bet · H401AU5 · 2017-02-17 00:00:00 — Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid m.m. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. I betänkandet finns 16 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 40 yrkanden i följdmotioner. Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m. Nationellt uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m. 1.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (M) 2.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (SD) 3.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (C) 4.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (V) 5.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (L) 6.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (KD) 7.Nationellt uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck, punkt 2 (M, SD, C, KD) 8.Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken, punkt 3 (M) 9.Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken, punkt 3 (SD) 10.Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken, punkt 3 (C) 11.Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken, punkt 3 (KD) 12.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (M) 13.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (SD) 14.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (C) 15.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (L) 16.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (KD) 1.Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m., punkt 1 (SD) 2.Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken, punkt 3 (L) 3.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (M) 4.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (SD) 5.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (C) 6.Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., punkt 4 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 yttrande 2016/17:JuU6y Bilaga 3 yttrande 2016/17:SoU4y Bilaga 4 yttrande 2016/17:UbU5y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m. 2016/17:157 av m.fl. (V), 2016/17:631 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:792 av och (båda SD), 2016/17:1260 av (M), 2016/17:1622 av (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 14, 2016/17:2119 av (M) yrkande 1, 2016/17:2761 av (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 24, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 12, 2016/17:3551 av (C) yrkande 9, 2016/17:3553 av och (båda SD) yrkandena 2–5, 7 och 9–12, 2016/17:3554 av m.fl. (KD) yrkandena 2–4, 2016/17:3555 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3556 av m.fl. (L) yrkandena 6–8. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) Nationellt uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck 2016/17:2348 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3551 av (C) yrkande 6, 2016/17:3554 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:3555 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3556 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 7 (M, SD, C, KD) Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken 2016/17:2703 av m.fl. (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 1–6, 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:3551 av (C) yrkandena 1–5, 7 och 8, 2016/17:3553 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:3554 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 8, 2016/17:3555 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3556 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 3–5. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (KD) Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m. 2016/17:385 av (S) yrkandena 1–3, 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkandena 17, 19 och 20, 2016/17:922 av (S), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 16, 2016/17:1482 av (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 19, 2016/17:2012 av (L) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:2094 av (M) yrkande 2, 2016/17:2101 av m.fl. (M), 2016/17:2272 av och (båda M), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 20 och 28, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 21, 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3162 av (KD), 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 18, 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:3553 av och (båda SD) yrkandena 6 och 8 samt 2016/17:3554 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 7. Reservation 12 (M) Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) Reservation 15 (L) Reservation 16 (KD) lägger skrivelse 2016/17:10 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid och fem motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. En förteckning över förslagen finns i bilaga 1. I skrivelsen redovisar regeringen sitt ställningstagande till de förslag som lämnats i betänkandena Mål och myndighet – en effektiv styrning av jämställdhetspolitiken (SOU 2015:86) och Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55). Utskottet kommer i betänkandet framför allt att uppehålla sig vid de delar av skrivelsen för vilka arbetsmarknadsutskottet har motionsyrkanden att behandla. Skrivelsen spänner över många politikområden, och flera av de frågor som berörs i skrivelsen hör delvis till andra utskotts beredningsområden. De områden och frågor som tas upp i skrivelsen kan följaktligen komma att behandlas även av andra utskott, exempelvis vid beredning av yrkanden från allmänna motionstiden. beslutade att ge justitieutskottet, socialutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över skrivelsen och följdmotionerna. De tre utskotten har yttrat sig, se bilagorna 2–4. Under beredningen av ärendet har utskottet inhämtat upplysningar från Statskontoret och Nationellt centrum för kvinnofrid vid . Utskottet noterar i betänkandet att regeringen beslutade kommittédirektiv om att inrätta en jämställdhetsmyndighet (dir. 2016:108). Skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid innehåller en rad olika delar. I ett inledande avsnitt lämnar regeringen en översiktlig redogörelse för samhällsutvecklingen och tidigare insatser på jämställdhetsområdet. Erfarenheter och effekter av genomförandet av den särskilda jämställdhetssatsningen 2007–2014 redovisas. Ett avsnitt gäller inriktning och mål för jämställdhetspolitiken. Regeringen presenterar där bl.a. en ny delmålsstruktur för jämställdhetspolitiken. Regeringen aviserar i skrivelsen åtgärder för en strategisk, sammanhållen och långsiktig styrning på jämställdhetspolitikens område. Regeringen redogör också för sin avsikt och sina skäl för att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Skrivelsen omfattar även en tioårig nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Regeringen redogör vidare i skrivelsen för ett antal insatser och prioriteringar inom samhällsområden som är centrala för jämställdhetspolitikens genomförande. Betänkandet är disponerat så att det huvudsakligen är uppdelat i tre block. I det första hanteras inriktning och mål för jämställdhetspolitiken samt frågor om insatser m.m. på jämställdhetspolitikens område. Därefter behandlas frågor som rör styrning och organisation av jämställdhetspolitiken. I det tredje och avslutande blocket behandlar utskottet den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och därtill relaterade frågor. Inriktning och mål för jämställdhetspolitiken m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD) samt särskilt yttrande 1 (SD). I skrivelsen presenterar regeringen det övergripande målet och sina delmål för jämställdhetspolitiken och ger en beskrivning av hur den ser på de områden som omfattas av målen. Det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv kvarstår oförändrat. De jämställdhetspolitiska delmålen, vilka anger den inriktning som styr regeringens politik och ger uttryck för regeringens prioritering av de mest centrala jämställdhetsproblemen i samhället, kompletteras genom att regeringen inför jämställd utbildning respektive jämställd hälsa som nya fristående delmål. De jämställdhetspolitiska delmål som regeringen arbetar efter blir därmed sex till antalet. I avsnittet Regeringens insatser och prioriteringar –2018 nämns ett antal insatser inom samhällsområden som regeringen anser är centrala för jämställdhetspolitikens genomförande. Redovisningen i skrivelsen är strukturerad utifrån regeringens jämställdhetspolitiska delmål. Delmålsövergripande insatser redovisas i skrivelsen i ett särskilt avsnitt. Dessa handlar bl.a. om vikten av att skapa jämställda handlingsmönster hos män och pojkar. Jämställdhetsinsatser för nyanlända unga respektive jämställdhet i arbetet för minskad segregation är två andra områden som tas upp. Genomförandet av Agenda 2030 omnämns också. Regeringen anför i det sammanhanget bl.a. att en delegation har tillsatts med uppgift att stödja och stimulera genomförande av Agenda 2030 nationellt och internationellt. Vidare tar regeringen i ett avsnitt upp prioriteringar och insatser inom det internationella jämställdhetsarbetet. I det följande sammanfattas regeringens målkommentarer för de olika delmålen och redovisas kortfattat ett antal insatser kopplade till delmålen där urvalet främst gjorts med hänsyn till de motionsyrkanden som utskottet behandlar i detta betänkande. Delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra redovisas under avsnittet Nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m. En jämn fördelning av makt och inflytande En jämn fördelning av makt och inflytande i samhället innebär att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet i samhällets alla sektorer. Delmålet anknyter i första hand till det övergripande jämställdhetspolitiska målets första led – att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället. Formella hinder eller ekonomiska och sociala aspekter ska inte hindra kvinnor från att ha samma möjligheter som män att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Målet tar sikte på formella politiska rättigheter – möjligheten att delta i demokratiska processer både som väljare och som vald. Kvinnor och män måste också kunna delta på samma villkor i fråga om informella beslutsvägar. Mot denna bakgrund ingår även villkoren för beslutsfattandet i målformuleringen. Målet tar även sikte på fördelningen av den makt som ligger utanför det formella demokratiska systemet, t.ex. inom det civila samhället, företag och medier. Bland regeringens insatser och prioriteringar för delmålet nämns bl.a. stärkta insatser mot rasism samt hot och hat, bättre möjligheter att motverka diskriminering, en jämn könsfördelning och mångfald i bolagsstyrelser samt en ny funktionshinderspolitik. Ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Tyngdpunkten ligger på de ekonomiska villkor kvinnor och män har som individer. Delmålet tar sikte på fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män och omfattar inkomster i form av lön och näringsverksamhet samt avkastning på kapital. Vidare omfattas ersättningar och bidrag från transfereringssystemen samt effekter av skatter och avgifter. Delmålet omfattar även företagande, att kvinnor ska ha samma möjligheter som män att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Det avlönade arbetet ska inte bara ge ekonomisk självständighet i förvärvsaktiv ålder utan också innebära ekonomisk trygghet och självständighet under pensionsåren. Bland regeringens insatser och prioriteringar för delmålet nämns bl.a. arbetsmarknads- och arbetsmiljöpolitiken som ett område där insatser behövs. Ett prioriterat område är att öka kvinnors sysselsättningsgrad. Jämställd utbildning är nytt som självständigt delmål. Målet är att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma möjligheter och villkor när det gäller utbildning, studieval och personlig utveckling. Målet omfattar hela det formella utbildningssystemet från förskola till universitet och högskola, inklusive vuxenutbildning och . Även bildning och utbildning utanför det formella utbildningssystemet omfattas, t.ex. folkhögskolor och studieförbundens utbildningsverksamhet. Bland regeringens insatser och prioriteringar för delmålet nämns behovet av att utveckla arbetet med skolans värdegrund, att förstärka och utveckla elevhälsan, förebyggande av könsstereotypa studie- och yrkesval samt att öka jämställdheten i högskolesektorn. Obetalt hem- och omsorgsarbete Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet innebär att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Målet omfattar inte endast fördelningen av obetalt arbete inom ett hushåll utan avser även fördelningen mellan kvinnor och män av obetalt arbete på samhällsnivå. Bland regeringens insatser och prioriteringar för delmålet nämns t.ex. uppdraget om en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Delmålet om jämställd hälsa är nytt och innebär att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa och erbjudas vård och omsorg på lika villkor. Delmålet avser fysisk och psykisk samt sexuell och reproduktiv hälsa, och omfattar såväl förebyggande folkhälsoarbete som åtgärder och insatser till enskilda personer när det gäller socialtjänst, stöd och service till personer med funktionsnedsättning samt hälso- och sjukvård. När det gäller omsorg tar målet sikte på offentligt finansierad omsorg. Bland regeringens insatser och prioriteringar för delmålet nämns t.ex. den kommission för jämlik hälsa som regeringen tillsatt (dir. 2015:60), satsningar på äldreomsorgen samt satsningar på den sociala barn- och ungdomsvården. Övergripande jämställdhetspolitiska frågor m.m. framför i motion 2016/17:3555 av m.fl. synpunkter på regeringens jämställdhetspolitik och anser att den bör ges en annan inriktning (yrkande 1). Partiet menar att regeringens inriktning på jämställdhetspolitiken med förslag om en ny myndighet och kvotering till bolagsstyrelser inte prioriterar de stora samhällsproblemen. vill bl.a. se insatser för att minska utanförskap och bidragsberoende genom att göra det mer lönsamt att arbeta. och (båda SD) har i motion 2016/17:3553 synpunkter på kvotering och andra diskriminerande åtgärder (yrkande 2). De motsätter sig politiska pekpinnar, kvotering och andra diskriminerande åtgärder för att fördela maktpositioner beroende på kön eller andra egenskaper som är irrelevanta för positionen. Jämställdhet mellan kvinnor och män bör definieras i termer av lika rättigheter och möjligheter att själva forma sina liv och rätten till den enskildes samt familjens egna livsval (yrkande 11). I motionen anförs vidare att jämställdhetsdebatten bör bygga på mänskliga faktorer liksom biologiska lagar före regeringens feministiska ideologier och utopiska teorier (yrkande 12). Liberalerna anför i motion 2016/17:3556 av m.fl. att det finns behov av ett jämställdhetspolitiskt delmål om integration (yrkande 6). I när migrationen ligger på historiskt höga nivåer, som skillnaderna i etableringsprocessen är så stora mellan kvinnor och män, är partiets uppfattning att integrationsperspektivet måste synas tydligare i jämställdhetspolitiken. I motion 2016/17:1622 uppmärksammar (S) att har ratificerat och att därmed är förpliktat att garantera att kvinnor har samma rättigheter som män. Enligt motionären är det många som inte känner till konventionen, och därför behövs utbildningsinsatser för att göra den känd (yrkande 1). Motionären tar vidare upp behovet av att förmedla kunskapen om till nyanlända (yrkande 2). Vidare påtalar (S) i motion 2016/17:2761 behovet av att alla delar av samhället involveras för att ska följa de nya globala målen i Agenda . (M) anför i motion 2016/17:1260 att det finns behov av en samlad strategi för att möta verkliga utmaningar på jämställdhetsområdet och föra närmare målet om ett helt jämställt land. Lagar om kvotering som enbart skulle beröra ett fåtal relativt privilegierade kvinnor räcker inte speciellt långt, enligt motionären. (M) anför i motion 2016/17:2119 att det behövs åtgärder för att råda bot på utmaningarna på jämställdhetsområdet, men hon anser att vare sig inrättandet av en jämställdhetsmyndighet eller kvotering av kvinnor in i styrelserummen i privata företag kan råda bot på de jämställdhetsproblem som återstår att bearbeta i vårt samhälle (yrkande 1). I motion 2016/17:3078 av m.fl. beskriver de svårigheter som kan finnas i att kombinera familjeliv med arbete. När politiken underlättar människors livspussel blir det möjligt för fler som så önskar att arbeta heltid. Fler åtgärder behöver enligt vidtas för att förbättra mäns och kvinnors möjlighet att kombinera familj och arbete (yrkande 2). menar i motion 2016/17:792 av och att den förda politiken innebär att människor i stället för att bli jämställda blir intvingade i en politiskt detaljstyrd tillvaro som tenderar att splittra familjer i stället för att underlätta gemenskapen. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå ett system med frivillig inkomstdelning. och (båda SD) anför i motion 2016/17:3553 att regeringen måste våga identifiera de kulturella och religiösa orsakerna till kvinnors frånvaro samt låga deltagande i utbildningar, arbetsmarknadsprogram och på arbetsmarknaden (yrkande 7). anser i motion 2016/17:3037 av m.fl. att deltidsnormen för kvinnor på arbetsmarknaden måste brytas, bl.a. genom att man ser över hur arbetsmarknadens parter kan skapa förutsättningar för fler att arbeta heltid (yrkande 11). Vidare anser att regeringen bör satsa på förebyggande insatser och införa strukturella åtgärder inom arbetsmarknaden (yrkande 24). (C) anser i motion 2016/17:3551 att det i arbetet med de jämställdhetspolitiska målen måste ingå hur regeringen avser att förbättra förutsättningarna för kvinnors företagande (yrkande 9). I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) anför att frågan om lika lön för lika arbete måste tas på allvar. Partiet vill att regeringen tillsätter en utredning med syfte att se över sanktioner för företag som inte kan presentera en plan för jämställda löner (yrkande 14). anser i motion 2016/17:157 av m.fl. att uppdrag bör förändras så att det tydligt framgår att industrins lönenormering inte ska tolkas så att aktiva insatser för att minska de strukturella löneskillnaderna mellan kvinno- och mansdominerade yrken omöjliggörs. Liberalerna tar i motion 2016/17:3556 av m.fl. upp kvinnors företagande (yrkande 7). Enligt partiet är det oroväckande att företagarperspektivet är starkt nedtonat i den jämställdhetspolitiska skrivelsen. Enligt partiet riskerar detta att befästa könsstereotypa föreställningar där företagande och entreprenörskap förknippas med män, medan kvinnor i första hand ses som anställda. I motion 2016/17:3346 av m.fl. tar upp lönegapet mellan kvinnor och män. Partiet anser att det måste vidtas åtgärder för att främja en arbetsmarknad utan jobbdiskriminering (yrkande 12). I motion 2016/17:631 av m.fl. (S) påtalar motionärerna det angelägna i att se över behovet av fler åtgärder för en jämställd arbetsmarknad (yrkande 3). och (båda SD) framhåller i motion 2016/17:3553 att all förskolepedagogik som får offentligt stöd bör bygga på beprövad erfarenhet samt fokusera på att skapa en trygg plats för barn att utvecklas till ansvarstagande unga individer men utan att i övrigt styra deras beteendemönster (yrkande 4). De understryker att svensk skolas främsta uppgift och ohotade prioritering ska vara utbildning i skolans grundämnen oavsett elevernas kön (yrkande 9). Den svenska skolan ska inte vara en experimentell skolelever där eleverna tvingas efterleva regeringens sociala könsexperiment (yrkande 10). Liberalerna påtalar i motion 2016/17:3556 av m.fl. behovet av att förbättra pojkars skolresultat (yrkande 8). Att pojkars kunskapsresultat har legat väsentligt lägre än flickors måste enligt Liberalerna ses som en huvudutmaning inom jämställdhetspolitiken. Att förbättra pojkars skolresultat och på så vis motverka de könsrelaterade kunskapsklyftorna i skolan måste lyftas fram som en särskild uppgift inom delmålet jämställd utbildning. Obetalt hem- och omsorgsarbete och (båda SD) anser i motion 2016/17:3553 att föräldraförsäkringen helt bör avkvoteras och att makten ska ges tillbaka till familjerna (yrkande 3). Det ska vara upp till de enskilda föräldrarna att forma den tillvaro som passar dem bäst. Vidare invänder de mot regeringens politik och anser att familjer bör få fatta egna vardagsbeslut baserade på deras respektive omständigheter snarare än på familjemedlemmarnas kön (yrkande 5). tar i motion 2016/17:3554 av m.fl. upp delmålet om jämn fördelning av obetalt hem- och omsorgsarbete (yrkande 2). anser inte att det är politikens roll att lägga sig i hur uppdelningen ser ut och ställer sig därför inte bakom regeringens delmål om obetalt hem- och omsorgsarbete. föreslår i stället att det införs ett delmål om att skapa goda förutsättningar för egna val när det gäller hem- och omsorgsarbetet för både män och kvinnor (yrkande 3). Krist-demokraterna vill ge familjer fler möjligheter att välja den livsstil i allmänhet och barnomsorgsform i synnerhet som passar dem och deras barn bäst. När det gäller delmålet för jämställd hälsa anser i motion 2016/17:3554 av m.fl. att arbete med att förstatliga sjukhusvården bör ingå under detta delmål (yrkande 4). Enligt partiet är en av de viktigaste förutsättningarna för att uppnå jämställd hälsa ökad statlig styrning av sjukhusvården. Jämställdhet är en fråga om rättvisa och en viktig del av samhällsbygget. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk utveckling genom att både kvinnors och mäns potential tas till vara. har kommit långt i sitt arbete med jämställdhet, och det är glädjande att återkommande se rankat som ett av världens mest jämställda länder, bl.a. i Världsekonomiskt forums studie Global Gender Gap. Det finns dock många utvecklingsområden kvar. präglas fortfarande av stora skillnader i livsförutsättningar mellan kvinnor och män. Ojämställdheten innebär orättvisor, problem och kostnader på individ-, organisations- och samhällsnivå. Utskottet delar regeringens beskrivning av att det fortfarande finns systematiska skillnader mellan kvinnor och män när det gäller makt och inflytande, utbildning, yrke, position, inkomst, lön och karriär, obetalt hem- och omsorgsarbete, våldsutsatthet och hälsa. I likhet med regeringen anser utskottet att jämställdhetspolitiken bör ta sikte på att skapa rättvisa mellan kvinnor och män, flickor och pojkar.