bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgifter på utgiftsområden och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag. Utskottets förslag på utgiftsramar framgår av bilaga 2 i betänkandet. Övriga utgifter i statens budget 2018 räknar regeringen med att nettoutlåning kommer att uppgå till ca . Som en konsekvens av studiemedelsreformer beräknar nettoutlåning till högre jämfört med regeringens förslag. Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkning av nettoutlåning. Utskottet har heller inget att invända mot regeringens beräkning av förändring av anslagsbehållningar eller den kassamässiga korrigeringen. Utskottet tillstyrker regeringens beräkningar av förändringen av anslagsbehållningar, myndigheters m.fl. in- och utlåning i och den kassamässiga korrigeringen . alternativa förslag avstyrks. Utskottets förslag om övriga utgifter i statens budget 2018 framgår av bilaga 2 i betänkandet. Beräkningen av inkomster i statens budget 2018 Regeringen föreslår i propositionen att ska godkänna beräkningen av inkomsterna i statens budget till sammanlagt ca . Oppositionspartiernas respektive beräkning av inkomsterna i statens budget är lägre än regeringens beräkning. Utskottet anser att regeringens beräkning av inkomsterna i statens budget är väl förenlig med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i kapitel 2. Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av inkomsterna i statens budget och avstyrker motionsyrkanden om att godkänna oppositionspartiernas respektive inkomstberäkningar. Utskottets förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget framgår av bilaga 2 i betänkandet. Övriga inkomster i statens budget I propositionen lämnar regeringen förslag om försäljning av fastigheter som bedöms påverka statens övriga inkomster. Kostnaderna för att lösa lånen på fastigheterna och de direkta försäljningskostnader som uppkommer 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET för staten föreslås avräknas från försäljningsintäkterna innan dessa redovisas Utskottet tillstyrker regeringens förslag om försäljning av fastigheter. Ändringar i skatte- och avgiftsregler har i likhet med skatteutskottet, socialförsäkringsutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet inte någon invändning mot de förslag om ändrade skatte- och avgiftsregler som regeringen lägger fram. har informerat finansutskottet (dnr 514-2017/18) om att vissa praktiska problem kan uppkomma för arbetsgivare som ska hantera förmån av betald trängselskatt. Beskattningsbeslut för trängselskatt ska fattas senast den 20 i kalendermånaden efter den månad som beslutet avser (11 § lagen [2004:629] om trängselskatt). Brytpunkten för löneadministrationen är enligt normalt mellan dag 5 och 10 i kalendermånaden för att löner ska kunna betalas ut till den 25 i kalendermånaden. Arbetsgivaren skulle behöva få del av beskattningsbesluten för trängselskatt för att hinna beräkna förmånens värde. Arbetsgivare brukar dock få beskattningsbesluten först omkring dag 20 . För att arbetsgivare ska kunna göra en riktig värdering av förmån av trängselskatt bör beskattningstidpunkten flyttas fram . Motsvarade bör även gälla för förmån av betald infrastrukturavgift. Av tydlighetsskäl bör beskattningstidpunkten för drivmedel respektive trängselskatt och infrastrukturavgift regleras i var sitt stycke. Ett nytt andra stycke i 10 kap. 10 § inkomstskattelagen bör därför införas som anger att förmån av väg-, bro- och färjeavgifter samt trängselskatt ska räknas till andra månaden efter den då förmånen kommit den skattskyldige till del. Ändringen har ingen offentligfinansiell effekt. Ändringarna är av så enkel art att det inte behövs något yttrande från Lagrådet. tillstyrker att regeringens lagförslag antas med den justering av tidpunkten för beskattning av förmån av betald trängselskatt som utskottet föreslår. Som skatteutskottet föreslår i sitt yttrande till finansutskottet bör också två lagtekniska justeringar genomföras. I förslaget till lag om ändring i 26 kap. 23 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244) bör orden ”första stycket” skjutas in efter uttrycket 11 kap. 7 § (propositionen s. 141). Vidare bör förslaget om ändring i 1 kap. 2 § lagen (2011:1200) om elcertifikat ges formen av en ändring i lagen (2017:813) om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat (propositionen s. 133). Även dessa ändringar är av så enkel art att det inte behövs något yttrande från Lagrådet. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET räknar regeringen med att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgår till . Inga alternativa beräkningar har lämnats av oppositionspartierna. Utskottet har inget att invända mot regeringens beräkning av utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar Förslagen till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden utgår från fördelningen av utgifter på utgiftsområden . i betänkandet har utskottet avstyrkt oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag till preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden . Utskottets förslag till preliminära utgiftsramar framgår av bilaga 6 i betänkandet. Förslagen till preliminär beräkning av inkomster i statens budget utgår från beräkningen av inkomster . i betänkandet har utskottet avstyrkt oppositionspartiernas förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och i linje med detta även avstyrkt oppositionspartiernas förslag till beräkning av inkomster i statens budget . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att godkänna den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag till preliminär beräkning av inkomster i statens budget . Utskottets förslag till preliminära inkomstberäkningar framgår av bilaga 6 i betänkandet. Utskottet har vid tidigare tillfällen påtalat behovet av en ökad transparens och tydlighet i regeringens redovisning av budgeteffekter, bl.a. i betänkande 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 2014/15:FiU1 s. 113. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i denna fråga utan står fast vid sin tidigare bedömning av behov av en tydligare och mer transparent redovisning av budgeteffekter. Mot bakgrund av att regeringen i budgetpropositionen för vart och ett av de förslag som presenteras på utgiftssidan anger budgeteffekterna på enskilda anslag, förutsätter utskottet att regeringen vidareutvecklar redovisningen av budgeteffekter för förslag på inkomstsidan så att det framöver också framgår vilken inkomsttitel som berörs I sammanhanget kan det påpekas att redovisningen i budgetpropositionen, som utgör underlag för beslut om utgiftsramarna, tar sin utgångspunkt i de takbegränsade utgifterna, vilka är viktiga för uppföljningen av de budgetpolitiska målen. Regeringen redovisar de förändringar som sker i en härledningstabell i form av beslut om reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomiska förändringar, volymer, tekniska justeringar och övrigt. Tabellen avser dock de takbegränsade utgifterna och således inte enbart statens utgifter, vilka fattar beslut om. Utskottet anser att redovisningen även bör utgå från statens utgifter för att den ska bli tydligare, mer transparent och anpassad efter behov. redovisningen finns även på inkomstsidan. Förändringen av inkomsterna i statens budget presenteras i form av intäkter och inte i form av inkomster. en tydligare och mer transparent redovisning som också är anpassad efter behov bör det finnas en redovisning av förändringar som avser Utskottet har uppmärksammat att regeringen lämnade en proposition till med lagförslag om att höja underhållsstödet fr.o.m. . I budgetpropositionen har regeringen sedan föreslagit att ska anvisas för ändamålet. Utskottet kan inte utesluta att det kan förekomma situationer där förslag med budgetpåverkan behöver lämnas vid sidan av budgetpropositionen. En sådan ordning utgör dock en avvikelse i förhållande till det önskvärda om ett samlat prioriteringstillfälle där regeringens och oppositionens budgetalternativ ställs mot varandra som helheter. Därför vill utskottet liksom tidigare, t.ex. i betänkande 2016/17:FiU1, framhålla betydelsen av att regeringen lämnar lagförslag med budgetpåverkan så att syftet med rambeslutsprocessen och det samlade prioriteringstillfället värnas. 4 Bemyndiganden om lån och andra ekonomiska åtaganden 4.1 Bemyndiganden om upplåning Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) ta upp lån (punkt 12). Statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken. Statens budget visade ett underskott 2012–2015, som vändes till ett överskott i utfallet . Även prognosen –2020 visar på ett överskott. beräknas ett budgetöverskott på . –2020 finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna: stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. förväntas överkurser och kursförluster ha en motverkande effekt, och utgifterna beräknas uppgå till ca . Ränteutgifterna beräknas bli i stort sett oförändrade jämfört med föregående år. väntas ränteutgifterna öka till , främst beroende på kursförluster. väntas utgifterna minska till med endast marginell påverkan av kurseffekter. Den s.k. stabilitetsavgiften, som betalades av banker och finansiella institut, ersattes av en resolutionsavgift. Avgiftsuttaget för resolutionsavgiften beräknas 2017 vara ungefär dubbelt så högt som avgiftsuttaget för stabilitetsavgiften. Behållningen på resolutionsreserven ökar över prognosperioden, dels på grund av större inbetalningar, dels till följd av ränteintäkter på behållningen, vilket bidrar till en lägre nettoutlåning. Förslaget i budgetpropositionen om nya avgiftsnivåer ökar intäkterna från resolutionsavgiften med 2018 och minskar intäkterna med 2020. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:2013). 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN 4.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet till ett belopp av högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (punkt 15). Förslaget innebär att låneramen är högre än . Låneramen har –2017 i genomsnitt ökat . Myndigheternas totala skuld när det gäller investeringar i anläggnings- tillgångar uppgick till . Av den begärda låneramen kommer inledningsvis inte att fördelas till myndigheterna, för att regeringen ska kunna hantera oförutsedda händelser. Myndigheternas nyttjande av låneramen uppgick till , vilket innebär att nyttjandegraden var oförändrad jämfört med . Nyttjandegraden uppgick till . Utskottet noterar att nyttjandegraden varit relativt oförändrad och förutsätter att regeringen arbetar aktivt för att nå målsättningen om att nyttjandegraden ska öka. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet till högst . Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i till ett belopp av högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst (punkt 16). Det är lägre jämfört med den ram som beslutade . De beslutade krediterna för myndigheternas räntekonton uppgick sammanlagt till och . Av den föreslagna kreditramen kommer ca inledningsvis inte att fördelas till myndigheterna. Utskottet har återkommande haft synpunkter på myndigheternas låga nyttjandegrad av räntekontokrediter och därmed begränsade kreditbehov i förhållande till den föreslagna kreditramen. Utskottet konstaterar att regeringens förslag till kreditram för myndigheterna är 0,2 miljarder lägre jämfört med och tillstyrker med detta regeringens förslag till myndigheternas räntekontokrediter i . 4.4 Bemyndigande att överskrida ramanslag Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (punkt 17). Enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen får regeringen efter bemyndigande besluta att ett anslag får överskridas om det är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett ändamål med anslaget som beslutat ska kunna uppfyllas. För de flesta anslag kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade medel rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten om som föreskrivs i 3 kap. 8 § första stycket budgetlagen. Det finns ytterst sällan behov av att överskrida anslag för förvaltningsändamål med . Regeringen behöver därför inte begära in något särskilt bemyndigande som ger den befogenhet att besluta om överskridande av anslag som anvisats för förvaltningsändamål. Vid behov kommer regeringen i stället att föreslå ändringar i budgeten. När det däremot gäller anslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter och oförutsedda utgifter kan så stora 4 BEMYNDIGANDEN OM LÅN OCH ANDRA EKONOMISKA ÅTAGANDEN förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om ändrade anslag. Förändringarna kan dock inträffa snabbt, och betalningarna kan behöva göras utan dröjsmål. därför bemyndigas att, om beslut om ändring i budgeten inte hinner inväntas, besluta om överskridande när de förutsättningar som anges i 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs för ett år i taget. Regeringens avsikt är liksom tidigare att föreslå ändringar av berörda anslag som ersätter eventuella medgivna överskridanden. har regeringen inte medgivit några överskridanden som innebär att anslagen behöver tillföras ytterligare medel. utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i årsredovisningen för staten 2017. Enligt Årsredovisningen för staten 2016 (skr. 2016/17:101) beslutade regeringen om sex medgivna överskridanden , varav fyra utnyttjades: anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden inom utgiftsområde 8 med , anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar inom utgiftsområde 23 med , anslaget 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. inom utgiftsområde 23 med samt anslaget 1:21 Finansiering av rättegångskostnader inom utgiftsområde 24 med . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndigande att överskrida anslag som inte avser förvaltningsändamål enligt 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203). 1.Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2017/18:3681 av m.fl. (M) yrkande 1, bifaller delvis motionerna 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3752 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkande 1 och avslår proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 1 och motionerna 2017/18:2487 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3193 av m.fl. (L) och 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 11. har tillsammans med , och en samsyn kring riktlinjerna för den ekonomiska politiken och en gemensam väg framåt för . Alliansen sätter människan i centrum, och politiken syftar till att bygga ett samhälle som tar till vara varje människas förmåga, där alla får förutsättningar att växa och skapa sin egen väg och där man gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. Vi i Alliansen ser i huvudsak fem områden där regeringen styr i fel riktning. För det första lever en av sju svenskar i arbetsför ålder på bidrag i stället för arbete. För det andra måste finanspolitiken utformas utifrån den högkonjunktur som råder och de risker som byggs upp. För det tredje har flera problem som hotar den långsiktiga förmågan att skapa jobb och välstånd. Produktivitetsutvecklingen har varit svag och bostadsbristen skapar problem. Skolresultaten och kunskapsnivåerna i den svenska skolan är otillräckliga. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. För det fjärde minskar en alltmer utbredd otrygghet tilltron till samhället och till varandra. 2017/18:FiU1 RESERVATIONER För det femte måste samhället hålla ihop. Med stora grupper som står långt från arbetsmarknaden riskerar att glida isär. Alliansen välkomnar överenskommelsen om ett nytt finanspolitiskt ramverk. Alliansens utgiftstak är betydligt lägre än regeringens, och minskar som andel av BNP. Vi i Alliansen vill få fler i arbete genom stärkta drivkrafter och sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. Anställningskostnaderna måste sänkas för att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer. RUT-avdraget ska utvecklas så att fler jobb med enklare kvalifikationer blir möjliga. Andra, mer framgångsrika, matchningsaktörer än Arbetsförmedlingen bör ta vid för att matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare ska bli mer effektiv. Det ska löna sig att arbeta vid låga inkomster i . Drivkrafterna att arbeta måste vara starkare än drivkrafterna att vara frånvarande från arbetsmarknaden. För att företag ska kunna växa måste tillgången på kompetens och kapital vara god. För att förbättra tillgången på kompetens krävs en bättre fungerande bostadsmarknad. Systemet för arbetskraftsinvandring bör ses över i syfte att förenkla och snabba på internationella rekryteringar. Tillgången på kapital är också en nyckelfråga för att företag ska kunna växa. En av flera åtgärder är fond-i-fond- lösningar som bör användas brett för att effektivisera det offentliga riskkapitalet. Vi i Alliansen anser att måste vara pådrivande i omställningen till en klimatneutral ekonomi och ett giftfritt samhälle. Miljö och tillväxt kan gå hand i hand. Genom att förorenaren betalar kan skatten i gengäld sänkas på jobb och företagande. Krafttag måste tas för att värna havsmiljön. måste arbeta oförtröttligt på den internationella arenan för att bidra till de globala utsläppsreduktioner som behöver uppnås. Tryggheten är en förutsättning för människors frihet och välmående. Alliansen har krävt en snabb ökning av antalet poliser och skärpta straff för grova brott. måste samhällets förebyggande insatser utvecklas och försvar stärkas. Alliansen står för en trygg och tillgänglig välfärd. Skola, vård och omsorg måste värnas och utvecklas. En mångfald av aktörer är en förutsättning för valfrihet. Alliansen vill införa ett nytt ramverk för kvalitet i välfärden. Alliansens mål för skolan är att ska ligga på topp tio i PISA-mätningarna. För att nå dit bör antalet timmar i skolbänken öka, fler karriärlärartjänster införas och mer resurser tillföras till utsatta skolor och svaga elever. Dessutom bör lärarutbildningen reformeras. Alliansen vill stärka sjukvården och förkorta vårdköerna. Incitament för landstingen att stärka vårdgarantin måste återinföras. Äldreomsorgen ska präglas av valfrihet, hög kvalitet och ett värdigt bemötande. ska bedriva en långsiktigt hållbar migrationspolitik som inom ramen för den reglerade invandringen värnar asylrätten, underlättar rörlighet över gränser och inte ställer upp byråkratiska hinder för arbetskrafts- invandring. På kort sikt måste det först och främst säkerställas att mottagandet RESERVATIONER 2017/18:FiU1 fungerar och är kostnadseffektivt. På medellång sikt krävs genomgripande strukturella reformer av arbetsmarknaden, utbildningssystemet och bostads- marknaden så att alla människor som ska etableras i har en möjlighet att få ett arbete, egenförsörjning och frihet över sitt eget liv. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (finansplanen s. 229) att den anser att ett tillkännagivande om åtgärder för att förenkla skattesystemet är slutbehandlat med det som redovisas. Vi delar inte den bedömningen. Regeringen bör återkomma till med ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet för företagen. Vi moderater grundar våra prioriteringar på de alliansgemensamma riktlinjerna för den ekonomiska politiken. För att lösa problemen med integrationen och trygghetsutmaningen och förbättra välfärden krävs ett målinriktat arbete. Vi förordar reformer som varaktigt ökar sysselsättningen och pressar ned utanförskapet. Skatten ska sänkas ytterligare för de som arbetar genom ett nytt jobbskatteavdrag. har som mål att ingen lärare eller sjuksköterska ska betala statlig skatt. Vidare bör det förhöjda jobbskatteavdraget för äldre förstärkas ytterligare. Vi vill se en genomgripande bidragsreform för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta för de som står längst ifrån jobb. Ett bidragstak bör införas i försörjningsstödet och etableringsersättningen. Socialtjänstlagen bör skärpas så att alla kommuner ställer krav på motprestation för den som får försörjningsstöd. Jobbstimulansen i försörjningsstödet bör förstärkas. Det är viktigt att värna a-kassans roll som omställningsförsäkring, och tiden för a- kassa bör därför förkortas. Även sjukförsäkringen bör reformeras så att den i högre utsträckning stöder återgången till arbete. Man bör få full tillgång till svenska bidrag och ersättningar enbart genom eget arbete, eller genom permanent och laglig bosättning i . Subventionerade anställningar är en viktig väg in för nyanlända och arbetslösa eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar för dåligt och är för krångliga och administrativt tungrodda. Vi moderater vill göra det möjligt för alla människor att skaffa sig en utbildning som motsvarar arbetsmarknadens efterfrågan för att skapa fler chanser till jobb. Fler ska kunna skaffa sig en relevant gymnasial yrkesutbildning. En valfrihetsreform bör genomföras i vuxenutbildningen där den studerande fritt ska få välja att läsa inom eller annan regi. För att förbättra rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden och ge fler möjlighet att få ett arbete bör turordningsreglerna reformeras. Den som har eller får tillbaka sin arbetsförmåga måste alltid få stöd och hjälp att komma tillbaka i arbete. En särskild rehabiliteringskedja bör införas för vissa lättare psykiska diagnoser. Det bör för medborgarskap i ställas krav på grundläggande kunskaper i svenska och om det svenska samhället, liksom på en utbildningsplikt som motsvarar grundskoleutbildning. har en nationell polis- och trygghetskris, och fler poliser krävs. Polisen ska ha tillgång till modern utrustning som är anpassad efter respektive 2017/18:FiU1 RESERVATIONER Vi moderater anser att det behöver användas fler verktyg mot brottsligheten. För att fler brott ska motverkas och upp behöver samtliga brottsbekämpande myndigheter inom rättssystemet stärkas.