bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Utredningen föreslår att grundutbildningen till polisman ska omformas till en högskoleutbildning som leder till en yrkesexamen som ska benämnas polisexamen. Omfattningen ska vara 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier. Studenterna ska genomföra en verksamhetsförlagd del av utbildningen som ska vara lika lång som den nuvarande aspiranttjänstgöringen och omfatta 37,5 högskolepoäng, dvs. motsvarande 25 veckors studier. Betänkandet har remitterats och bereds i . gav regeringen i uppdrag att stärka kompetensen hos polisanställda för att bemöta personer med psykisk ohälsa genom förstärkta utbildningsinsatser på området (Ju2017/06176/PO). Insatserna ska grunda sig på en behovsanalys, och efter genomförda utbildningsinsatser ska resultatet utvärderas och redovisas. Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med den nationella samordnaren för utveckling och samordning av insatser inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och i samverkan med brukarorganisationer och andra relevanta aktörer. I beslutet anför regeringen bl.a. följande (s. 3): För att förbättra förutsättningarna för polisanställda att på ett tryggt sätt utföra sitt arbete i kontakten med personer med psykisk ohälsa ska utveckla sin kompetens på området. Detta ska göras genom förstärkta utbildningsinsatser som utgår från en analys av de polisanställdas behov, samt genom kunskap om psykisk ohälsa och gott bemötande. Resultatet av insatserna ska därefter utvärderas och redovisas. Uppdraget ska slutredovisas . Ett motionsyrkande om polisers kunskap i beteendevetenskap och psykiatri behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 71 f.). Utskottet ansåg att inte borde ta något initiativ i frågan, varför yrkandet avstyrktes. En nationell djurskyddspolis och dess arbete Regeringen lämnade över en proposition till med förslag om att vissa av arbetsuppgifter med djur flyttas över till länsstyrelserna (prop. 2016/17:224). Förslagen innebär att endast ska utföra arbetsuppgifter som rör djur om de kräver de särskilda befogenheter och den kompetens som ryms inom eller om de av andra skäl bör handläggas av myndigheten. ska inte längre ha det huvudsakliga ansvaret enligt djurskyddslagen för att transportera, förvara, sälja, skänka bort och låta avliva djur för att därefter administrera kostnader som detta har medfört. Regeringen föreslår också att länsstyrelserna ska ta emot underrättelser om att någon har avlivat ett svårt sjukt eller skadat djur enligt djurskyddslagen och att de flesta av arbetsuppgifterna enligt lagen om tillsyn över hundar och katter flyttas till länsstyrelserna. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Dåvarande inrikesminister anförde i ett frågesvar om djurpolisens arbetsuppgifter (fr. 2016/17:1522) bl.a. följande: Genom förslagen får bättre förutsättningar att ägna sig åt kärnverksamheten dvs. att bekämpa brott och upprätthålla allmän ordning och säkerhet som uppgifterna kommer att tas om hand av länsstyrelserna som har en god och samlad kompentens om djurs beteende och djurs behov. Regeringen har fortsatt höga ambitioner för djurskyddet och har bl.a. gett i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor som, när rådet har kommit igång med sin verksamhet, ska fungera som ett stöd för bl.a. myndigheterna i deras föreskriftsarbete. Eftersom förslagen om att renodla verksamhet leder till kostnadsökningar för länsstyrelserna har regeringen i vårpropositionen 2017 aviserat att verksamhet och medel ska föras över från till länsstyrelserna. I lagrådsremissen anges att regeringen i budgetpropositionen kommer att föreslå att kostnadsökningarna ska finansieras genom att överförs och att det förs från till länsstyrelserna, vilket är ett högre belopp än vad utredaren föreslog. När det gäller de arbetsuppgifter som ska ligga kvar hos , t.ex. omedelbara omhändertaganden och handräckning vid utövande av offentlig kontroll samt verkställighet av beslut, är det myndighetens uppgift att organisera verksamheten på det sätt som myndigheten anser lämpligt. Motioner om att inrätta en nationell djurskyddspolis och dess arbete har tidigare behandlats av utskottet, senast i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 108). Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom motionerna, och samtliga motionsyrkanden avstyrktes. Spåra och förverka brottsvinster I proposition 2015/16:155 Utökade möjligheter till förverkande föreslogs bl.a. utökade möjligheter att förverka utbyte av brottslig verksamhet vid brott som har samband med organiserad brottslighet. Lagändringarna trädde i kraft (bet. 2015/16:JuU28, rskr. 2015/16:239). Regeringen anför (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 43) att det är positivt att fler tillgångsutredningar och fler förverkandeärenden bedrevs än , även om det finns potential till ytterligare förbättringar. I slutredovisningen av regeringsuppdraget (Ju2015/09350/PO) att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet (s. 14) anför myndigheterna att åtgärder för att begränsa vinsterna av brott samt återtagande av brottsvinster fortsatt ska vara högt prioriterade. Vidare framgår (s.13) att myndigheterna har genomfört informations- och utbildningsinsatser för de som arbetar i satsningen, men även för andra berörda inom myndigheterna. Detta har bl.a. skett genom erfarenhetsutbyte vid seminarier, kollegier, workshoppar och andra liknande former. Flera myndigheter har även uppdaterat sitt informationsmaterial på respektive myndighets intranät. Inom satsningen har de gemensamma utbildningarna uppdaterats för underrättelse- och aktionsgruppspersonal. Ett motionsyrkande om kompetens inom polisen att spåra och förverka brottsvinster liknande det nu aktuella behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 110). Utskottet delade motionärernas uppfattning att en viktig del i arbetet mot den organiserade brottsligheten är möjligheten att spåra och förverka brottsvinster och att polisen har kompetens för detta. Vilka eventuella utbildningsinsatser som krävs är dock en fråga för att avgöra. Utskottet avstyrkte därför yrkandet. Våld i nära relationer och sexualbrott Regeringen anför (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 49) att det är oacceptabelt att ett stort antal personer, däribland många kvinnor och barn, blir utsatta för t.ex. sexuellt våld, misshandel eller andra former av övergrepp, oftast med män som gärningspersoner. Regeringen vidtar en mängd åtgärder för att förebygga och beivra sådan brottslighet. beslutade regeringen om en tioårig nationell strategi i syfte att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterade brott (skr. 2016/17:10). Den nationella strategin har fyra målsättningar, däribland förbättrad kunskap och metodutveckling samt effektivare brottsbekämpning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 67 f.). Till den nationella strategin har ett åtgärdsprogram knutits som löper –2020. avsätts för åtgärdsprogrammets genomförande. I åtgärdsprogrammet aviseras en mängd insatser i förhållande till strategins målsättningar. En sådan insats är att vissa examensbeskrivningar i högskoleförordningen (1993:100) ska ändras för att obligatoriska moment om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer ska införas i utbildningar till relevanta yrken. De utbildningar som berörs är juristexamen, läkarexamen, psykologexamen, sjuksköterskeexamen, socionomexamen och tandläkarexamen. Förordningsändringen beslutades av regeringen och träder i kraft . kommer med anledning av kommande lagförslag inom sexualbrottsområdet att få förstärkta resurser för att ta fram informations- och utbildningsinsatser (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 s. 50). Dåvarande justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om kompetensen inom rättsväsendet om psykiska skador och misshandel (fr. 2016/17:1486 och 1488) bl.a. följande: Rättsväsendets myndigheter arbetar kontinuerligt för att kompetensen på detta område ska vara hög. Våld och brott i nära relation är en del av den polisiära grundutbildningen. pågår en revidering av i nära relation, som beräknas vara klar . har flera utbildningsinsatser på området. Myndigheten tillhandahåller bl.a. en vidareutbildning om våld i nära relation som inkluderar föreläsningar om normaliseringsprocessen där psykiskt våld ingår. Domare erbjuds utbildning i frågan inom ramen för flera av de utbildningar som tillhandahåller. En rad av dessa utbildningar behandlar frågor om såväl fysisk som psykisk misshandel. Exempelvis erbjuds en särskild kurs avseende sexual- och fridskränkningsbrotten. Av årsredovisning framgår följande (s. 62): Rikspolischefen beslutade att nationella operativa avdelningen () skulle avdela resurser för att vidareutveckla utredningsarbetet gällande dödligt våld i nära relation med utgångspunkt i de iakttagelser och rekommendationer som förs fram i rapporten i nära relation. Beslutet omfattade även ett uppdrag till att utse en representant att ingå i den av ledda gruppen, som i enlighet med lag (2007:606) om utredningar avseende vissa dödsfall har till uppgift att granska fall med dödligt våld i nära relation. genomförde en genomlysning av regionernas arbete med brott i nära relation. Med utgångspunkt i de handlingsplaner som då togs fram sker nu en uppföljning av hur verksamheten utvecklas. Arbetet med att revidera polisens handbok i nära relation pågick och beräknas kunna slutföras . Bland annat finns nu tydliggjort vad som gäller för polisens medverkan när en person som blivit utsatt för brott i en nära relation behöver hämta tillhörigheter i hemmet. deltar även i ett samverkansprojekt som leds av mot våld i nära relation. Projektets syfte är att skapa förutsättningar för ett ännu närmare samarbete mellan polis, åklagare, socialjour, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. Samarbetet ska leda till snabba initiala åtgärder med hög kvalitet och därmed bättre förutsättningar för att beakta familjens samlade behov. Den pågående revideringen av Polisens metodstöd vid grova våldsbrott (PUG) kommer även att innebära att våldtäkt blir ett av de brott där PUG ska tillämpas (s. 63). Revideringen beräknas bli klar . På framgår att det vid myndigheten finns specialiståklagare som har särskild kompetens gällande vissa brottstyper, bl.a. våld i nära relationer. anför i årsredovisningen (s. 29 f.) att projektet mot barn, våld i nära relation och sexualbrott mot vuxna och barn – ett utvecklat bästa arbetssätt har fortsatt . Projektet genomförs i nära samverkan med polisen. Det omfattar metod och rutiner också för polisens arbete inom området. Åklagarnas metodstöd och rättsliga stöd har vidareutvecklats , bl.a. för handläggningen av kontaktförbud och brott mot barn. Det operativa arbetet med brott i nära relationer och sexualbrott bedrivs oftast i särskilda grupper och i nära samarbete med polisen. Grupperna leds ofta av en specialiståklagare med särskild utbildning och erfarenhet inom området. Diverse aktiviteter och utbildningar har vidare genomförts inom ramen för regionala och lokala samverkansgrupper och projektarbeten. Inom åklagarområdena finns också nätverk för de åklagare som arbetar med utredningar om brott i nära relationer, sexualbrott och brott mot barn. Avsikten är att nätverken ska fungera som forum för praktiskt erfarenhetsutbyte och metodutveckling. inledde ett samarbete med Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK). Syftet är att utveckla en e-utbildning för , som ska höja kompetensnivån för samtliga berörda medarbetare inom myndigheten när det gäller brottsutredningar om våld mot kvinnor, inklusive sexualbrott. För att höja kvaliteten på brottsutredningar om våldtäkt har även metodstödet utvecklats i samarbete med utvecklingscentrum Väst. På framgår att (som är en del av ) har huvudansvaret för all kompetensutveckling som riktar sig till ordinarie domare och som avser domarens juridiska kompetens. I kursutbudet för ordinarie domare erbjuds utbildningar om bl.a. sexualbrott och hedersrelaterade brott. Utbildningarna är frivilliga. I utbildningen för fiskaler i allmän domstol ingår obligatoriska utbildningsmoment om bl.a. bemötande och bevisvärdering m.m. Regeringen har i propositionen Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav (2013/14:169) lämnat flera förslag som syftar till att bättre säkerställa nämndemännens lämplighet och kompetens för uppdraget och tydliggöra att nämndemannauppdraget inte är ett politiskt uppdrag. I propositionen görs bedömningen att introduktionsutbildningen bör göras obligatorisk och att nya nämndemän ska ha genomgått utbildningen innan tjänstgöringen påbörjas. Vidare bedömer regeringen att det också bör vara obligatoriskt för en omvald nämndeman att genomgå repetitionsutbildning efter tillträdet. Som en följd av uttalandena i propositionen gav regeringen i uppdrag att ta fram en introduktionsutbildning och en repetitionsutbildning att användas vid obligatorisk utbildning av nämndemän (Ju2014/5297/DOM). Utbildningarna ska syfta till att höja kompetensen hos nämndemän för uppdraget som lekmannadomare. Uppdraget redovisades till . Av webbplats framgår att alla nya nämndemän ska genomgå en obligatorisk introduktionsutbildning. I utbildningen ingår kunskaper om uppdraget som nämndeman och hur det går till i en domstol. Det är respektive domstol som ansvarar för dessa utbildningar. I betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60) behandlas frågor om bl.a. utbildning för domare och Domstolars organisation för hantering av ärenden som rör sexualbrott. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds i . Med begreppet hatbrott avses i regel brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt andra brott där ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Regeringen anför (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 49) att en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott (Ku2016/02629/DISK) beslutades . Planen innebär att ett samlat grepp tas om arbetet mot rasism och liknande former av fientlighet som utförs av flera myndigheter, regionala och lokala aktörer samt organisationer inom det civila samhället. Planen utgår från fem särskilt viktiga strategiska områden, däribland mer kunskap, utbildning och forskning samt ett mer aktivt rättsväsende. Dåvarande inrikesminister anförde i ett frågesvar om hotet från högerextremister (fr. 2016/17:677) bl.a. följande: När extremistiska tankar övergår i brottsliga handlingar är det och Säkerhetspolisens uppdrag att förebygga, förhindra och utreda dessa brott, oavsett vilken ideologi som ligger bakom. På uppdrag av regeringen har utvecklat sitt arbete mot hatbrott. En målsättning för är att uppklaring och lagföring ska öka och att medarbetarna ska få en större kunskap om och förståelse för hatbrottsproblematiken. Detta för att de ska ha rätt verktyg och kunskap för att kunna identifiera hatbrottsmotiv i brottsutredningar. Enligt uppdrag i regleringsbrevet ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att bekämpa hatbrott. Regeringen har också kraftfullt förstärkt arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Den nationella samordnaren har arbetat för att stärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i hela landet. Regeringen följer utvecklingen på området noga. Vidare anförde den dåvarande inrikesministern i ett frågesvar om hatbrott mot hbtq-personer (fr. 2016/17:1747) bl.a. följande: Regeringen har vidare i en lagrådsremiss som lämnades föreslagit ett utvidgat straffrättsligt skydd för transpersoner. Det föreslås bland annat att grunden könsidentitet eller könsuttryck läggs till i bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt i åtalsregeln om förolämpning. De som begår hatbrott ska lagföras. I det brottsutredande arbetet är det angeläget att de brottsbekämpande myndigheterna har resurser och kunskap om hatbrottsproblematiken för att kunna identifiera hatbrottsmotiv. Genom regeringens tillskott till i vårändringsbudgeten kommer myndigheten att kunna satsa för att stärka sitt arbete mot hatbrott. genomför nu nationella utbildningsinsatser riktade till samtliga anställda som kan komma i kontakt med hatbrottsärenden. har också inrättat ett nationellt samverkansforum för erfarenhetsutbyte och förbättrad operativ verksamhet. I polisregionerna syd, väst och har särskilda demokrati- och hatgrupper etablerats. Människors lika värde och rätten för envar att vara den man är utgör fundament i vårt samhällsbygge. Jag och regeringen kommer kontinuerligt att verka för att dessa grundläggande värden skyddas och upprätthålls. Justitie- och inrikesminister anförde i ett frågesvar om NMR:s demonstration i (fr. 2017/18:16) bl.a. följande: I polisens uppgift ingår att motverka och bekämpa brott som riktas mot människor på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller liknande. Hatbrott kan aldrig accepteras i ett demokratiskt samhälle. Förutom den kränkning som den enskilda individen utsätts för, kan sådana brott leda till rädsla och otrygghet hos andra människor som tillhör samma grupp. Rättsväsendet lägger därför stor vikt vid arbetet med att motverka och bekämpa hatbrott. Kampen mot hatbrott, våldsbejakande extremism samt rasism och liknande former av fientlighet prioriteras högt och regeringen har därför bland annat antagit en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott i vilken ett mer aktivt rättsväsende har identifierats som ett strategiskt område. Regeringen kommer också att förstärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att inrätta ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism vid . Av årsredovisning (s. 65 f.) framgår att det införandeprojekt för höjd förmåga rörande hatbrott och skydd av grundläggande fri- och rättigheter som påbörjades avslutades . Projektet har därefter övergått i förvaltning. I polisregionerna , syd och väst finns särskilda demokrati- och hatbrottsgrupper. Även i övriga regioner genomfördes kompetenshöjande insatser inom hatbrottsområdet. Polisens brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet har fortsatt att utvecklas, och sådan verksamhet finns numera organiserad i samtliga polisregioner. Om det bedöms vara nödvändigt kan åtgärder vidtas för att skydda personer som har utsatts för hot och hat. Demokrati- och hatbrottsgrupperna har en etablerad kontakt med brottsoffer- och personsäkerhetsverksamheten i respektive region. genomfördes centrala demokrati- och hatbrottsutbildningar för polispersonal. Vidare anordnade en hatbrottskonferens på temat hets mot folkgrupp. Det är av stor vikt att polisens kompetens och förmåga fortsätter att öka när det gäller hatbrott och brott mot grundläggande fri- och rättigheter. Samhällsutvecklingen indikerar tydligt att arbetet mot hatbrott och brott mot de grundläggande fri- och rättigheterna även i fortsättningen kommer att kräva hög prioritet inom hela rättsväsendet. arbete mot hatbrott beskrivs mer utförligt i skrivelsen Återredovisning till regeringen angående polisens åtgärder rörande hatbrott (A022.605/2017). När det gäller hur framöver ska utveckla arbetet mot hatbrott anför myndigheten bl.a. följande (s. 8 f.). Utbildningsinsatserna inom polisen ska fortsätta. ska en interaktiv utbildning tas fram som riktar sig till anmälningsupptagare och förundersökningsledare. På det sättet kan kompetensen breddas hos polisanställda på polisens kontaktcentrum och i ingripandeverksamhet. Även mängdbrottsutredare och annan utredningspersonal ska kunna genomgå utbildningen. Polisen har etablerat en organisation för att utreda och ta om hand offer för hatbrott. och framåt kommer ytterligare steg att tas för att höja polisens förmåga på området. internrevision lämnade en granskningsrapport om polisregionernas arbete med att bekämpa hatbrott (A441.701/2016). Internrevisionens bedömning är att arbete mot hatbrott på flera sätt kan förbättras, bl.a. när det gäller ansvars- och rollfördelningen för kompetensutvecklingen inom området. Av årsredovisning (s. 37) framgår att en ny rättspromemoria om hatbrott har tagits fram. Den ger vägledning om bl.a. den praktiska hanteringen av hatbrott på internet. Vid myndighetens hatbrottskonferens togs frågor om hatbrott på internet upp. Ett antal hatbrottsåklagare deltog också i hatbrottskonferens , där en föreläsning hölls om bl.a. bevissäkring på internet. Motionsyrkanden om rättsväsendets kompetens när det gäller hatbrott behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 109 f.). Utskottet konstaterade att frågan om behovet av kunskap om hatbrott är uppmärksammad och att arbete för närvarade pågår för att utveckla arbetet. Utskottet avstyrkte därför de aktuella yrkandena. Av regeringens skrivelse 2016/17:75 (s. 20) framgår bl.a. följande när det gäller tillkännagivandet om skärpta straff för människohandel och koppleri: människohandelsutredning (dir. 2014:128) har bl.a. utvärderat tillämpningen av bestämmelsen om människohandelsbrott och granskat hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder och i övrigt arbetar med ärenden om människohandel. Utredaren har också övervägt om det finns behov av att förtydliga eller annars förändra bestämmelsen om människohandelsbrott samt överväga åtgärder för att stärka kvaliteten och effektiviteten i brottsutredningarna och öka lagföringen av människohandelsbrott. Regeringen beslutade vidare tilläggsdirektiv till utredningen att även se över straffskalorna för människohandel och koppleri (dir. 2015:64). Uppdraget redovisades i slutbetänkandet Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av utsatta personer (SOU 2016:70). Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Betänkandet bereds inom . Regeringen anför (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 80) att handlingsplanen till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp (skr. 2015/16:192) utgör en plattform för vidare arbete inom området. På regeringens webbplats framgår att handlingsplanen gäller –2018 och att den innehåller 23 åtgärder för att förebygga, skydda och stödja barn samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. Inom ramen för handlingsplanen har fått i uppdrag att identifiera och genomföra åtgärder för att förstärka och utveckla förmågan att upptäcka, utreda, förhindra och förebygga sexualbrott mot barn m.m. (Ju2016/06827/PO). Uppdraget ska genomföras i samverkan med bl.a. Ytterligare en åtgärd i handlingsplanen är stärkt förmåga att utreda människohandelsbrott och sexuella övergrepp mot barn genom fortsatt utbildning för åklagare. projekt mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna – ett utvecklat bästa arbetssätt syftar till att förvalta, vidareutveckla och fortsatt tillämpa arbetssättet. Frågor om människohandel och sexuella övergrepp mot barn ingår i myndighetens åklagarutbildningar. följer frågan noga och bevakar behovet av vidare utbildningsinsatser inom området. Den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10) omfattar bl.a. människohandel för sexuella ändamål (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 67 f.). i har flera regeringsuppdrag inom människohandelsområdet. Inom ramen för uppdragen tillhandahåller kompetensstöd till andra myndigheter, bl.a. rättsväsendet. I redovisning av ett regeringsuppdrag om brottsutredningsverksamheten som lämnades (A868.568/2016 s. 7) anför myndigheten att förmågan att bekämpa människohandel har stärkts. Förutsättningarna för effektivare lagföring av köp av sexuell tjänst, köp av sexuell handling av barn, koppleri och människohandel har förbättrats. Ett av målen för arbetet har varit att skapa en organisation för de operativa insatserna mot prostitution och människohandel i hela landet, liksom att stimulera till ett uthålligt arbete och en ökad samverkan mellan berörda aktörer. Ett annat mål har varit att genom samverkan bidra till en utökad metod- och kompetensutveckling inom polisen. Regeringen anför (prop. 2017/18:1 utg.omr.