· H401UbU22 · 2017-06-07 09:02:21 — Jag anser att är en ganska klok kvinna. Vi har haft många samtal, och jag tror att i det stora hela är vi ganska överens om att nya förslag ska vara baserade på forskning, relevans och en bra analys av frågorna innan vi släpper fram dessa nya förslag. Därför blir min enda fråga, fru talman, om det finns någon analys av hur det har gått för de elever som gick i sommarskola, inte bara om de kom in på gymnasiet utan hur det sedan gick för dem i gymnasiet - alltså samma fråga som jag tog upp i talarstolen. Tack, , för frågan! Det är såklart viktigt att se till forskningen när det gäller nya förslag, det håller jag helt med om, men det här är inget nytt förslag utan en skärpning av vad som redan gäller. Att det ska bli en skyldighet att erbjuda lovskola är för att vi vill se en likvärdighet inom svensk skola. av landets kommuner använder sig redan av den här möjligheten, och därför är det väldigt viktigt att vi härifrån garanterar att man även får det i de återstående av kommunerna. Detta kan vi alltså vara överens om: Det är inget nytt förslag, utan det är en satsning för att hjälpa och stötta de elever som behöver lite extra stöd i sin undervisning för att kunna klara behörighetskraven och också komma in på ett gymnasium. När det gäller en analys huruvida det har gått bra eller inte för de här eleverna kan jag inte svara på det. Däremot har jag mött elever som har gått i sommarskola hemma i min egen kommun, och de har tydligt sagt att det har hjälpt dem och stöttat dem i de delar som de inte klarade av. Jag skulle alltså kunna säga det har gått bra för i alla fall dem som jag har mött. Det är lite farligt, det där. Vi är lite inne på linje att bedöma allt man gör utifrån en enskild persons erfarenheter. Jag håller med ; jag har samma erfarenheter av att ha träffat elever, men min bedömning är tyvärr att det inte har gått så bra för de här eleverna. När vi genomför sådana här stora reformer eller skärpning av redan liggande förslag, som så förnämligt kallar det, skulle det vara väldigt bra med en analys. Jag vet att det inte finns någon sådan statistik, så egentligen är det en retorisk fråga. Det finns alltså ingenstans i den här stora propositionen någon statistik att läsa för att kunna säga okej, det här är ett bra förslag. Det är så pass bra att vi vill genomföra det och vill göra det obligatoriskt just för att det går så väldigt bra för de här eleverna på gymnasiet. Den analysen är inte gjord, fru talman, och det är det som är felet med svensk politik: Vi tittar bara ett steg och inte två för att se hur det gick sedan. Det är självklart inte enkom ansvar att se till att det här fixas, men det vore tacknämligt för framtiden om vi får analyser som är baserade på flera steg så att vi vet hur det faktiskt går för de elever som går igenom de reformer som vi genomför i den svenska skolan. Som lärare har man stått och sett hur reformer genomförs, och om det så i ett senare skede inte blir de resultat som man hade önskat så springer man tillbaka till där vi en gång var och gör om saker. Frågan kvarstår alltså, även om jag vet att det är en retorisk fråga som knappt behöver besvaras. bjuder liksom in till vissa svar. För det första kan det visst vara så att enskilda uppfattningar och individer inte kan tala för en hel grupp, men ni i ert parti är faktiskt väldigt duktiga på att tillskriva grupper egenskaper, och därför tycker jag nästan att vi ska stanna där. Om vi för det andra ska gå in på forskningsområdet är det väldigt intressant att ni lyfter upp att det är så väldigt viktigt när det gäller den här typen av reformer. Men när det gäller till exempel genuspedagogiken och jämställdhetsområdet, då avfärdar ni all forskning och alla forskare och bara tycker utifrån er egen uppfattning. En skyldighet att erbjuda lovskola Man ska vara lite försiktig med att hänvisa till forskning, i alla fall från ert parti, tycker jag. Sedan tycker jag faktiskt att det är väldigt viktigt att härifrån säga att alla insatser som gör att vi kan rusta våra barn och elever till att klara sin skolgång är bra insatser. När man satsar eller inte, det kan vi diskutera. Det viktiga är att vara överens om att tidiga insatser är bra. Vår skyldighet är att se till att barnen klarar sin skolgång och når vad som krävs för att ta sig in på ett gymnasieprogram så att de rustas till vidare studier, arbetsmarknaden eller vad det må vara. Detta måste vi ändå vara överens om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 20)