· H401MJU9 · 2017-03-15 13:45:10 — vill de borgerliga partierna och gå ännu längre i det här, och jag vill ställa en konkret fråga och hoppas att ni kan förklara: Vad är det ni egentligen vill i den text ni har skrivit i det här betänkandet? Ni pratar om att ni vill ha fler undantag. Ska det vara fler än 4 500 undantag från strandskyddet? Ni pratar om att ni vill decentralisera processerna ytterligare. Ja, men det är ju redan nu kommunerna som kan ge undantag när det gäller strandskyddet. På vilket sätt ska det decentraliseras ytterligare? På vilket sätt vill ni ytterligare luckra upp och försämra den här fina lagstiftningen, som jag tycker att vi borde vara stolta över? Med anledning av detta vill jag yrka bifall också till reservation 6, där V, S och MP går emot de borgerligas och text kring strandskyddet. I mitt anförande tänker jag fokusera framför allt på reformeringen av strandskyddet. brukar ju kallas för de tusen sjöarnas land, men faktum är att har fler sjöar än vårt östra grannland. Om man räknar med de minsta bäckarna har vattendrag. Ungefär en tredjedel av landets yta ligger inom från ett sådant vattendrag. Till detta kommer sjö- och kuststränderna. Få torde tycka att det är rimligt att bebyggelse ska vara förbjuden inom samtliga dessa områden. Det är framför allt i storstäderna som omfattande sjönära bebyggelse kan vara ett problem medan det i glesbygden med dess många sjöar och vattendrag finns gott om plats för byggnation. Andelen bebyggd mark utmed stränder ligger på i , medan siffran i små kommuner ligger på . Det är alltså väldigt stor skillnad. Att bygga och utveckla fastigheter som inte ligger nära annan bebyggelse borde betraktas som landsbygdsutveckling. Därför bör det vara tillåtet att uppföra sjönära en- eller tvåbostadshus i lågt exploaterade områden. Egentligen är det självklart att behovet av strandskydd skiljer sig åt mellan och exempelvis kommun, som ligger i mitt hemlän, län. är en av de kommuner som har mest per invånare av alla inlandskommuner. Därtill är enligt SKL en av fattigaste kommuner. Det är inte acceptabelt att denna kommun hindras i sina strävanden att utnyttja sin främsta resurs för att skapa bättre livsvillkor för sina invånare och för att få fler att flytta till kommunen. I är man väldigt överens i politiken om att det här är ett hinder som man vill undanröja. avgav ett tillkännagivande till regeringen att göra strandskyddet mer ändamålsenligt i hela landet i syfte att förbättra förutsättningarna för byggande, boende och näringsverksamhet i strandlägen. Tyvärr har regeringen ännu inte vidtagit några egentliga åtgärder med anledning av beslut. Därför gör nu ännu ett tillkännagivande till regeringen om att decentralisera strandskyddet och ge kommunerna ökat inflytande när det ska bestämmas vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Ett strikt strandskydd är däremot rimligt att tillämpa i områden där exploateringstrycket är högt eller där det finns synnerliga skäl. Men det är dags att börja tillämpa en betydligt större flexibilitet i till exempel många Norrlandskommuner, som avfolkas alltmer och där just strandskyddsreglerna är ett hinder. Det framgår tydligt hos de kommunerna. Den tidigare alliansregeringen ändrade strandskyddsreglerna . Syftet var att underlätta strandnära landsbygdsutveckling, framför allt i områden med lågt exploateringstryck. Ambitionen var att ge möjligheter till utökat strandskydd i de fall särskilda skäl förelåg. Som en följd av lagändringarna uppstod närmast en motreaktion där flera länsstyrelser började tillämpa reglerna mer restriktivt. Detta fick orimliga konsekvenser för många som lever av sin mark. I praktiken började gränsen tillämpas om det inte fanns särskilda skäl som talade för att tillämpa 100-metersgränsen. Det var så i mitt hemlän och i en del andra län. Där har det blivit en förändring. tolkas reglerna så att nya hus endast får uppföras i anslutning till befintlig bebyggelse. Detta gynnar nybyggnation i redan exploaterade områden, vilket inte var syftet med förändringarna från Alliansens sida. I stället bör vi skydda hårt exploaterade områden men öppna för byggande i obebyggda områden. Det måste bli avsevärt enklare att bygga bostäder i strandnära lägen i de glest befolkade delarna av landet. Regelverket måste reformeras i grunden. Dagens regelverk vilar på principen att allt som inte uttryckligen är tillåtet är förbjudet. För glest befolkade områden bör i stället bebyggelse vara tillåten, utom i områden som genom beslut pekas ut som skyddsvärda. Där strandskyddsregler tillämpas bör strandskyddet i allmänhet sträcka sig från stranden, snarare än , om det inte finns särskilda skäl att ha en längre gräns. För rättssäkerhetens skull är det viktigt att berörda markägare ska föreläggas att yttra sig innan ett beslut om utökat strandskydd fattas. Ändå fattar länsstyrelserna generella beslut där markägare endast får veta vad som pågår genom en kungörelse i tidningen. Detta omöjliggör en rättvis intresseavvägning. För att strandskyddet ska uppfattas som legitimt krävs respekt för allemansrätten och att markägarna får en verklig möjlighet att yttra sig. måste regeringen följa uppmaning och förbättra förutsättningarna för byggande vid sjöar i glest bebyggda områden. Som jag skriver i ett särskilt yttrande står självfallet bakom utskottets tillkännagivande om en fortsatt reformering av strandskyddet samt våra två reservationer i utskottets betänkande MJU9. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 9 om begränsning av det generella strandskyddet. Jag yrkar också bifall till utskottets förslag i de båda betänkandena MJU16 och MJU17 om utvidgning av nationalparkerna. Det finns anledning att på pröva frågan om att göra det ännu enklare att bygga bostäder i strandnära lägen i de glest befolkade delarna av landet. För dessa glest befolkade områden borde bebyggelse vara tillåten, utom i de områden som genom beslut pekas ut som skyddsvärda. Enligt den senaste statistiken gav kommuner runt om i landet 4 584 dispenser från strandskyddet . Ni säger i er text i betänkandet att ni vill att det ska bli lättare att ge dispenser och att det ska bli fler undantag från strandskyddet. Jag har ett par frågor till och . Är inte 4 584 dispenser på bara ett enda år från strandskyddet tillräckligt? Hur många dispenser vill ni ska ges egentligen? Min andra fråga rör den 50-metersgräns som vill föreslå. Jag hängde inte riktigt med när pratade. pratade om att det är ett hårt exploateringstryck i våra städer. Där ska det vara en strikt tillämpning av strandskyddet, om jag förstod honom korrekt. I glesbygden kan det vara mindre strikt. Eftersom ni skriver att den nya sträckningen från stranden ska gälla "i allmänhet", ska det alltså gälla över hela landet, i stad som land? Det skulle jag vilja ha svar på. Jag tackar för frågan, ledamot . Låt mig börja med de 4 584 dispenser som har summerat det till i förhållande till att vi säger att det ska vara lättare att ge dispenser. Ja, det ska vara strikt där exploateringstrycket är hårt, men det finns gott om plats, som jag sa i mitt anförande, för att bygga i glesbygd. Jag tog upp exemplet från min hemkommun , som har extremt många löpmeter sjötomt men få invånare. Kommunen vill ha fler invånare. Det finns de som är intresserade av att flytta dit, men de har haft svårt att få gehör för att bygga där de vill bygga. Jag vet på nära håll att det har varit problem. Jag har ingen uppfattning om hur många dispenser som ska ges. Jag tror inte att heller har någon uppfattning om nivå eller antal. Däremot vet jag av egen erfarenhet att det i eller i där jag har mina rötter finns ett stort intresse av att få bygga. Jag har ingen uppfattning om var dessa dispenser har skett, men min uppfattning är definitivt att det inte ska ges dispenser där det är ett högt exploateringstryck. Det ska ske framför allt i områden där det finns gott om plats. Där har jag svårt att förstå varför restriktiviteten ska gälla. Jag blev inte mycket klokare. Ni säger i betänkandet att ni vill att det ska ges fler undantag från strandskyddet. Om ni vill att det ska ges fler undantag från strandskyddsbestämmelserna torde det innebära att ni vill ha fler dispenser. I mina öron låter 4 584 dispenser mycket. Dessutom ges många av dispenserna i län som till exempel , där mycket redan är exploaterat. Jag tycker fortfarande att är svaret skyldiga eftersom ni vill ha fler undantag och fler dispenser. Är det inte tillräckligt med fyra och ett halvt tusen? svarade inte på min fråga om att vill krympa gränsen för strandskydd , inte med möjlighet . Anser verkligen att en halvering av strandskyddsområdet är en strikt tillämpning av strandskyddet? pratade ändå om att han ville se en sådan i tätortsområden. Jag sa att jag ser en skillnad i att där det är ett högt exploateringstryck ska det vara strikt. För övrigt där det finns gott om plats bör man vara mer generös. Det är min hållning. säger att många av dispenserna finns i . Det kan se olika ut även i eftersom det är stort. Men min och mitt partis ambition är ändå att ge dispenser och lättnader där det finns gott om plats och dit det finns intresse att flytta. När det gäller hur många har jag ingen uppfattning om det är många eller om det borde vara fler. Fler dispenser har givits, och fler dispenser behöver ges om man ska kunna göra plats för människor som vill bygga, bo och ha verksamhet. När det gäller 50-metersgränsen är det någonting som vi har lagt in i vår text. Vi står självklart bakom texten från utskottet. En majoritet i utskottet är överens om den. Men vi skickar ändå med den här texten och ambitionen att se över om man skulle kunna gå ned som en gräns. Det är det vi har med i vår reservation. Det är mycket man skulle vilja fråga om när man hör LarsAxel hålla anförande om kommun, strandskydd, tätorter etcetera. En fråga jag har är denna. nämnde ett mått på hur mycket sjötomt det finns i kommunen. Då undrar jag om han verkligen har räknat på tomter längs en sjö. Vi brukar säga att vi har väldigt mycket strandlinje i , men det är ju inte så att man kan bygga överallt längs en sjö. De ställen där man kan bygga ett hus är ofta precis de ställen där man kan ha en strand dit allmänheten gärna går och dit djuren gärna tar sig. Jag är nyfiken på om har något mått på hur stor del av marken runt sjöarna i kommun man skulle kunna göra tomter av. Men det var inte riktigt det jag snubblade mest på. I går när jag gick igenom betänkandet ordentligt läste jag utskottstexten, som tillsammans med de andra borgerliga partierna har ställt sig bakom. Där står det att "fler undantag från strandskyddsbestämmelserna bör möjliggöras i syfte att kunna skapa såväl mer socialt blandade bostadsområden som fler attraktiva bostadsområden i glesbygdskommuner." undrar jag: Vad menar och med att man kan skapa mer socialt blandade bostadsområden genom att göra undantag från strandskyddsbestämmelser? Jag börjar med det här med strandlinjer och exakt hur stor del av dem som kan bli tomter. Det har jag naturligtvis ingen uppfattning om. Jag vet att det har varit diskussioner just i och även i kommun, som är en annan kommun i länet, om att det finns områden där man från kommunens sida inte är nöjd eftersom LIS-områdena som man har pekat ut ligger så till att det är svårt att göra tomter. Man måste ju få det att fungera. Från sida har man då sagt: - Ni kan bygga där men inte där. - Ja, men där finns det ju redan hus. - Ja, precis. Det är därför ni ska bygga där och inte där. Det här varit knepigt, för man vill naturligtvis bygga där det är lämpligt. Jag kan som sagt inte avgöra här och hur stor andel av den yta som finns man kan göra tomter av. En del är lämplig; en del är självklart inte det. Min och mitt partis ambition är att hitta lämpliga områden som man kan bygga på, och det är dem jag pratar om. Sedan finns det självklart områden som det är mindre lämpligt att bygga på. Då måste man pröva det här. När det gäller socialt blandade bostadsområden har jag ingen uppfattning om exakt vad som menas med det. Där blir jag tyvärr svaret skyldig. Om man står bakom en utskottstext måste man väl ändå kunna förklara vad man menar med den. Annars blir det ju jättemärkligt. Jag funderade som sagt på vad som menas med det här. Kan det vara så att man tycker att det blir socialt blandat när människor som bor i städerna och har pengar får bygga fritidshus på landsbygdens stränder och på så sätt blanda sig med människor som bor på landsbygden, i alla fall ? Eller tänker man kanske att när det nu finns lucktomter kvar i finare förorter kan man stödja billigare bostäder där - kommunala bostäder för till exempel studenter, nyanlända och folk som behöver ekonomiskt stöd? Då får vi också en social skiktning. Å andra sidan säger man i utskottstexten att man inte vill att det ska byggas där det är ett hårt exploateringstryck. Jag får nog upprepa min fråga. Vad menar med att ställa sig bakom det här? Vad är det man menar när man säger att lättnader i strandskyddet ska ge mer socialt blandade bostadsområden? Tack så mycket för frågan! Det råder väl inget tvivel om, vare sig man läser texten i betänkandet, läser motionerna eller tar del av det jag har sagt, att min och partiets ambition och även Alliansens ambition är att framför allt öppna upp möjligheter att bygga strandnära i områden som inte är hårt exploaterade. Där tror jag att kan vara helt lugn, och där kan vi vara helt överens. När det gäller exakt vad som menas med de här områdena, om det handlar om fritidshus eller som säger stadsbor som flyttar ut och så vidare: Ja, det är klart att det blir på det sättet om man öppnar upp. Det kan bli större mångfald i de områdena, och det tror jag att vi kan vara överens om är bra. Nej, det handlar inte om luckorna du pratar om, . Det handlar om att öppna upp i de här områdena, där kommunerna är tydliga med att de vill öka bostadsbyggandet för att det finns en attraktion i att bygga och bo nära vatten. Då ska det inte sättas käppar i hjulet för den utbyggnaden, som faktiskt ger ett mervärde till kommunen. Det här med naturvård och områdesskydd länkar väldigt väl till den förra debatten om biologisk mångfald. Vi har på bordet förslag om utvidgning av och Björnlandets nationalparker. Det är viktiga saker. Den mest värdefulla naturen måste skyddas, och här spelar naturreservat och nationalparker en viktig roll. Jag kan bara konstatera att tillkom nationalpark nr 29. Det var den i . har vi förslag till ytterligare två utvidgningar på vårt bord, som vi naturligtvis ställer oss helt bakom. I betänkandet i övrigt diskuteras allemansrätten och sådant. Från Liberalernas sida tycker vi att det är oerhört viktigt att värna allemansrätten för olika typer av friluftsliv och även som viktig grund för naturturism. är det viktigt att man jobbar med de konflikter som kan uppstå i detta och inte överutnyttjar allemansrätten. Allemansrätten innebär ju både rättigheter och skyldigheter. Det gäller att man kan få balans däremellan. I betänkandet finns två motionsyrkanden från Liberalerna som handlar om strandskydd kopplat till bostadsbyggandet. De tillstyrks genom det som står i betänkandet. Debatten inleddes med - han har tyvärr gått nu - som sa att vatten är viktigt. Det är bara att hålla med; det är klart att vatten är viktigt. Jag vill vara tydlig med att vi i Liberalerna anser att det generella strandskyddet har gagnat . Även det utökade strandskyddet på kan ibland vara motiverat, men då ska det verkligen finnas skäl. Situationen 2009 handlade mycket om detta. Väldigt mycket hade lagts ut schablonmässigt när det gäller 300-metersskydd utan att man egentligen kunde motivera varför det skulle vara just där. Hela syftet med den nya lagstiftningen var att se över detta och motivera varje avsnitt. har det inte riktigt blivit det utfall som var tänkt, men det är viktigt att se över detta igen. Vår utgångspunkt är att det är oerhört viktigt att vi inte äventyrar strandskyddets syften, som gäller både tillgängligheten och skyddet för växt- och djurliv. Liberalerna är med andra ord en tydlig förespråkare av ett generellt starkt strandskydd och vill verka som en garant för det. Vi anser dock att det måste finnas stor flexibilitet för att kunna anpassa sig till lokala förhållanden, och det är där som den politiska konflikten kommer. Det är inte per definition så att en lokal anpassning utifrån lokala förutsättningar är en försämring av strandskyddet. Även här handlar det om acceptans av och legitimitet för lagstiftningen. I olika trakter i måste man ändå kunna ha en förståelse för värdet av strandskyddet. Det mest ödesdigra som kan hända för strandskyddsbestämmelserna är att man skulle ifrågasätta lagstiftningen som sådan. Strandskyddet har en landsbygdsdimension. Som har sagts i debatten är landsbygdsutveckling väldigt många saker och handlar om ofantligt mycket, inte minst offentlig service, arbetstillfällen, företagsvillkor och så vidare. Även att kunna bygga på landsbygden i attraktiva lägen är en av de faktorer som har viss betydelse. Därför ställer sig Liberalerna bakom att reformera strandskyddet för att öka möjligheten till fler strandnära bostäder i landsbygdsområden med lågt exploateringstryck. I debatten tycker jag att det är en fruktansvärd skillnad mellan strandnära lägen och bebyggande av stränder. Om man läser lagstiftningen ser man att det står att stranden inte får tas i anspråk och att det måste finnas passagemöjligheter. I alla fall i propositionen uttrycks ett avstånd , som måste finnas. Lokal anpassning innebär att vi ska ha ett strikt strandskydd inom de områden där vi har ett högt exploateringstryck eller om strandskyddets syften påtagligt äventyras. Det är differentieringen och flexibiliteten som är det viktiga. När alliansregeringen genomförde de tämligen genomgripande förändringarna av strandskyddsreglerna 2009-2010 var det just för att få till denna flexibilitet. Det har dock blivit uppenbart att reformerna inte har blivit exakt som det var tänkt och att de inte har fått genomslag. Bland andra SKL anser att strandskyddet fortfarande tillämpas på ett onyanserat sätt och hindrar kommuner från att skapa attraktiva boendemiljöer på landsbygden, trots möjligheten att peka ut så kallade LIS-områden, det vill säga landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Eftersom detta inte har fått genomslag tycker vi i Liberalerna att det är viktigt att vidta åtgärder så att den beslutade strandskyddsreformen får det genomslag som var avsikten med det hela och att detta kan vara ett stöd för landsbygdsutvecklingen. Det låter kanske lite motsägelsefullt, men det är ändå viktigt att säga att det som vi vill åstadkomma är flexibilitet. I grunden handlar det inte om att försvaga skyddet utan om att göra det mer ändamålsenligt, med strandskyddets syften för ögonen. tog än en gång upp och att man får trålfiska där, jag vet inte för vilken gång i ordningen. Tyvärr är återigen väldigt historielös. Jag tror att egentligen är väldigt medveten om hur bildandet av gick till. I grunden utgick man från fisket och den så kallade Koster-Väderö-överenskommelsen, som bygger på att särskilt känsliga områden stängdes. Det var vissa passager med koraller och sådant, och det var helt på frivillig väg. Man utvecklade redskapen och införde att de som fiskade fick genomgå utbildning på marinbiologiska laboratorium, eller för vetenskaper, som det heter . Detta var en grundförutsättning för att skulle komma till. Fram till dess var det total låsning i frågan, och det var tack vare yrkesfiskets öppning som diskussionen kunde föras i hamn. Det tål att sägas att när bildades hade man trålat i . Vid själva bildandet gjordes som sagt många begränsningar av fisket. Den beskrivning som gjorde av en bottentrål kan säkert vara sann i vissa stycken, men det finns olika varianter av bottentrålning, även om alla naturligtvis har viss påverkan på botten. De redskap som används i är speciellt anpassade för att orsaka så små skador som möjligt. Det som sas från början - att det skulle vara en brukande nationalpark - var en grundförutsättning för dess bildande. Då är det lite historielöst att komma och säga att detta inte är legitimt längre. Med det sagt tycker jag att jag har svarat på frågan och än en gång förklarat att allt är inte svart eller vitt när det gäller trålning. Jag vill börja med att fråga Liberalerna och om strandskyddet. talar om att det är viktigt att vi har ett väl fungerande strandskydd och att han är stolt över lagstiftningen och så vidare, men representerar han ett parti som med borgerligt styre inte gjorde annat än att luckra upp strandskyddet. Man gav till exempel kommunerna rätt att bevilja dispenser, man införde de så kallade LIS-områdena som innebär att väldigt stora områden undantas från strandskydd och så vidare. har de borgerliga partierna tillsammans med fått igenom en text där man säger att man vill decentralisera systemet ytterligare och att kommunerna bör få ökat inflytande. Man säger också att fler undantag från strandskyddslagstiftningen bör möjliggöras. Jag måste fråga Liberalerna: Vad är det för ytterligare undantag ni vill ha? beviljades över 4 500 dispenser från strandskyddet. På vilket sätt ska kommunerna få ytterligare inflytande, när de har rätt att bevilja dispenser? Det är det ena. Det andra är bottentrålning. Där beklagar jag att man får bottentråla i och ett fyrtiotal andra reservat. I alla fall enligt mig, , borde ett marint reservat vara skyddat från storskaligt fiske och särskilt skadliga metoder. Det tycker åtminstone jag att det är uppenbart att bottentrål är, även om det självfallet finns olika trålar. När det gäller bottentrålning vill jag återigen säga att en av grundpelarna vid bildandet av var att fisket skulle få fortsätta. En förutsättning för att få igång den positiva diskussion och den positiva utveckling som gjorde att kunde invigas 2009 var just fiskets inställning att göra begränsningar på frivillig väg till att börja med. Sedan skulle detta även skrivas in i de regler som gäller för i . Vi lär väl inte komma överens i fråga om detta, men jag konstaterar bara att det är så. Det blir alltid så konstigt när vi diskuterar strandskydd. Så fort man vill förändra det och göra det mer ändamålsenligt sägs det att det handlar om att luckra upp det. Och att luckra upp är per definition något dåligt. Det är sällan en lagstiftning är helt och hållet den bästa möjliga, och den måste kunna förändras. Just när vi talar om strandskydd är det en extrem skillnad på lokala förutsättningar. Jag kommer själv från , där det är ett enormt stort exploateringstryck. Men i den inre delen av kanske man inte har något exploateringstryck alls längs sjöarna. Det är klart att man då måste ha en lagstiftning som går att anpassa till de lokala förhållandena. Sedan blir det en mycket polariserad diskussion. Vi har här i debatten hört att man talar om människor med stora plånböcker som mer eller mindre koloniserar stränderna, som uttrycker det. Då vill jag återigen säga att det är en extrem skillnad på att bygga strandnära och att bygga på stranden. Man måste kunna hitta attraktiva lägen som inte äventyrar strandskyddets båda syften. Jag är helt övertygad om att det går, om kommunerna får jobba vidare. Det som jag vänder mig mot är att jag än så länge inte har hört någon från den borgerliga sidan och från som kan ge tydliga svar på vad man menar i den text som man har fått igenom i detta betänkande. Man talar rent generellt om att fler undantag bör möjliggöras från strandskyddslagstiftningen. Om man rent generellt vill ha fler undantag utgår i alla fall jag från att man vill ha till exempel fler dispenser. I nästa andetag talar man nämligen just om att man vill decentralisera systemet ytterligare och att kommunerna ska få mer inflytande. Man ger då en bild av att vi har ett oflexibelt system och att det inte ges dispenser. Men det är helt fel. Det ges otroligt många dispenser från strandskyddet - mer än 4 2015. Det är decentraliserat så att kommunerna kan ge dessa dispenser.