bet · H501FiU5 · 2017-12-08 00:00:00 — Budgeten bör under nästa period helt fokusera på områden med tydligt europeiskt mervärde: forskning, infrastruktur, brottsbekämpning, utrikespolitik, migration och bistånd. Direktstöden till jordbruket ska avvecklas och regionalpolitiken inriktas på de fattigaste länderna i EU. kostsamma flytt mellan och ska upphöra. Parlamentet ska ha ett säte, i . Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2017/18:3194 av m.fl. med Liberalernas ställningstagande om förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslaget inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslaget inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (L) (L) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslaget inom utgiftsområde 27. Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslaget inom utgiftsområde 27. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslaget inom utgiftsområde 27. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: instämmer överlag med regeringens ståndpunkt i förhandlingarna inför EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Den svenska avgiften ska hållas nere, kontrollen av hur EU-medlen används ska vara effektiv och utgiftsvolymen bör generellt minskas. Sammantaget är detta en bra utgångspunkt i förhandlingarna. delar emellertid inte uppfattningen att EU-medel i högre grad ska gå till åtgärder på migrationsområdet eller att EU bör straffa länder som för en ansvarsfull invandringspolitik. Vår principiella utgångspunkt är att det är respektive medlemsstats rätt att besluta om och föra en självständig migrationspolitik. Det parlamentariska stödet för att ge bort beslutanderätten om migrationspolitiken, eller anpassa den efter någon annans behov, saknas i många medlemsstater. Det kan inte vara en EU-angelägenhet att styra respektive lands politik då förutsättningarna i form av kapacitet och folkvilja varierar kraftigt från land till land. Vidare är vi av uppfattningen att EU:s oproportionerliga satsningar kraftigt bör minska genom att den orättvisa jordbrukspolicyn, Europeiska Fonden för Strategiska Investeringar (Efsi) samt Europeiska struktur- och investeringsfonder () avskaffas. Jordbrukspolicyn har varit ett ineffektivt redskap som gynnat storföretag i östländer på bekostnad av svenska bönder. Likväl motsätter vi oss att ekonomiska medel från svenska skattebetalare ska kanaliseras genom Efsi-fonderna för att bland annat finansiera infrastrukturprojekt i de yngre medlemsländerna i EU. Vi ställer oss också kritiska till de fyra fonderna under vilka genom deras oproportionella fördelning av medel ger en konkurrensnackdel. framhåller vikten av att respektera folkomröstningar och lyfter i synnerhet uppmärksamhet på den överväldigande majoriteten som röstade nej till eurosamarbetet. Därmed ställer vi oss negativa till regeringens besked om att undersöka ett potentiellt medlemskap i bankunionen. Det utbredda internationella missnöjet med Europeiska unionen kan närmast ses i ljuset av beslut att lämna samarbetet. I samband med detta riskerar , som är en av de största nettobetalarna per capita, förlora väsentliga avgiftsrabatter på EU-avgiften. framhåller vikten av att svenska skattemedel slutligen ska återfalla till det svenska samhällets medborgare. Att, som , betala skatt som transfereras för att bekosta andra länders ekonomiska utveckling inom EU urholkar tilltron till att skattemedel används på rätt sätt, vilket frodar ett växande missnöje. Slutligen är vision att reformera dagens centraliserade och supranationella politiska organisation till ett renodlat ekonomiskt samarbete som grundar sig på en rörlig och enhetlig inre marknad i vilken suveräna och oberoende nationalstater deltar. Regeringen bör därför, i den grad det är möjligt, verka för att avskaffa strukturfonderna och i stället sträva efter att återföra beslutsfattandet över fördelningen av ekonomiska medel tillbaka till medlemsstaterna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för (avsnitt 3). 2.Riksdagen anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:3194 av m.fl. (L): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhandlingarna om EU:s långtidsbudget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3240 av m.fl. (M): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av EU:s budget med bättre revision, resultatanalyser och öppenhet och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om omprioriteringar i EU:s budget och en minskning av utgifterna när lämnar EU och tillkännager detta för regeringen. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Detta betänkande om avgiften till EU innehåller två delar, dels anslaget och åtaganden , dels EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Jag tror inte att det är så många svenska skattebetalare som så här veckan sitter och reflekterar vid köksbordet över den svenska avgiften till EU eller hur den förvaltas. Men faktum är att den påverkar människors vardag. - jag tror faktiskt inte att det är någon här i kammaren som säger emot mig - anser att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Men vi moderater anser också att EU måste ha en mer modern budget. Den nuvarande budgeten har passerat bästföredatum. Budgeten bör i stället vara tillväxtorienterad, främja EU:s konkurrenskraft och prioritera investeringar i forskning och utveckling, innovationer och rättsliga frågor. Budgeten bör stärka EU som en global aktör. Den del av budgeten som går till jordbruksstöd och sammanhållningen bör minska. Båda dessa sektorer står för en alldeles för stor del av den sammanlagda EU-budgeten. utträde ur EU betyder ett minskat bidrag till EU:s budget. Vi anser att detta i första hand ska hanteras genom omprioriteringar och minskade utgifter, inte genom ökade kostnader och avgifter för övriga EU-27. När lämnar EU behöver budgeten minska med minst lika mycket. För , såsom nettobetalare, är detta viktigt. Vi moderater är övertygade om att det är viktigt att beskattningen i ett samhälle ska ske så nära medborgarna som möjligt. En skatt på EU-nivå skulle försvåra för medborgarna att se kopplingen mellan deras skattebörda och det mervärde som skatten skapar för samhället. Skattetrycket med en EU-skatt skulle sannolikt också öka för medborgarna. anser att det måste säkerställas att EU-budgeten används på ett effektivt sätt med bättre revision, bättre uppföljning av projekt och resultatanalyser samt mer öppenhet. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 1. Utgiftsområde 27 handlar alltså om betalningar till Europeiska unionens allmänna budget. Budgeten bestäms inom en flerårig budgetram. Inkomsterna består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Den svenska förhållningen till budgetpolitiken är att den ska bedrivas effektivt och återhållsamt. Det är en linje som ger sitt fulla stöd till. Men det finns ändå ett par saker inom ramen för detta ärende som jag önskar lyfta . I och med att utgiftsramarna för budgeten har fastställts har den svenska EU-avgiften beräknats till . Vi kan bryta ned det till netto per capita föregående år, det vill säga avgiften minus de bidrag som betalats tillbaka. Då ligger summan på . Detta är alltså det belopp som svensken får betala till för medlemskapet i EU. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Europeiska unionen Men vad får man egentligen för pengarna? Det är en fråga som ställts ofta i olika sammanhang. Jag tycker att det är berättigat att ställa den även här. EU:s inkomster finansierar utgifterna för jordbruks- och sammanhållningspolitiken, som förvisso har minskat men som sammantaget fortfarande utgör en majoritet av de totala utgifterna. Inom ramen för detta finns de så kallade ESI-fonderna, som förser olika projekt med kapital i syfte att främja sammanhållning, som det heter på EU-språk. har dock kritiserat fonderna, då de sedan deras instiftande dragits med väsentliga fel i termer av felaktiga utbetalningar. Exempelvis låg utgifterna för anslagsposten för ekonomisk, social och territoriell sammanhållning 2016 på . Felmarginalen låg på . Det betyder att , eller , betalats ut till projekt som inte ens varit bidragsberättigade. Jag ska ge ytterligare ett exempel. Det gäller anslaget för naturresurser. Felmarginalen var eller . vad det kosta vill, men så ser det ut. När det gäller de ekonomiska bidrag som fördelas rätt och riktigt går av de bidragen till av de största företagen. Det är ofta företag i östländer, och detta sker ofta på bekostnad av svenska bönder. Jag ska gå vidare till något som heter Efsi. Där kanaliseras skattemedel till intressanta projekt i medlemsländerna. Exempelvis finansieras energieffektiva byggnader i , installation av solpaneler i och modernisering av järnvägar i , inte i . Det är den sortens politik som ofta lyfts fram som ett gott exempel på vad vi får för pengarna. Men vi får faktiskt andra saker också, exempelvis böter när vi inte gör som vi blir tillsagda av EU. För man en ansvarsfull invandringspolitik, som , och , dras man inför rätta i . Det är ett tillvägagångssätt som för övrigt alla partier i denna kammare utom stöder. Vi får också ett demokratiskt underskott i form av politiker i som vi inte har valt och som vi inte kan avsätta men som fattar besluten åt oss. Över hälften av alla kommunbeslut påverkas nämligen av EU. Slutligen får vi öppna gränser och tiggeri, två saker som möjliggjorts av EU och fullbordats av sjuklövern. I efterdyningarna av det internationella missnöjet med EU, som kulminerade , hoppades många, inklusive jag själv, att EU skulle ta sig i kragen och göra något konstruktivt. Vad har man då lärt sig av brexit? Svaret är: absolut ingenting. Beskedet till medlemsländerna är i stället att när lämnar unionen ska de så kallade rabatterna avskaffas, vilket kommer att innebära att stora nettobidragsgivare som kommer att få betala en ännu fetare nota för kalaset. beräknas vår bruttoavgift ha ökat till , förutsatt att vi har rabatterna kvar. Det är i paritet med anslaget för hela rättsväsendet, och det är inte långt ifrån anslaget för hela det svenska försvaret. Det är 10 miljarder mer än de totala utgifterna för garantipension till ålderspension, efterlevandepension, bostadstillägg för pensionärer, äldreförsörjningsstöd och - tillsammans. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Europeiska unionen Vår utgångspunkt är glasklar. Vår främsta uppgift i riksdag är att upprätthålla samhällskontraktet, som vi som politiker är förpliktade att göra. Med politik hade därmed detta utgiftsområde nollställts och avskaffats. Skattemedlen hade återförts till vår gemensamma välfärd. Det är en välfärd som inte levererar som den ska. Därför har vi i detta ärende inkommit med ett särskilt yttrande, där vi förklarar vår vision. Det betänkande som behandlas handlar om avgift till Europeiska unionen. är, och blir alltmer, nära samverkande med våra europeiska grannländer. Våra ekonomier är i hög grad sammanvävda, och vi påverkar och påverkas av varandras politik. är en öppen ekonomi med stor export där frihandeln är en viktig del, och det är för svensk del betydelsefullt att den europeiska marknaden fungerar bra. För är det också bra om våra grannar har välfungerande ekonomi och välfärd, för då ger vi draghjälp åt varandra i utvecklingen. Därför är det av intresse för oss att vi inom EU arbetar för en ekonomisk utveckling som präglas av inkluderande tillväxt och av välfärd. EU mår bra av starka välfärdsstater. Det finns också goda skäl till att vi inom EU hjälps åt med att lösa och hantera de utmaningar och förändringar som våra länder står inför och som vi med fördel kan lösa gemensamt, snarare än var och en för sig. Vidare är det av intresse att EU för en återhållsam ekonomisk politik. Dels bör koncentrationen ligga på att redan beslutade åtaganden ska genomföras, dels bör EU prioritera engagemang som handlar om gemensam trygghet, migration, konkurrenskraft, klimatomställning, utbildning och forskning. uppgår den svenska medlemsavgiften till en procent av bruttonationalinkomst, bni, och det är den nivå vi vill behålla avgiften på. Om detta råder en bred enighet. Det är medlemsstaternas avgifter till EU som i huvudsak finansierar EU:s åtaganden och . Dessutom är en följd av att lämnar EU och deras medlemsavgift därmed uteblir att inkomsterna till EU kommer att minska. Följaktligen bör då också utgifter och åtaganden anpassas därefter. För svensk del är vi också angelägna om att EU riktar in arbetet på det som innebär ett mervärde för medborgarna. Framför allt handlar det om att hantera de frågor som vi bättre löser gemensamt än på egen hand i medlemsstaterna. Det finns ett behov av ett EU som utvecklas positivt, där vi möts och kommer överens på fredlig och demokratisk väg. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Avgiften till Europeiska unionen , 2015, stod jag här i talarstolen och krävde att skulle ställa krav på de andra länderna i att ta emot flyktingar om man skulle få EU-stöd. Då var ensamt om att stå bakom det förslaget, men är det faktiskt sju av partier som gör det. Det kan inte jag annat än välkomna och konstatera att vi gick först och att det var viktigt. Att riksdag och regering nu har en tuff retorik om EU:s budget är något som jag som EU-kritiker tycker är bra. Vi ser hur federalisterna i EU drar EU åt fel håll, bland annat genom att införa en finansminister och försöka stärka EU:s makt ännu mer. ser vi att länder som styrs av högerregeringar och högerextrema regeringar, såsom , och , gör allt för att undergräva EU:s gemensamma överenskommelser om en solidarisk fördelning av flyktingar. senast var det Europeiska rådets ordförande som ansåg att solidariteten är "ineffektiv", något som vi från svenskt håll aldrig kan acceptera. ser vi hur EU är på väg i fel riktning. Avtalen med och gör att flyktingar lever ett hårt liv och utnyttjas både i verkligheten och i det politiska spelet. Till och med slavhandel pågår i vissa fall. Att EU har stängt de lagliga vägarna som fanns för att söka asyl har skapat denna situation. EU har därigenom ett tungt ansvar för att ta till vara de mänskliga rättigheterna i och se till att de respekteras. kommer kampen om EU:s budget efter 2020 med all sannolikhet att bli hård. är och har ända sedan vi gick med i EU varit nettobetalare till EU. Det betyder att vi betalar mer till EU än vad vi får tillbaka i form av olika stöd. Detta borde göra att ekonomiska muskler är starka i förhandlingarna. Britternas beslut att lämna EU kommer definitivt att vara en bidragande orsak till de hårdare förhandlingarna. är det uppenbart att EU-eliten inte ser det som en möjlighet att skära i ineffektiva och kostsamma EU-stöd och byråkrati utan i stället ser det som en möjlighet att flytta ännu mer makt till . Det ska vi i aldrig acceptera. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.)