bet · H401UbU15 · 2017-03-03 00:00:00 — 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning kring befintliga och framtida utbildningar till yrken inom hästnäringen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1377 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg på gymnasiet i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1379 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tvåårigt gymnasium för praktiska och estetiska linjer med möjlighet till förlängning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1383 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dela upp individer i introduktionsprogrammet språkintroduktion på gymnasiet efter förkunskaper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1480 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att se över förutsättningarna för praktik på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1482 av (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över åldersgränsen för kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1822 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett nationellt sökområde för gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1905 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om slumpvisa drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2016 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar lättare ska kunna tillgodogöra sig gymnasiepoäng för gymnasiestudier utomlands, särskilt inom språk, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur svenska ungdomar ska kunna få ta med sig skolpengen när de åker på gymnasiestudier utomlands, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2143 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om likvärdig samhällskunskap i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2234 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna att möta enskilda elevers behov och överlämna viss undervisning inom gymnasieskolans introduktionsprogram för språkintroduktion till folkhögskolor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2377 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att införa drogtester i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa jägarexamen på skolschemat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2543 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa trafikteori i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2732 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att lära ut fackliga rättigheter och regler om anställningsvillkor och anställningsskydd inom ramen för gymnasieskolans samhällskunskapsundervisning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta för kommunövergripande yrkes- och lärlingsprogram och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att gymnasiets yrkes- och lärlingsutbildningar utökas och breddas och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta fler yrkesutbildningar bli yrkescollege och att lärlingsutbildningarna bör ta fasta på systemet för teknikcollege med företagsrepresentanter i regionala styrgrupper och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att komprimera och effektivisera yrkesteoretiskt tunga utbildningar på gymnasiet så att yrkescertifikat kan nås än och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta branschskolor och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka folkhögskolans uppdrag samt ge möjlighet för fler folkhögskolor att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta kommunerna anlita folkhögskolor som utförare av språkintroduktion och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra en snabb väg in på yrkesutbildningar utan gymnasieexamen alternativt med examen på engelska och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3067 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av kursgymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasieskolans naturbruksprogram även fortsatt ska ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att särskilt se över rektorns befogenheter rörande avstängning av elever från gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3071 av m.fl. (L, M, C, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med hur man kan utöka och bredda lärlingsutbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3226 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att pröva möjligheterna att införa mer teknikmoment i existerande vård- och omsorgsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M): 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M): 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt gymnasieprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion och tillkännager detta för regeringen. Så står vi då åter här och debatterar vår gymnasieskola - en gymnasieskola som har många utmaningar, lika många som för både två och . Om jag hade tagit ett gammalt anförande hade ni kanske inte märkt något. Men precis som min skjorta är nystruken är mitt anförande nyskrivet. Det finns flera problem med gymnasieskolan. Det tråkiga är att jag inte kan se några tecken på att regeringen tar problemen på allvar. Det finns ingen handlingskraft. Problemen är kända. Visserligen finns det ett slutbetänkande från , som har en hel del bra förslag, men vissa åtgärder borde redan ha vidtagits. Vilka generella problem har vi då? Det största är naturligtvis de som lämnar skolan utan komplett examen eller hoppar av . Detta är ett stort misslyckande som kostar för både individen och samhället. Söktrycket för yrkesprogrammen är alldeles för lågt. Trenden är internationell och kunde skönjas redan 2005-2006. Det är det andra stora problemet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Det tredje är att gymnasieskolan inte klarar av leveransen av yrkesskickliga ungdomar till arbetsmarknaden. Lika illa är det att leveransen av ungdomar till högre utbildning är bristfällig. Kunskapsnivåerna är för låga, många högskolekurser får börja på gymnasienivå och värdefull tid går förlorad. Okunskapen om programmen är stor, och programbytarna är alldeles för många. Det innebär i många fall att utbildningen förlängs till . Detta blir kostsamt för både individ och samhälle. Och så har vi otryggheten. Skolinspektionen har i en rapport visat att den är utbredd. Trivseln är visserligen fortfarande stor i svensk skola, som tur är, men otryggheten breder ut sig, både den som är föranledd av inre stress och den som är föranledd av yttre händelser. Jag har här räknat upp några av de största problemen och utmaningarna. Finns det då lösningar? Ja, det finns det. Vi måste utöka antalet undervisningstimmar och åter koppla kursens längd till antalet timmar för att öka kunskapsmassan i skolan. SYV-arnas tid måste öka och deras kompetens och status höjas. Självklart gäller detta inte minst SYV-arna i som ska ge goda råd inför gymnasievalet. Vi har många nyanlända i skolan. Detta ställer extra stora krav på oss. Det är därför som vi föreslår att yrkes- och språkintroduktionen ska kunna kombineras. Vi hoppas också att få er andra att ändra er i denna viktiga fråga. Jag tror alltså att vi måste reglera en del vad gäller timmar med mera. Men vi måste också öppna upp och göra gymnasiet mer flexibelt. Det kan handla både om att det finns kortare kurser och att det tillåts att man läser väsentligt över 3 000 poäng. Det kan gälla att samarbeta mellan program och att kombinera på ett annat sätt, kanske slå samman delar av handelsprogrammet med ekonomiprogrammet. Över huvud taget måste vi sudda ut skillnaderna mellan de olika programmen, mellan ett A- och ett B-lag. Därför är det bra att föreslår samma inträdeskrav för alla elever. För att komma till rätta med otryggheten måste vi låta rektorn få större befogenheter att ta bort stökiga elever eller dem som utgör ett direkt hot mot andra. Mer personal behövs, inte bara lärare. Sist, men inte minst, tror jag att dagens kursgymnasium är en bov i dramat för ökad stress och därmed otrygghet. Jag ser fler nackdelar med kursgymnasiet, och det är därför som vi vill att kursbetygen ska utredas och hoppas också att man ser fördelar som kan finnas med en återgång till ämnesbetyg. Det finns några områden där vi har samsyn med regeringen och där vi säkert kan komma överens. Men det finns minst ett par områden där vi ställer oss frågande till denna brist på handlingskraft. Det gäller IB-programmet och naturbruksskolorna. Båda de förslag som finns gör det sämre för eleverna. Jag förstår inte denna logik. Man försvårar för de ambitiösa naturbrukseleverna att ta sig vidare samt smalnar av underlaget för många skolor. Vad gäller IB-eleverna låter man UHÄ väsentligt försvåra det för dessa elever att konkurrera om utbildningsplatser. tror jag att regionens gymnasieskolor måste samarbeta mer och tätare. Det rör sig om underlag till tillräckligt stora program och rätt sorts dimensionering för framtida arbetsmarknad. Jag tror också på ett bättre samarbete med den regionala högskolan. Detta kommer att bli en vinn-vinnsituation, inte minst när det gäller att få ut fler lektorer. Vi måste stärka den forskningsanknutna undervisningen. Det kan vi göra genom att få ut fler lektorer på skolorna. fanns det 1 500 lektorer i skolorna, nu finns det ca 250. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Vi måste förbättra kunskapsresultaten och göra skolan mer flexibel och tryggare. Undervisningssituationen är viktigast, men också systemövergripande frågor som pekat på. Styrkedjan brister, framför allt i många kommuner. Därför behövs det hjälp och stöd, och staten måste peka tydligare på vad som behöver göras. Jag yrkar bifall till reservationerna 9 och 13. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 4 och 10. Merparten av oss som ska debattera här har suttit med i . Jag tror att de flesta av oss har kommit fram till att många av de saker som står i betänkande, och de åtgärder som föreslås, är ganska brett förankrade parlamentariskt. Jag hörde här nämna att det kanske vore bra att se över detta med ämnesbetyg. När det gäller ämnesbetyg är vi faktiskt tre partier som har ett konkret förslag. Det var synd att inte hann hänga på det. Då hade vi nog fått ett lite bättre tryck, och framför allt hade vi kanske kunnat genomföra detta tidigare. Utifrån den yrkeserfarenhet jag har tror jag att just ämnesbetygen kontra kursbetygen är ett av de stora problem som vi har haft i det svenska skolsystemet. För er som inte är bekanta med skillnaden mellan kursbetyg och ämnesbetyg kan jag berätta följande. Kursbetyg läser man en gång. Sedan sätts betyget. Man läser varje kurs för sig. Ämnesbetyg, som merparten av svenska folket har haft, kunde man förbättra på slutet. Man kunde stegra sina betyg. När man är och börjar i gymnasiet har man kanske inte tänkt helt färdigt när det gäller vad man faktiskt vill göra. Man kan behöva en möjlighet att förbättra sina betyg. Vi har stora avhopp inom gymnasiet. Jag skulle våga påstå att just kursbetygen är en av de stora orsakerna. Det enda sättet att förbättra sina betyg är faktiskt att kliva av den utbildning man går och börja om från scratch för att på så sätt kunna förbättra sina betyg. Med de gamla ämnesbetygen behövde man inte göra det. Då kunde man förbättra sina betyg i slutänden. Det finns fördelar med kursbetyg, eftersom man kan läsa fler poäng och ha en differentierad gymnasieskola. Men där finns det också problem. Just denna möjlighet att läsa många olika kurser och välja många olika linjer innebär också svårigheter. Jag läste fyraårig teknisk linje. De som anställde mig på den första firman visste exakt vilka kurser jag hade läst. Så är tyvärr inte fallet . har eleverna ibland kanske valt kurser efter intresse och ibland kanske för att de inte har orkat läsa de tunga kurser som faktiskt behövs. Det innebär att man som företagare ställs inför inte en variant utan femtioelva varianter av elever som kommer ut och som ska försöka vara anställbara. Och när de ska läsa vidare på högskolan har dessa elever kanske inte heller de grunder som de behöver. Dessa saker har renderat i att kursbetygen har ställt till problem i stället för att underlätta. Men, som sagt, det finns små fördelar. Det ska vi inte bortse från. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan har också föreslagit att det ska finnas ett tvåårigt gymnasium. hade vi, om jag kommer ihåg det rätt, 27 praktisk-estetiska linjer och 9 teoretiska. Av dessa 9 teoretiska linjer var det en som var fyraårig, resten var treåriga. De 27 praktisk-estetiska linjerna var tvååriga. Helt plötsligt beslutades det att alla linjer skulle göras treåriga. När man talar med företagen har de kommit fram till att detta inte har gjort eleverna mer anställbara. Några få elever har kanske fått möjlighet att studera vidare på högskolan. Men de elever - av befolkning - som valde det tvååriga gymnasiet gjorde det för att de ville ut i arbetslivet. De ville komma ut och jobba, tjäna pengar och flytta hemifrån. har vi förlängt den period som man studerar med . Det innebär, som sagt, ingen förstärkning. Det som händer är att ett antal personer hoppar av gymnasiet för att de tycker att det är . Fördelen med det tvååriga praktiska gymnasiet var att man kom ut i arbetslivet ganska . Med detta sagt vill jag säga följande: Snälla, när man nästa gång ska göra en sådan stor förändring i det svenska skolsystemet, kan man då göra en riskbedömning, forskning och analys innan man gör någonting och inte bara komma med en massa olika förslag för att i efterhand komma på att det inte funkar så bra och att man måste gå tillbaka? Det är så många saker inom det svenska skolsystemet där vi har fått gå tillbaka. Lärarutbildningen är en. Vi har haft så många varianter , men ser lärarutbildningen ut nästan exakt som den gjorde från början. Jag hade möjlighet att vara i för att titta på deras skola inifrån. Jag har sett deras system, och jag har sett fantastiskt många fördelar med hur man jobbar där. Det som man jobbar med i är framför allt en fantastiskt bra kontakt mellan näringslivet och skolan. Man har en extremt liten mismatch, vilket är ett stort problem i det svenska skolsystemet, då vi har många gymnasieelever som läser det som de tycker är intressant. Men tyvärr leder det inte till några anställningar. Eller också söker extremt många samma linjer, trots att man redan från början vet att det kanske finns en eller två platser att erbjuda i hela . Man har gjort detta genom många olika metoder, men framför allt därför att företagen är nära anknutna. Här vet jag att vi är flera partier som tycker samma sak, nämligen att vi ska ha en bra studievägledning där skolan och företagen sitter tillsammans för att se till att eleverna faktiskt väljer de linjer som kan leda till arbete. Vi har föreslagit en annan sak, och det är en teknikbrygga. För de elever som har valt fel - som har kommit ut till en arbetslöshet och kanske sitter och skulle vilja läsa in igen - har vi ett förslag om en teknikbrygga. Det är nämligen inom teknikföretagen de stora yrkena finns . Du kan ha läst en kurs, men du går in och läser extra. Det är helt enkelt en andra chans att läsa in de saker företagen önskar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Vi har också pratat med de lärare som jobbar med språkintroduktionen. Det hände ganska mycket , och det kom väldigt många elever . Merparten av dem finns i systemet . Problemet med språkintroduktionen var att man satte alla elever i samma klass, oavsett deras bakgrund vad gäller skolsystemet - från dem som över huvud taget aldrig hade läst och var analfabeter till dem som kanske hade gått ända upp till åtta i grundskola. Det hade underlättat att dela språkintroduktionen i två delar, en del där eleverna har förkunskaper och en del där eleverna inte har några förkunskaper alls. Det hade underlättat enormt mycket för lärarlaget. Jag ser dock med förhoppning fram emot att merparten av det har kommit fram till, och som de flesta av partierna här inne är överens om, ska kunna lägga en långsiktig grund. För sedan fick jag en fråga från Ekot om vad som är det absolut viktigaste inom skolpolitiken, herr talman, och den absolut viktigaste frågan inom skolpolitiken är långsiktighet och att vi allihop i vet vad som gäller . Det kommer att underlätta för föräldrar, lärare, elever, skolor, högskolor, lärarutbildningar - you name it. I detta anförande instämde (SD). Det är dags att debattera gymnasieskolan igen. Låt mig börja på ett lite tråkigt sätt, nämligen genom att säga att betänkandet är ganska smalt. Det handlar om de motioner vi har lämnat in , så det är inga nya förslag från regeringen. Kloka förslag som vi redan har behandlat ligger i förenklad hantering. Till dig som eventuellt lyssnar på debatten eller läser betänkandet och undrar var de andra, viktiga frågorna finns säger jag: De finns delvis i de olika partiernas motioner, men de kommer säkert också tillbaka när vi ska diskutera den gymnasieproposition som kommer. Det var kanske ett lite tråkigt och inte särskilt inspirerande klargörande, herr talman, men jag ville ändå göra det. Jag vill också redan nu yrka bifall till reservation nr 1. står givetvis bakom även övriga reservationer från partiet. Denna debatt kanske hamnar lite grann vid sidan av de stora diskussionerna om gymnasieskolan, inte minst med tanke på den gymnasieutredning som redan har nämnts i debatten. Tiden för att lämna remissvar gick ut i början av månaden. Där behandlas frågor som fler lärlingar och höjd kvalitet, vilket jag kanske skulle föredra att kalla den viktigaste frågan när det gäller gymnasieskolan - att fokusera på det som driver kvalitet för att utbildningen ska bli så bra som möjligt och ge eleverna det de verkligen behöver. En riktigt bra studie- och yrkesvägledning är en annan faktor vi behöver lyfta fram. Vi kommer säkert att återkomma till dessa frågor. Just är det många UF-mässor - mässor för ung företagsamhet - som pågår runt om i landet. är det för den stora mässan i , där många av eleverna kommer att visa framfötterna på olika sätt. De kommer att visa spännande affärsplaner, ha försäljning och montrar och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Det tragiska i detta sammanhang är väl att mycket av den kritik som har förts fram i olika remissvar till är att det förmodligen, om det genomförs på det sätt som föreslås, kommer att bli svårare att få plats med den projektverksamhet som UF är. Jag hoppas att mina kamrater i utskottet kommer att ta den frågan på stort allvar så att denna viktiga verksamhet inte försvinner eller minskar på ett onödigt sätt. Man måste faktiskt lyssna på hur yrkesprogrammen kan göra än mer plats för detta viktiga. Jag hade förmånen att vara på mässan i , och det var en del geniala företagsidéer och spännande affärsplaner där. Man prisades på olika sätt. Det var fantastiskt duktiga säljare, och det var även en del nervositet när unga elever skulle försöka sälja den produkt de hade tänkt ut. Det var inte utan stolthet en tjej sa: Det här är första gången omvårdnadsprogrammet på Plusgymnasiet är med på , och vi tycker att det är så roligt - vi är så stolta över den här verksamheten. Bland de tidigare förslagen, framför allt från allianspartierna, finns det förslag om hur man lyfter fram det entreprenöriella lärandet och låter det bli en del av hela utbildningen. Det tror jag är oerhört viktigt att ha koll på framöver. Det vore intressant att höra hur , som ju företräder regeringspartierna i denna debatt, förhåller sig till och tänker om frågan om entreprenöriella arbetssätt och UF:s möjligheter att utvecklas. har många förslag på hur man ska förbättra gymnasieskolan, framför allt vad gäller yrkesprogram och lärlingsprogram. Kompetensförsörjning är kanske en av de mest avgörande frågorna som hela arbetslivet i står inför. Det är en stor utmaning. Jag tänker ibland på det vi ofta lyfter fram i debatten, nämligen rådet till unga människor att hålla många dörrar öppna och vänta med att välja. Om man lite krasst tittar på detta kan man fundera på om det egentligen är ett så klokt råd att ge. Vore det inte bättre att ha en riktigt bra studie- och yrkesvägledning i , så att eleverna känner att de gör välinformerade val - givetvis med möjlighet att göra omval? Det handlar om att känna en större säkerhet utifrån de kompetenser och intressen eleven själv har och utifrån de behov arbetsmarknaden har. Från sida vill vi därför lyfta fram behovet av att ha en riktigt bra studie- och yrkesvägledning i skolan. Det gör kanske att elever faktiskt vågar välja på ett annat sätt. Vägledningen bör också vara tillgänglig för fler föräldrar som funderar över på vilket sätt de behöver vara en del i vägledningen för de egna barnen. Jag går över till dagens betänkande. har två reservationer. Ett av förslagen handlar om att äldre ensamkommande ungdomar ska få en snabb väg in i yrkesutbildningar utan krav på gymnasieexamen, eller möjligtvis att de faktiskt får läsa utbildningen på ett annat språk - till exempel engelska - för att kunna tillgodogöra sig den och inte stanna av för mycket i sin kunskaps- och kompetensutveckling när de kommer till vårt land. Vi behöver också se att hela utbildningssektorn kan användas när det gäller just integrationen. Jag vill lyfta fram folkhögskolorna, som är en viktig del i detta. De finns över hela vårt land och har en lång tradition av, liksom en stor kompetens för, att arbeta med många olika aspekter av lärande. Om uppdraget utökas så att folkhögskolorna kan bedriva språkintroduktionsprogram på gymnasienivå i betydligt större utsträckning skulle det vara mycket bra. I betänkandet lyfter man fram att detta går att göra , men då kan vi också fundera på vilket smörjmedel vi skulle behöva ge för att det också ska göras i större utsträckning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gymnasieskolan Folkhögskolan är bra på att motivera elever som har avslutat en kurs eller ett program att fortsätta studera inom folkhögskolan. Jag ser inte minst allmän linje inom folkhögskolan som en viktig faktor både för introduktion och för att skapa förutsättningar för lärande och en bra integration i det svenska samhället. När man kommer ny till vårt land saknar man ofta nätverk av olika slag.