bet · H401TU17 · 2017-05-26 00:00:00 — gjordes 775 miljoner påstigningar på buss i , vilket motsvarar av det totala antalet påstigningar i kollektivtrafiken. av påstigningarna gjordes på tunnelbana, på tåg och på spårväg. Resande med fartyg förekom sparsamt inom kollektivtrafiken. Trafikanalys anger vidare att antalet påstigningar i kollektivtrafiken ökade i flertalet av länen . Storstadsregionerna , och län dominerar på många sätt inom kollektivtrafiken. Tillsammans står de för av utbudet i fordons- och vagnkilometer, av transportarbetet i personkilometer och av antalet påstigningar i hela . finansierade landstingen , kommunerna och staten genom av verksamheten. ökar det offentligas andel av finansieringen, från 2015. Av den s.k. kollektivtrafikbarometern (årsrapport ) som tas fram av Svensk Kollektivtrafik framgår bl.a. att varannan svensk reser regelbundet med kollektivtrafiken och nio av tio reser regelbundet med bil. Det betyder att en stor andel av svenskarna reser regelbundet med både bil och kollektivtrafik. Vidare framgår att åtta av tio resenärer är nöjda med sin senaste resa och att utbudets relevans, att det finns relevanta avgångstider och linjesträckningar, är den faktor som främst driver ett ökat kollektivresande. Av kvinnors resor görs med kollektivtrafik jämfört av männens resor. Ser man till sysselsättning har kollektivtrafikens marknadsandel bland de förvärvsarbetande ökat från 2016. Några satsningar på kollektivtrafik I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22) aviserade regeringen att avsätts till insatser för förbättrade stadsmiljöer 2015–2018 i form av statlig medfinansiering till lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort. Regeringen aviserade att staten genom stadsmiljöavtal ska stimulera hållbara transporter i städer. biföll regeringens ökade satsning om (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:85). Förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer utfärdades av regeringen . Syftet är att främja hållbara stadsmiljöer genom att skapa förutsättningar för att en större andel persontransporter i städer ska ske med kollektivtrafik. Som villkor för stödet ska kommunerna genomföra motprestationer som omfattas av bl.a. planer för bostadsbyggande, gång- och cykelåtgärder, sänkta hastighetsgränser samt parkeringsstall och parkeringsavgifter. I budgetpropositionen föreslog regeringen en utökning av den tidigare satsningen på stadsmiljöavtal uppgående till . Satsningen utökas med 2017 och 2018. Utöver stöd till investeringar i anläggningar för kollektivtrafik och i anläggningar för nya transportlösningar för kollektiv-trafik som satsningen omfattat ska stadsmiljöavtalen även omfatta insatser för ökat cyklande. Regeringen har vidare föreslagit en tidsbegränsad satsning på kollektivtrafik i landsbygd för att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd om 2016, 2017, 2018 samt 2019. har fått i uppgift att samråda med länen om vad som kan uppnås i respektive län och därefter lämna förslag till regeringen om hur medlen bäst kan användas. har redovisat sitt förslag som bl.a. innehåller hållplatsåtgärder, optimering av signalsystem samt åtgärder för att möjliggöra samtidig infart. uppger att åtgärderna har prioriterats med hänsyn till geografisk spridning över landet, åtgärdernas genomförbarhet och överensstämmelse med uppdragets syfte. beslutade att genomföra en uppföljning av resultaten av statens insatser för att förbättra transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen Hela resan ! – En uppföljning av transportsystemets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning (2013/14:RFR5) visar att det fortfarande finns många hinder som försvårar resandet. Det görs olika insatser för att öka tillgängligheten, men detta arbete är i många delar inte samordnat, och det finns mycket kvar att göra. Det behövs tydligare styrsignaler för att tillgänglighetsmålen ska kunna uppnås. Det är viktigt att prioritera resurser för tillgänglighetsarbetet och att aktörerna kan redovisa hur stora resurser som satsas på detta. I uppföljningen konstateras också att det är viktigt att regeringen även i fortsättningen redovisar och bedömer resultaten av de statliga tillgänglighetsinsatserna till . beslutade trafikutskottet att genomföra en uppföljning av kollektivtrafiklagen. I uppföljningen Kollektivtrafiklagen – en uppföljning (2015/16:RFR14) gjordes bedömningen att en allmän översyn bör göras av kollektivtrafiklagen. I rapporten framhålls att en sådan översyn bör beakta de iakttagelser och bedömningar som görs i uppföljningen om bl.a. gemensamma funktioner, marknadsöppningen och kollektivtrafikens kostnader. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om järnvägsmarknaden. Utskottet framhåller att järnvägen har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 begär motionärerna att en konkurrensneutral tillgång till järnvägens infrastruktur i form av tåglägestilldelning, depåtillgång och signalsystem säkerställs. Motionärerna framhåller att forskningen visar att marknaden har påverkats positivt av avregleringen och att konkurrensen har bidragit till effektiviseringar och innovationer. I motionen konstateras att det kvarstår problem att lösa för att nå en fungerande konkurrens och motionärerna anser att det krävs att regeringen vidtar åtgärder för att jämna ut konkurrensvillkoren mellan de olika aktörerna. I yrkande 10 efterfrågar motionärerna en stärkning av förutsättningarna för den kommersiellt organiserade persontrafiken på järnvägen, i enlighet med förslaget i utredningen annan tågordning – bortom järnvägsknuten (SOU 2015:110). I motionen anges att detta är viktigt för att såväl förbättra samverkan som att stärka konkurrensen mellan de olika kategorierna trafik på järnvägen. Vidare framhåller motionärerna att om den samhällsorganiserade trafiken breder ut sig alltför mycket är risken att det slår ut privata aktörer och i förlängningen leder till färre alternativ och högre kostnader för det offentliga. I yrkande 11 påtalar motionärerna att en välfungerande järnväg kräver samarbete och koordinering med andra länder. Åtgärder på EU-nivå är därför nödvändiga för att utveckla sammanhållna och effektivt fungerande marknader för järnvägstransporter i . Motionärerna anför därför att regeringen konsekvent och på alla nivåer bör arbeta för ett fullt genomförande av det fjärde järnvägspaketet. har en stor och betydelsefull roll i det svenska transportsystemet, och väl fungerande transporttjänster med tåg är viktigt för att uppnå flera mål om hög sysselsättning, grundläggande tillgänglighet, en ökad andel kvalificerad industriproduktion, minskad klimat- och miljöpåverkan samt färre dödade och skadade i trafiken. En mer konkurrenskraftig järnväg skulle kunna bli ett ännu mer attraktivt transportalternativ och bidra till att flytta över gods från väg till järnväg men också till att öka antalet resor med tåg. En förutsättning för detta är ett väl fungerande järnvägssystem med god samverkan mellan dess olika funktioner. I en interpellationsdebatt (ip. 2015/16:44) framförde statsrådet att ett väl fungerande järnvägsnät är en högt prioriterad fråga för regeringen. Statsrådet angav vidare att en ökad konkurrens kan vara positiv om det leder till nya valmöjligheter för resenärerna men att den nya konkurrenssituationen också ställer ökade krav på järnvägssystemet för att komma resenärerna till del. I interpellationsdebatten underströk statsrådet vidare att målet för regeringen är att tågtrafiken ska fungera för resenärerna och att de samhällsfunktioner som tåget ska svara mot fungerar på ett bra sätt. Utskottet välkomnar statsrådets uttalanden om bl.a. vikten av en fungerande tågtrafik för resenärerna. öppnades marknaden för persontransporter på järnväg i för konkurrens. SJ:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten avskaffades därmed. Detta innebär att alla tågoperatörer har likvärdig rätt att verka på det svenska järnvägsnätet. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att föreskriver om ett icke-diskriminerande tillträde till järnvägsinfrastrukturen. Utskottet vill därför bl.a. peka på att exempelvis signalsystemen på järnvägsnät är konkurrensneutrala på så sätt att de inte gör skillnad på vilket järnvägsföretag som trafikerar linjen. Däremot finns det tekniska skillnader mellan olika tågtyper som medför begränsningar. Utskottet vill även lyfta fram att Transportstyrelsen med stöd av sin instruktion, järnvägslagen och järnvägsförordningen samt via sitt regleringsbrev bedriver marknadsövervakning och marknadstillsyn. I styrelsens marknadstillsyn ingår därför även en tillsyn över att tillträdet till järnvägsinfrastrukturen är icke-diskriminerande. Transportstyrelsens arbete omfattar vidare kontroller av att gällande krav på marknaden följs, övervakning av marknadens utveckling och funktion i förhållande till politikens förväntningar samt prövningar av tvister och fastställelser av villkor. Utskottet har tagit del av att Transportstyrelsens mål för dess marknadstillsyn och marknadsövervakning är att verka för en effektiv järnvägsmarknad med sund konkurrens och likvärdiga villkor. Utskottet kan vidare konstatera att förutsättningarna för såväl den kommersiella (interregionala) persontrafiken på järnväg som den regionala som bedrivs inom ramen för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna inte är tillfredsställande i förhållande till varandra och att utvecklingen inte följer de övergripande intentionerna som fanns när kollektivtrafiklagen beslutades. Frågan har belysts såväl av utskottets uppföljningsgrupp i rapporten – en uppföljning (2015/16:RFR14) som av Utredningen om järnvägens organisation. I utredningens slutbetänkande En annan tågordning – bortom järnvägsknuten (SOU 2015:110) framförs bl.a. att regeringen, särskilt med hänsyn till kommande investeringar i nya stambanor för höghastighetståg, närmare bör utreda en förändring i den långsiktiga modellen för marknadstillträdet på järnväg. Utredningens betänkande bereds inom . Det bör i sammanhanget även framhållas att det inom EU pågår ett arbete med att bygga upp ett enhetligt järnvägssystem inom . Arbetet syftar till att öka järnvägens effektivitet och konkurrenskraft i förhållande till de övriga trafikslagen. Järnvägstransporter över gränserna hindras av att den europeiska marknaden är uppdelad i nationella nät, som bygger på sinsemellan olika tekniska lösningar och som styrs av olika nationella regler. För att överbrygga dessa hinder har EU presenterat ett antal regelpaket, de s.k. järnvägspaketen. Syftet med de europeiska bestämmelserna är dels att standardisera komponenter för att sänka järnvägens kostnader och öka konkurrenskraften, dels att göra det möjligt att framföra tågen mellan olika medlemsländer utan några tekniska problem. När det gäller fjärde järnvägspaketet är förhandlingarna inom EU avslutade och togs beslut även om den s.k. marknadspelaren. pågår arbete med att genomföra det fjärde järnvägspaketet i svensk rätt. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22) anger regeringen att den ser behov av att identifiera åtgärder som ytterligare skulle kunna förbättra järnvägens funktionssätt och att man kommer att vidta åtgärder som leder till ett järnvägssystem som bättre klarar framtidens utmaningar och bidrar till ett mer sammanhållet system där det är lämpligt. Utskottet välkomnar detta. Utskottet finner inte skäl att föregripa beredningen och vidta några åtgärder med anledning av motion 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkandena 9–11. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om samhällsuppdrag för . Utskottet hänvisar till pågående beredning. Jämför motivreservation 2 (M, C, L, KD) och särskilt yttrande 1 (V). I motion 2016/17:1596 av och (båda S) begärs att möjligheten att ge SJ ett mål om samhällsnytta bör ses över. Motionärerna framhåller att staten bör använda SJ mer strategiskt och som ett viktigt verktyg för att säkerställa att tågtrafiken verkligen gör största möjliga nytta för samhället. m.fl. (MP) efterfrågar i motion 2016/17:2536 yrkande 1 ett samhällsuppdrag för SJ. Motionärerna framhåller att det behövs ett långsiktigt uppdrag att utveckla tågtrafiken för att tillgodose behoven hos framtidens resenärer och ge SJ förutsättningar för att klara ett sådant uppdrag. Utskottet vill påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter kan tillgodoses (bet. 2013/14:TU9, rskr. 2013/14:342). Av regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framgår att ärendet bereds inom . I sammanhanget vill utskottet dock peka på att vissa bolag med statligt ägande har särskilda samhällsuppdrag som beslutats av . Bolagen har ett uppdrag att bedriva verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. Utskottet vill i sammanhanget vidare påminna om att det övergripande målet för svensk transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare i hela landet. För att nå de transport- och miljöpolitiska mål som har fastställts av regeringen och krävs att järnvägstrafiken upprätthålls och utvecklas. Utskottet anser inte att det finns anledning att föregripa den pågående beredningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1596 (S) och 2016/17:2536 (MP) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om drift och underhåll. Utskottet framhåller vikten av underhåll av järnvägsinfrastrukturen och hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). är enligt verkets instruktion infrastrukturförvaltare för det järnvägsnät som tillhör staten, om inte något annat beslutats. Statens spårinnehav uppgår till av det totala nätet. Utöver finns det 480 små eller mycket små infrastrukturförvaltare. Av instruktion framgår vidare att verket i sin roll som beställare särskilt ska verka för ökad produktivitet, innovation och effektivitet på marknaderna för investeringar, drift och underhåll. får vidare enligt instruktionen bedriva bl.a. upphandlingsverksamhet som är förenlig med verkets uppgifter i övrigt. () bildades och drevs som en resultatenhet inom (nu ). I regleringsbrev angav regeringen att skulle redovisa förutsättningarna för och konsekvenserna av en konkurrensutsättning av hela eller delar av produktionsverksamheten . redovisade för produktionsverksamhet, förutsättningar och strategier för konkurrensutsättning av produktionsverksamhet (GD00-2827/01). I rapporten föreslogs att det förebyggande underhållet skulle upphandlas i konkurrens från produktvis eller i lämpliga produkt-kombinationer. Skälet för en successiv konkurrensutsättning angavs vara beställarorganisationens ovana vid att upphandla dessa tjänster. Vidare föreslogs att driften och det avhjälpande underhållet skulle upphandlas i konkurrens från . Även i detta fall föreslogs en successiv konkurrensutsättning mot bakgrund av ovana och bristande förutsättningar att effektivt och säkert upphandla drift och avhjälpande underhåll. Beslut togs sedermera i enlighet med utredningen, och har stegvis upphandlat drift och underhåll i konkurrens . Det sista av kontrakt som inte upphandlats i konkurrens löpte ut . I samband med riksdagsbehandlingen av regeringens proposition 2008/09:23 Ändrad verksamhetsform för delar av och framhöll utskottet att en bolagisering av BVP är en naturlig följd av den successiva konkurrensutsättningen (bet. 2008/09:TU4). Bolagiseringen tillsammans med övriga åtgärder som regeringen vidtagit skulle enligt utskottets mening komma att leda till en gynnsammare utveckling på anläggningsmarknaden, till gagn för genomförandet av framtida infrastruktursatsningar. Utskottet framhöll även att konkurrensutsättningen genomförts med tillbörlig varsamhet och att gradvis kunnat bygga upp erfarenhet av upphandling av denna typ av underhållstjänster som leverantörernas resurser och kompetens utvecklats. Efter beslut bolagiserades BVP 2010 och det statligt ägda bolaget bildades. Utskottet har behandlat motioner om underhåll av statens järnvägs-infrastruktur vid ett flertal tidigare tillfällen. tillkännagav för regeringen att den borde återkomma med förslag på hur underhållet av järnvägsinfrastrukturen ska organiseras (bet. 2011/12:TU5, rskr. 2011/12:247). Utskottet framförde att det är en nödvändig åtgärd för att få en effektiv, samordnad och säker underhållsverksamhet. tillkännagav för regeringen (bet. 2013/14:TU19, rskr. 2013/14:342) att regeringen borde se till att skyndsamt bygger upp kompetens så att verket självständigt kan inspektera både järnvägsanläggningens status och entreprenörernas utförda arbete och se över hur staten kan ta det samlade ansvaret för järnvägsunderhållet av statens järnvägsinfrastruktur i takt med att underhållskontrakten löper ut. I betänkande 2014/15:TU13 bedömde utskottet bl.a. att det inte fanns anledning att ta något initiativ förrän beredningen av Utredningen om järnvägens organisation . I betänkande 2015/16:TU16 framhöll utskottet vikten av underhåll av järnvägsinfrastrukturen och hänvisade till pågående beredningsarbete. I kommittémotion 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 12 framhåller motionärerna att en fortsatt konkurrensutsatt marknad för investeringar och underhållsentreprenader av järnvägen bör främjas för att ge fortsatta förutsättningar för ökad kostnadseffektivitet. Motionärerna pekar bl.a. på att skattemedlen har kunnat användas effektivare tack vare att järnvägens underhåll och investeringar upphandlats genom konkurrens. I motionen påtalas att trots att experter och regeringens egen utredare är positiva till den konkurrensutsatta upphandlingen har regeringen beslutat om ett återförstatligande av järnvägsunderhållet i vissa delar av landet. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2016/17:2531 yrkande 10 att man gör en genomlysning av ledning och styrning för att få en tydligare fördelning av ansvar, mandat och arbetsuppgifter. Motionärerna pekar bl.a. på att detta också var något som Utredningen om järnvägens organisation föreslog. I kommittémotion 2016/17:3374 av (L) yrkande 9 framhålls att det behövs ett robust, tryggt och säkert järnvägssystem. Motionären påtalar att det krävs mer än stora satsningar på underhåll. Medlen som avsätts måste också användas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt. Det krävs då också kunskap om och överblick över järnvägens status. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 22 att drift och underhåll av vägar och järnvägar även i fortsättningen ska upphandlas i konkurrens. I motionen framhålls att det vore direkt skadligt om allt järnvägsunderhåll återförstatligas, och motionärerna är därför kritiska till regeringens ståndpunkt när det gäller detta. I yrkande 23 framhålls att bör stärka sina funktioner för tillstånds- och leveranskontroll samt uppföljning vid upphandling av väg- och järnvägsunderhållet. För att järnvägen ska vara framkomlig och kunna användas på det avsedda sättet är det nödvändigt att infrastrukturen underhålls. Ett väl fungerande järnvägsunderhåll är således en viktig del i att åstadkomma ett effektivt järnvägssystem. I infrastrukturpropositionen Infrastruktur för framtiden (prop. 2016/17:21) konstaterar regeringen att medlen till drift, underhåll och reinvesteringar av järnväg behöver öka och ges hög prioritet för att värna nyttan av redan genomförda investeringar. Regeringen framhåller att ökade resurser möjliggör en upprustning av det befintliga järnvägssystemets standard. I propositionen anger regeringen vidare att det är av stor vikt att avsätter nödvändig tid i spåren för underhållsåtgärder och att resurserna till drift, underhåll och reinvesteringar ökas för att skapa ett robustare järnvägssystem med ett lägre behov av avhjälpande underhåll till följd av infrastrukturfel. Utskottet välkomnar uttalandena och anser att de kraftiga och angelägna satsningar som regeringen har gjort på järnvägsunderhållet är mycket positiva. Utskottet vill särskilt peka på att regeringen i budgetpropositionen genomförde en fortsatt tillfällig förstärkning av drift och underhåll av järnvägsinfrastrukturen med , liksom ytterligare förstärkning av underhållet till järnvägar med –2019 för åtgärder på järnvägar i landsbygd, (prop. 2015/16:1 utg.omr. 22, bet. 2015/16:TU1, rskr. 2015/16:98). Utöver dessa satsningar föreslog regeringen i budgetpropositionen bl.a. en särskild satsning om för kapacitetshöjande åtgärder i järnvägssystemet som förbättrar kapacitet och robusthet i transportsystemet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100). I budgetpropositionen anger regeringen vidare att den ser behov av att fortsätta att identifiera åtgärder som ytterligare kan förbättra järnvägens funktionssätt. Regeringen framhåller att underhållet måste organiseras så att största möjliga nytta uppnås av de medel som anslås. Regeringen gav därför i uppdrag att genomföra en fördjupad utredning och redogöra för möjliga åtgärder i syfte att uppnå väl fungerande och effektiva transporter på järnväg samt att staten ska ta det samlade ansvaret för kontroll och utförande av järnvägsunderhållet. redovisade uppdraget till i en delrapport vilken omfattade besiktningsfrågor. I slutredovisningen lämnar förslag till möjliga åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva underhåll av det statliga järnvägsnätet samt vilken maskinell underhållsutrustning bör äga och förvalta. Förslagen bereds inom . gav regeringen vidare i uppdrag åt att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning i fråga om järnvägsunderhåll. Enligt beslutet ska redovisa framdriften av uppdragen , samt . Statsrådet framförde i svaret på en skriftlig fråga att regeringen anser att det är viktigt att i egen regi genomför underhållsbesiktning och leveransuppföljning för att bygga upp nödvändig kunskap om anläggningen och dess tillstånd för att säkerställa att rätt insatser görs, vilket därmed bidrar till en högre kvalitet i järnvägsunderhållet. Statsrådet framförde vidare att regeringen avser att bereda ytterligare steg för ett samlat statligt ansvar för järnvägsunderhållet. Utskottet välkomnar att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att få till stånd en väl fungerande järnvägsunderhållsverksamhet. Utskottet fick vid ett besök hos i också information om arbete med drift och underhåll. informerade bl.a. om sitt arbete med en nationell underhållsplan och med att bli en professionell och renodlad beställare och att verket bl.a. arbetar med att ha ett tydligt agerande och tydliga förväntningar samt bättre uppföljning av hur leverantörer uppfyller kontraktskraven. Med hänsyn till pågående beredningsarbete finner inte utskottet att det finns anledning att vidta något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 12, 2016/17:2531 (M) yrkande 10, 2016/17:3374 (L) yrkande 9 och 2016/17:3391 (KD) yrkandena 22 och 23. Motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att pausa införandet av ERTMS. Utskottet framför bl.a. att det följer av att signalsystemet ska vara fullständigt infört på medlemsstaternas stomnät . Utskottet understryker att införandet av ERTMS måste ske på ett sätt som minimerar risken för driftsstörningar eller negativ påverkan på tillförlitligheten i järnvägssystemet. Jämför reservation 4 (SD, C, L). ERTMS är ett gemensamt signalsystem för . Enligt EU:s TEN-T förordning ska medlemsländerna ha infört ERTMS på stomnätet . driver genomförandet av ERTMS i . m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2016/17:3633 yrkande 8 vikten av att pausa införandet av järnvägens signalsystem ERTMS.