bet · H401FiU27 · 2017-01-01 00:00:00 — betänkande 2016/17:FiU27 har överlämnat sin årsredovisning (redog. 2016/17:RR1) till . Utskottet konstaterar att den anlitade revisorn bedömer att årsredovisning i alla väsentliga avseenden är rättvisande. Efter avslutad revision föreslår utskottet att lägger årsredovisning till handlingarna. Utskottet betonar vikten av spårbarhet i redovisningen när förändringar görs. En över tiden stabil och ändamålsenlig underindelning av verksamheten är att föredra. Genom den uppföljningsrapport som lämnar som ett komplement till årsredovisningen är det möjligt för utskottet att bedöma resultat, och där är den djupa uppföljningen särskilt intressant. Den årliga revisionen är enligt utskottet en mycket viktig del av granskningsverksamhet. Ambitionen om att inför säkra större kontinuitet i enskilda revisionsteam ser utskottet positivt på. När det gäller omorganisationen av effektivitetsrevisionen i nio mindre enheter ser utskottet positivt på att utvecklar sina arbetssätt för att på bästa sätt ta vara på den kompetens personalen har när det gäller både att arbeta fram granskningsidéer och att delta i kvalitetssäkringen. Avslutningsvis betonar utskottet liksom vikten av att tar vara på den allsidighet som det ges utrymme för i lagen om statlig revision när det gäller inriktningen på effektivitetsrevisionen för att granskningarna inte ska bli för ensidiga åt det ena eller andra hållet. Redogörelse /17:RR1 redogörelse om årsredovisning . Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision .................... Kostnader för granskning och styckkostnad respektive genomsnittlig insats per granskningsrapport................................................. Kostnader för internationell verksamhet ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger redogörelse /17:RR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (S), (M), (M), (M), (V) och (KD). ska enligt 9 kap. 3 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter lämna en årsredovisning till . Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska riksrevisorn med administrativt ansvar besluta om årsredovisningen. Riksrevisorn med administrativt ansvar, , överlämnade årsredovisningen i form av en redogörelse till (2016/17:RR1). I årsredovisningen lämnas ett intygande av riksrevisorn med administrativt ansvar om att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Riksrevisorn med administrativt ansvar bedömer vidare att myndighetens interna styrning och kontroll är betryggande. Ingen motion har väckts med anledning av redogörelsen. Enligt 19 § lagen (2002:1023) med instruktion för är det finansutskottet som svarar för att revision görs av . För den uppgiften anlitas . Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet . I betänkandet redovisas också , som innehåller myndighetens egen uppföljning av sina granskningar. Rapporten har överlämnats till finansutskottet men är inte något formellt riksdagsärende. Som ett led i beredningen av årsredovisningen höll finansutskottet en intern utfrågning av riksrevisorerna (administrativt ansvarig), och . Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. prioriterade ett antal åtgärder för att utveckla både kärnverksamheten och verksamhetsstödet. För effektivitetsrevisionen var målet att öka antalet rapporter och bredda innehållet i granskningarna. Fler medarbetare anställdes med särskilda kunskaper i kvantitativa metoder och inom vissa sakområden, och därmed stärktes myndighetens förutsättningar att genomföra relevanta kvantitativa dataanalyser i granskningsverksamheten. En annan del av förändringsarbetet handlade om att omorganisera och effektivisera administrationen. togs också flera viktiga steg för att på olika sätt digitalisera myndigheten och skapa förutsättningar för ett modernare arbetssätt. Den omfattande debatten om i medierna ledde till åtgärder för att stärka det interna förtroendet på myndigheten, bl.a. en organisatorisk och social skyddsrond, en interaktiv medarbetardag med fokus på arbetsmiljö samt insatser när det gäller jävs- och oberoendefrågor och skärpta rutiner för rekryteringsprocessen. Personal, kompetens och systematiskt arbetsmiljöarbete var 305 personer anställda vid myndigheten, och uppgick antalet årsarbetskrafter till 281, vilket är marginellt lägre än 2015 (306 personer respektive 284 årsarbetskrafter). var personalomsättningen och högre än . Sammanlagt 106 personer rekryterades , vilket motsvarar mer än en tredjedel av den totala personalstyrkan. De avgångsenkäter som myndigheten genomfört med de som slutat visar att förändringsarbetet har påverkat personalomsättningen, liksom konkurrensen om kvalificerade finansiella revisorer på arbetsmarknaden. I årsredovisningen konstateras att förändringsarbetet också inneburit en omställning inom chefskollektivet – av 24 chefer är 21 nyrekryterade, varav 4 rekryterats internt. Ett av syftena med förändringsarbetet, att minska antalet medarbetare per chef på enheterna inom granskningsverksamheten, har därmed uppnåtts. Mot bakgrund av omorganisationen och förändringsarbetet inom effektivitetsrevisionen samt de ökade krav detta ställer på medarbetarna, lanserades en omfattande satsning på kompetensutveckling. internt utbildningsprogram utformades med fokus på både metod- och Inom den årliga revisionen gavs flera kurser inom det femåriga utbildningsprogram för årliga revisorer som inleddes också chefsutbildningar om bl.a. chefers Sjukfrånvaron låg 2016 i nivå med föregående år (2,). har sjukfrånvaron generellt sjunkit något medan den ökat något för männen. Sjukfrånvaron för anställda och har ökat medan den minskat för anställda i åldrarna däremellan. Den långvariga sjukfrånvaron har ökat bland män i åldern 30–, medan den minskat för kvinnor i Med anledning av de organisationsförändringar som genomförts gjordes Till exempel har man genomfört en organisatorisk och social skyddsrond för att klarlägga de psykologiska, organisatoriska och sociala arbetsförhållandena i organisationen i enlighet med föreskrift Organisatorisk och social arbetsmiljö (AFS Insatsen resulterade i en handlingsplan som integrerats i Anslagsförbrukningen 2016 på förvaltningsanslaget var ca 329 miljoner kronor, vilket innebär ett utgående anslagssparande på (se tabell 1). till följd av utbetald pension till en tidigare riksrevisor. anslag för internationellt utvecklingssamarbete var anslagsförbrukningen , vilket innebär ett anslagssparande på drygt , vilket myndigheten avser att återbetala. Källa: årsredovisning . Verksamhetens kostnader ökade , bl.a. till följd av ett högre anslag för det internationella utvecklingssamarbetet. De gemensamma kostnaderna var högre än 2015 och bestod främst av kostnader för teknisk utrustning, rekrytering och företagshälsovård. konstaterar att trots ökningen av kostnaderna, kvarstår fortfarande en del arbete med att nå rätt verksamhetsnivå. Personalomsättningen i kombination med svårigheten att anställa erfarna finansiella revisorer har påverkat den löpande verksamheten och medfört lägre lönekostnader än vad som budgeterats. Kostnaderna för it-utveckling var lägre än 2015 framför allt därför att it-projekten pågick . utvecklades ekonomimodellen och anpassades till den nya organisationen, vilket förenklade och förtydligade fördelningen av både direkta och indirekta kostnader. Modellen för fördelningen av myndighetsgemensamma kostnader till verksamhetsgrenarna kommer att uppdateras och då särskilt med hänsyn till anslaget för internationellt utvecklingssamarbete. Verksamhetsgren: Årlig revision Den årliga revisionen ska utföras i enlighet med god revisionssed, och enligt internationella standarder och revisionsberättelserna ska lämnas . Granskningen ska vara förebyggande genom att eventuella fel och brister som har identifierats ska rapporteras för att undvika väsentliga fel i en årsredovisning. bedömer att verksamhetens resultat är tillfredsställande. Den årliga revisionen slutförde sin revision i rätt tid och i enlighet med god revisionssed. Granskningen av årsredovisningarna för ledde till modifierade revisionsberättelser för 16 myndigheter. Det som ledde till flest modifierade uttalanden var att myndigheten inte använt anslag och inkomster i enlighet med ändamål och tillämpliga föreskrifter som beslutat (nio modifierade uttalanden). I Riksrevisorernas årliga rapport (redog. 2015/16:RR5) redovisade den årliga revisionen bl.a. iakttagelser om otydligheter i styrning och ekonomiska villkor för myndigheterna kopplade till anslagsförordningen (2011:223) och avgiftsförordningen (1992:191) och risk för fel och brister som uppstår på grund av att ansvaret för redovisning delas mellan myndigheter. I redovisas vilka åtgärder som vidtagits med anledning av revisionsberättelser med modifiering. hade man inom den årliga revisionen en högre omsättning bland ansvariga revisorer än 2015, vilket bl.a. förklaras av rotationskrav och en generationsväxling inom gruppen. Tillsammans med övrig personalomsättning anser att detta påverkat kontinuiteten i de enskilda revisionsteamen negativt. Många myndigheter har fått uppleva att ständigt behöva möta nya revisorer, och i dialogen med sin ansvariga revisor har flera myndigheter uttryckt oro över utvecklingen av avgifterna för den årliga revisionen. konstaterar att myndigheten behöver säkra en större kontinuitet i enskilda revisionsteam. Ett led i den årliga revisionens kvalitetssäkring utgörs av ett råd som består av erfarna ansvariga revisorer och juridisk expertis. Rådet genomför bl.a. en intern kvalitetskontroll av ett urval avslutade revisionsakter utifrån fastställda kvalitetskriterier. kontrollerades 17 ansvariga revisorers akter. Kvalitetskontrollen visade att revisionen i allt väsentligt var utförd och dokumenterad i enlighet med International Standards of Supreme Audit Institutions (Issai) krav på finansiell revision. Det ekonomiska utfallet för den årliga revisionens granskning av myndigheter motsvarar i stort utfallet (se tabell 2). En förändring jämfört med är att metodutveckling och utbildning kopplas till respektive verksamhet. Kostnaderna för metodutveckling och utbildning för det nya it-stödet uppgick till 2016 och kostnaderna för områdesbevakning inom årlig revision till nästan . Den årliga revisionen är avgiftsbelagd enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Inkomsterna från avgifterna disponeras inte av utan redovisas mot inkomsttitel på statens budget. I tabell 2 redovisas utfallet av avgiftsintäkter och nettokostnader inom den årliga revisionen. Tabell 2 Avgiftsintäkter och nettokostnader inom årlig revision Årets över-/underskott (–) Ackumulerat över-/underskott (–) Källa: årsredovisning . Not: Med nettokostnader avses verksamhetens kostnader minus andra intäkter än anslag. konstaterar i årsredovisningen att revisionen kan effektiviseras genom att man i högre grad drar nytta av digitaliseringens möjligheter. I det sammanhanget nämner att man i samarbete med () genomfört ett pilotprojekt som syftar till att ta fram en möjlig standard för uttag av redovisningsinformation från de granskade myndigheternas ekonomisystem. Effektivitetsrevisionen ska främst ta sikte på förhållanden med anknytning till statens budget, genomförandet och resultatet av statlig verksamhet och åtaganden i övrigt men får också avse de statliga insatserna i allmänhet. Granskningen ska främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. Den ska huvudsakligen inriktas på granskning av hushållning, resursutnyttjande, måluppfyllelse och samhällsnytta. Som ett led i effektivitetsrevisionen får förslag lämnas om alternativa insatser för att nå avsedda resultat. följer de internationella standarderna (Issai) för effektivitetsrevision. I årsredovisningen görs bedömningen att effektivitetsgranskningarna i stort sett följde den inriktning av revisionen som riksrevisorerna beslutat om genom granskningsplanen 2015/16. Målet på 33 publicerade granskningar nåddes, vilket är 11 fler än 2015. I de kvalitetsutvärderingar som regelbundet görs av granskningar varierar resultaten, framför allt därför att bedömningarna görs utifrån olika perspektiv. Kvalitetsutvärderingarna handlar om hur olika intressenter uppfattar kvaliteten, hur iakttagelser och rekommendationer faktiskt tagits om hand och om analyser av granskningsrapporternas kvalitet utifrån de bedömningsgrunder som vetenskapliga råd har definierat. I årsredovisningen redogör för de åtgärder som vidtogs för att effektivitetsrevisionen bättre skulle svara mot uppdragets bredd, öka kvaliteten i granskningarna och öka effektiviteten i verksamheten. Effektivitetsrevisionen delades in i nio mindre enheter, den befintliga kompetensen kompletterades med särskild metod- och sakkompetens, metodämnessakkunniga anställdes och nya former för kvalitetssäkring infördes. Ett nytt omfattande internutbildningsprogram i metod- och sakfrågor infördes också . lades på metodutveckling och utbildning , vilket kan sättas i relation till de som lades ned på granskning. Omorienteringen mot granskningar som i större utsträckning kvantitativt försöker mäta effekten och samhällsnyttan av statliga insatser ska enligt ses i ljuset av förtydligandet av effektivitetsrevisionens uppdrag så som det kom till uttryck efter uppföljning av Riksrevisionsreformen 2009/10. Bakom omorienteringen låg även den kritik som en forskargrupp från i sina kvalitetsutvärderingar har riktat mot att effektivitetsgranskningarna främst avsett att följa upp myndigheters processer, insatser och regeltillämpning. var personalomsättningen inom effektivitetsrevisionen , vilket kan jämföras 2014. Trots en högre personalomsättning än normalt var antalet årsarbetskrafter inom verksamhetsgrenen endast tre stycken färre än 2015. Att något fler effektivitetsrevisorer än normalt slutade är enligt en viss riskfaktor för effektivitetsrevisionen. menar man att detta ska vägas mot att sak- och metodkompetensen kompletterades . anställdes också en metodämnessakkunnig i internationella standarder för att upprätthålla en god kännedom om området och god praxis för effektivitetsrevision. Antalet redovisade timmar i granskning minskade från ca till ca . En uppdelning av kostnaderna inom effektivitetsrevisionen visar att kostnaden för granskningar minskade med till . Kostnaderna för omvärldsbevakning ökade med , vilket förklaras av det stora antalet nystartade granskningar . redovisas även delar av det som tidigare redovisades under verksamhetsgrenen Omvärldsriktad verksamhet, t.ex. arbetet med riksrevisorernas årliga rapport samt och granskningsplan. Kostnaderna för denna övriga rapportering minskade med jämfört med . Som framgår av tabell 3 ökade den totala kostnaden för årets avslutade granskningar, vilket bl.a. beror på att antalet rapporter ökade. Kostnaden per publicerad rapport blev lägre än både 2014 och 2015. Tabell 3 Kostnader för granskning och styckkostnad respektive genomsnittlig insats per granskningsrapport Tusental kronor om inte annat anges inte resulterat i rapport Antal timmar per granskning Källa: årsredovisning . Not: Antalet timmar per granskning grundar sig på redovisade timmar för anställd personal. avslutades 7 granskningar utan granskningsrapport, vilket kan jämföras med 6 stycken 2015 och 8 stycken 2014. Den totala kostnaden för nedlagda granskningar var och enligt hög jämfört med och 2015. Det beror på att flera av granskningarna avslutades sent i granskningsprocessen. I årsredovisningen redovisas en tabell med de granskningar som lagts ned och anledningen till det (redog. 2016/17:RR1 s. 27). Det finns enligt olika förklaringar till varför granskningar läggs ned på ett sent stadium. Det kan t.ex. bero på dataproblem, metodologiska problem, ändrade förutsättningar för att revisionsobjekt redan vidtagit åtgärder eller att den ansvariga riksrevisorn gjort bedömningen att resultaten av granskningen eller revisionsbevisen inte är tillräckligt starka. Ambitionen framöver är att antalet granskningar som läggs ned efter det s.k. granskningsuppläggsseminariet (ganska tidigt efter beslut om att inleda granskning) ska hållas till ett minimum. Verksamhetsgren: Internationell verksamhet Inom verksamhetsgrenen Internationell verksamhet ryms dels internationell samverkan, dels internationellt utvecklingssamarbete. Målet för den internationella samverkan är att befästa och främja revisionens roll internationellt samt bidra till förtroende för verksamhet. Jämfört med 2015 var aktivitetsnivån lägre och antalet nedlagda timmar minskade därför. har deltagit i den internationella samverkan på såväl global som europeisk nivå samt inom ramen för det nordiska samarbetet och hanterat bilaterala kontakter i form av förfrågningar och besök m.m. har också medverkat till att genomföra Europeiska revisionsrättens granskningsbesök i . I egenskap av nationellt revisionsorgan representerar myndigheten i internationella sammanhang. är därmed medlem bl.a. i revisionsorgan (Intosai), andra multilaterala nätverk samt i kontaktkommittén för revisionsorgan inom EU. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella revisionsstandarder. På global nivå har arbetet fokuserat på kapacitetsutveckling inom ramen för Intosai-samarbetet. På regional nivå dominerar samarbetet med organisationen för engelsktalande . Bilateralt stöder utveckling av metoder och processer inom finansiell revision och effektivitetsrevision samt coachar enskilda revisionsteam. Insatser görs också inom utvecklingen av HR, it, ledarskap och kommunikation. Projekten har i huvudsak löpt enligt plan. De utvärderingar som regelmässigt görs efter varje utbildning eller coachning visar generellt sett höga omdömen. Nästa uppföljningsrapport över det internationella utvecklingssamarbetet kommer att publiceras . Det ökade anslaget för det internationella utvecklingssamarbetet har gjort det möjligt med ökade insatser i bl.a. och . Vissa insatser har också genomförts med revisionsmyndigheten i , och beslut om ett eventuellt långsiktigt samarbete där kommer att fattas . Tabell 4 Kostnader för internationell verksamhet Källa: årsredovisning . Utfallet på de direkta kostnaderna för det internationella utvecklingssamarbetet blev 2016, en ökning med jämfört med föregående år. Enligt årsredovisningen fördelades till det internationella utvecklingssamarbetet . De direkta kostnaderna för biståndsverksamheten uppgick till av samtliga operativa kostnader för verksamheterna inom myndigheten, och fördelningen till utvecklingssamarbetet uppgick till av de myndighetsgemensamma kostnaderna. I detta ingår inte pensionsavsättningar eller pensionsutgifter för tidigare riksrevisorer. Externrevisorns granskning av årsredovisningen Revisionsberättelsen kom in till finansutskottet (dnr 2617- 2014/15). Enligt externrevisorn har årsredovisningen upprättats i enlighet med lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och (REA- lagen) och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Årsredovisningen ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt REA-lagen och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Resultatredovisningen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Enligt revisorernas uppfattning, baserat på revisionen av årsredovisningen, har i alla väsentliga avseenden riksrevisorn med administrativt ansvar använt anslag och intäkter i enlighet med REA-lagen och i enlighet med anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Som komplement till revisionsberättelsen har externrevisorn upprättat en promemoria för att sammanfatta de iakttagelser av materiell betydelse som framkommit vid granskningen. Iakttagelserna har diskuterats med berörda personer och med myndighetens ledning. Externrevisorn konstaterar att granskningen huvudsakligen varit inriktad på den finansiella redovisningen och att man när det gäller resultatredovisningen har fokuserat på att göra faktakontroll mot underlag och/eller specifikationer. Externrevisorn anser att redovisningen och analysen i förhållande till föregående år försvåras av att det inte är möjligt att räkna om tidigare års utfall i den nya verksamhetsstrukturen. När det gäller avsättningar för chefspensioner till f.d. riksrevisorer konstaterar externrevisorn att vid beräkningen av beloppet tagit hänsyn till annan tjänstgöring. Externrevisorn konstaterar att det inte finns någon förpliktelse för att betala ut chefspension till de två riksrevisorer som på egen begäran entledigades av . Externrevisorn har granskat redovisningen och fördelningen av myndighetens gemensamma kostnader mot underlag och mot myndighetens redovisning och anser att fördelningen görs i enlighet med den princip som myndigheten anger. Liksom har externrevisorn granskat generella it-kontroller och lämnat rekommendationer om bl.a. behörigheter till redovisningssystemet. Revisorn konstaterar att det pågår en översyn hos myndigheten för att ytterligare dela upp behörighetskontrollerna. är den elfte i ordningen och ska ge underlag för att bedöma resultat, dvs. om granskningsverksamheten har bidragit till en bättre statlig verksamhet. I inledningen konstateras också att rapporten även kan ge andra än kunskap om myndighetens granskningar, hur de tas emot och vad de leder till. Vidare konstateras att med en regelbunden uppföljning får även erfarenheter som kan användas internt för att utveckla såväl granskningsarbetet som rapporteringen av granskningarna. Även om det inte alltid är möjligt att dra slutsatsen att det är granskningar som är den direkta anledningen till de förbättringar som görs visar uppföljningen att spelar en viktig roll i arbetet med att förändra och förbättra den statliga verksamheten. Uppföljningsrapporten består av tre delar. I den första delen redovisas en s.k. djup uppföljning av 20 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen –. har av samtliga granskningsrapporter som publicerats t.o.m. varit föremål för djup uppföljning. I den andra delen redovisas hur berörda organisationer och regeringen har behandlat de modifierade revisionsberättelserna från revisionen 2015. I den tredje och sista delen redovisas resultatet av en översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter . har av samtliga granskningsrapporter som publicerats t.o.m. varit föremål för översiktlig uppföljning. Riksrevisorerna konstaterar i förordet att uppföljningen visar att flertalet granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen har medfört någon form av åtgärd av regeringen eller andra granskade organisationer. Åtgärderna ligger i linje med slutsatser och rekommendationer. Särskilt den djupa uppföljningen gör det tydligt att det skett förbättringar inom de granskade verksamheterna, även om problem i vissa fall också kan kvarstå. Djup uppföljning av 20 granskningsrapporter Syftet med den djupa uppföljningen är att efter det att granskningarna publicerats brett belysa hur de tas emot och vad de leder till. Resultatet av granskningar framgår av den samlade bild som framkommer i flera uppföljningsrapporter. Enligt innebär detta att en enskild uppföljningsrapport inte kan ge hela bilden av nyttan med granskning och det genomslag som granskningarna får.