bet · H501UbU7 · 2017-11-10 00:00:00 — 2014/15:UbU11 Tioårig grundskola punkten 4, rskr. 2014/15:201 och bet. 2015/16:UbU14 Tioårig grundskola punkten 9, rskr. 2015/16:228). Detta innebär att förskoleklassen upphör att vara en egen skolform och att det nuvarande lågstadiet kommer att omfatta årskurs 1–4, mellanstadiet årskurs 5–7 och högstadiet årskurs 8–10. De kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade. Det ska också fastställas vilka behörighetskrav som ska gälla för att undervisa i den nya årskurs 1, och det behövs vidare övergångsregler och en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i F–3. Utskottet betonade i sitt ställningstagande att utbildningsperspektivet kommer att tydliggöras med en allmän skolstart , men ska lärandet utgå från en pedagogik som är anpassad till elevens ålder. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda i förskoleklassen skulle kunna utformas på lämpligast sätt (dir. 2014:135). beslutade regeringen att ändra utredningsuppdraget genom nya tilläggsdirektiv (dir. 2014:159). I stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart skulle utredaren föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ skulle förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrade. En utgångspunkt för båda alternativen var vidare att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Genom tilläggsdirektiv förtydligades det att utredaren inte längre skulle föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare i förskoleklassen kan utformas på lämpligast sätt (dir. 2015:34). Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt slutbetänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) . Utredningen har föreslagit att förskoleklassen ska kvarstå som en egen skolform men bli obligatorisk (alternativ 1) och har avrått från en ny förberedande s.k. sexårsklass inom (alternativ 2). Enligt utredningens tilläggsdirektiv ska förskoleklassens syfte, uppdrag, innehåll och behörighetsbestämmelser kvarstå oförändrade för båda dessa alternativ (dir. 2014:159). Frågan om ett tredje alternativ med en tioårig grundskola har utredningen i enlighet med sina tilläggsdirektiv inte utrett. Utskottet vill inledningsvis uppmärksamma att redan i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156 s. 48), som överlämnades till , informerades om regeringens arbete med frågan om en tioårig grundskola. Regeringen framhöll då att det är viktigt att det blir obligatoriskt för barnen i att börja i skolan redan , i stället för som . Regeringen delade uppfattning att den obligatoriska skolgången bör starta höstterminen det år då barnet fyller , att skolplikten därmed bör förlängas till och att det är viktigt att skolan får möjlighet att fånga upp elevernas behov tidigare än vad som görs . Regeringen delade även uppfattningen att utbildningsperspektivet ska tydliggöras som lärandet ska utgå från en pedagogik som är anpassad till elevernas ålder och utvecklingsnivå, att de kunskapskrav som finns för lågstadiet ska vara oförändrade och att eleverna ska få bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Utskottet vill därför påminna om att regeringen alltså till mycket stor del instämmer i vad har framfört i sak om en tioårig grundskola. Regeringen har även i proposition 2017/18:9 Skolstart behandlat tillkännagivanden om en tioårig grundskola. Utskottet instämmer i det regeringen framför i propositionen om att det centrala är att den obligatoriska skolgången i ska starta redan och att alla elever ska få bättre förutsättningar att nå målen för skolan. Utskottet anser även i likhet med regeringen att förskoleklassen har en viktig roll i skolväsendet och att en skolstart kan och bör genomföras utan drastiska förändringar i skolsystemets grundläggande struktur. Det viktiga är att det tidiga lärandet blir likvärdigt och att alla elever utvecklas så långt som möjligt. Förändringstakten i skolan har varit hög under en relativt , och förändringar på skolområdet måste göras med urskiljning för att ge huvudmän och personal rimlig arbetsro. Vid sidan av årskurserna 1–9 är förskoleklassen en del av skolans grundläggande struktur. finns det även en inriktning mot förskoleklassen och årskurs 1–3 inom grundlärarutbildningen. Utskottet är därför positivt till regeringens förslag till att förskoleklassen görs obligatorisk och omfattas av skolplikten, vilket även framgår i avsnittet ovan om regeringens lagförslag. Utskottet är dock liksom regeringen medvetet om att det inte räcker med att förskoleklassen blir obligatorisk. Förskoleklassens pedagogiska uppdrag måste stärkas betydligt. Därför har regeringen initierat och genomfört flera reformer i detta syfte. Förskoleklassen har , dvs. efter tillkännagivanden, egna avsnitt i läroplanerna med förtydligat och förstärkt uppdrag, syfte och innehåll. Även den samverkan som måste ske mellan skolformerna för att skapa progression i elevernas utveckling och lärande förtydligades i läroplanen. Vidare genomför flera fortbildningsinsatser –2019 för personalen i förskoleklassen (U2016/05615/S). Viss fortbildning ska riktas särskilt mot förskollärare i förskoleklassen inom områdena språk och kommunikation samt matematiska resonemang och uttrycksformer. har också fått i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att möjliggöra genomförandet av de nya läroplansavsnitten för förskoleklassen. Utskottet kan således konstatera att det pågår ett arbete med kompetensutveckling för personalen utifrån förskoleklassens förstärkta uppdrag. Insatser för kompetensutveckling pågår också inom bl.a. Matematiklyftet och Läslyftet. När det gäller förskollärarnas kompetens ska de även i fortsättningen vara behöriga att undervisa sexåringarna, eftersom utskottet i likhet med regeringen anser att förskollärarnas och grundlärarnas kompetenser berikar och kompletterar varandra. Detta gynnar barnens övergång mellan förskola och grundskola. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2555 (L, M, C, KD) yrkande 2, 2017/18:2938 (M) och 2017/18:3039 (L, M, C, KD) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en obligatorisk förskoleklass och en ny läroplan för förskoleklassen. Jämför reservation 3 (SD). Kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 13 behandlar frågan om en obligatorisk förskoleklass. Motionärerna framhåller att det skulle kunna ge barnen lika möjligheter och att man skulle kunna komma till rätta med en trend av sjunkande studieresultat. I motion 2017/18:475 av och (båda SD) välkomnar motionärerna en obligatorisk förskoleklass och förespråkar en ny läroplan för förskoleklassen med vissa kunskapsmål. Motionärerna anser att en ny läroplan för förskoleklassen ska ha rimliga målsättningar vad gäller rudimentär språkbehandling och räknefärdighet. En detaljerad timplan ska inte behövas i förskoleklassen. Det handlar enligt motionärerna inte om att flytta ned nuvarande årskurs 1 till förskoleklassen utan om att sätta rimliga men tydliga mål för dem som går i obligatorisk förskoleklass. Det är inte samma sak att frivilligt gå en utbildning som att gå en obligatorisk utbildning. Skolinspektionen visade i sin kvalitetsgranskning av förskoleklassen som presenterades i rapporten i förskoleklass (2015:03) på viktiga utvecklingsområden i förskoleklassen. I rapporten framgår att det fanns stora skillnader i hur förskoleklassen bedrevs i landet och att undervisningen i många förskoleklasser led av kvalitetsbrister. Enligt Skolinspektionen kunde den bristande kvaliteten härledas till den relativt oreglerade modell som valts i styrdokumenten, dvs. i läroplanerna, vilket skapade risker och oönskade konsekvenser i form av en bristande likvärdighet. En försvårande omständlighet var att eleverna i förskoleklassen arbetade mot övergripande läroplansmål utan konkretiserade verksamhetsmål för förskoleklassen. Styrdokumenten behövde därför förtydligas. Mot denna bakgrund gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till ändringar i läroplanerna för att bl.a. förtydliga förskoleklassens uppdrag (U2015/191/S). uttalade i sitt delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet (SOU 2016:38 s. 79 och 86) att förskoleklassens roll som länk mellan förskolan och skolan behövde stärkas och att förslag till nytt läroplansavsnitt ytterligare tydliggjorde förskoleklassens pedagogiska uppdrag. Regeringens reform om ett förtydligat uppdrag för förskoleklassen trädde i kraft . Eftersom förskoleklassen finns vid skolenheter med grundskola, specialskola och sameskola regleras den i tre läroplansförordningar (SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250 och SKOLFS 2010:251). Med reformen fick förskoleklassen särskilda avsnitt i läroplanerna. Avsnitten förtydligar hur undervisningen i förskoleklassen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i den efterföljande skolformen. Skolhuvudmännen och personalen har därmed fått bättre förutsättningar att bidra till elevernas utveckling och lärande. Detta skapar förutsättningar för en ökad kvalitet och nationell likvärdighet i förskoleklassen. De nya läroplansavsnitten för förskoleklassen delas in under rubrikerna Syfte och Centralt innehåll på motsvarande sätt som kursplanerna för . Syftestexten beskriver vad undervisningen ska ge eleverna möjlighet att utveckla och riktar sig därför till förskolläraren eller läraren. Där anges t.ex. att eleverna ska erbjudas en variation av arbetssätt, uttrycksformer och lärmiljöer som gynnar övergången från förskola till skola och fritidshem. Därigenom ska undervisningen i förskoleklassen bidra till kontinuitet och progression i elevernas utveckling och lärande samt förbereda dem för fortsatt utbildning. Eleverna ska också ges möjlighet att utveckla kreativitet, nyfikenhet och tilltro till sin egen förmåga. I syftesavsnittet anges också vad undervisningen ska ge eleverna på en rad olika områden, såsom möjlighet att utveckla sitt intresse för och sin förmåga att kommunicera med tal- och skriftspråk genom att ge dem möjligheter att läsa, lyssna på samt skriva och samtala om såväl skönlitteratur som andra typer av texter och händelser. Det centrala innehållet anger vad som ska behandlas i undervisningen och är indelat i kunskapsområdena Språk och kommunikation, Skapande och estetiska uttrycksformer, Matematiska resonemang och uttrycksformer, Natur, teknik och samhälle samt Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse. Innehållet är valt utifrån att det ska finnas en tydlig progression mellan förskolan och förskoleklassen samt mellan förskoleklassen och lågstadiet. Utskottet kan konstatera att förskoleklassen fick egna avsnitt i läroplanerna, där förskoleklassens uppdrag, syfte och innehåll förtydligades och förstärktes. Genom läroplansförändringarna förtydligades även den samverkan som måste ske mellan skolformerna för att skapa progression i elevernas utveckling och lärande. Utskottet vill understryka att ändringarna i läroplanerna har skett med anledning av de behov av förtydliganden som framgår av Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskoleklassen som presenterades i rapporten i förskoleklass (2015:03) och av delbetänkande Samling för skolan – Nationella målsättningar och utvecklingsområden för kunskap och likvärdighet. Utskottet anser att förstärkningarna och förtydligandena av förskoleklassens uppdrag i läroplanerna för , specialskolan och sameskolan är väl avvägda (se SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250 och SKOLFS 2010:251). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2017/18:475 (SD) och 2017/18:1062 (SD) yrkande 13. Regeringens lagförslag, punkt 1 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:9. Vårt förslag med en skolstart betyder att vi höjer ambitionerna för svensk skola. Det innebär ett fyraårigt lågstadium där sexåringarna får en strukturerad undervisning som följer kunskapsmål. Det ger inte bara våra elever mer tid tillsammans med lärarna utan innebär också att barnen får rätt till samma stöd och hjälp som i dagens grundskola. Sammantaget innebär en skolstart att våra elever lär sig mer och får med sig mer robusta kunskaper, vilket stärker deras fortsatta kunskapsutveckling. Vårt ställningstagande, att avslå regeringens proposition 2017/18:9 Skolstart , och i stället föreslå införandet av en tioårig grundskola där lågstadiet blir fyraårigt innebär att sexåringarna får undervisning som följer kunskapsmål. Det grundar sig främst på tre utgångspunkter: • Vår målsättning med en tidigare skolstart är att stärka barnens tidiga inlärning. En sådan målsättning saknar regeringen i sin proposition 2017/18:9. Vårt förslag innebär också att sexåringar, till skillnad från enligt regeringens förslag, direkt ska få del av de kunskapsmål och den utvärdering som framgår av läroplanen, den kompetens som hör lågstadiet till och rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. • Förskoleklassen varierar stort mellan olika skolor. Det som skulle förena förskolan och har på sina håll i stället blivit en isolerad ö mellan för- och . • En förutsättning för att en tidigare skolstart ska bli framgångsrik och gynna barnens lärande i skolan är att lärarna i den nya årskurs 1 har rätt kvalifikationer och rätt kompetens. Detta är viktigt eftersom sexåringarnas tid i skolan, jämfört med dagens förskoleklass och regeringens förslag, kommer att förändras till både innehåll och form. I den nya årskurs 1 kommer större fokus att läggas på grundläggande läs-, skriv- och räkneinlärning och, till skillnad från i förskoleklassen, att omfattas av kunskapsmål. Att lärarna i den nya årskursen har rätt kompetens är därför helt avgörande, oavsett deras examen. Vi anser mot bakgrund av det anförda att ska avslå regeringens proposition 2017/18:9 Skolstart . Tioårig grundskola, punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 och 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 och 2017/18:2938 av (M). har begärt att regeringen ska återkomma med förslag om tioårig grundskola i enlighet med Alliansens förslag. Regeringen hävdar att tillkännagivandena är slutbehandlade i och med att regeringen nu har överlämnat proposition 2017/18:9 Skolstart till . Vi menar att tillkännagivandena inte kan anses slutbehandlade eftersom regeringen inte tillgodoser tillkännagivandena. Vi kräver därför att regeringen , dock , tillsätter en utredning för att ta fram förslag om en tioårig grundskola där lågstadiet blir fyraårigt, vilket innebär att sexåringarna får undervisning som följer kunskapsmål. Detta ska ske i enlighet med tidigare beslut (se bet. 2014/15:UbU11 Tioårig grundskola punkten 4, rskr. 2014/15:201 och bet. 2015/16:UbU14 Tioårig grundskola punkten 9, rskr. 2015/16:228). Reformen bör kunna träda i kraft med första läsårsstart . Utredningen ska utgå från den tidigare regeringens utredningsdirektiv till som regeringen ändrade. • föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas och även se över behovet av övergångsregler. Om skolplikt för sexåringar redan är införd bör utredningen beakta det • föreslå en tidsplan för genomförandet och då särskilt beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i förskoleklassen och i årskurs 1–3 i fråga om effektiva undervisningsmetoder och stödinsatser i svenska och matematik samt i vetenskapligt välbelagd kunskap om läs- och skrivsvårigheter. Även huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. lokaler, organisation och personal ska beaktas • föreslå ändringar när det gäller behörighetskrav samt överväga behovet av fortbildningsinsatser för förskollärare och lärare. Motsvarande ska gälla för sameskolan, specialskolan och grundsärskolan • föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklassen kan utformas. Mot bakgrund av det anförda bör regeringen , dock , tillsätta en utredning för att ta fram förslag om en tioårig grundskola med ett fyraårigt lågstadium och skolstart . Obligatorisk förskoleklass, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:475 av och (båda SD) och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 13. När förskoleklassen blir obligatorisk, vilket vi välkomnar, vore det bra om det infördes en ny läroplan för förskoleklassen med några rimliga målsättningar vad gäller rudimentär språkbehandling och räknefärdigheter hos eleverna. En detaljerad timplan ska enligt vår mening inte behövas i förskoleklassen. Det handlar inte om att flytta ned nuvarande årskurs 1 till förskoleklassen, utan om att sätta rimliga men tydliga mål för elever som enligt regeringens förslag blir en del av den obligatoriska förskoleklassen. Det är inte samma sak att frivilligt gå en utbildning som att gå en obligatorisk utbildning. Kraven på en obligatorisk verksamhet kan och bör vara tydligare. Dessutom blir det lättare att tidigt sätta in stödinsatser med tydliga mål i denna verksamhet. går nästan alla sexåringar i förskoleklassen. Andelen varierar dock från kommun till kommun. Även kvaliteten på verksamheten varierar. Det finns indikationer på att de barn som genomgår denna förberedande skolform får ett försprång gentemot de barn som inte gör det. Vi är positiva till att den frivilliga förskoleklassen blir obligatorisk. Argumenten för detta är många. Förutom att ge våra barn lika möjligheter handlar det om att komma till rätta med en lång trend med sjunkande studieresultat. Vi måste komma ihåg att det finns en vilja hos barn att lära sig, vilken måste tas till vara. Vi anser att regeringens förslag är en bra början på att angripa detta problem. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:9 Skolstart : antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:475 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en ny läroplan för förskoleklassen med vissa kunskapsmål och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen avslår proposition 2017/18:9 Skolstart . 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen , dock , ska tillsätta en utredning i syfte att ta fram förslag om en tioårig grundskola med ett fyraårigt lågstadium och en skolstart och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1062 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskoleklassen ska bli en obligatorisk del av som därmed blir tioårig, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2938 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förskoleklassen bör ingå i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till vidareutbildning av förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga och tillkännager detta för regeringen. Jag tänkte börja med lite historia kring förskoleklassen och varför vi har landat i att det finns anledning att se över förskoleklassens ställning. Det har gjorts flera utvärderingar som bland annat visar att förskoleklassen har en ganska otydlig ställning. På vissa håll saknas fokus på kunskapsutveckling helt. På andra håll är man betydligt bättre på att ta till vara och utnyttja tiden för att utveckla sexåringarnas kunskaper. , som kom 2015, påpekade att det är väldigt stora skillnader mellan olika förskoleklasser. Det är en bristande likvärdighet. Att det ska vara likvärdigt över landet är någonting som vi alla här inne håller högt. Skolinspektionen gjorde också en utvärdering . Den visade att i tre av fyra förskoleklasser fanns det ingen planering eller uppföljning av undervisningen, och det saknades ett pedagogiskt samarbete mellan lärare i förskoleklass och lärare i grundskola. Våra sexåringar får helt enkelt inte samma förutsättningar överallt i landet. Alliansregeringen tillsatte en utredning . Uppdraget var att ta fram förslag om hur en tioårig grundskola med obligatorisk start för sexåringar lämpligast skulle kunna införas. Det kompletterades med direktiv kring att ta fram förslag på hur en kompletterande utbildning för förskollärare som jobbar med sexåringar skulle kunna se ut. Men denna regering ändrade direktiven till utredningen och detaljstyrde den, får jag väl lov att säga. Man sa att förskoleklassen skulle bevaras, och man tog bort direktiven om en anpassad utbildning för förskollärarna. Jag måste faktiskt erkänna att jag har väldigt svårt att förstå varför man gjorde dessa förändringar. Varför lät man inte utredningen ha sin gång? Varför tog man inte en diskussion och en remissomgång kring ett förslag om en tioårig grundskola? Man hade kunnat ha kvar förskoleklassen, eller man hade kunnat göra om det till ett fyraårigt lågstadium. Det var ett öppet direktiv. Dessutom fanns det med någonting viktigt, nämligen en kompletterande utbildning, så att de som jobbar med sexåringar verkligen har den kompetens som behövs. Av detta blev intet. Jag har fortfarande svårt att förstå varför, för det förslag som ligger på bord innebär ingen större förändring för någon. går av alla sexåringar i förskoleklass, enligt . Det innebär att det är av sexåringarna som skulle omfattas av denna förändring. Själva förskoleklassen i sig förändras inte. Det enda jag kan se är möjligtvis det som någon lärare har uttryckt: att det underlättar lärarnas planering när sexåringarna inte är borta. Föräldrar kan ju ta ledigt för sexåringarna lite när som helst i och med att detta inte är obligatoriskt. Men hur stor påverkan får det egentligen för den enskilda sexåringen? Det finns som sagt inget förtydligat uppdrag och ingen fortbildning. Dessutom innebär förslaget att man har struntat i det tillkännagivande som har fattat beslut om. Det finns en majoritet för en tioårig grundskola här. Det är något som regeringen har valt att strunta i. I tillkännagivandet finns också kravet på att ta fram ett förslag om fortbildning. Det har man också struntat i. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolstart Alliansens utgångspunkt är att sexåringarnas första tid i skolan ska präglas av mer lärande. Sexåringar är väldigt vetgiriga. De allra flesta ser fram emot att börja skolan och lära sig läsa och skriva, inte minst. Förskoleklassen, som håller en ojämn kvalitet, innebär onödiga övergångar. Den har på många ställen blivit en isolerad ö. Det finns ingen anledning att ha den kvar. Dessutom är det oerhört viktigt att de som ska jobba med sexåringarna har rätt kompetens. De behöver kunna läs- och skrivinlärning ordentligt. Det är där man lägger grunden. All forskning pekar på att tidigt stöd i skolan är det som gör störst skillnad. Därför vill vi att sexåringarna ska få mer och bättre kunskaper i att läsa och skriva och att de ska mötas av lärare som har kompetens att lära dem läsa och skriva.