bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Utskottet delade regeringens syn att godkännandeprocessen ska vara effektiv och välkomnade därför regeringens avsikt att vara aktiv vid den kommande översynen av växtskyddsmedelsförordningen och att särskild vikt ska läggas vid analyser av effekterna på konkurrenskraften. Utskottet ansåg att en god tillgång till effektiva växtskyddsmedel är viktigt för livsmedelsproduktionens konkurrenskraft, men även för människors hälsa och miljön. Det kan noteras att Kemikalieinspektionen i årsredovisningen redovisar att handläggningstiderna minskar för flera ärendetyper. 1:7 Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer. Beräkningar i budgetpropositionen , där regeringen förstärkte anslaget med anledning av ökade utgifter för medlemsavgifter och bidrag, påverkar de beräknade anslagsramarna 2018. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom motionärerna motsätter sig en ökning av anslaget jämfört med . I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I förra årets budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) redovisade regeringen att anslaget 1:7 avgifter till internationella organisationer används bl.a. för årliga bidrag till FN:s miljöprograms (Uneps) miljöfond, till medlemsavgifter till det europeiska vädersatellitsamarbetet (Eumetsat) och till (). Regeringen påtalade då att utgifterna för bidrag till samt medlemsavgifter till Eumetsat och hade ökat, främst till följd av ökade kostnader för vädersatellitsamarbetet samt ökade kostnader på grund av valutaeffekter. I budgetpropositionen för föreslog regeringen därför att anslaget skulle ökas med 2018. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie. Anslaget får användas för utgifter för supermiljöbilspremien, dvs. utgifter för bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en ny supermiljöbil. Regeringen föreslår i denna proposition att ett bonus–malus-system införs fr.o.m. . Systemet innebär att mer miljöanpassade personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar (lätta bilar) premieras vid inköpstillfället genom en bonus, medan bilar med höga utsläpp av koldioxid får högre fordonsskatt. Medel för bonusen placeras tillfälligt under anslaget. Regeringen beräknar därför att anslaget ökas 2019 och 2020 med anledning av införandet av bonus–malus-systemet. I väntan på att systemet införs föreslår regeringen att supermiljöbilspremien förlängs i sin nuvarande form ytterligare t.o.m. . I flera motioner framförs att anslaget inte borde tillföras några medel. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom supermiljöbilspremien är en subvention av ett lägre antal dyra bilar. Subventionen är ett ineffektivt sätt att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. Dessutom är marknad så pass liten att den inte är marknadsdrivande för den tekniska utvecklingen. På liknande sätt föreslås i motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del att anslaget minskas med . Motionärerna anser att det är mer klimateffektivt att göra det dyrare att köpa en miljömässigt sämre bil än att spendera skattepengar på den som har råd att köpa en elbil. Även i motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med hela beloppet, dvs. Motionärerna föreslår i stället en grön-bil-bonus där intäkter och utgifter ska ta ut varandra och nettoeffekten på den offentliga sektorns finanser ska bli noll. När det gäller de överväganden som har gjorts vid utformningen av bonus–malus-systemet framförde finansministern följande i svaret på skriftlig fråga 2016/17:1463 . Huvudmotivet för att införa ett bonus–malus-system är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp per kilometer. Bonus–malus-systemet kan därmed komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Finansministern betonade att det är viktigt att ett bonus–malus-system, som ska styra mot en fossiloberoende fordonsflotta och i förlängningen minskade koldioxidutsläpp från transportsektorn, inte leder till en nettosubventionering av nybilsköp. Motivet för bonus–malus-systemet är inte att stärka statsfinanserna. Det finns dock uppenbara svårigheter att prognostisera hur mycket det föreslagna systemet stimulerar till köp av mer miljöanpassade fordon. Till exempel har anslagen till den nuvarande supermiljöbilspremien behövt höjas under innevarande budgetår för att efterfrågan på supermiljöbilar överträffat tidigare prognoser. Osäkerheten i bedömningen gör att systemet är utformat så att intäkterna från den förhöjda fordonsskatten (malus) initialt bedöms överstiga kostnaderna för bonusutbetalningarna. För att åstadkomma ett långsiktigt hållbart styrmedel, som är offentligfinansiellt neutralt, bör enligt finansministern en utvärdering genomföras i ett tidigt skede efter att bonus–malus-systemet har trätt i kraft. I årets budgetproposition har regeringen föreslagit lagändringar som syftar till att införa bonus–malus-systemet. Frågan om hur bonus–malus-systemet utformas i vägtrafikskattelagen (2006:227) ligger inom skatteutskottets beredningsområde. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 . Anslaget får användas för meteorologiska och hydrologiska instituts () förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att ska kunna stärka sitt arbete med att leverera kunskapsunderlag om klimatförändringarna nationellt och internationellt samt för uppgradering av myndighetens infrastruktur. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med till följd av att motionärerna motsätter sig en ökning av anslaget jämfört med . I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen framhåller i propositionen att konkreta anpassningsåtgärder ska utgå från bästa tillgängliga vetenskap. Regeringen avser att fortsätta arbeta för ökad kunskap om klimatförändringen och dess konsekvenser. Genom förstärkningen till vill regeringen förbättra kunskapen om framtidens klimat, både i och globalt. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Klimatanpassning. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga och begränsa samhällets sårbarhet till följd av klimatförändringar såsom förebyggande och kunskapshöjande insatser, utredningar, samordning, planer samt delfinansiering av åtgärder för skredsäkring längs . Anslaget får användas för statsbidrag inom dessa områden och även användas för de administrativa utgifter som insatserna medför. är ett av de områden i som är mest utsatta för ett förändrat klimat. Regeringen föreslår en särskild satsning för statlig delfinansiering av åtgärder för skredsäkring längs och bildar även en delegation för vid . Regeringen föreslår också en förstärkning av arbetet med klimatanpassning i samband med den nationella strategin för klimatanpassning för att bl.a. stärka samordningen av arbetet med anpassning samt fortsätta stödja utvecklingen av handlingsplaner och verktyg för klimatanpassning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Klimatanpassning ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Skälet är att fleråriga avtal för åtgärder för skredsäkring längs ska kunna ingås. Anslaget hade inget bemyndigande . I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2017/18:1029 av (KD) yrkande 5 påtalas att en viktig uppgift för kommunerna är att minska klimatutsläppen och att förebygga skadeverkningar till följd av klimatförändringar. Regeringen bör därför ge ökat stöd till kommunerna för att arbeta med dessa frågor. Regeringen anför i budgetpropositionen att det s.k. klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja klimatomställning i hela landet och minskade utsläpp. Regeringen påpekar att satsningen matchas med medfinansiering från företag, kommuner, landsting och bostadsrättsföreningar. Enligt regeringens beräkningar har Klimatklivet möjliggjort klimatinvesteringar i för uppskattningsvis 4–. Enligt regleringsbrev ska myndighetens del av anslagsposten Klimatanpassning bl.a. användas för att finansiera verksamheten vid Nationellt för klimatanpassning. I detta ingår att samla, sprida och tillgängliggöra kunskap om klimatanpassning, ta fram beslutsunderlag, information och publikationer, delta i utåtriktade aktiviteter och internationella möten samt genomföra omvärldsbevakning. får betala ut till andra myndigheter för att inom sina respektive ansvarsområden utveckla handlingsplaner samt verktyg för anpassning till ett förändrat klimat. får även betala ut medel till kommuner för deras deltagande i utvecklingen av sådana handlingsplaner och verktyg. Därutöver får högst användas för finansiering av arbete med att ta fram riktlinjer för beräkning av dimensionerande havsnivåer för olika delar av och för dagens och framtidens klimatförhållanden och för att genomföra en studie om metod för beräkning av värsta möjliga korttidsnederbörd (skyfall). Underlagen ska syfta till att öka tillgången till klimatinformation och beslutsunderlag om klimatanpassning för att därmed stödja länsstyrelser, kommuner och landsting i anpassningen till ett förändrat klimat. 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Anslaget får användas för utgifter för insatser och åtgärder för att förbättra, bevara, planera, restaurera och skydda havs- och vattenmiljöer. Anslaget får även användas för statsbidrag, medfinansiering av EU-medel, medlemskap i internationella organisationer samt för utvärdering av ovan angivna insatser och åtgärder. Regeringen bedömer att havs- och vattenmiljöarbetet behöver förstärkas ytterligare bl.a. för att snabbare nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Satsningen innefattar framför allt ökade medel för stärkt marint områdesskydd, insatser mot övergödning, insatser mot plaster i havet samt förstärkt tillsyn av och tillsynsvägledning till avloppsreningsverk och enskilda avlopp. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. Läkemedelsrester kan på olika sätt hamna i miljön och orsaka skada på t.ex. vattenlevande organismer. Regeringen föreslår av denna anledning en satsning på avancerad avloppsrening som en del för att begränsa utsläppen av läkemedelsrester till vattenmiljön. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med ytterligare 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälet är att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna avtal om fleråriga åtgärder. Regeringen föreslår att bemyndigandet ökas med jämfört med till följd av föreslagna satsningar. Avslutningsvis redovisar regeringen att i sin revisions-berättelse för Havs- och vattenmyndigheten har lämnat ett uttalande med en reservation. Reservationen avser att myndigheten har överskridit det slutår (2020) som regeringen beslutat för beställningsbemyndigandet för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö, samt för samma anslag även överskridit den bemyndiganderam som anges i regleringsbrevet. Genom regeringsbeslut (dnr M2017/01722/Nm) har regeringen ändrat regleringsbrevet så att det framgår att beloppen i fråga om infriade åtaganden är indikativa. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och i yrkande 3 föreslås att anslaget ökas med . vill öka anslaget för att kunna fortsätta det angelägna arbetet för att möta de allt större påfrestningar som haven utsätts för, t.ex. övergödning, marint skräp, försurning och föroreningar. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . De extra medel som vill tillföra anslaget kan med fördel användas till pilotprojekt för att komma till rätta med syrefria bottnar i . Enligt motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget ökas med till följd av satsning på en blå miljard. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Liberalerna föreslår att av anslagsmedlen avsätts för rena stränder och att av anslagsmedlen avsätts för åtgärder mot stranderosion. Enligt motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . välkomnar regeringens satsning på att komma till rätta med miljöriskerna med sjunkna vrak, men i övrigt tillbakavisar motionärerna regeringens nya satsningar. I budgetpropositionen anför regeringen att en ökning av åtgärdstakten behövs för att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt. I detta syfte förstärker regeringen tillsynen av avloppsreningsverk och enskilda avlopp, och regeringen tillför även ytterligare medel till lokala vattenvårds-projekt (LOVA). Därtill satsar regeringen på cirkulär ekonomi för att öka återföring av näringsämnen från sjöar och hav. Regeringen avser även att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som bidrar mest till övergödningen, dvs. industri, jordbruk och kommunala reningsverk. Syftet med utredningen är att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet och att öka återcirkuleringen samt att få till åtgärder där de gör störst nytta. Regeringen anför vidare i denna budgetproposition att satsningen för att motverka övergödning också innefattar sanering av tidigare utsläpp av näringsämnen i sjöar och kustvatten som ger upphov till självgenererande övergödning, s.k. internbelastning. Havs- och vattenmyndigheten arbetar tillsammans med geologiska undersökning (SGU) för att identifiera områden med höga fosforhalter i bottensediment som kan leda till internbelastning, bl.a. för att kunna föreslå lämpliga saneringsåtgärder. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten kan sådana saneringsåtgärder delas in i tre kategorier: – En kategori av metoder inriktar sig på att avlägsna näringsämnen och innefattar t.ex. lågflödesmuddring. Tekniken går ut på att man försiktigt suger upp översta lagret av sedimenten för att därmed få upp så mycket organiskt material och näringsämnen som möjligt. – En andra kategori saneringsåtgärder syftar till att fastlägga näringsämnen i sediment, genom t.ex. aluminiumfällning eller fastläggning av fosfor med hjälp av märgel. – En tredje kategori åtgärder omfattar sådana som använder sig av biomanipulation. En metod är selektivt fiske av bottenlevande arter, vilket kan minska övergödningssymtomen i insjöar. Enligt uppgift från Havs- och vattenmyndigheten pågår det inga försök med syresättning av för att minska läckage av fosfor. En referensgrupp av oberoende forskare har granskat två pilotförsök med artificiell syresättning genom pumpning som utfördes –2011. Referensgruppens slutsats är att kunskapsunderlaget inte är tillräckligt för att gå vidare med fullskaliga försök i Egentliga utsjöområden. För att minska klimatförändringarnas påverkan på haven beslutade regeringen under i att ge ett bidrag på till (). Samarbetet inom IUCN syftar bl.a. till att skydda korallrev och stärka de ekosystemen. I budgetpropositionen framhåller regeringen att skyddade områden är ett verktyg för att säkerställa bevarande av den biologiska mångfalden vid kuster och i hav. Regeringen bedömer att områdesskyddet behöver stärkas för att säkerställa ett ekologiskt representativt sammanhängande och funktionellt nätverk. Regeringen bedömer även att det är nödvändigt med riktade insatser för marint områdesskydd för att bevarandemålen ska nås. beslutade regeringen att lämna förslag till om nya områden som ska ingå i Natura 2000-nätverket. Exempel på sådana områden är Hoburgsbank och Midsjöbankarna. Vad gäller stranderosion framhöll miljöministern i sitt svar på interpellation 2017/18:2 att mycket görs för att stärka arbetet mot erosion. Bland annat har SGU arbetat med projektet som avslutades arbete. För att ta fram geologisk information om jordarter och erosionsbenägenhet har SGU även genomfört en kartläggning av . Kartläggningen genomfördes tillsammans med berörda kommuner. Statsrådet framförde också att det är stor risk att stranderosionen förvärras till följd av klimatförändringen. Regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för klimatanpassning i syfte att stärka det långsiktiga arbetet med och samordningen av klimatanpassning. Vad gäller skräp i marin miljö anför regeringen i budgetpropositionen att särskilda medel riktas till de kommuner som drabbats av omfattande mängder plastskräp på stränderna. Förutom städinsatser innefattar satsningen även information till allmänheten om varför man inte ska skräpa ned samt resurser till marin pedagogik i syfte att stärka barns och ungdomars kunskap om havsrelaterade frågor och om plasters effekt på havet. Regeringen framhåller i denna budgetproposition att satsningen på havs- och vattenmiljö innefattar en särskild del för att avlägsna miljögifter, bl.a. genom inventering och hantering av fiberbankar som riskerar att sprida miljögifter. Längs finns också flera vrak, varav 30 bedöms utgöra en akut miljöfara. Enligt uppgift från Miljö- och är regeringens målsättning att sanera ett till tre vrak . Havs- och vattenmyndigheten är den myndighet som samordnar arbetet med riskbedömning och sanering av miljöfarliga vrak. 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar. Anslaget får användas för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar som syftar till att uppfylla det svenska etappmålet för begränsad klimatpåverkan till 2020 samt internationella klimatåtaganden, detta genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling under Kyotoprotokollet till för klimat-förändringar samt liknande marknadsbaserade flexibla mekanismer. I samma syfte får anslaget användas för utgifter för förvärv av utsläppsutrymme. Anslaget får även användas för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete i syfte att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6. Insatserna ska bidra till att minska växthusgasutsläpp i utvecklingsländer. Anslaget får därtill användas för utgifter för utveckling av EU:s system för handel med utsläppsrätter och utsläppsutrymme inom ramen för bördefördelningsbeslutet samt för övervakning av internationell utsläppshandel. Anslaget får vidare användas till finansiering av utgifter för den internationella transaktions-förteckningen (ITL) för registerhållning av transaktioner av s.k. Kyotoenheter samt för klimatkompensering av flygresor utanför EU. Utsläppsminskningsenheter som förvärvas för klimatkompensering får annulleras. För att ska kunna utveckla och stödja internationellt klimat-samarbete i syfte att bidra till ökad ambition i genomförandet av , bl.a. genom samarbetsformer enligt avtalets artikel 6, föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. har trätt i kraft och höjer den globala ambitionen avsevärt. Åtgärdsarbetet behöver accelerera kraftigt om den globala temperaturökningen ska kunna hållas väl med ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till 1,5 grad. Genom denna ökning kan fortsätta att bidra till utvecklingen av dessa internationella samarbetsformer och delta i konkreta insatser inte minst genom samarbete med medelinkomstländer som står för en stor och växande andel av växthusgasutsläppen. Vidare föreslår regeringen att den satsning som aviserades i budgetpropositionen , som tidigare placerades tillfälligt under detta anslag, den s.k. utsläppsbromsen, avskaffas. Anslaget minskas därför med 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Skälet är att avtal om fleråriga projekt ska kunna tecknas i syfte att bidra till ökad ambition i genomförandet av . Enligt motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 4 bör anslaget ökas med . Enligt visar flera rapporter att ett av de mest kostnadseffektiva verktygen inom klimatpolitiken är internationella klimatinvesteringar, t.ex. mekanismen för ren utveckling (Clean Development Mechanism, CDM). I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Utsläpp av växthusgaser är en global fråga, och enligt motionärerna är det därför naturligt att satsningar inom detta område görs i ett internationellt sammanhang. Enligt motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Liberalerna står bakom de insatser som görs för att driva på arbetet med , men motionärerna anser att detta bör kunna göras inom ramen för befintliga resurser. I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I budgetpropositionen lyfter regeringen fram att nu har trätt i kraft. För att hålla den globala temperaturökningen , med ambitionen att begränsa temperaturökningen till 1,5 grad, behöver åtgärdsarbetet accelerera kraftigt enligt regeringen. Genom en ökning av anslagsmedlen anser regeringen att kan fortsätta att bidra till utvecklingen av internationella samarbetsformer och att delta i konkreta insatser, bl.a. genom samarbete med medelinkomstländer, som står för en stor och växande andel av växthusgasutsläppen. innebär att nya samarbetsformer ska utformas och ersätta Kyotoprotokollets flexibla mekanismer såsom CDM och gemensamt genomförande (joint implementation, JI). De nya mekanismerna kommer att utvecklas inom ramen för om klimatförändringar. I detta sammanhang kan det noteras att respektive presenterade två utredningar om hur internationella samarbeten kan stödja genomförandet av . Utredningarna genomfördes i samråd med Sida och och i dialog med . Utredningarna pekar på att det krävs internationella insatser, inte minst i medelinkomstländerna, för att nå långsiktiga mål. I den utredning som presenterade föreslås två huvudsakliga insatser: – Program för omställning av energisystem, vilket är ett sektorsövergripande och styrmedelsbaserat program med sikte på att bidra till omställning av energisystem i ett eller flera medelinkomstländer. – Program för sektorsinsatser, vilket är ett sektorsprogram som bidrar till omställning genom att rikta en prissignal till aktörer i en sektor i ett eller flera medelinkomstländer. utredning bereds inom . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete. Anslaget får i huvudsak användas för utgifter för samarbete med länder av strategisk betydelse för det globala miljö- och klimatsamarbetet, samt för utgifter för kärnsäkerhetssamarbete med . Anslaget får även användas för utgifter för projekt som stöder Arktiska rådets verksamhet och för projekt som stöder verksamhet inom , samt inom Östersjöstaternas råd (). Därtill får anslaget användas för utgifter för tillskott till miljöutvecklingsfonden inom Nordiska miljöfinansieringsbolaget (Nefco). Anslaget får användas för administration och samordning av kärnsäkerhetssamarbetet med . Regeringen anser att det internationella och regionala miljö-, klimat- och kärnsäkerhetssamarbetet även fortsättningsvis är av vikt för att nå regeringens prioriteringar inom miljö, klimat och hållbarhet samt bidra till att genomföra internationella åtaganden inom bl.a. miljö- och klimatkonventioner.