bet · H401SoU8 · 2017-03-31 00:00:00 — föredragning och som handlar om den utredning som regeringen har tillsatt. Hur definierar regeringen långsiktig hållbar ekonomisk utveckling rent krasst i relation till FN:s konvention om mänskliga rättigheter? Att pengar ska gå till rätt saker är vi alla överens om – även att det ska vara Det vill vi alla. Men besparingar är de facto en helt annan Därför skulle vi behöva ett förtydligande av vad man menar med hållbar Vilka andra insatser tror regeringen skulle vara lika effektiva och kostnadseffektiva som den statliga assistansen men som inte skulle inskränka möjligheten att leva ett liv som andra? , : Frågeställaren själv visar på många sätt vad som är en långsiktigt ekonomiskt hållbar utveckling, nämligen att det ska vara en insats med kvalitet och rättssäkerhet. legitimitet hos dem som är beroende av insatsen och hos alla skattebetalare. Det ska aldrig råda tvivel om att insatsen personlig assistans och den stora helheten, LSS, ska få finnas. Vi måste veta att alla de delar som reformen innehåller verkligen är av den karaktären och utförs på ett sådant sätt att den är den bästa möjliga för dem som behöver den och har rätt till den. inte vara möjligt att använda insatsen på ett felaktigt sätt. Några av talarna i dag har gett oss information från tidigare utredningar och från pågående arbeten i myndigheter om att det finns delar i reformen som är attraktiva för sådana som inte har den goda intentionen för dem som behöver den utan som kan vara intresserade av att utöva en brottslig verksamhet. Det är inte den stora delen, men det är en del som vi måste jobba å det yttersta för att motverka. är några av de delar som behövs för att reformen ska bli ekonomiskt hållbar, säker och ha kvalitet. Sedan var det frågan om andra insatser. personlig assistans i kommunen vara av den kvalitet och utförd på ett sådant sätt att den självklart är bra för individen. Regeringen har en förhoppning med Det är inte säkert att de saker som förvisso var mycket bra när reformen kom är ultimata. Det kan finnas insatser och delar som kan behöva läggas till som inte finns med i reformen. Vi måste vara öppna för en Då kan det vara så att för vissa delar innebär det vad SKL nämnde på slutet, nämligen att det kan bli en viss kostnadseffektivitet. besparingar vara möjliga. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING När utredningen lägger fram sina förslag till regeringen ska den, precis som allt annat, remitteras och bedömas innan förslag kan läggas fram till beslutsfattarna. (MP): Jag vill ställa en fråga till representant, kanske i samarbete med representant. Vi vet att på alla områden där det kan delas ut offentliga medel förekommer fusk i någon mån. gav en siffra från . Då uppskattade man att det var fusk. Har ni på varit duktiga på att ta tag i frågan? Bedömer ni att det är mer eller mindre ? kanske också har en uppfattning. Det vore intressant. Jag skulle vilja ställa en fråga till om det går bra. Kommuner och Landstings representant nämnde när det gäller huvudmannaskapet att man helst ser att staten tar hand om frågorna. Hur resonerar ni då? Det nämndes att det finns gränsfrågor mellan andra av era verksamheter, till exempel inom socialtjänstlagen och äldreomsorgen. Vore det inte enklare om hela paketet låg hos er? , : Det är en viktig och svår fråga. Jag skulle önska att jag hade kunnat svara på frågan om det fusk som vi definitivt ser i våra system och som har belysts av flera utredningar. Det vore bra att kunna säga hur utvecklingen har varit – om det är mer eller mindre. Det kan vi inte utifrån de uppgifter som finns. Däremot vet vi att olika utredningar har beskrivit problemet. Jag har jobbat som generaldirektör vid , och utifrån den kunskapen vet jag att där det finns system där det är lätt att begå brott – vilket det är på området, kontrollmekanismerna är svaga – är det risk för en kvarstående brottslighet. Vi har utvecklat våra system. Vi gör mer sökningar och analyserar data som gör att vi kan identifiera och upptäcka fler brott. Vi är beroende av att brotten blir utredda när vi polisanmäler och att de går till eventuellt fällande domar i rättsväsendet. finns en svag kunskap om den kvantitativa utvecklingen, men vi är väl medvetna om att vi regelbundet ser problem. , f.d. huvudsekreterare i om assistansersättningens kostnader: Det är precis som säger svårt att entydigt säga att detta är fusk, detta är oegentligheter och detta är överutnyttjande. Det är svårt att precisera. Det som är viktigt är legitimiteten i systemen. Men det finns också en annan aspekt. Den har att göra med att när det finns denna typ av grov organiserad brottslighet spiller den över i de andra välfärdssystemen. Man får en vit BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING inkomst, man får rätt till föräldrapenning och så vidare. Effekten av den typen av organiserat fusk, oegentligheter, kan bli stor, även om fusket i den här ersättningen procentuellt sett inte är en hög siffra. Vi anger i utredningen ett intervall och använder flera metoder. resonerar om sannolikheter och jämför med tidigare redovisade beräkningar I utredningen anger vi att det lägre intervall som angett troligen är för lågt. Vi tror att det är fråga om ett betydande fuskande men att gränsen mot överutnyttjande är svår , : har inte fått några signaler att det förekommer fusk inom den kommunala delen av personlig assistans. betyder förstås inte att det inte förekommer. Men vi har inte fått några signaler från tillsynsarbetet hos Inspektionen för vård och omsorg. Vi vet också att de uppföljningar som kommunerna ska göra av insatser och så vidare inte alltid genomförs kontinuerligt. De får skjuta fram dem i tiden på grund av stor ärendehantering. Där kan det också finnas en brist. Kommunerna träffar dessa personer och är nära dem. skulle bli förvånad om det dyker upp siffror om ett stort fusk i den kommunala Vi har inte fått några sådana signaler från eller någon annan. (L): Jag tackar för lärorika föredragningar. Jag måste också inledningsvis beklaga att ansvarigt statsråd inte har möjlighet att vara här trots stor valfrihet när det gäller datum. Min fråga går till statssekreterare . hört och sett i fråga om historiken och vad som händer just nu kan det knappast ske några större nedskärningar och neddragningar inom assistansen utan att det innebär kraftiga ingrepp i ungefär 16 000 personers möjlighet till liv i sin vardag. benämnde det standardförsämringar. också vad som har skett under föregående år. Trots det är direktiven till entydiga. ska finansiera sig själv genom reformer och utökningar, gärna spara pengar för att stärka statsfinanserna eller användas till annat. Har man inom departementet övervägt att försöka få till exempel med sig på att formulera om direktiven eller ge tilläggsdirektiv så att nedskärningar inom assistansen bara kan bli aktuellt om man inte gör kraftiga ingrepp eller kommer med fullgoda alternativ till människors möjlighet till liv i sin vardag? Eller ska man förvänta sig standardsänkningar när väl utredningen är klar? Vad sker nu med de personer som redan har fått kraftiga neddragningar på Vad ser regeringen för alternativ för dessa personer när STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING , : Arbetet på departementet med anledning av det som också har skett , som vi har diskuterat här och vid andra tillfällen, bland annat de domar som har påverkat uppdrag, har gjort att regeringen har tagit initiativ till uppdrag till olika myndigheter. Det gäller bland annat för att motverka att de enskilda individer som berörs i en förändring i assistansersättningen, ett beslut om att mista den, inte ska hamna mellan stolarna. ska ta fram förslag på ett system där blir skyldig att ta kontakt med kommunen. har fått ett uppdrag att se på hur kommunen kan ha en skyldighet att ta kontakt med den enskilde. När situationen uppstår hamnar den enskilde som beslutet gäller i ett utsatt läge, för den vuxne eller för föräldrar till det barn som berörs. Det är exempel på några av de saker som gjordes . Inspektionen för socialförsäkringen har redogjort för en rapport . Den har lämnats över till utredningen, så att utredningen kan föreslå lagändringar. Det finns inget särskilt direktiv om detta, utan vi har överlämnat rapporten till utredaren så att utredaren kan bedöma om den ska tas upp i ett särskilt betänkande eller tas med i slutbetänkandet. Vi har förtroende för att utredaren kan bedöma den frågan. Detta är exempel på några av de saker som vi absolut anser behöver göras direkt. Det är för tillfället inte aktuellt med några tilläggsdirektiv. Ordföranden: Jag har en fråga. Den knyter an till vad tog upp i den utredning hon satt med i. Hon nämnde risken för att personer inte får tillräckligt på grund av olika bedömningar. I Socialförsäkringsrapport 2015:13 som har tagit fram pekar de handläggare som har bidragit till utredningen på att användandet av jurister innebär att den sökande får de timmar han eller hon har rätt att få. Man lyfter också fram att man gör bedömningen att om de sökande hade ansökt om lika mycket eller hade de sannolikt fått lika många timmar då. Det har varit ett underutnyttjande på grund av bristande kunskap. I andra system som handlägger, bland annat föräldraförsäkringen, skickar man ut påminnelser till föräldrar som inte har tagit ut hela sin försäkring. Motsvarande finns hos för äldre som har rätt till extra stöd men som av någon anledning har missat att söka. Man tar ett ansvar för att garantera den enskilde rätten att få det denne har rätt till. Hur jobbar vidare med att säkerställa att alla faktiskt får vad de har rätt till, så att de inte är beroende av att vara knutna till en organisation eller ett företag som kan hjälpa till med juridisk kompetens för att säkerställa den rätt de har enligt lagstiftningen? , : Som jag nämnde, när gör sina tvåårsomprövningar, alltså när det har förflutit från det att man har fått ett beslut och om det i samband med detta framkommer att den BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING enskilde har större behov, kommer den enskilde i dialog med in med en ansökan om att få fler timmar. Vi har så att säga inte bevakning på ärendena, men vi är ålagda enligt lag att göra omprövning I samband med det undersöker vi om behovet hos den enskilde har förändrats på något sätt. Men det krävs alltså att den enskilde i anslutning till tvåårsomprövningen kommer in med en ansökan om att få fler Det brukar ske genom att handläggaren uppmanar den enskilde att komma in med en sådan ansökan. Vi har också omfattande information på vår hemsida, där man kan se hur processen och handläggningen av ansökningar går till. Det är också ett visst stöd för den enskilde. (S): Jag har suttit i socialutskottet medan rättspraxisen i den här frågan har förändrats. Vi har väl egentligen aldrig fått något riktigt bra svar från de utredningar som har gjorts om det finns behov av att förändra lagstiftningen. Ska det vi menade när lagen infördes ISF har väl fått frågan vid ett antal tillfällen men inte kunnat ge något tydligt svar på om det behovet finns. finns det en rekommendation i den aktuella utredningen. gärna vilja höra detta utvecklat lite. Jag är ganska säker på att alla partier i står bakom den här lagen och möjligheten för människor att leva ett aktivt liv. för viktig att plocka politiska poänger på. Jag hoppas att vi ska kunna se till att det som var tanken med detta även ska gälla . En annan fråga som är viktig och som var inne på är: Vad händer med dem som får avslag? Finns det ett skyddsnät för dem som blir av med sin Jag vet inte riktigt vem som skulle kunna svara på det. Om någon annan har något att tillföra får de gärna säga det. , Inspektionen för socialförsäkringen: Om personlig assistans ska vara en rättighet måste den vara noga preciserad för att tillämparen ska veta vad som ska gälla i olika enskilda fall och vad överprövande domstol ska göra för bedömning. I den rapport som vi överlämnade har vi beskrivit tre domar som har överraskat brukarkollektivet. har haft en inskränkande effekt när det gäller rätten till assistansersättning. Vi har inte sagt att har tolkat fel eller att har tillämpat detta fel. sina bedömningar utifrån den lagstiftning som finns och fyller ut i enlighet Så fungerar systemet, och det är bara att gilla läget. har att tolka domarna, och det har man gjort. kritiserat på den punkten, utan de är fria att göra sina Om man tycker att gör en felaktig tolkning, vilket vi alltså inte har sagt, åker frågan upp på politisk nivå. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING De tre domarna har visat att förutsägbarheten har varit dålig, för utgången av dem överraskade alla. Det är väl svaret på den frågan. Nästa fråga gällde vad som händer med dem som blir av med sin assistans. I en annan rapport har vi redovisat en liten undersökning från ett bestämt år. Jag har för mig att vi kom fram till att många personer upphörde att ha någon insats. De ville inte ha någon insats eller tog inga initiativ till ny insats. De försvann ut. Man ska dock veta att det var väldigt få personer vi undersökte. Sedan finns ju och . Det finns alltså ett system som är tänkt att täcka upp detta. De som blir av med assistansersättningen kan ha rätt till personlig assistans enligt LSS. Det har de ofta, för de har ett lägre behov av stöd med grundläggande behov. Det får man inte glömma bort. Bara för att man är hos betyder det alltså inte att man inte längre har personlig assistans. , : Det är en väldigt viktig fråga vad som händer med den grupp som får avslag på sin ansökan. Det är viktigt att titta på hur den gruppen faktiskt ser ut. Hur långt står man från att få personlig assistans? Handlar det om att man inte ingår i någon av personkretsarna, eller vad är det det handlar om? Den andra frågan är naturligtvis: Vad händer efter avslaget – får man något annat stöd eller någon hjälp från samhället? I våra rutiner ingår att informera kommunen när vi drar in en assistansersättning. Gruppen som får avslag behöver vi dock mycket större kunskaper om. Detta är en viktig fråga som vi har börjat titta på. , : Jag ville bara komplettera med att säga att de flesta som får indragen assistansersättning får stöd från kommunen, och majoriteten av dem får personlig assistans enligt LSS. Det är också en väsentlig andel som får exempelvis hemtjänst enligt socialtjänstlagen. När vi har granskat och analyserat detta har vi kunnat se att det genomsnittliga antalet timmar sjunker för dem som får personlig assistans genom kommunen, men för en viss andel, av personerna, ökar faktiskt timmarna. De får alltså fler timmar av kommunen än de fått av . Detta kan bero på olika saker, men det är en intressant sak att notera. Sedan är också frågan vad som händer med det långsiktiga stödet efter indragningen. Det har vi fått frågor om. Vi har tyvärr inte den rapporten klar, men kommer en rapport där detta tas upp. (M): Tack för väldigt fina föredragningar om LSS och assistansen! Detta är en viktig grupp, och det är viktigt att vi inte försvårar för dem som redan har det svårt i samhället. Min fråga går till . BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Om man nu bryter LSS-kostnaden, vad finns det bakom? Vi har redan hört lite om att kostnader dyker upp någon annanstans i vårt välfärdssystem. blir lite av kommunicerande kärl här – man drar ned på ett ställe som man drar upp på ett annat. Kostnadsutvecklingen försvinner egentligen inte från skattebetalarnas pung. Min fråga till är alltså: Vad finns det för utredning Man behöver ju ändå någon form av insats i vårt välfärdssystem. Man drar ned på ett ställe, men kanske dyker kostnaden upp någon annanstans. , : Detta ser vi i den statistik som har redovisats när det gäller kommunala kostnader. personer som behöver dessa insatser, och då dyker de upp någon annanstans. Men vårt uppdrag är att bedöma rätten till personlig assistans utifrån det regelverk, den lagstiftning och de domar som finns, inte utifrån var kostnaderna ska ligga. Det är dock helt klart att det är (SD): Jag ska egentligen inte ställa någon ny fråga utan vara så fräck att jag ber om svar på den fråga jag ställde tidigare om hur det fortsatta arbetet ser ut med att ta ansvar för samhällets kostnader totalt, så att man inte bara flyttar kostnaden från en kassa till en annan. Den frågan riktade jag tidigare till regeringen, men den missades i svaret. , : Det är viktigt att se LSS och assistansersättningen som en helhet även om den har flera huvudmän. skattefinansierad verksamhet är ett gemensamt ansvar, även om den utförs i Sedan är frågan på vilket ställe den ska utföras, så att den korrekt utförs där ansvaret ska ligga. Det är klart att det dubbla huvudmannaskapet här För den långsiktiga utvecklingen är också huvudmannaskapsfrågan med i utredningen för att belysa om man bör ha samma sätt att organisera det Detta vet förstås ännu mer om, men en av ansatserna i att ha det delade huvudmannaskapet var att inte enbart kommunen skulle vara bärare av de insatser som LSS inklusive personlig assistans har till uppgift att ge till personer med funktionsnedsättning. det inte ska vara alltför tufft för kommuner som har en svagare ekonomi finns det en del som verkar utjämnande, när staten tar ett ansvar. Den delen är den som ligger på . Ambitionen är alltså att det ska vara långsiktigt hållbart och att det samhällsfinansierade ska hållas ihop. Flera av de föredragningar vi har fått här visar på vilka olika insatser som det finns för personer med funktionsnedsättning och vilka totalkostnaderna är. Men det handlar också – även om detta inte stått i fokus i diskussionerna – om kvaliteten och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Det är ju detta som har den största betydelsen för de individer som får de här insatserna. (L): Min fråga riktas till och . Den här utfrågningen handlar ju om kostnadsutveckling och tidsåtgång. Men kvalitet är också en parameter som är viktig att ha med i diskussionen om kostnader. I går ringde en mamma till mig. Hon har en funktionshindrad son med assistans . Hon efterlyste en samlad jämförelse av kvaliteten i assistansen, i likhet med det man har inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, som är baserad på kvalitetsindikatorer. Hon menade att det skulle underlätta för användare att välja om det fanns ett kvalitetsregister men också för att kunna följa kvaliteten och kostnadsutvecklingen. Är det möjligt att göra ett sådant register? Jag tycker att detta är en berättigad fråga, och det är väl och som närmast kan svara på det. , : Det är väldigt bra att just detta med kvalitet tas upp. Detta är inget som vi har diskuterat. Låt mig bena upp lite vad vi gör och vad som skulle kunna göras. Kostnadsutvecklingen är något som vi följer. Vi har våra öppna jämförelser av kostnadsutvecklingen i som vi publicerar regelbundet. Det är trubbiga mått, men det är de som finns. I den årliga lägesrapporten för funktionshindersområdet, som jag hänvisade till, försöker vi att återkommande publicera dessa siffror så att de går att följa. Sedan har vi öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och som gäller stöd till personer med funktionsnedsättning. Där har vi inte med personlig assistans. har vi faktiskt inga insatser alls, för det är komplicerat att ta fram öppna jämförelser för det. Det blir än mer komplicerat när vi är två myndigheter som borde göra detta gemensamt. Det handlar ju om personlig assistans som insats. Jag ska dock också säga att vi har en del öppna jämförelser av kvalitet inom LSS som också inbegriper personlig assistans, så det finns där som en bakgrund. Men att följa kvaliteten är viktigt, och det är en fråga som vi också funderar på. , : Den frågan är naturligtvis väldigt central, både utifrån den enskildes möjlighet att välja och fatta ett riktigt beslut och utifrån en ren kontrollaspekt. uppdrag i det här sammanhanget är att utreda, bedöma och betala ut assistansersättningen. Vi har inte uppdraget att titta på kvaliteten. Till exempel , som inte är representerat här , ligger dock nära det uppdraget. Jag tycker att det är viktigt att man har en kraftfull tillsyn och insyn i de verksamheter som bedrivs. BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING (S): De frågor jag hade tänkt ställa är redan ställda. Det jag nu ska ta upp kanske tangerar sådant som redan är sagt. Men min fråga går till och handlar om de personer som har fått detta på felaktiga grunder, de , som man brukar säga. Man brukar kalla det fusk, men jag skulle vilja kalla det bedrägeri. Dessa personer har ingen funktionsnedsättning alls. Här har vi sett ärenden som lett till fällande domar. Vi vet att det har varit mycket kritik över ingående bedömningar där minuter klockas och man efterfrågar läkarintyg och annat för att ska kunna göra sin bedömning. Men hur går det egentligen till när man kan slippa igenom detta? Den frågan får jag ofta. Hur kan man få assistans beviljad utan att ha någon funktionsnedsättning alls? Vi vet ju att det är många prövningar som ska göras innan man får ett ja och kan få sina timmar. , : Din fråga är väldigt intressant. Vi jobbar naturligtvis med att förbättra kvaliteten i våra utredningar för att minimera risken för att någon ska kunna lura oss. tar vi in mycket bättre medicinsk information i våra utredningar. Vi är beroende av läkarutlåtanden som tydligt beskriver den funktionsnedsättning som den enskilde har i ett särskilt ärende. Vi har vidtagit flera åtgärder. Jag tänker mig att detta nu leder till att det är väldigt svårt att lura om man inte ens har funktionsnedsättning. , f.d. huvudsekreterare i om assistansersättningens kostnader: I vår utredning hade vi en beskrivning av hur det då kända fusket hade gått till och hur man hade gjort. Det fanns gemensamma drag. Det var väldigt utstuderade upplägg. Det var få personer och ingen insyn; man hade väldigt nära relationer. Man hade också lurat genom att man till exempel inte hade tillåtit en egenmedicinsk undersökning. Man hade gått på anhörigas uppgifter och kanske haft en anhörig som tolk. Det fanns en massa gemensamma drag i den riktigt grova kriminaliteten. Det vi också såg var att knappt i något enda fall hade själv upptäckt detta. I stället var det andra personer som hade hört av sig. Det är också svårt för att själv beivra detta. Det kräver till exempel spaning med hjälp av polis, och man behövde samarbeta med och så vidare. Man ska förstå att denna typ av organiserad brottslighet är skickligt utförd och svår att komma åt. Därför är det viktigt med klarhet i regelverket, så att ska kunna göra en bra prövning initialt. Det kräver också att man har kontrollmöjligheter i högre grad än man hade när vi gjorde vår utredning. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING (M): Min fråga går in i fråga om och fusket. Det är svårt att uppskatta omfattningen av fusket, men kan ni se om fusk förekommer vid bedömningstillfället eller om det i större utsträckning sker vid utbetalningarna? Jag undrar alltså om man ser var det förekommer. Sker fusket vid bedömningen och man därefter sköter tidsrapporteringen som man ska, eller handlar det om att man missköter tidsrapportering och antal timmar? , : Vi har en bättre kontroll när det gäller utbetalningarna än vi hade tidigare. Vi har till exempel gått över till efterskottsersättning, vilket betyder en hel del för att vi ska kunna ha god kontroll över de utbetalningar som görs, vilket vi som myndighet är skyldiga att ha. Vi har också rent tekniskt bättre förutsättningar, bättre kontroll över konton och så vidare. Det finns en hel del insatser som vi har gjort där. kan vi identifiera att det viktigaste för oss är att ha kontrollerna i utredningsarbetet och i samband med bedömningar. Där identifierar jag att vi har våra stora problem. Precis som sa är det svåra bedömningar. Det finns kvalificerade och skickliga brottsupplägg. Vi har även haft exempel på att läkare förts bakom ljuset. Min uppfattning är att kontrollerna måste ligga mycket tidigt i vår utredningsprocess för att få goda effekter.