bet · H401MJU14 · 2017-04-20 00:00:00 — 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att EU:s fiskeavtal med tredjeländer omvandlas till utvecklingsprojekt inom hållbart fiske och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2005 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka forskning och rådgivning kring insjöfiske och vattenbruk samt samordna detta vatten- och miljöarbete med de nordiska länderna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2448 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom ramen för marknadsekonomiska principer och långsiktigt hållbart nyttjande av fiskevatten verka för en livskraftig svensk fiskerinäring och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte missgynna svenska fiskare inom EU och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa reglerna för bottentrålning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att granska begreppet maximal hållbar avkastning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna att öka kustkvoterna som reserveras för fiskare som använder passiva redskap och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för fiskodling i och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra fiskutsättning och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra miljöförbättrande åtgärder för sportfisket och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för överlåtelser av ålfisketillstånd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatt reformering av EU:s fiskeripolitik och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komplettera kraven på märkning med ett krav på att ange fiskens hotbild i det område där den fångats och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s fiske i andra länders vatten ska följa FAO:s uppförandekod och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de för fisken viktigaste lekområdena ska stängas för fiske under hela lekperioderna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bottentrålning endast bör tillåtas efter miljökonsekvensprövning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka det småskaliga fisket och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera regelförenklingsarbetet inom fiskerinäringen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten bör utredas att, i syfte att utveckla fisketurism och annat småskaligt fiskeföretagande, bilda fiskevårdsområden i sådana vatten där fritt handredskapsfiske nu råder och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att överföra ålfisketillstånd mellan generationer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska arbeta för ett livskraftigt fiskbestånd i och och om att man utan oro ska kunna äta den fisk som fiskas här, och detta tillkännager för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2016/17:2843 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om minimimåttet för fångade flodkräftor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2897 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ålfiske och ålfiskeföretagares möjlighet att överlåta sin verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hitta vägar för att öka ålbeståndet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3021 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för att rädda och öka ålen i svenska vatten samt om betydelsen av det yrkesmässiga ålfisket för ålens överlevnad och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3022 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillstånd att fiska ål ska få överlåtas på vissa villkor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3185 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att alla medlemsstater i EU ska respektera den gemensamma fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att fleråriga förvaltningsplaner för fiske finns och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta arbetet med att förenkla regler och administrativa bördor för fisket och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av regler i syfte att underlätta för ett ökat vattenbruk och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3197 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av det regelverk som styr det yrkesmässiga kustfisket och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 17 Motioner som bereds förenklat (båda C) Finn (M) (båda C) (båda C) m.fl. (SD) 1, 9, 10 och 12 m.fl. (KD) m.fl. (C, M, L, KD) (båda SD) m.fl. (M) (båda C) m.fl. (M) Uppföljning av systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket (2016/17:RFR7) beslutade att införa ett system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket, dvs. fiske av bl.a. sill och makrill. Syftet var att främja att fartygsstrukturen i den svenska fiskeflottan medverkar till att bevara fiskeresurserna och till ett fiske som i övrigt är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart. I utskottens beredning av ärenden ingår enligt regeringsformen att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sitt möte att följa upp och belysa konsekvenserna av systemet med individuella och överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska systemet. Uppföljningen har genomförts av miljö- och jordbruksutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. I gruppen ingick (S) fram till och med . Underlagen har tagits fram av utvärderaren i samarbete med gruppens sekreterare, föredraganden . Forskningssekreteraren har i samarbete med gjort en internationell utblick och en genomgång av forskningen inom området. (V), ordförande BILAGA 3 UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) beslutade att införa ett system med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket, dvs. fiske av bl.a. sill och makrill. Bakgrunden var att lönsamheten i det pelagiska fisket minskade och att det bedömdes råda en överkapacitet inom denna del av fiskeflottan. Systemet med överlåtbara fiskerättigheter infördes och regleras genom lag. Enligt lagen är syftet att främja att fartygsstrukturen i den svenska fiskeflottan medverkar till att bevara fiskeresurserna och till ett fiske som i övrigt är ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart. Genom ett riksdagsbeslut kan regeringen föreskriva att systemet även kan användas för annat fiske än det pelagiska. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. miljö- och jordbruksutskott beslutade att göra en fördjupad uppföljning av riksdagsbeslutet om systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket. Syftet med uppföljningen har varit att ge utskottet ökad kunskap och ett fördjupat beslutsunderlag inför beredningen av ärenden om fiskefrågor. Uppföljningens resultat kan behandlas i ett betänkande . Överlåtelser av fiskerättigheter och fiskemöjligheter Pelagiska fiskerättigheter kan överlåtas permanent och pelagiska fiskemöjligheter tillfälligt . Överlåtelserna ska godkännas av Havs- och vattenmyndigheten (HaV). Överlåtelserna går via producentorganisationerna och kan endast ske mellan yrkesfiskare. Tillfälliga kvotbyten kan också göras med andra länders fartyg. De överlåtbara fiskerättigheterna utgör av nationella kvot för pelagisk fisk. Resten är kustkvoter och regionalkvoten för . Uppföljningen visar att det har gjorts många överlåtelser – 1 375 permanenta och 1 853 tillfälliga. Sedan systemets införande har 53 fiskare sålt samtliga sina pelagiska fiskerättigheter permanent. Uppgifter om fiskerättigheternas fördelning på olika fiskeföretag är offentliga, men uppgifter om vilka belopp som betalas för fiskerättigheterna behöver inte redovisas till HaV. Enligt vad som har framkommit kan man dock anta att det handlar om höga belopp. Flera myndighetsföreträdare och andra aktörer menar att det är svårt att hitta uppgifter om överlåtelserna, och systemet anses inte vara transparent. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: • Genomförandet av det pelagiska systemet har fungerat väl. UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) BILAGA 3 •Mycket tyder på att fiskerättigheter säljs till höga belopp, varför det är angeläget med ökad insyn och transparens i systemet. Det är viktigt med öppen, lättåtkomlig och tydlig information om överlåtelserna och fiskerättigheternas fördelning. När det gäller priser på fiskerättigheter kan det finnas skäl att se över möjligheten till ökad transparens och öppenhet. Konsekvenser för omstruktureringen av fiskeflottan Systemet med överlåtbara fiskerättigheter i det pelagiska fisket förväntades leda till en omstrukturering av fiskeflottan. Färre fartyg skulle använda fiskeresursen mer effektivt, och lönsamheten i kvarvarande fiskeföretag skulle förbättras. Bland de pelagiska yrkesfiskarna fanns en samstämmighet om att det nya systemet behövdes. De småskaliga kustnära yrkesfiskarna ville dock inte ingå. Uppföljningen visar att antalet fartyg i den pelagiska flottan har halverats. Den totala motorstyrkan och det totala bruttotonnaget har minskat, medan fartygens genomsnittliga motorstyrka och bruttotonnage har ökat . finns ca 40 fiskeföretag inom det pelagiska systemet. Lönsamheten i de kvarvarande företagen har förbättrats. Flera aktörer har betonat att systemet har inneburit en omstrukturering av fiskeflottan utan att offentliga bidrag har behövt betalas ut. En del av de fiskare som har sålt sina fiskerättigheter har i stället gått in i kustfisket. Av de 53 yrkesfiskare som hade sålt samtliga sina pelagiska fiskerättigheter var 29 fortfarande verksamma inom det svenska fisket som fiskelicensinnehavare. Systemet uppges ha gett ett friare fiskemönster och förenklat planeringen . har det uppmärksammats att systemet har bidragit till en tydligare uppdelning mellan pelagiskt fiske av bl.a. sill och demersalt fiske av bl.a. torsk, vilket värderas på olika sätt av aktörerna. En del menar att strukturen inom fisket har blivit mer greppbar, medan andra menar att pelagiskt och demersalt fiske hänger ihop och att uppdelningen går på tvärs mot ekosystemtänkandet. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Systemet har lett till att det pelagiska fisket har blivit mer ekonomiskt hållbart, men det är oklart om fisket har blivit mer miljömässigt och socialt hållbart. •Syftet med systemet har uppnåtts när det gäller minskad flotta och förbättrad lönsamhet i fiskeföretagen. Det är positivt att systemet har lett till förbättrad möjlighet att planera fisket och försäljningen av fångsten. •Det är viktigt att följa utvecklingen när det gäller möjligheten för fiskare som har sålt sina fiskerättigheter att i stället gå in i kustfisket och se vilken betydelse detta får för kustfisket. Det kan t.ex. diskuteras om de som har sålt sina pelagiska fiskerättigheter ska ha möjlighet att gå in i andra fisken. BILAGA 3 UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) • Fisket har blivit mindre varierat och tydligare uppdelat på pelagiskt och Det är viktigt att uppmärksamma vilka effekter som uppdelningen på pelagiskt och demersalt fiske får på både miljömässig hållbarhet och yrkesfiskets möjligheter till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling, inte minst det småskaliga fiskets möjligheter att alternera mellan olika typer av fisken och fiskemetoder. Konsekvenser för det småskaliga kustnära fisket Det pelagiska fisket är storskaligt, och utvecklingen går mot större fartyg. Flera aktörer menar att systemet har inneburit att de mellanstora pelagiska fartygen har försvunnit ut ur flottan, medan det småskaliga kustnära fisket inte har slagits ut. Då systemet infördes avsattes en del av de pelagiska kvoterna till det småskaliga kustnära fisket. Det finns ca 300 kustfiskare som nyttjar de pelagiska kustkvoterna, vilka innebär att småskaliga fiskare får fiska på olika gemensamma kvoter som inte är fördelade på fartygsnivå. Flera aktörer menar att kustkvoterna är viktiga för det kustnära småskaliga fisket och att de har lett till nyetableringar. finns det aktörer som menar att detta innebär att det blir för många fiskebåtar för de begränsade kustkvoterna, vilket kan leda till att HaV tvingas besluta om fiskestopp. I uppföljningen har flera synpunkter på kustkvoternas storlek framförts. Flera aktörer betonar att kustkvoterna är för lågt satta. Kustkvoternas andel låstes genom ett beslut i syfte att öka förutsägbarheten. Det har framförts olika synpunkter på frågan om huruvida kustkvoterna bör vara låsta eller mer flexibla. En del betonar att om kustkvoten t.ex. skulle höjas skulle det bli på bekostnad av de fiskare som har köpt individuella fiskerättigheter. Andra betonar kustfiskarnas behov av flexibilitet och möjlighet till utveckling. Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: • Kustkvoterna är viktiga för det småskaliga kustnära fisket. Hur stora de olika kustkvoterna ska vara och huruvida de bör vara låsta eller mer flexibla bör analyseras vidare. Målet och syftet med kustkvoten bör klargöras, liksom hur den kan bidra till att utveckla ett småskaligt kustnära och lokalt fiske. • Det är viktigt att fortsätta analysen av hur stor den småskaliga kustnära fiskeflottan kan vara utifrån målen om ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbart fiske. • Det är viktigt att det finns kvar ett småskaligt kustnära fiske parallellt med det storskaliga fisket. Det småskaliga fisket kan bidra både till en ekonomiskt och socialt hållbar utveckling i kustkommunerna och till en miljömässigt hållbar utveckling med en god förvaltning av de lokala fiskbestånden. UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) BILAGA 3 •Det är viktigt med ett lokalt fiske som ger dagliga lokala landningar av färsk fisk. Det småskaliga kustnära fiskets framtid är viktig och bör särskilt uppmärksammas i statens fortsatta insatser inom fiskeområdet. Det är viktigt att regelverket inte missgynnar det småskaliga kustnära fisket och att detta fiske får tillgång till kvoter. •Det bör övervägas att inrätta en rådgivande kommitté för kustkvoterna. Fiskerinäringen har stor betydelse för många kustkommuner, både vad gäller t.ex. arbetstillfällen och kulturell identitet. Alla aktörer är ense om att det är viktigt med en levande kust och skärgård som flera kustkommuner och länsstyrelser uttrycker en oro för den negativa utvecklingen inom fisket. Uppföljningen visar att de pelagiska yrkesfiskarna med individuella fiskerättigheter numera finns främst runt . De tio största pelagiska fiskefartygen kommer från och har tillsammans av fiskerättigheterna. Sammanlagt finns av de pelagiska fiskerättigheterna hos fiskefartyg på , på sydkusten och på ostkusten. Som exempel kan nämnas att för sill har fartyg från av fiskerättigheterna i och , i västra och i östra . En del av kvoterna för pelagiskt fiske ska användas för att tillgodose regionala fiskeintressen. För att motverka en fortsatt koncentration till har en regional kvot avsatts för fartyg som fiskar i och landar sin fångst i Östersjöhamnar. är det tolv fartyg i som har regional kvot, varav sju är mindre än och fem är större än . Flera aktörer på syd- och ostkusten har betonat den regionala kvotens betydelse. I uppföljningen har det även uppmärksammats att det finns problem med miljögifter i bl.a. sill/strömming från , vilket innebär att har särskilda kostråd för fet fisk från och att denna fisk inte får exporteras till andra EU-länder än . En annan fråga som har tagits upp handlar om att bl.a. handeln med fiskerättigheter har inneburit att övergivna fiskebåtar lämnas kvar i hamnar på . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Fiskerinäringen är viktig för att behålla och utveckla en levande kust och skärgård. Det handlar inte minst om arbetstillfällen inom fiskerinäringen, turismen och andra kringnäringar, men också om kustsamhällenas kulturella identitet. •Det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter har medfört ökad framtidstro inom det storskaliga pelagiska fisket men samma framtidstro finns inte inom det småskaliga kustnära fisket. Det är nödvändigt att vidta åtgärder för att öka framtidstron även inom denna del av fiskenäringen. BILAGA 3 UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) Det är därför viktigt med fortsatta insatser för att utveckla även det lokala fisket i en ekonomiskt och socialt hållbar riktning. Det är viktigt att utgå från det fiske som finns kvar och utveckla det. Detta bör vara ett mål för det fortsatta arbetet inom det fiskeripolitiska området. •Den regionala kvoten har betydelse för Östersjöfisket. Det är viktigt att det finns ett levande Östersjöfiske, varför regeringen och HaV bör fortsätta att följa utvecklingen och frågan om fiskets koncentration till . Målet bör vara att det finns ett långsiktigt hållbart fiske med lokal förankring runt våra kuster. •Det finns problem med miljögifter i bl.a. sill/strömming från , och därför är det angeläget att fortsätta följa utvecklingen noga. •Gruppen ser fram emot förslag från regeringen när det gäller frågan om övergivna båtar i hamnar på . För att motverka en alltför stor ägarkoncentration får en fiskare ha fiskerättigheter för högst två fartyg, och dessa rättigheter får motsvara högst av den del av fiskekvoten som görs tillgänglig för överlåtbara fiskerättigheter. Flera aktörer har framfört att det är positivt med en övre gräns för att undvika en alltför stor ägarkoncentration och att vissa aktörer dominerar. Uppföljningen visar att det pelagiska systemet kan sägas ha lett till en ökad ägarkoncentration, vilket flertalet aktörer menar också var meningen. Inget fartyg har dock av fiskerättigheterna – de tio största båtarnas andel varierar mellan . Inför införandet av systemet fanns en oro för att utländska ägare skulle ta över. Utformningen av regelverket har dock lett till att det inte finns några utländska ägare av fiskerättigheter i . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter har medfört en ägarkoncentration inom fiskeflottan. •Det är bra att det finns en övre gräns för ägandet för att undvika att några fiskeföretag blir alltför dominerande. Konsekvenser för landningsmönster och beredningsindustri Fisket och beredningsindustrin är beroende av varandra. De pelagiska fiskeföretagen har ofta överenskommelser med beredningsindustrin och levererar direkt dit. Det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter har förändrat det sätt som leveranserna görs på och underlättat planeringen för både fisket och beredningsindustrin. Landningsmönstret har dock inte UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) BILAGA 3 Landningar av fångsten sker i stort sett till samma hamnar som . Val av landningsplats och beredningsindustri påverkas av bl.a. priser. Mätt i landad vikt landas av fångsten i utlandet och på ostkusten. Om man i stället ser till värdet av landningarna är detta störst på i och med att av det totala värdet landas där. Det har framförts att det har funnits en trend vad gäller minskad spridning av landningarna till olika hamnar och att den trenden har fortsatt. I uppföljningen har flera aktörer betonat att lokal fiskberedning är beroende av lokal landning. Allt större pelagiska fartyg med allt större laster medför dock problem för små hamnar och småskaliga beredningsindustrier att ta emot och hantera fartygens stora leveranser. Beredningsindustrin kan ha svårt att få tag på svenskfångad fisk. En stor andel av fångsten används till foder – av fångsten, vilket motsvarade av det totala värdet. Konsumenternas efterfrågan på pelagisk fisk uppfattas av flera aktörer vara begränsad, varför flera menar att marknaden för t.ex. lokalt fångad fisk behöver utvecklas. Man kan konstatera att banden mellan fisket och beredningsindustrin i flera fall har stärkts . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen lyfter i sina bedömningar fram bl.a. följande: •Det pelagiska systemet har underlättat planeringen för både fisket och beredningsindustrin. •Systemet har inte löst de problem som finns vad gäller tillgången till lokalt fångad fisk. Det är viktigt att fisk landas på olika håll i och att den lokala beredningsindustrins behov av lokalt fångad fisk kan tillgodoses. Detta är en fråga som bör beaktas i det fortsatta arbetet. •Det vore positivt om lokal beredningsindustri och marknaden för lokalt fångad fisk skulle kunna utvecklas på flera håll längs Sveriges kuster. är det viktigt att beakta de problem som finns när det gäller t.ex. torskbestånden och problem med miljögifter i sill/strömming från . •Frågor om landning, mottagning och beredning av fisk bör uppmärksammas mer i myndigheternas arbete med fiskeripolitiska frågor. Medelåldern bland yrkesfiskarna är hög, och det har varit svårt med återväxten. Uppföljningen visar att införandet av det pelagiska systemet med överlåtbara fiskerättigheter har gjort det mycket svårt för nya unga fiskare utan tidigare anknytning till fisket att komma in i det pelagiska fisket. Etableringskostnaderna har blivit mycket höga, inte minst vad gäller att köpa fiskerättigheter. har systemet underlättat generationsväxlingar inom fiskeföretag genom att fiskerättigheter kan överlåtas och har tilldelats ett värde. Den förbättrade lönsamheten har också gjort det enklare att rekrytera BILAGA 3 UPPFÖLJNING AV SYSTEMET MED ÖVERLÅTBARA FISKERÄTTIGHETER I DET PELAGISKA FISKET (2016/17:RFR7) ungdomar till fartygsbesättningarna. Det finns en framtidstro inom branschen, och arbetsmiljön ombord på de nya fartygen uppges ha blivit bättre. En möjlighet att etablera sig inom det pelagiska fisket är kustkvoterna, vilka har underlättat nyetablering av kustnära fiskare. problem för dem som vill etablera sig uppmärksammats i uppföljningen, bl.a. att det kan vara svårt att uppfylla EU-kravet på att först föra ut fiskekapacitet ur flottan innan man kan få fiskelicens. Det är även dyrt att ta över de tillstånd som behövs och att köpa en fiskebåt. Det kan vidare vara svårt att få lån för