bet · H401JuU16 · 2017-06-02 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3474 av m.fl. (L) yrkande 9. I takt med teknikens utveckling tar brottsligheten nya former. Så kallade virtuella våldtäkter är ett exempel på sexuellt utnyttjande som sker på internet. Det kan handla om att någon kontaktas på sociala medier och sedan tvingas utföra sexuella handlingar framför webbkameran. Ett annat problem som vuxit i takt med teknikens utveckling är s.k. hämndporr. Det kan exempelvis vara fråga om en film som sprids på internet av någon som har filmat när han eller hon har sex med sin före detta partner. Vår mening är att lagstiftningen om s.k. virtuella våldtäkter och hämndporr behöver tydliggöras. Regeringen bör därför återkomma till med lagförslag om dels virtuella våldtäkter, dels s.k. hämndporr. Köp av sexuell tjänst, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1365 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 15. För att lösa problemet med för låga straff och för att göra sexköpslagen mer effektiv bör brottsrubriceringen grovt sexköpsbrott införas med fängelse som minimistraff i straffskalan. Brottet bör främst vara förbehållet personer som döms för sexköp och som har dömts för sådan brottslighet, eller för personer som har köpt sex av särskilt utsatta – exempelvis traffickingoffer. Och för att sexköp av barn verkligen ska ge strängare straff bör dessutom minimistraffet ändras från böter till fängelse. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Sexualbrott mot barn, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1766 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2586 av (SD). Barn och ungdomar som blir utsatta för sexualbrott är en särskilt utsatt grupp. Att vuxna tar kontakt med barn i sexuellt syfte har blivit mer vanligt, särskilt då både barn och vuxnas närvaro i sociala medier på internet har ökat. När det gäller olika former av sexualbrott mot barn återfinns ofta böter som en lägstanivå i straffskalorna. Det handlar mer specifikt om sexuell posering, sexuellt ofredande, kontakt med barn i sexuellt syfte och ringa barnpornografibrott. En straffskärpning för dessa integritetskränkande brott som barn kan utsättas för har flera fördelar. Ju allvarligare ett brott är, desto högre prioriteras det. Dessutom ger längre straff ger bättre möjlighet till vård för den dömde. Men framför allt är en straffskärpning för dessa brott, där böter tas bort som lägsta nivå, rimligt ur ett brottsofferperspektiv. Av de ovan angivna skälen är det vår mening att straffskalan för sexualbrott mot barn bör ses över. Av den föregående reservationen framgår att vi även anser att straffet för köp av sexuell handling av barn bör skärpas. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Uppvigling, punkt 17 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 42. Det förekommer att människor hetsar andra till brott t.ex. på internet. Trots det har endast tio personer dömts för uppvigling . Det kan aldrig vara acceptabelt att uppmana andra att begå brott. I ett rättssamhälle måste vi försäkra oss om att den typen av beteende straffas. Mot bakgrund av hur få som döms för uppvigling anser vi att det bör ses över hur uppviglingslagstiftningen kan uppdateras. Vi vill också ha en straffskärpning, där dagens nivå av böter eller fängelse höjs. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Borttagande av s.k. straffrabatter, punkt 18 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 3.1 och 2016/17:419 av (M) och 2016/17:1715 av (M). Det finns ett stort antal straffrabatter i den svenska strafflagstiftningen. Vi ser generellt väldigt negativt på dessa, då de ytterligare spär på ett system som mäter ut alldeles för korta straff. Vi anser att ett flertal förändringar bör göras i enlighet med vad vi beskriver nedan. Reglerna om flerfaldig brottslighet bör ändras. Tilläggsstraffskalorna enligt punkt 1 i 26 kap. 2 § bör utökas och minimitillägg införas. I vissa fall finns det behov av att frångå regeln om strafftillägg. Har en person begått flera brott mot person och sedan blir ställd inför rätta ska kumulationsprincipen kunna användas, där brottslingen får sina straff adderade på varandra. Exakt hur detta ska se ut bör utredas närmare. Ingen straffrabatt bör ges vid otillåten utredning. Har säker bevisning om brott framkommit genom otillåtna utredningsmetoder, såsom brottsprovokation, felaktigt använd bevisprovokation osv., bör detta inte påverka straffpåföljden för den tilltalade. Reaktionen och konsekvenserna som följer av den felaktiga användningen av utredningsmetoder bör i stället behandlas som ett separat ärende – exempelvis en polisiär internutredning om tjänstefel eller på annat lämpligt sätt. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Straffvärdesbedömning, punkt 19 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi anser att gällande bestämmelser i 29 kap. om ett brotts straffvärde är väl avvägda. Samtliga de faktorer som anges i 29 kap. 1 § tar också sikte på omständigheterna vid brottet. Som framgår tillfördes bestämmelsen 2010 en ny mening som anger att domstolen särskilt ska beakta om gärningen inneburit ett allvarligt angrepp på någons liv eller hälsa eller trygghet till person. Mot denna bakgrund är vi inte beredda att ta initiativ till några sådana förändringar som motionärerna efterfrågar. Försvårande omständigheter, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2432 av (SD). har länge stuckit ut som ett land där man respekterar olikheter och värnar människors olika åsikter. Dessvärre har dock den offentliga debatten i mångt och mycket blivit mer polariserad . Förtroendevalda politiker har i vissa fall direkt uppmanat medborgare att riva ned eller förstöra politiska motståndares budskap, och det finns fall då folkvalda politiker själva deltagit i tillståndslösa demonstrationer eller till och med våldsamma upplopp. Som förtroendevald ska man vara ett föredöme, och det bör bedömas som allvarligare när en förtroendevald uppmuntrar någon att bryta mot lagen än när en vanlig medborgare gör det. Regeringen bör därför återkomma till med förslag till lagstiftning om att det ska anses utgöra en försvårande omständighet när denna typ av brott begås av en förtroendevald. Förmildrande omständigheter, punkt 21 (M, SD, C, KD) av (M), (M), (C), (M), (SD), (KD), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3255 av m.fl. (KD) yrkande 5. Vi anser att det finns ett behov av att se över de förmildrande omständigheter som omnämns i 29 kap. 5 § . Det kan inte vara moraliskt rätt att det vid straffmätningen beaktas som en förmildrande omständighet och därmed kan leda till lägre straff att gärningsmannen riskerar att förlora jobbet på grund av brottet, att han skadat sig fysiskt till följd av detsamma eller att brottsoffret av någon anledning dröjt med att anmäla brottet. Det finns som vi ser det skäl att se över omständigheterna när straffsatsen ska bestämmas och strafflängden lindras. Vi föreslår därför en förändring som innebär att bestämmelsens åtta punkter reduceras till fyra: Att gärningsmannen drabbas särskilt hårt fysiskt, psykiskt eller socialt. Negativa bieffekter av brottet eller straffet. Andra omständigheter likvärdiga med punkterna 1–3. En sådan indelning betonar omständigheternas karaktär snarare än att specificera enskilda omständigheter. Vidare skulle kraven på förutsebarhet och likabehandling tillgodoses bättre. Den nuvarande ordningen leder dessutom till en alltför restriktiv tillämpning i strid med lagstiftarens ambitioner. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser det vi nu anfört. Nödvärn, punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2306 av och (båda SD). Vi anser att den syn på nödvärnsrätten och nödvärnsexcess som kommit till uttryck i rättspraxis är för snäv. Det finns situationer där ett den som utsätts för ett hot förväntas avvakta till dess att risken mot dennes liv är så stor att det egna livet hotas. Lagen och tillämpningen av den måste enligt vår uppfattning bli mer tillåtande, när det gäller nödvärn generellt men även vid nödvärnsexcess. Om en person blir attackerad måste nödvärnsrätten vara långtgående. Detta gäller inte minst om någon blir utsatt i sitt eget hem. En utredning om detta bör tillsättas. Vård och behandling inom påföljdssystemet, punkt 23 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. Vi vill att det ska övervägas om påföljdssystemet bör ändras för att möjliggöra ett ökat fokus på eftervård och behandling av en gärningsperson som begått övergrepp mot en person i en nära relation. Det kan handla om ökade möjligheter att göra det obligatoriskt för gärningsmän att undergå behandling i kombination med exempelvis ett fängelsestraff. Det kan också handla om en möjlighet att förordna om eftervård för sexualbrottslighet som påföljd. Straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m., punkt 24 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: 2016/17:443 av (M), 2016/17:685 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:728 av (M), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 7–9, 2016/17:1080 av m.fl. (L) yrkandena 10–13, 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:1936 av (C), 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 10, 2016/17:2466 av (KD), 2016/17:2582 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2701 av m.fl. (S), 2016/17:3221 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3238 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 14. På flera orter i förekommer hot och våld mot bl.a. blåljuspersonal och skadegörelse mot deras fordon. Vi ser med oro på denna utveckling. För att komma till rätta med denna problematik krävs enligt vår mening ett flertal åtgärder inom olika delar av samhället. Den utredning om en översyn av de straffrättsliga bestämmelserna till skydd för bl.a. blåljuspersonal som regeringen tillsatt utgör en sådan åtgärd. Vi konstaterar att utredningen fått utförliga och breda direktiv och att i princip samtliga frågor som behandlas i detta avsnitt omfattas av direktiven. Utredningens arbete bör enligt vår mening inte föregripas och det finns därför inte anledningen för att ta några initiativ med anledning av de nu aktuella motionsyrkandena. Straffmätning vid hedersrelaterade brott, punkt 25 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 16, 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 och 2016/17:2177 av Boriana (M) och 2016/17:3002 av m.fl. (L). Vi anser att mer behöver göras för att samhället med kraft ska kunna ingripa mot hedersrelaterade brott. Det handlar om ökad kunskap, stöd till drabbade och tydligt myndighetsansvar, men det handlar också om att lagstiftningen bör ses över för att ytterligare markera straffvärdet för hedersrelaterade brott. Detta kan t.ex. ske genom att man inför en bestämmelse som säkerställer att hedersmotiv ses som en straffskärpande omständighet. Genom en sådan förändring skulle samhället skicka en tydlig signal om att hedersbrott behöver tas på största allvar. Om brottsoffren också vet att rättsväsendet dömer hårdare för brott med hedersmotiv skulle en sådan straffskärpning förhoppningsvis också leda till att fler vågar anmäla det de utsätts för av närstående. Det är positivt att regeringen nu gett en utredare i uppdrag att se över om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Det är emellertid viktigt att regeringen efter sedvanlig beredning skyndsamt återkommer till med ett lagförslag som tillgodoser vad vi här anfört. Särreglering av hedersrelaterade brott, punkt 26 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3255 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:391 av m.fl. (M). Hedersrelaterad brottslighet hamnar ofta utanför brottsstatistiken eller i spridda brottskategorier. Mörkertalet torde därför vara stort. Det bör därför införas en lagstiftning som särreglerar hedersbrott i . Detta skulle bl.a. ge en tydligare bild av problemets storlek, så att nödvändiga åtgärder kan sättas in. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som tillgodoser vad jag nu anfört. Medgärningsmannaskap, punkt 27 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2340 av (SD). Enligt vår uppfattning finns det exempel i rättspraxis som pekar på att regleringen om medgärningsmannaskap inte alltid tillämpas på det sätt som varit avsett. Detta har lett till att det finns en risk att gärningsmän som tillsammans och i samförstånd begått ett brott kan komma undan att straffas för detta genom att ljuga. Regeringen bör därför ta initiativ till en översyn av regleringen om medgärningsmannaskap i syfte att förhindra att gärningsmän som tillsammans och i samförstånd begått ett brott kommer undan straff genom att ljuga. Flykt från polis, punkt 28 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 24. Biljakter är bland det farligaste polisen utsätter sig för. När en gärningsman beslutar sig för att med motordrivet fordon försöka undkomma polisen utsätter han sig själv men framför allt allmänheten och polisen för livsfara. Trots detta och trots att han försöker undkomma lagföring är handlandet i sig inte brottsligt. Detta är enligt vår bedömning inte rimligt. Att fly från polisen bör därför kriminaliseras och straffvärdet ska ligga på fängelse. Regeringen bör återkomma med förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Utöka antalet EU-brott, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 5. För att ett brott ska kunna utredas av Europol eller för att EU ska kunna lagstifta om gemensamma regler för strafflängd måste brottet vara definierat i . är terrorism, människohandel, narkotikahandel, vapenhandel, penningtvätt, korruption, förfalskning av pengar och it-brott med på listan över sådan brottslighet. Men den grova gränsöverskridande brottsligheten är mer diversifierad än så. Jag vill att listan över EU-brott utvidgas, så att även miljöbrott, skattebrott och andra områden där grov organiserad brottslighet opererar kan utredas av Europol. Regeringen bör verka för en fördragsändring så att fler brott omfattas. Straffskalor vid resor i terrorismsyfte, punkt 30 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2299 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi anser att straffskalorna bör skärpas i alla avseenden när det gäller resor i terrorismsyfte. Straffskalorna för både normalgrad och grovt brott bör höjas kraftigt. Höjningen bör ske vad gäller både minimistraff och maximistraff. Normalgraden av brotten bör exempelvis kunna ge fängelse och grovt brott bör kunna inkludera livstids fängelse, framför allt vad gäller finansiering av en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott. Vi menar att det är rimligt med strängare straff eftersom planering, logistik och finansiering av terrorism i princip kan bära lika stort eller ibland större ansvar än den person som faktiskt utför terrorbrottet. Vidare bör undantaget för ringa fall tas bort och all finansiering med detta syfte och vetskap måste vara straffbar, både vad gäller finansiering av en resa eller en person eller sammanslutning av personer. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag i enlighet med detta. Straffskalor vid resor i terrorismsyfte, punkt 30 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:2299 av och (båda SD) yrkande 1. Enligt gällande lag gäller samma straffskala för finansiering av resa som för själva resan, dvs. fängelse i högst . Kriminaliseringen av resan riktar sig emellertid mot en enskild persons resa, medan finansieringen däremot kan syfta till att möjliggöra resor för fler personer. När det handlar om finansiering i större skala eller systematisk form av terrorismresor behöver straffskalan enligt min uppfattning ligga betydligt högre. Det är därför rimligt att även resefinansieringsbrottet har en särskild straffskala för grova brott på fängelse i lägst och högst . Detta gör att straffskalan för grova fall av finansiering av terrorismresor harmoniseras med straffskalan för andra grova fall av finansiering av terroristverksamhet. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag i enlighet med detta. Kriminalisering i förfältet till resor i terrorismsyfte, punkt 31 (SD, L) av (SD), (L) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 1. Förberedelse till resa i terrorismsyfte är fortfarande inte kriminaliserat. Det är en lucka i lagstiftningen som bör täppas till. Även om bevisföringen är mer komplicerad vad gäller förberedelse till brott är det angeläget att kriminaliseringen fyller sitt avsedda syfte att förhindra resor i terrorismsyfte. När frågan behandlades i justitieutskott förra riksdagsåret anförde utskottsmajoriteten att det var svårt att se ett behov av en kriminalisering av försök, förberedelse eller stämpling till resa i terrorismsyfte (bet. 2015/16:JuU17 s. 23). Vi delar i och för sig bedömningen att den tidiga fullbordanspunkten för själva brottet gör att en kriminalisering i förfältet skulle omfatta förhållandevis få situationer, men i de situationerna skulle den å andra sidan vara av stor betydelse. Vi anser därför att det finns skäl att försöka åstadkomma en rättssäker utformning av en kriminalisering som även innefattar brottets förstadier. Regeringen bör därför återkomma med ett sådant lagförslag. Resa till medborgarskapsland, punkt 32 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2299 av och (båda SD) yrkande 5. Enligt gällande lagstiftning omfattar straffansvaret för resor i terrorismsyfte inte resor till en stat där en person är medborgare. Vi anser att detta är en brist och att det är möjligt att åtgärda denna. Varken den FN-resolution som bl.a. ligger till grund för lagen, svensk grundlag eller tilläggsprotokoll förhindrar kriminalisering i dessa fall. Dessa regelverk talar bara om att en person inte får förhindras att resa in i sitt medborgarskapsland, vilket är skilt från att införa en straffbestämmelse. Det vore orimligt om en syrier med både syriskt och svenskt medborgarskap skulle gå fri från straff när en sådan person lämnar för för att göra en s.k. terrorresa, bara för att den personen har syriskt medborgarskap. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det anförda. Propaganda för terrorism, punkt 33 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2299 av och (båda SD) yrkande 4. Det är förbjudet att uppmana till terroristbrott enligt lagen om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Vi menar dock att det finns skäl att utreda hur man på ett mer omfattande plan kan förhindra propaganda för terrorism eller terroristorganisationer. Det kan exempelvis gälla fall där gärningsmannen inte har ett direkt uppsåt men där oaktsamhet kan vara tillräckligt eller hur specifika organisationer eller symboler för terrorism kan förbjudas varefter det blir kriminellt att propagera för dessa. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Utökning av brottskatalog, punkt 34 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 4. Jag anser att det finns anledning att överväga en utvidgning av de brott som omfattas av terroristbrottslagen (2003:148). Några av de brott som enligt min mening kan vara aktuella att lägga till är skyddande av brottsling, osant intygande och mened. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser vad jag nu anfört. Kriminalisering av medverkan i stödfunktioner till terroristverksamhet, punkt 35 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1537 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:471 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 43. Vi anser att medverkan i och stöd till rasistisk, terroriststämplad eller annan organiserad brottslighet bör vara kriminaliserat. har också beslutat om ett flertal lagändringar i syfte att skärpa det straffrättsliga regelverket mot terrorism.