bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:3114 av (M) yrkande 1, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. vill liksom jag att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Investeringar i det svenska energisystemet är viktiga och nödvändiga i den svenska miljö- och klimatomställningen. Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog. Mot denna bakgrund anser jag att mål om förnybar el till 2040 är bra och helt nödvändigt för att det ska finnas en chans att kunna hejda de klimatförändringar som redan pågår. Jag och är överens med om vikten av en säker och tillräcklig elförsörjning anpassad efter framtida behov och vill understryka vikten av hållbara premisser. Elcertifikatssystemet är ett viktigt styrmedel för att stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Jag ser därför positivt på att föreslår att elcertifikatssystemet ska förlängas. anser jag att det finns skäl att överväga andra styrmedel för att uppmuntra förnybar kraftproduktion. Ett sådant verktyg föreslås i motion 2016/17:2473 (V) och gäller solenergi. I motionen konstateras det att inte har något planeringsmål för solceller. Bristen på ett sådant mål gör att det saknas tydliga signaler från statsmakterna om solenergins betydelse, vilket gör att ambitionshöjningar på detta område försvåras. Jag vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin i . Jag anser att med ett planeringsmål får branschen och hushållen en tydlig signal om att solenergi är värt att satsa på. Således instämmer jag i förslaget i motionen om att det utöver solenergistrategi bör inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Med det anförda tillstyrks motionen i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Förnybar energi, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10 samt 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den största framtidsutmaningen för vår generation. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Jag och Liberalerna står för ett synsätt som innebär att energipolitiken ska ha ett tydligt fokus på att uppnå fossilfrihet men att detta då i första hand ska ses som ett medel för att nå de klimatpolitiska målen. Vi välkomnar alla former av utsläppsfri elproduktion men anser att den ska byggas på marknadsmässiga grunder. Att se förnybar produktion som ett mål ökar risken för att denna produktion tillåts bli onödigt dyr utan att den på ett effektivt sätt bidrar till att lösa överordnade klimatpolitiska utmaningar. Dyr energiproduktion innebär även högre kostnader för industrin och för hushållen, vilket kan utgöra ett hot mot den svenska välfärden. Jag och Liberalerna står inte bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och och har därför även valt att inte stå bakom betänkande. När det gäller förnybar elproduktion omfattar överenskommelsen stora subventioner till elproduktion från väderberoende källor som sol och vind. Detta är produktion som ger betydande samhällsekonomiska kostnader utan att tillföra någon nämnvärd klimatnytta. Det vore betydligt bättre att agera för att minska utsläppen av växthusgaser genom att vidta åtgärder inom de sektorer som har stora klimatutsläpp, som transportsektorn, processindustrin och jordbruket. Det är slöseri med stora subventioner till förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att nya investeringar är olönsamma. Subventionerna är dyra och snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet och bör därför fasas ut. Efter att ha redovisat mitt allmänna synsätt på förnybar energiproduktion vill jag avslutningsvis peka på ett specifikt problem, nämligen förutsättningarna för produktion av solel. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1070 (L) är jag kritisk till regeringens ambivalenta och otydliga politik när det gäller skatt på småskalig förnybar energi, såsom solenergi. Oklara ekonomiska spelregler gynnar inte en växande marknad, och regeringens agerande försvårar utbyggnaden av solenergi. Solenergi har en stor utvecklingspotential och att allt fler privatpersoner men även offentliga aktörer och företag väljer denna energiform är glädjande. Systemet med beskattning som utgår per juridisk person i stället för per anläggning drabbar fastighetsägare och hämmar utbyggnaden av solenergi på platser där småskalig energiutvinning och energianvändning sker på samma punkt. Jag vill främja fossilfri energiproduktion utan kortsiktiga bidrag, och bör därför genom ett tillkännagivande framföra den här refererade uppfattningen om solenergi till regeringen. Därmed tillstyrker jag alltså motion 2016/17:1070 (L) i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14 samt 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7. Produktion och användning av förnybar energi är en viktig del i arbetet med att nå ett hållbart samhälle. Jag och vill se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. Vi strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. vill jag och att ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. För att kunna nå målen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill jag se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara produktionsslag som exempelvis vattenkraft och vindkraft. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen, och vattenkraften är en förnybar energikälla som spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet. Trots att vattenkraften räknas som ett av de bästa och mest stabila kraftslagen, forskas det enligt min uppfattning alldeles för lite om vattenkraftens utvecklingspotential i . Jag instämmer därför i det som sägs i motion 2016/17:3393 (KD) om att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge Svenskt Vattenkraftcentrum i uppdrag att utreda utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft genom ny miljövänlig teknik. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. har vindkraften visat på en stor potential. Utbyggnaden har varit intensiv, och m.fl. har därför tagit fram en vägledning för kommunerna för att klargöra och korta processerna kring tillståndsprövning för vindkraftverk. Jag anser att det finns skäl att följa upp användningen av denna vägledning och står därför bakom förslaget i motion 2016/17:3393 (KD) med den innebörden. Om den inte följs, bör lagstiftning övervägas. Det anförda innebär således att jag tillstyrker den nyssnämnda motionen även i denna del. Avslutningsvis vill jag lyfta fram geoenergins potential att bidra till ett hållbart energisystem. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:3393 (KD) anser jag att geotermisk energi passar utmärkt i storskaliga system knutna till fjärrvärmesystem. Geoenergi fungerar utmärkt för uppvärmningsändamål både i större system och för småhus i form av exempelvis olika bergvärmelösningar. Jag vill att genom ett tillkännagivande ska framhålla geoenergin som en del i landets utveckling till ett än mer hållbart energisystem. Jag instämmer således i det förslag som finns med denna inriktning i den nyssnämnda motionen. Motion 2016/17:3393 (KD) tillstyrks alltså även i denna del. De övriga motionerna i detta avsnitt avstyrks i de aktuella delarna. Kärnkraft, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 12 samt 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2016/17:737 av (M) yrkandena 1 och 4, 2016/17:828 av (M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1558 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11 samt 2016/17:2759 av (S). Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion, och en avveckling av den svenska kärnkraften skulle vara ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin. Hushållen skulle dessutom riskera att drabbas av än högre elpriser och tvingas förlita sig på ökad import av el som har producerats med fossila energikällor. I likhet med vad som framgår av motionerna 2016/17:1772 (SD) och 2016/17:3301 (SD) ser vi och positivt på den svenska kärnkraften och dess framtid. Kärnkraften är och borde enligt vår uppfattning vara ett centralt inslag i den svenska energimixen även fortsättningsvis. Därigenom kan säkra elförsörjningen och upprätthålla den svenska basindustrins konkurrenskraft, vilket även är en förutsättning för att vi ska kunna bevara och utveckla den svenska välfärdsmodellen. Utöver detta är kärnkraften koldioxidfri och därmed ett mycket betydelsefullt medel i strävan efter att minska utsläppen av växthusgasutsläpp globalt Mot bakgrund av det anförda vänder sig mot förslag att behålla de nuvarande principerna för planering av nya kärnkraftsreaktorer. Dessa principer reglerar bl.a. antalet kärnkraftsreaktorer, deras placering och att de endast får byggas för att ersätta de befintliga reaktorerna. Vi och är öppna för en utbyggnad av den svenska kärnkraften, och enligt vår uppfattning ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Vi vill därför att ska ställa sig bakom ett uttalande om en långsiktig satsning på kärnkraft i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:1772 (SD). är vi angelägna om att de relativt få svenska kärnkraftsägarna inte utnyttjar sin marknadsposition på ett sätt som drabbar elanvändarna. Kärnkraftsägarnas gynnsamma konkurrenssituation förstärks också av bestämmelserna för etablering av nya reaktorer som i praktiken innebär att det bara är de bolag som äger och driver de befintliga reaktorerna som har denna nybyggnadsmöjlighet. Det råder enligt vår uppfattning således vissa oklarheter kring konkurrenssituationen bland kärnkraftsproducenterna och vi tillstyrker därför även förslaget i motionen om ett tillkännagivande om konkurrensen inom kärnkraftsbranschen. För övrigt delar vi motionärernas uppfattning om att den bestämmelse i (17 kap. 6 a §) som hindrar utbyggnaden av kärnkraften i bör avskaffas. Därmed skulle antalet reaktorer inte längre begränsas till dagens tio och nya reaktorer skulle inte enbart få uppföras på en plats där det finns andra kärnkraftsreaktorer. Vi ser det också som bekymmersamt att kärnkraften, som är att betrakta som klimatneutral, inte jämställs med det som brukar samlas under beteckningen ”förnybart”. Kärnkraftens förutsättningar att kunna bidra till minskade utsläpp av klimatgaser åsidosätts alldeles för lättvindigt genom att olika aktörer och otid hänvisar till att det inte handlar om en förnybar energikälla. Vi anser att regeringen ska lyfta fram kärnkraftens betydelse i detta sammanhang. Därför instämmer vi i förslaget i motion 2016/17:3301 (SD) om att genom ett tillkännagivande ska framföra att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Sammanfattningsvis innebär det anförda att vi tillstyrker motionerna 2016/17:1772 (SD) och 2016/17:3301 (SD) i de delar som är aktuella i detta avsnitt. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Kärnkraft, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:737 av (M) yrkandena 1 och 4, 2016/17:828 av (M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1558 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 12, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:2759 av (S) och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 10. Jag och vill att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Investeringar i det svenska energisystemet är viktiga och nödvändiga för den pågående miljö- och klimatomställningen i . Fokus ska ligga på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog. Mot den bakgrunden beklagar jag att såväl den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier som slutbetänkande innehåller bedömningar och förslag som jag menar går i direkt fel riktning. Jag vänder mig exempelvis starkt emot skrivningar om kärnkraft. Jag anser att kärnkraften inte bara är en osäker energikälla; den är också dyr och försvårar omställningen till en förnybar energiproduktion. Att möjliggöra en utbyggnad av kärnkraften innebär att man är beredd att låta den vara kvar framöver. Jag och vill i stället se en avveckling av kärnkraften så fort som möjligt och anser det vara mycket problematiskt att man varken i energiöverenskommelsen eller i förslag sätter något stoppdatum för kärnkraften eller ser behovet av en stängning av kärnkraftverk genom politiska beslut. Jag anser det vara helt fel att låta marknaden avgöra om nya investeringar ska göras eller inte. Här måste politiken ta sitt ansvar och se till att kärnkraften avvecklas eftersom den är en både dyr och riskfylld energikälla och bygger på användning av en ändlig resurs. Till saken hör också att har ett stort elöverskott. Överskottet kommer dessutom att växa ju mer förnybar energi som kommer in i systemet. Med hänvisning till det anförda tillstyrker jag förslaget i motion 2016/17:2473 (V) om att regeringen ska återkomma till med en avvecklingsplan för de svenska kärnreaktorerna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Kärnkraft, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:737 av (M) yrkandena 1 och 4, 2016/17:828 av (M), 2016/17:1558 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 12, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2016/17:2759 av (S) och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 10. Liberalerna står inte bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier , och partiets representant i har valt att reservera sig mot kommissionens förslag. Ett av huvudskälen till detta är den syn på kärnkraftens roll och framtid i det svenska energisystemet som kommer till uttryck i dessa båda sammanhang. Jag och Liberalerna vill värna nästan helt fossilbränslefria elsystem, och då måste kärnkraften tillåtas spela en central roll i den framtida svenska energimixen. Liberalerna var det första partiet att driva frågan om avskaffad effektskatt på kärnkraft och jag välkomnar därför att effektskatten nu fasas ut. uppstår den märkliga situationen att staten genom slopad effektskatt ska underlätta för en renovering av kärnkraften, som man med kraftfulla subventioner låter ny vindkraft konkurrera ut den nyrenoverade kärnkraften. Jag står därför bakom det som sägs i motion 2016/17:1070 (L) om en konsekvensanalys av vad de aviserade stängningarna av reaktorer betyder för leveranssäkerheten, ökad energiimport och för klimatet. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa gasfrågor, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 26 och 31 samt 2016/17:2723 av (M) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 10. Enligt vår och uppfattning finns det en stor outnyttjad potential i för att framställa metan av olika avfallsprodukter. Denna biogas går att använda till både el- och värmeproduktion men är särskilt intressant eftersom den också fungerar utmärkt som fordonsbränsle. Den förnybara biogasen kan därmed inte bara ersätta fossila drivmedel, utan den positiva effekten blir dubbel eftersom förbränning av gasen är bättre än att den – som är en mycket växthusgas – släpps direkt ut i atmosfären. För att producenterna av biogas ska få bättre förutsättningar är det enligt vår uppfattning emellertid nödvändigt med en politik som understöder deras möjligheter att koppla in sig på det befintliga gasnätet. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1772 (SD) förordar vi en utbyggnad av det svenska gasstamnätet, med den primära målsättningen att nätet når ut till de jordbruksintensiva regionerna i t.ex. och där tillgången till stallgödsel är god. För att utbyggnaden ska ske på ett samhällsekonomiskt bra sätt och för att hela kedjan från produktion, lagring och distribution till användning ska bli optimal anser vi – med instämmande i vad som sägs i motionen – att kompetensen på området bör samordnas nationellt och att det även bör dras upp riktlinjer för en nationell gasstrategi. Vi anser också att det finns starka skäl för att ska försöka flytta fram sina positioner när det gäller produktion och användning av vätgas. Runt om i världen genomförs betydande satsningar på bränslecellsfordon som drivs av vätgas som energibärare. För att vidareutveckla tekniken och för att få fler pilotanläggningar på plats anser vi att det bör tas fram en vätgasstrategi för . Ett förslag med den innebörden finns i motion 2016/17:1772 (SD), vilket vi tillstyrker. Sammantaget innebär detta således att vi tillstyrker motion 2015/16:1772 (SD) i de aktuella delarna. Motionerna 2016/17:2723 (M) och 2016/17:3393 (KD) avstyrks i de aktuella delarna. Vissa gasfrågor, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 10 och 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 26 och 31 samt 2016/17:2723 av (M). Bio- och naturgas bör kunna spela en allt större roll i den svenska energimixen. Naturgas är ett effektivt bränsle med mycket låga utsläpp av svavel, kväveoxider, tungmetaller och partiklar. Utsläppen av koldioxid är dessutom avsevärt lägre än vid förbränning av kol eller olja. Naturgas kommer onekligen att kunna vara en betydelsefull pusselbit i arbetet med att ersätta olja och kol i det europeiska energisystemet. Ur utsläppssynpunkt är biogas emellertid ett ännu bättre alternativ än naturgas eftersom förbränning av biogas inte bidrar med några nettoutsläpp av koldioxid. Biogas kan dessutom produceras i , vilket ger en säkrare tillgång och ett mindre beroende av naturgasimport. Tyvärr har varit dåligt på att tillvarata biogasens fördelar, inte minst som en följd av bristande infrastruktursatsningar på området. Jag instämmer därför i det som sägs i motion 2016/17:3393 (KD) om att bör uppmana regeringen att undersöka möjligheterna till en förbättrad infrastruktur för distribution och lagring av natur- och biogas i landet. Motionen tillstyrks följaktligen i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Energieffektivisering, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 36 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 23, 2016/17:1981 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:2416 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 44. Energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Vi och strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på bl.a. effektivitet. Med instämmande i vad som sägs i motion 2016/17:1772 (SD) menar vi att energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn, vilken måste utnyttjas. Effektivare energianvändning är ofta lönsam ur både ett samhälls- och företagsekonomiskt perspektiv. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt – den som ligger i framkant har en konkurrensfördel. För den elintensiva svenska basindustrin har energieffektivisering en betydande potential för kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. vill vi framhålla att detta förhållningssätt inte står i motsats till en fortsatt expansion av den tunga industrin eller till en övergång till mer användning av el inom transportsektorn. En sådan utveckling bejakar vi även om den kan medföra att den totala elanvändningen ökar. Vi vill därför klargöra att en effektivare energianvändning inte nödvändigtvis behöver innebära att den totala elanvändningen minskar i . Vi vill också betona vikten av en energieffektiv inställning inom den offentliga sektorn. Genom upphandling av ny och innovativ, energieffektiv teknik i alla led, från produktion till slutanvändning, finns goda möjligheter att bidra till den fortsatta utvecklingen av ett samhälle som kännetecknas av smart energianvändning. Med det anförda tillstyrker vi det som sägs i den ovannämnda motionen om energieffektivisering. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Energieffektivisering, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 23 och 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2016/17:1981 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:2416 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 44. står bakom den fempartiöverenskommelse om energipolitiken som slöts och det slutbetänkande som presenterade .