bet · H401TU10 · 2017-03-09 00:00:00 — Med detta sagt anser vi att den presenterade flygstrategin visar att det finns en stor medvetenhet inom regeringen kring behovet av att se över den svenska drönarregleringen och att detta bör ske utifrån både den kraftigt ökade användningen av drönare och den pågående regelutvecklingen på inter-nationell nivå. Vi vill även peka på att regeringen i flygstrategin framhåller den stora potential som drönare har när det kommer till att ersätta bemannad luftfart vid t.ex. kartering och inspektioner eller för att komma åt miljöer som är svårtillgängliga eller farliga för människor och att det därför är viktigt med regelverk som stöder den tekniska utvecklingen och de möjligheter som tekniken innebär. Vi vill slutligen också understryka att regeringen framhåller vikten av att beakta frågor om personlig integritet, säkerhet och användningen av luftrummet när det gäller drönarutvecklingen. Vi vill även framhålla att regeringen i flygstrategin ger uttryck för att det är positivt att EU-gemensamma regler om drönare håller på att tas fram och att regeringen anser att det är angeläget att sådana finns på plats i närtid. Vi vill även understryka att regeringen framhåller det arbete som bedrivs inom för att möjliggöra internationell drönartrafik men att regeringen betonar att det utifrån den kraftigt ökade användningen av drönare och den pågående internationella regelutvecklingen också finns ett behov av att se över den svenska drönar-regleringen. Av redovisningen ovan framgår att frågor som gäller drönaranvändningen och behovet av ett utvecklat regelverk på området är väl uppmärksammade i pågående initiativ. bör därmed avslå samtliga här behandlade motionsförslag. En strategi för luftfarten, punkt 1 (V) (V) anför: Jag anser att regeringens flygstrategi i delar innehåller en inriktning för att bidra till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt. Flygstrategin saknar dock en tydlig målformulering om hur flygsektorns klimatpåverkan ska minska. De internationella överenskommelserna, som t.ex. ICAO-överenskommelsen, är inte tillräckliga för att hindra de ökade utsläppen från flygresandet. behöver i ökad utsträckning ta nationella initiativ, som t.ex. den av regeringen aviserade flygskatten, för att minska flygets klimatpåverkan. Vi i vill också se en successiv minskning av flyget och ersätta det med andra transportslag där det är möjligt, t.ex. en utbyggd tågtrafik. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:321 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna om tillgången till och andra regionala flygplatser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:444 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av Airport och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:505 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda behov av konkurrenskraftig flygtrafik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C): 31.1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skynda på processen för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum och främja utveckling av biodrivmedel till flygindustrin och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum. 2016/17:1531 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att är viktig för hela landets tillgänglighet till huvudstaden men också för utveckling och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja planering av byggandet av en fjärde bana på för att långsiktigt säkra en väl utbyggd flygkapacitet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1631 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftburen trafik till och från , vilken ska behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1657 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell strategi för inrikesflyget och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1755 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ekonomisk hjälp vid byggandet av ny landningsbana i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1775 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra namnet på Airport till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2013 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att flygplats bör döpas om till (Airport) och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2103 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagar och regler kopplade till användningen av drönare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell flygstrategi med syfte att säkerställa flygets konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör pröva förutsättningarna för att konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten på statliga flygplatser för ökad effektivitet och med bibehållen säkerhet och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för en effektivare användning av det europeiska luftrummet och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten, och detta tillkännager för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla och värna funktion som största flygplats för att säkerställa jobb och tillväxt i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av en viss del av utjämningssystemet för flygplatser kopplat till kostnaden för säkerheten på våra flygplatser för att stärka systemets legitimitet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2804 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i infrastrukturplaneringen se över möjligheterna till trafikplikt för samt om flygplatsen kan få tillgång till flygtrafik upphandlad av och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2966 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att utreda möjligheten att belägga Mora-Siljan flygplats med trafikplikt och tillgång till flygtrafik upphandlad av och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3262 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att samordna tillståndsgivningen för användandet av s.k. drönare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L): 14.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om luftfart och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser de regionala flygplatserna. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationell flygstrategi och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om trafik till och från flygplatser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3391 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett krav på alkoholtest för piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Transportstyrelsen i uppdrag att se över och föreslå skärpta regler vid användning av drönare för att säkra flygsäkerheten och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den som styr en drönare bör straffbeläggas med böter när trafiksäkerheten hotas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3399 av m.fl. (KD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över och tillkännager detta för regeringen. Vi har att debattera luftfartsfrågor, TU10. Jag yrkar bifall till reservation nr 1. I övrigt står jag bakom utskottets förslag i betänkandet. Jag skulle vilja börja med att göra en liten återblick på hur flyget har sett ut i relation till andra transportsektorer utifrån det som engagerar mig mest, det vill säga klimatet. När jag var ny i , 1998, hade man ett klimatmål för hela transportsektorn som sa att klimatpåverkan skulle minska successivt . Då skulle det vara tillbaka nivå. Det tyckte jag, när jag började arbeta, var ganska bra. När man ska ersätta olja med någonting handlar det nämligen om bioråvara, och vi vet att den är begränsad. Ska man ha ett långsiktigt hållbart skogsbruk och ska man se till samlad klimatnytta finns det inte obegränsat med biodrivmedel för att ersätta allt som driver lastbilar, flygplan, fartyg och så vidare. Vi jobbade med detta. Då fick vi ett nytt begrepp: fossilbränsleoberoende fordon. Då kunde man fundera på: Vad är fordon? Var det flygplan? Nej, det var det inte. Var det fartyg? Nej, det var det inte. Det var fordon i vägtrafik. Jag har försökt fråga om cykel i det avseendet också var ett fordon. Men det räknades inte. Det handlade om bilar och lastbilar. Då hamnade flyget lite i ett vakuum. Hur skulle man hantera klimatpåverkan från flyget? I de diskussioner jag hade i denna kammare sas det: Nej, men det kommer att lösa sig, för flyget ska in i utsläppshandeln. Det kommer att lösa det hela, för då får man ett rationellt, marknadsmässigt system där åtgärderna vidtas på de ställen där de gör bäst nytta. Jag var väl lite tveksam till det i debatten. Men dåvarande ministern, , försökte övertyga mig: Du ska inte oroa dig, för detta löser sig när flyget kommer in i utsläppshandeln. Jag tror inte att någon skulle kunna ställa sig upp och säga: Det här löser sig. Men jag tror fortfarande att man ska göra vad man kan så att utsläppshandeln blir effektivare, så att utsläppsrätterna blir dyrare och så att icke använda utsläppsrätter annulleras i stället för säljs. Vi ska inte släppa det spåret. Vi ska heller inte släppa spåret att försöka agera internationellt när det gäller flyget. Såvitt jag vet har inte sparat någon möda när det gäller att på möten med eller i andra sammanhang försöka hitta gränsöverskridande överenskommelser för att begränsa flygets klimatpåverkan och att hitta de styrmedel som behövs för att de facto ersätta fossilt flygbränsle med förnybart. återvänder vi till detta betänkande. Det hände något efter paradigmskiftet från att ha ett mål för hela sektorn till att begränsa sig till fordon i vägtrafik. Jag tror att vi har gjort någonting klokt i trafikutskottet, för vi har ett arbete på gång med ett annat betänkande, som handlar om hela sektorn, den fossilbränsleberoende sektorn, där flyget är en del som ska behandlas precis som sjöfart och vägtrafik. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Luftfartsfrågor Men vad gör vi i väntan på detta? Man kan bland annat se på den princip man har för bilar. Man pratar om att det gäller att sortera sina bilresor. Bilen är oöverträffad i vissa lägen, men det är onekligen så att bilen också används i sammanhang där man med fördel skulle kunna ha kollektivtrafik eller aktiv mobilitet. Jag tror att man måste tänka likadant när det gäller flyg. Ska man till andra sidan har man inte så annat mycket att tillgå. Väldigt få av oss har den tid som krävs för att använda sjöfart för att ta sig till andra världsdelar. Man kan tänka på resor inrikes. Där finns en potential. Det är inte säkert att vi måste ha politik som reglerar just det faktum att man som privatperson har ett ansvar att sortera såväl sina bilresor som sina flygresor. Sedan ska man jobba vidare i EU och skärpa utsläppshandeln - javisst. Men vad kan vi göra utifrån det som är vår beslutsarena, det vill säga riksdag? Jo, jag tror att vi i utskottet är överens om att man i större utsträckning ska försöka få förnybara drivmedel att ersätta fossila diton. Vi har haft ett antal övningar i trafikutskottet där vi har kallat till oss aktörer inom flyget som har berättat vad man de facto gör. Jag tror inte att någon av dem som lyssnar på denna debatt, eller vi som är rent fysiskt närvarande, har missat att man när det gäller ett antal av Swedavias avgångar har biodrivmedel som en del, förvisso liten del, av bränslet i flyget. Men varifrån kommer detta drivmedel? Jo, när Swedavia skulle göra en upphandling tittade man på marknaden. Var fanns förnybart flygdrivmedel att tillgå? Trots väldigt aktiva insatser var det bara en enda som erbjöd sig att leverera sådant flygbränsle till . Det var uttjänt frityrolja från . Det är säkert jättebra att vi använder uttjänt frityrolja från . Men jag tror knappast att det kan vara en långsiktig lösning, och jag tror knappast att man använder frityrolja i den omfattning i att det kan försörja det bränslebehov som finns för svenskt inrikesflyg. Det måste alltså till nya saker. Det är klart att man ska vara teknikoptimist och göra vad man kan för att försöka gå utanför boxen och fundera på: Vad kan man till exempel göra med svensk skog? Finns det någon råvara eller restprodukt som kan vara lämplig för flygbränsle? Men vad jag vet - rätta mig gärna om jag har fel - är ännu inte något flygbränsle tillverkat av lignin godkänt för flygtrafik. Det som är speciellt med flygbränsle är ju att det ska fungera även vid väldigt låga temperaturer för att vara säkert. Varför är detta ett så stort problem för flyget? Jo, man kan se på energibehovet när det gäller att driva ett fordon. Det är två saker som avgör. Det ena är luftmotståndet. Det andra är friktionen mellan materialet på fordonet och dess omgivning. Det här har jag sagt förut; det kanske inte går att missa att jag har en lärarbakgrund som också färgar mitt uppdrag som riksdagsledamot: När det gäller fartygsskrov mot vatten är det vid normal hastighet väldigt liten friktion. Det åtgår väldigt lite bränsle för att transportera stora godsvolymer om man inte driver fartygen att gå onödigt fort. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Luftfartsfrågor Ett tåg är faktiskt också extremt bränsleeffektivt. Stålhjul mot räl ger nämligen väldigt lite friktion, och tågens konstruktion när de går med flera vagnar efter varandra är sådan att luftmotståndet är minimalt. När det gäller gummihjul mot asfalt blir det genast mer besvärligt och kräver mer energi. Det är dock inget emot att ta upp ett flygplan i luften. Det kräver väldigt mycket energi på grund av luftmotståndet och friktionen mellan flygplanet och den omgivande luften. Det som också gör det problematiskt är att flygets klimatpåverkan inte är begränsad till enbart kolinnehållet i bränslet, utan det blir också en höghöjdseffekt som gör att man kanske måste multiplicera med typ faktor 2,5 för att få fram den reella klimatpåverkan. Detta gör att frågan om klimatomställning av flyget egentligen är en oerhört angelägen fråga, både för oss och för alla som vill ha ett långsiktigt hållbart transportsystem. Det är ju det övergripande mål som vi har beslutat om i enighet här i kammaren. Vad kan man då göra rent praktiskt? I den vetenskapliga litteraturen talar man om bränsleeffektivisering. Här har man gjort en hel del, till exempel försök med gröna inflygningar, och man försöker fundera på styrsystem och så vidare så att det blir så effektivt som möjligt i flygplanen. Den redovisning vi har fått från SAS och andra säger mig dock att man har gjort väldigt mycket och att potentialen för att ytterligare bränsleeffektivisera i flygplanen säkert finns men nog inte är så väldigt stor. Man bör också fundera på hur flyget kan bli effektivare. Kan man hitta smartare rutter och smartare sätt att organisera flyget? När det gäller smartare rutter finns nog definitivt en potential, kanske att hitta avtal mellan länder som gör att man inte kör runt i onödan. Vid upphandlad trafik kanske ett flyg kan gå ned och ta fler resenärer jämfört med att man har många separata flyglinjer. Jag är inte särskilt kunnig på detta område. Jag tror att det finns en potential, men jag tror faktiskt inte att den heller är jättestor. Det man också resonerar om i litteraturen angående flyg och klimat är att vi måste hitta något sätt att lagra koldioxid. Det lär bli nödvändigt om vi ska klara klimatmålen. Hur det ska gå till och vad det får lov att kosta är fortfarande en väldigt osäker fråga. Detta leder mig till att en flygstrategi bör ha utgångspunkten att vi ska se till att det upprätthålls flyg där det inte finns några alternativ och inte heller med någon som helst trovärdighet kommer att finnas alternativ . är ett avlångt land. Vi har varken råd eller möjlighet att bygga ut järnvägen till alla delar, och lär väl inte heller helt klara sig utan flyg. Detta måste vi alltså värna mycket bättre än vad vi har gjort . Det tror jag att vi skulle kunna koncentrera oss på i den här flygstrategin. Men i övrigt måste vi se till att sortera våra flygresor och från politikens sida kunna erbjuda alternativ till flyget där sådant är praktiskt möjligt. Vi ska också understödja forskning och initiativ från flygoperatörer kring att ta fram det biobränsle som vi förr eller senare måste ha för att flygtrafiken ska möta klimatmålen. Framför oss har vi det årliga betänkandet om luftfartsfrågor med motioner från allmänna motionstiden. ska jag säga att det är roligare , på de år jag har varit med i alla fall, att diskutera just de här frågorna i just det här betänkandet. ska jag återkomma till varför det är roligare just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Luftfartsfrågor I betänkandet finns det två reservationer som vi från Socialdemokraterna står bakom, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet i de delar där vi inte har någon reservation. Jag skulle dock vilja börja med en fråga som inte berörs här . Man kan med fog säga att det både är fel betänkande och fel utskott. Anledningen till att jag ändå gör det, fru talman, är min erfarenhet av oppositionen - både på utskottsmötena och vid tidigare behandling av motionsbetänkanden inom luftfarten - och en väldigt stark misstanke om att oppositionspartierna även kommer att beröra frågan som sitt huvudsakliga inlägg. Frågan är flygskatt. Frågan om en flygskatt finns inte med i det här betänkandet. Den finns inte med i de motioner som vi behandlar här, men ändå är frågan om flygskatt, som jag uppfattar det, egentligen den enda enande punkten för allianspartierna att tillsammans med ha tagit ett gemensamt initiativ till ett tillkännagivande om en ny flygstrategi. Inom parentes kan jag säga att i utskottet är det nog första gången jag så tydligt har upplevt hur de borgerliga allianspartierna tar kontakt med och i det närmaste vädjar till dem att ansluta sig till Alliansens yrkanden. Det har ju funnits en del diskussioner framför allt inom om tydlighet och otydlighet i deras så kallade nya strategi. I det här fallet och i trafikutskottet tror jag att man kan säga att partiledningen kan vara helt lugn: Där finns ingen otydlighet alls. Det är så att man söker ett ökat stöd från för att göra gemensamma tillkännagivanden, och man gör det med förslag som är gemensamma för , , och . Om jag vänder tillbaka till frågan om flygskatt, som alltså inte behandlas i detta betänkande eller av detta utskott, är det klart att det är en fråga som är viktig för branschen. Det är viktigt för de företag och privatpersoner som använder sig av flyget. finns det en utredning om flygskatt. Den har varit ute på remiss. Remissvaren har kommit in. En väldigt stor andel av remissvaren är väldigt kritiska till denna flygskatt. Regeringen har sedan signalerat att man avser att införa en flygskatt. Detta innebär att frågan om flygskatt kommer att komma tillbaka till denna kammare, till denna riksdag, för beslut i den ordning som vi alltid hanterar skattefrågor. Flyget har en hel del utmaningar. De regionala flygplatserna känner sig hotade, framför allt mot bakgrund av de regler som finns på EU-nivå och som reglerar möjligheten att ta emot statligt stöd. Flyget som en del av transportsektorn behöver få ned sina utsläpp kraftigt för att vi ska nå de klimatmål som vi i stort sett är överens om i denna kammare. Konkurrensen på flygmarknaden hårdnar, och därmed finns också risk för social dumpning och försämrade arbetsvillkor inom flygbranschen. Svaret på de frågorna kan inte bara vara: Inför inte någon flygskatt! De här utmaningarna fanns före diskussionerna om flygskatt, och de finns - flygskatt eller ej. Därför måste vi ta de här utmaningarna på allvar. Då återkommer jag till det som jag inledde med att säga, alltså att debatten om det här betänkandet är mer glädjande än tidigare debatter om tidigare, liknande betänkanden. Så är det därför att nu har lagt fram landets, som jag har förstått det, första flygstrategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Luftfartsfrågor Där tar man tag i de utmaningar som branschen står inför, och det är väldigt bra. Detta är någonting som borde ha gjorts tidigare, men det var någonting som tydligen och uppenbarligen inte hade tillräckligt hög prioritet hos den borgerliga alliansregering som styrde . Om jag nu får upprepa mig från tidigare anföranden i debatten kan jag säga att det som den tidigare, borgerliga regeringen mäktade med när det gäller flygstrategin var att kalla branschen till ett möte veckorna innan man avgick. Det var ett bra möte och ett bra initiativ, men det ska ställas i relation till den höga svansföring som den borgerliga oppositionen har när man veckorna efter att det har presenterats en flygstrategi säger: vill vi ha en flygstrategi till! Låt mig göra några beskrivningar av vad regeringens beslutade flygstrategi innehåller. Den har sju fokusområden. Det första fokusområdet handlar om tillgänglighet. Bland annat tar flygstrategin upp de regionala flygplatsernas behov av stöd. Det är väldigt viktigt. Det är extra viktigt att regeringen i flygstratregin aviserar en översyn för att tydliggöra statens roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Fokus i flygstrategin är att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för flygplatserna. Det andra fokusområdet är att stärka som nav. Det var denna regering, inte den förra borgerliga regeringen, som tillsatte en utredning om och hur man kunde utveckla som storflygplats och viktig flygplats för hela landet. går man vidare utifrån de förslag som finns i utredningen och tillsätter ett Arlandaråd som på allvar kan börja arbeta med utveckling och förmåga att ta framtidens utmaningar på allvar. Det tredje fokusområdet handlar om miljö- och klimatpåverkan. Här har vi ofta en debatt när vi diskuterar flygfrågor om vem som ska ställa kraven. Ska vi ha internationella regler, eller ska vi också kunna göra nationella särarter? Jag tror att det är viktigt att vi gör både och. Vi måste på hemmaplan se till att till exempel utvecklingen av nya miljövänliga flygbränslen kommer igång. Flygstrategin pekar ut ett antal sådana områden där uppdrag om en fossilfri transportsektor är en del av att se luftfartens roll som en del av arbetet för att också väva in flyget. Det finns en del medel till som man pekar på för att gå över till en mer biodriven ekonomi. Det innebär inte att vi utesluter de internationella regelverken. I grunden är det de internationella regelverken genom EU och framför allt som är viktiga. Det är viktigt att vi får alla länder med oss på regelverk. Men om det går för långsamt på internationell nivå måste vi ändå agera på svensk nivå.