheten syftade till bättre samordning och effektivare resursutnyttjande för hantering av allvarliga olyckor m.m. Enligt ett regeringsbeslut finansierades försöksverksamheten med . Genom ett regeringsbeslut (Fö2006/1577/) förlängdes försöksverksamheten till utgången av 2008 och utvärderades . Utvärderingen genomfördes av som bl.a. konstaterade att ett starkt nätverk för vardagssamverkan hade utvecklats och lagt grunden för en bättre krishanteringsförmåga. Eftersom viss utveckling av tekniskt stöd och metoder lämpliga för berörd verksamhet på hade genomförts förutsåg att de till delar skulle kunna användas i fortsatt verksamhet. I utvärderingen konstaterades även att avslutet av försöksverksamheten på i och med att den särskilda medelstilldelningen skulle upphöra bör betyda att den regionala utvecklingen fortskrider på samma sätt som i andra delar av och inom en nationell helhetssyn på krishanteringsfrågorna. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet betonade utskottet att det är av strategiskt intresse för att ha militär närvaro på . Utskottet anser fortfarande att närvaron har en stabiliserande effekt på den militärstrategiska situationen i . Dessutom avstyrkte utskottet de motionsyrkanden som rörde med motiveringen att den planerade utökningen av svensk militär närvaro på svarade mot omvärldsutvecklingen och utvecklingen i . Utskottet har fått information om hur Försvarsmaktens verksamhet på har utvecklats både genom resultatredovisningen i budgetpropositionen och muntligen vid ett av utskottets sammanträden . Precis som vid tidigare beredning av motioner om bedömer utskottet därför att den planerade utökningen av svensk militär närvaro på svarar mot omvärldsutvecklingen och utvecklingen i . Då utskottet bedömer att utvecklingen av försvarets verksamhet på ligger i linje med den försvarspolitiska inriktningen avstyrker utskottet motion 2016/17:2497 (yrkandena 14, 17 och 20), motion 2015/16:2824 (yrkande 17) och 2016/17:1471 (yrkandena 1 och 2). Utskottet bedömer vidare att en helhetssyn på krishanteringsfrågorna och ett starkt nätverk för vardagssamverkan kan bidra till att lägga grunden för en bättre krishanteringsförmåga i alla delar av landet. Utskottet ser inte några särskilda skäl för att förlänga den försöksverksamhet på som regeringen tidigare anvisat särskilda medel för och avstyrker därför motion 2015/16:599. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället och tillkännager detta för regeringen. bifaller därmed yrkandena 2, 4 och 5 i motion 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) och yrkande 21 i motion 2015/16:2172 av m.fl. (M). avslår övriga motionsyrkanden i fråga om Försvarsmaktens samverkan med polisen och näringslivet samt i fråga om samverkan mot terrorangrepp. Jämför reservationerna 9 (M) och 10 (S, MP). I motion 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) konstaterar motionärerna att ett av huvudsyftena för att skapa de fyra regionala staberna hos Försvarsmakten var att förbättra den civil-militära samverkan på det regionala planet. Staberna ska kunna samverka med regionala civila aktörer för att kunna utnyttja samhällets samlade resurser vid begränsade eller större kriser. Motionärerna anser att det är viktigt med både genomförande och utveckling och menar att det bör göras en översyn av stabernas funktioner och uppgifter så att de är synkroniserade mot länsstyrelsernas. I översynen bör även staberna och länsstyrelserna ges i uppdrag att genomföra en integrerad planering för att säkerställa att försvarets resurser snabbt kan sättas in vid en civil kris. Motionärerna kräver därför en översyn av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner och verksamhet (yrkande 2). I motionen beskrivs att det nuvarande regelverket för Försvarsmaktens stöd till samhället tolkas mycket restriktivt och leder till suboptimering med samlade resurser. Enligt motionen enades Försvarsberedningen om att en generell översyn borde ske av Försvarsmaktens stöd till samhället. I motionen yrkas därför att de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället bör ses över (yrkande 4). Motionärerna beskriver vidare att det civila försvaret och totalförsvaret ska återtas och att det innebär att de individer som ingår i det civila försvaret, däribland vissa på länsstyrelserna, kommer att krigsplaceras. Motionärerna ser det som en viktig uppgift att se över vilka funktioner som kräver krigsplacering. Motionärerna yrkar att det bör göras en samlad översyn av samordningen av civila och militära krigsplaceringar (yrkande 5). I motion 2016/17:2871 av m.fl. (SD) bedömer motionärerna att risken för att kommer att utsättas för terrorattacker är stor. Enligt svenska lagar och föreskrifter ser motionärerna att Försvarsmakten har rätt att understödja ordningsmakten efter förfrågan från ordningsmakten vid till exempel ett omfattande eller närstående terrorangrepp. Motionärerna yrkar därför att Försvarsmakten och ordningsmakten ska ges i uppdrag att genomföra det som krävs i form av samövning och samordning för att Försvarsmakten ska kunna leverera ett snabbt och effektivt stöd till ordningsmakten vid ett storskaligt terrorangrepp (yrkande 12). I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) betonar motionärerna att vi måste tänka nytt kring hur ”det nya totalförsvaret” ska organiseras. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har bl.a. påpekat behovet av att samverkan med näringslivet utvecklas och omsätts i avtal för viktiga leveranser till Försvarsmakten eller andra delar av totalförsvaret och vikten av att analysera behovet av förhandslagring av vissa varor. Motionärerna yrkar därför att samarbetet mellan Försvarsmakten och näringslivet bör fördjupas (yrkande 14). I motion 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att det är nödvändigt att se över hur samarbetet mellan Försvarsmakten och polisen kan utvecklas (yrkande 5). I motionen framhålls att Försvarsmakten, och särskilt hemvärnet, har resurser och kompetenser som skulle kunna användas av polisen i händelse av kris. Motionärerna anser att hemvärnet t.ex. skulle kunna hjälpa polisen med saker som trafikreglering, bevakning och avspärrning av objekt, och de bedömer att detta skulle vara en värdefull hjälp för polisen vid kriser och extraordinära händelser. I motion 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att de regionala staberna bör omorganiseras och att de bör få ett utökat mandat för att stärka den civil-militära samverkan (yrkande 21). För att möta en utveckling med nya former av krigföring bedömer motionärerna att en lång rad, både civila och militära, funktioner måste stärkas, och dessutom måste helheten beaktas för att dessa åtgärder ska kunna samordnas och användas så effektivt som möjligt. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet beredde frågan om översyner av länsstyrelsernas och de regionala stabernas funktioner, de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället och samordning av civila och militära krigsplaceringar i samband med behandlingen av om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete (bet. 2015/16:FöU13). Utskottet välkomnade att regeringen i sin skrivelse med anledning av rapporten (skr. 2015/16:88) redovisat att en rad åtgärder vidtagits för att förbättra länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Utskottet hänvisade till att regeringen gjort förbättringar inom området i linje med iakttagelser, att regeringen även såg över de ytterligare förslag som lagt fram i samband med granskningen och att det pågick ett omfattande arbete för att stärka den civil-militära samverkan. Därmed avstyrkte utskottet motionsyrkandena i ämnet. Sedan avslog dessa motionsyrkanden har regeringen i myndigheternas regleringsbrev lämnat uppdrag till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, , () och att dessa ska ha en aktuell planering för höjd beredskap. I regeringens uppdrag ingår att myndigheterna ska krigsplacera all personal som krävs för verksamheten under höjd beredskap samt vissa återrapporteringskrav i frågan. När det gäller totalförsvarsplanering lämnade regeringen även uppdrag åt Försvarsmakten att med stöd av FMV redovisa arbetet med att ta fram ett försvarsförsörjningskoncept som bl.a. belyser planerad tillämpning av förfogandelagen (1978:262) och förordningen (1992:391) om uttagning av egendom för totalförsvarets behov. I budgetpropositionen anför regeringen att samarbetet och samverkan mellan de regionala staberna och lednings- samt underrättelseförbanden har utvecklats bl.a. genom övning. På myndighetsnivå bedömer regeringen att samverkan har utvecklats, och Försvarsmakten ingår i hög grad i krisberedskapens strukturer. Med etableringen och utvecklingen av regionala staber har förutsättningarna för samverkan mellan Försvarsmakten och regionala aktörer ökat enligt regeringens bedömning. I budgetpropositionen framkommer även att Försvarsmakten och polisen genomför samövningar enligt förordningen om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. När det gäller samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten har utskottet behandlat dessa frågor i samband med sitt yttrande till justitieutskottet över regeringens skrivelse 2014/15:146 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (bet. 2015/16:FöU1y). Utskottet underströk i betänkandet vikten av myndighetssamverkan för att kunna lösa de uppgifter som olika myndigheter står inför, oavsett om det gäller samhällets krisberedskap, Försvarsmaktens behov eller specifikt vid terrorism. Vidare konstaterade utskottet att det finns ett författningsmässigt stöd vad gäller samövningar för Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet i 15 § förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet. Utskottet instämde i regeringens intention i skrivelsen att Säkerhetspolisen, och Försvarsmakten ska genomföra övningar, utbildning och samövningar för att Försvarsmakten ska kunna stödja polisen vid ett terroristattentat och att berörda myndigheter bör utveckla en myndighetsgemensam beredskapsplanläggning för hanteringen av terroristattentat och genomföra nationella samverkansövningar. När det gäller det fortsatta arbetet inom området anförde generaldirektören för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att det är mycket angeläget att utvecklingen av den fredstida krisberedskapen fortsätter och att inte allt fokus nu läggs på planering för civilt försvar. Myndighetens perspektiv är att förmågan till samverkan och ledning, förmågan att möta informationspåverkan, förmågan inom informations- och cyber-säkerhetsområdet måste fortsätta att utvecklas. Att på ett trovärdigt sätt kunna möta sådant som i dessa sammanhang ibland uppfattas som banalt, t.ex. oväder, skogsbränder, översvämningar och elavbrott beskrevs som nödvändigt. Om trovärdigheten i det lilla går förlorad bedömdes inte heller att kan vara trovärdigt när nationens överlevnad står på spel. Grundtanken hos MSB är att planeringen för civilt försvar – samhällets förmåga att möta krigsfara och krig – måste hänga ihop med och bygga vidare på denna pågående utveckling av den fredstida krisberedskapen. Utgångspunkten måste enligt myndighetens generaldirektör vara frågan om vilka ytterligare krav en situation med krigsfara eller krig ställer på samhället (anförande i ). När beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet det som positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen är att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Utskottet vill även understryka att trovärdighet när nationens överlevnad står på spel måste hänga ihop med och bygga vidare på denna pågående utveckling av den fredstida krisberedskapen. Ett av huvudsyftena för att skapa de fyra regionala staberna hos Försvarsmakten var att förbättra den civil-militära samverkan på det regionala planet. Staberna ska kunna samverka med regionala civila aktörer för att kunna utnyttja samhällets samlade resurser vid begränsade eller större kriser. När det gäller organisationen av den civil-militära samverkan kan utskottet konstatera att vissa åtgärder redan vidtagits för att Försvarsmakten i högre grad ska ingå i krisberedskapens strukturer. Utskottet anser att det är viktigt att arbetet fortsätter och intensifieras och menar att regeringen bör göra en översyn av stabernas funktioner och uppgifter så att de synkroniseras mot länsstyrelsernas. I översynen bör även staberna och länsstyrelserna ges i uppdrag att genomföra en integrerad planering för att säkerställa att försvarets resurser snabbt kan sättas in vid en civil kris. Utskottet bedömer vidare att det nuvarande regelverket för Försvarsmaktens stöd till samhället tolkas alltför restriktivt och leder till underutnyttjande av samlade resurser. Utskottet anser därför att regeringen bör göra en generell översyn av Försvarsmaktens stöd till samhället. I det sammanhanget bör även de rättsliga förutsättningarna för Försvarsmaktens stöd till samhället ses över. När det civila försvaret och totalförsvaret ska återtas innebär det att de personer som ingår i det civila försvaret kommer att krigsplaceras. Det är nödvändigt att ta reda på vilka funktioner som kräver krigsplacering. Utskottet anser att regeringen bör göra en samlad översyn av samordningen av civila och militära krigsplaceringar som ger förutsättningar för att återuppbygga det civila försvaret och totalförsvaret. Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:2092 (yrkandena 2, 4 och 5) och 2015/16:2172 (yrkande 21) och utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället och tillkännager detta för regeringen. Utskottet har tidigare berett frågor om Försvarsmaktens stöd till polisen och tydliggjort sitt ställningstagande i fråga om den svenska strategin mot terrorism. Utskottet välkomnar regeringens redovisning av Försvarsmaktens och polisens samövningar. Stödet till polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet har pekats ut som en så pass unik kapacitet att utskottet sett att ett avsteg var motiverat från principen att Försvarsmaktens stöd till samhället inte ska vara dimensionerande. Utskottet anser inte att ytterligare åtgärder krävs varför motionsyrkandena 12 i motion 2016/17:2871 och 5 i 2016/17:3205 avstyrks. Utskottet konstaterar vidare att regeringen lämnat uppdrag till myndigheterna om att ta fram försvarsförsörjningskoncept. Utskottet lägger stor vikt vid att arbetet genomförs och utgår från att regeringen redovisar hur arbetet utvecklas. Utskottet ser mot denna bakgrund inte skäl att tillstyrka yrkande 14 i motion 2016/17:3204. Utbildning och översyner av stridskraftsutvecklingen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utbildning och översyner av stridskraftsutveckling. Jämför reservationerna 11 (SD) och 12 (KD). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) anförs att en tredygnskurs i grundläggande överlevnad ska hållas för alla i uniform vid mönstringen (yrkande 33), att värnpliktsutbildning inom grundläggande militär utbildning av ca 8 400 värnpliktsuttagna soldater bör genomföras (yrkande 34) och att en fortsatt värnpliktsutbildning av ca 7 200 soldater bör genomföras i syfte att krigsplacera dessa (yrkande 35).