bet · H501FiU13 · 2017-11-09 00:00:00 — Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Förslaget i regeringens proposition 2016/17:219 innebär att ytterligare uppgifter får behandlas i den s.k. finansmarknadsdatabasen. Det handlar om uppgifter om och ekonomiska förhållanden, allmänt tillgängliga uppgifter (t.ex. uppgifter om räntor och valutakurser), uppgifter från andra centralbanker eller Banken för internationell betalningsutjämning (BIS) samt uppgifter om juridiska personers resultat- och balansräkningar. Lagbestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet behandlar också två motionsförslag om att bör få direktåtkomst till finansmarknadsdatabasen. Utskottet avstyrker motionsförslagen. I betänkandet finns en reservation. Proposition 2016/17:219 Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. En motion med anledning av propositionen. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Därmed bifaller proposition 2016/17:219. tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna 2017/18:305 av m.fl. (SD) och 2017/18:1746 av m.fl. (SD) yrkande 5. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (S), (M) och (KD). finns det en särskild databas på () för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, den s.k. finansmarknadsdatabasen (prop. 2013/14:161, bet. 2013/14:FiU31). I lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, förkortad databaslagen, anges att uppgifterna i databasen endast får användas för sammanställning och analys i • verksamhet för att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende • verksamhet för tillsyn över finansiella marknader och företag • , och verksamheter för framställ-ning av statistik. I lagen räknas upp vilka uppgifter som får läggas in i databasen. Dessutom anges att uppgifter endast får läggas in om de samlats in inom ramen för och program för periodisk rapportering. Personuppgifter får inte behandlas i databasen, och enligt lagen har och direktåtkomst till databasen. Vidare finns i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, en särskild sekretessbestämmelse för uppgifter som behandlas i databasen. lämnade en framställning till regeringen om förändringar i databaslagen. Enligt fanns ett behov av att utöka de uppgifter som får behandlas i finansmarknadsdatabasen. I framställningen bifogades en promemoria om förslag. Promemorian skickades ut på remiss till tio instanser. Sex instanser yttrande sig: , , , , och Svensk Försäkring. En motion har lämnats in med anledning av regeringens proposition. I motionen föreslås att ska få direkt åtkomst till databasen på samma sätt som och . I det här betänkandet behandlas även ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /18 som även det innehåller ett förslag om att ska få tillgång till databasen. Eftersom propositionen innehåller bedömningar av behovet av ändringar i OSL har () erbjudits möjlighet att yttra sig över propositionens förslag. KU har valt att inte yttra sig. Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag som bl.a. innebär att antalet uppgifter som får behandlas i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, den s.k. finansmarknadsdatabasen, utökas. Med anledning av en framställning från föreslår regeringen att de uppgifter som får behandlas i den s.k. finansmarknadsdatabasen utökas till att även omfatta • uppgifter som rör och ekonomiska förhållanden • uppgifter som är allmänt tillgängliga • uppgifter från andra centralbanker eller från Banken för internationell betalningsutjämning, under förutsättning att uppgifterna har samlats in för tillsyns- eller övervakningsändamål • uppgifter om juridiska personers resultat- och balansräkningar. Regeringen anser, i likhet med när frågan om en finansmarknadsdatabas först behandlades, att det är en fördel att och kan utnyttja SCB:s särskilda kompetens när det gäller hanteringen av stora mängder uppgifter och framställning av statistik. Samordningen och samutnyttjandet av uppgifter innebär dessutom ett förenklat uppgiftsinlämnande och bättre underlag för analyser. Regeringen delar och remissinstansernas bedömning att en utökning av finansmarknadsdatabasen skulle leda till förbättrade analyser och en effektivare hantering av informationen. Regeringen framhåller att det visserligen finns risker om uppgifterna skulle hamna i orätta händer eller användas för andra ändamål än de som anges i databaslagen men konstaterar att det finns ett mycket starkt intresse av att stabiliteten på finansmarknaderna upprätthålls och att det därmed också finns ett stort behov av information. Myndigheterna behandlar, enligt regeringen, uppgifterna i databasen på ett betryggande sätt, och även om antalet uppgifter som får behandlas utökas så finns reglerna om ändamålen med behandlingen och förbudet mot personuppgifter kvar i regleringen. Allmänt tillgängliga uppgifter i databasen Regeringen ser inga problem med att databasen kompletteras med uppgifter om och ekonomiska förhållanden. Det är osannolikt att denna typ av uppgifter skulle orsaka någon skada för enskilda eller allmänna intressen. Vidare bör enligt regeringen även öppna och tillgängliga data som t.ex. uppgifter om växelkurser, räntor och företags eller aktörers branschtillhörighet få behandlas i databasen. Det bör gälla även om uppgifterna köps in genom t.ex. abonnemang. Uppgifter från andra centralbanker och BIS Enligt regeringen är behov av att kunna behandla uppgifter som hämtats in från det internationella samarbetet kring t.ex. övervakning av finansmarknaderna stora och befogade. Regeringen anser därför att uppgifter från andra centralbanker och BIS ska få behandlas i databasen. Regeringen förutsätter att de uppgifter som samlas in av andra centralbanker och BIS inhämtats i linje med respektive lands lagstiftning. Dessutom är det upp till dessa organisationer att pröva om uppgifterna kan lämnas ut till SCB, och om det skydd uppgifterna får hos SCB är tillräckligt. Uppgifter om resultat och balansräkningar I sin framställning anser att det även borde finnas möjlighet att i finansmarknadsdatabasen behandla uppgifter om företags och andras (som inte är fysiska personer) resultat- och balansräkningar från beskattningsdatabas. Sådana uppgifter skulle, enligt , förbättra och möjligheter att följa bankernas företagskunder och deras finansiella utveckling. Historiskt sett har kreditinstitutens kreditförluster till största delen kommit från företagsutlåningen. För uppgifterna i beskattningsdatabas gäller absolut sekretess enligt 27 kap. 1 § OSL, vilket gör att uppgifterna inte kan lämnas ut för att ingå i finansmarknadsdatabasen. För att uppgifter ska kunna lämnas ut krävs en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. För att tillgodose behov föreslår regeringen att uppgifter från resultat- och balansräkningar för endast juridiska personer får behandlas i finansmarknadsdatabasen. Dessutom bör enligt regeringen inte källan för uppgifterna anges i lagen. Därmed skulle uppgifterna kunna hämtas från olika källor. Regeringen anger i propositionen att frågan om uppgiftsskyldighet för och utformningen av denna kommer att beredas vidare i . Enligt regeringen behövs det inte några ytterligare sekretessbestämmelser eller några ändringar i OSL till följd av den föreslagna utökningen av uppgifter som får behandlas i finansmarknadsdatabasen. Den sekretessbestämmelse som infördes i OSL i anslutning till beslutet att sätta upp finansmarknadsdatabasen omfattar även de nya uppgifterna. Ändring i lagen på grund av tidigare förbiseende I databaslagen anges i 3 § 1–13 vilka uppgifter som får behandlas i finansmarknadsdatabasen. I 4 § anges att uppgifterna i 3 § 1–11 får behandlas i databasen endast om de samlats in med stöd av föreskrifter om periodisk rapportering. Lagens 3 § ändrades 2016 i den meningen att lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument lades till i uppräkningen av uppgifter som får behandlas i databasen. Förändringen infördes som punkt 2 i uppräkning, vilket innebar att den tidigare punkten 11, lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag, hamnade som nummer 12 och därmed utanför spannet 1–11 i 4 §. Av förbiseende justerade regeringen inte 4 § till att gälla punkterna 1–12. Därför föreslår regeringen i den aktuella propositionen att förbiseendet korrigeras så att det i 4 § står att punkterna 1–12 i 3 § får behandlas i databasen endast om de samlats in med stöd av föreskrifter om periodisk rapportering. Därmed omfattas även lagen om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag av kravet om periodisk rapportering. har getts möjlighet att yttra sig över förslaget men har inte haft några invändningar. Förslagen i propositionen kommer enligt regeringen att medföra en begränsad ökning av och kostnader för arbetet med finansmarknadsdatabasen. Den eventuella kostnadsökningen för Finans-inspektionen bör kunna hanteras inom befintliga budgetramar. När ska lagen träda i kraft? Lagändringarna bör enligt regeringen träda i kraft . Utskottet stöder regeringens förslag om att utöka antalet uppgifter som får behandlas i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, den s.k. finansmarknadsdatabasen. Utskottet delar också regeringens, och remissinstansernas bedömningar om att en utvidgning av databasen leder till bättre analyser av finansmarknadernas utveckling och en effektivare informationshantering. Med det som sagts tillstyrker utskottet regeringens lagförslag. tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna Utskottets förslag i korthet avslår förslag om att bör få direktåtkomst till finansmarknadsdatabasen. Jämför reservationen (SD). I motion 2017/18:305 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att även ska få direktåtkomst till finansmarknadsdatabasen. Motionärerna ställer sig bakom förslagen i propositionen om en utökning av uppgifter som får behandlas i databasen. Däremot anser de att även som är resolutionsmyndighet och en av de tre centrala aktörerna i arbetet med finansiell stabilitet bör få tillgång till finansmarknadsdatabasen för att kunna agera snabbt och effektivt när det behövs. Även i motion 2017/18:1746 av m.fl. (SD) yrkande 5 föreslås att får direktåtkomst till finansmarknadsdatabasen i sin verksamhet som resolutionsmyndighet samt i sin verksamhet för framställning av statistik. I motionerna föreslås att , i sin egenskap av resolutionsmyndighet, får direktåtkomst till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, den s.k. finansmarknadsdatabasen. Utskottet noterar också att i sitt remissyttrande över framställning till regeringen om en förbättrad finansmarknadsdatabas anser att bör få direktåtkomst till databasen. Utskottet konstaterar att regeringen i proposition 2016/17:219 av naturliga skäl endast kortfattat berör frågan om tillgång till databasen. Propositionen bygger på framställning till regeringen om en utökning av mängden uppgifter som får behandlas i databasen. I framställningen finns inget underlag för att kunna ta ställning till om andra myndigheter än och behöver få direktåtkomst till databasen. Enligt utskottet bör frågan om eventuella tillgång till eller behov av uppgifterna i finansmarknadsdatabasen beredas vid ett annat tillfälle och i särskild ordning. Utskottet avstyrker därmed förslagen i motionerna. tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:305 av m.fl. (SD) och 2017/18:1746 av m.fl. (SD) yrkande 5. är och är, tillsammans med och , en av de tre mest centrala aktörerna i arbetet med finansiell stabilitet. Till skillnad från och har inte direktåtkomst till den s.k. finans-marknadsdatabasen. För att arbetet med finansiell stabilitet och riskhanteringen i den finansiella sektorn ska bli effektivt anser vi att samtliga centrala myndigheter inom området bör få tillgång till den information och de statistiska uppgifter för övervakning och tillsyn som finns i finansmarknadsdatabasen. Lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna, som reglerar användningen av databasen, bör därför kompletteras med en paragraf om att även ska ha direktåtkomst till databasen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:219 Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna: antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:484) om en databas för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. 2017/18:305 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även Riksgälden, som resolutionsmyndighet, bör ha direkt tillgång till databasen på samma sätt som och , och detta tillkännager för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:1746 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera lag 2014:484 så att Riksgälden ges tillgång till databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna i sitt resolutionsuppdrag, och detta tillkännager för regeringen. Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Arbetet med finansiell stabilitet är viktigt för hela den svenska ekonomin, och det är därför bra att regeringen har lagt fram propositionen om utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. Databasen är en viktig källa till information för de myndigheter som har att hantera de olika delarna av arbetet med finansiell stabilitet i . Vi yrkar därför bifall till regeringens förslag. I är arbetet med finansiell stabilitet uppdelat på tre olika myndigheter: , som har ett övergripande ansvar för arbetet med finansiell stabilitet, , som har ett eget ansvar för att betalningssystemet är stabilt och ett ansvar för penningpolitiken, och Riksgälden, som har ansvaret för resolution av banker i kris. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Samtliga dessa myndigheter måste följa finansmarknaderna noga för att kunna vara förberedda och riggade att hantera olika uppgifter när det behövs. Situationer som kräver åtgärder i detta sammanhang kan innebära allvarliga risker för stora ekonomiska störningar i hela samhället. Det är därför avgörande för arbetet med finansiell stabilitet att de har snabb tillgång till relevanta data. SCB förvaltar den aktuella databasen, som används för övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna och är nödvändig för att understödja arbetet med finansiell stabilitet. Den blir därmed en viktig förutsättning för det förebyggande arbete som är helt avgörande för att myndigheterna ska kunna agera snabbt och rätt i varje uppkommen situation. är det enbart och som har egen tillgång till databasen. Riksgälden, som har ansvaret för att planera och genomföra omhändertagandet av krisande banker, har däremot inte tillgång till databasen. Det är både ologiskt och dumt, eftersom Riksgäldens uppgift är mycket komplex och omfattande. Den ställer dessutom extremt stora krav på att åtgärderna vidtas både snabbt och rätt. För att det ska vara möjligt måste Riksgälden ha tillgång till information som finns i den aktuella databasen. måste Riksgälden gå via för att komma åt den, vilket skapar en onödig byråkrati och minskad effektivitet. Båda dessa brister är direkt negativa om man vill att myndigheternas arbete ska vara effektivt. De uppgifter som Riksgälden har i detta sammanhang regleras genom ett EU-direktiv, det så kallade krishanteringsdirektivet, som har införlivats i en svensk lag om resolution. Det är en mycket omfattande uppgift som ligger i detta och som kan omfatta allt från att tvinga bort olönsamma delar av en bankverksamhet genom omstrukturering till att införliva en hel bank under statlig kontroll. Det kan även innebära att man tvingas sätta en bank i konkurs, sälja delar av den och i slutänden få till en bankverksamhet som fungerar självständigt och kan säljas till en ny ägare. Databasen innehåller, som jag har varit inne på, viktiga data som är nödvändiga för att Riksgälden ska kunna planera och genomföra sitt resolutionsuppdrag. Vi menar att Riksgälden, som en av de tre centrala aktörerna i arbetet med finansiell stabilitet, liksom och , bör ha egen direktåtkomst till databasen för sitt planerings- och förberedelsearbete och för att kunna agera säkert, snabbt och effektivt i ett skarpt läge. Det är avgörande för att åtgärder i detta sammanhang ska kunna få avsedd effekt, och det är i sin tur viktigt för svensk ekonomi. Vi ser det som en stor brist i ramverket för arbetet med finansiell stabilitet och riskhanteringen i den finansiella sektorn att våra myndigheter inte har tillgång till de verktyg de behöver för att lösa sina uppgifter på bra sätt. Tillgång till relevanta data är en absolut grundförutsättning som vi måste förse myndigheterna med. Vi anser därför att dagens beslut om utökade möjligheter att behandla data i databasen behöver kompletteras med en ny punkt i § 7, som ger Riksgälden egen tillgång till databasen, med samma villkor som och . Tillägget bör ha följande lydelse: "Riksgälden ska ha direktåtkomst till uppgifterna i databasen i sin verksamhet inom ramen för resolutionsuppdraget samt i sin verksamhet för framställning av statistik." STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Vi är mycket förvånade över att varken regeringskoalitionen eller allianspartierna tycks ha förstått detta problem. Myndigheterna ser det, och Riksgälden påtalade detta redan i ett remissvar 2013. Förhoppningsvis kan denna debatt få en positiv effekt så att problemet till slut blir löst. Jag yrkar bifall till reservation 1. Ärendet handlar som sagt om den finansiella stabiliteten. Egentligen finns ingen större konflikt i frågan. Propositionen har sin grund i att har inkommit med en skrivelse till regeringen. vill att den databas som kallas finansmarknadsdatabasen ska få utökade möjligheter att sambehandla uppgifter. Databasen förs hos SCB, och den rymmer uppgifter om övervakning av och tillsyn över finansmarknaderna. har gjort bedömningen att den skulle vilja kunna samla in fler slags uppgifter än vad som var tänkt från början. Motivet är att kunna göra bättre bedömningar av finansiella risker. Vidgningen beskrivs i propositionen. Det handlar om uppgifter som rör eller ekonomiska förhållanden, uppgifter som är allmänt tillgängliga, exempelvis gällande räntor, växelkurser och branschtillhörighet, uppgifter från andra centralbanker, uppgifter om juridiska personers resultat- och balansräkningar med mera. Utifrån den skrivelsen har regeringen berett det här ärendet. Ett förslag har skickats ut på remiss och fått smärre justeringar. Regeringen har också undersökt huruvida förslaget är förenligt med annan befintlig lagstiftning om exempelvis sekretess och med befogenheter att skapa statistik och funnit att så är fallet. Därpå har regeringen lagt fram en proposition och finansutskottet skrivit fram ett betänkande. SD:s reservation grundar sig på att en av remissinstanserna, Riksgälden, i sitt remissvar påpekat att de också gärna skulle vilja ta del av den vidgade databasen. vill att propositionen ska gå Riksgäldens önskan till mötes. Jag yrkar avslag på SD:s reservation. Skälet till att regeringen inte tillmötesgår Riksgälden i den här propositionen är att sådant kräver ny hantering, ytterligare utredning och ytterligare beredning. Det här ärendet har helt enkelt inte berört den frågan. Det saknas därmed också underlag och beredning för att kunna ta ställning till den saken. I det fall att Riksgälden fortsättningsvis önskar en förändring är de välkomna att precis som inkomma med en skrivelse till regeringen där de för fram sitt ärende, varpå ställning får tas till saken. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag skulle vilja ställa en följdfråga till . Vi menar att det tillägg som vi har föreslagit är fullt förenligt med den hantering av propositioner som gäller för vårt arbete här i . I enlighet med kan vi komma med tilläggsförslag som berör ett aktuellt ärende. Detta är definitivt fallet här, eftersom Riksgälden också behöver denna information, vilket jag har redogjort för. Riksgälden har också som sagt redogjort för detta mycket föredömligt i sitt remissvar , så det har funnits gott om tid att förbereda även den frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utökade möjligheter att behandla uppgifter i databasen för övervakning av och tillsyn över finans-marknaderna Vad är det som ni anser gör att det inte går att hantera denna fråga nu? Om ni inte vill hantera den nu eller tycker att ni inte kan göra det, är ni då beredda att gå vidare och lyfta den här frågan? Det kan man ju faktiskt göra genom utskottet. Riksgälden kan naturligtvis också komma in med en formell begäran. Det finns alltså många möjligheter att lösa problemet. Frågan är om ni är beredda att göra det. Jag tror inte att det i grunden finns någon oenighet om behovet av finansiell stabilitet eller några konflikter i den här frågan, utan det är så att ärendet har grundat sig på den skrivelse som har skickat in till regeringen. Det är det underlag och den grund som regeringen sedan har tagit ställning till, berett och landat i en slutsats om. För att göra ett annat ärende krävs en annan beredning. Det bästa vore om Riksgälden helt enkelt inkom med en skrivelse, precis som har gjort. Det finns ingenting som hindrar det, och det borde vara en ordning att förorda. Man kan naturligtvis se på ärendet på det viset. Men det skulle ha gått att hantera den frågan i det här ärendet. Man kan tycka att en politisk kraft som vill dra rätt skulle vara beredd att ta initiativ även i en sådan här fråga, som faktiskt har stor betydelse för den svenska ekonomiska utvecklingen. Jag tycker att det är lite synd att man backar och uppenbarligen inte heller är beredd att ta egna politiska initiativ här. Vi kommer sannolikt att försöka driva den här frågan vidare på ett eller annat sätt, så den kommer säkert tillbaka ändå. Som det står i propositionstexten gör regeringen bedömningen att den typen av tillägg skulle kräva ytterligare beredning, och det finns inte utrymme för det i den här propositionen. Kan det tas ytterligare initiativ? Ja, absolut! Riksgälden är välkommen att lämna in en skrivelse, precis som har gjort. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 12.)