bet · H501UU4 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet välkomnar också fler åtgärder för att förenkla momsen, inte minst för småföretag och för att lägga grunden för ett modernt, effektivare momssystem. När det gäller arbetet på området för företagsbeskattning ser utskottet positivt på en utveckling inom området som även i detta sammanhang utnyttjar potentialen i den inre marknaden och som gör det lättare att bekämpa skattebedrägerier och skatteflykt. Utskottet är dock fortsatt skeptiskt till ett beskattningssystem som bygger på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Utskottet står dessutom fast vid att ett system för beskattning av finansiella transaktioner måste utformas på ett sådant sätt att det inte påverkar de länder som liksom väljer att inte delta i ett närmare samarbete på detta område. Utskottet efterlyser liksom föregående år förnyade initiativ när det gäller arbetet med ett nytt energiskattedirektiv. Ett nytt och modernare energiskattedirektiv skulle underlätta för att agera målinriktat och ha en högre ambitionsnivå på energi- och klimatområdet. Betydelsen av ett modernt system för ekonomiska styrmedel på detta område kan inte nog framhållas. Vad gäller det aviserade förslaget om EU-regler för skatt på vinster i multinationella företag i den digitala ekonomin vill utskottet i avvaktan på förslaget rent generellt redan nu anföra att man ser med stor tvekan på förslag som innehåller avsteg från de grunder för beräkning av inkomst som traditionellt sett används vid inkomstbeskattningen av företags vinster. anser att frågor som rör sysselsättning och socialpolitik är fundamentala för alla medlemsstater. EU arbetar i många avseenden med dessa frågor. Exempelvis finns gemensamma regler för skydd av arbetstagare, och medlemsländerna samordnar sin politik på sysselsättningsområdet inom ramen för , 2020. I huvudsak tillhör dock dessa frågor medlemsländernas kompetens. Utskottet noterar att förslaget om en ny arbetsmarknadsmyndighet finns under rubriken och mer rättvis inre marknad, vilket tyder på att kommissionen har mer långtgående ambitioner än att samordna medlemsstaternas politik. Utskottet är positivt till att förbättra samverkan mellan medlemsländerna för att motverka kringgående av lagstiftning, förbättra genomförandet, skydda arbetstagare och hantera gränsöverskridande frågor. Utskottet kan se ett behov av att samordna medlemsstaternas myndigheter men anser inte att en ny myndighet på EU-nivå behöver inrättas för att hantera dessa frågor. Samverkan bör i första hand förbättras genom att befintliga processer och strukturer utnyttjas. Exempelvis har det s.k. tillämpningsdirektivet till utstationeringsdirektivet medfört nya bestämmelser om administrativt samarbete mellan myndigheter på utstationeringsområdet. Kommissionen har ännu inte presenterat sitt konkreta förslag, men utskottet hade en tidig överläggning med regeringen för att ska ha reella möjligheter att påverka i frågan om huruvida en ny myndighet ska inrättas. Utskottet vill framhålla att det är centralt att respektera nationella arbetsmarknadsmodeller och medlemsstaternas kompetens på det sociala området och på sysselsättningsområdet. Utskottet kan inte ställa sig bakom en idé om att en europeisk arbetsmarknadsmyndighet skulle ha mandat att utföra självständiga kontroller och inspektioner eller omfatta obligatoriskt gränsöverskridande samarbete på operativ nivå mellan medlemsstaternas nationella myndigheter. Utskottet anser att det kan ifrågasättas vilket mervärde en ny myndighet skulle ha och anser till skillnad från regeringen att aktivt bör arbeta för att en arbetsmarknadsmyndighet på EU-nivå inte inrättas. Utskottet anser att en ny europeisk arbetsmarknadsmyndighet inte bör finnas med i den gemensamma programförklaring med prioriteringar för som EU:s institutioner väntas skriva under . Utskottet anser även att en förbättrad samverkan i första hand bör ske genom att befintliga processer och strukturer utnyttjas och att det kan ifrågasättas vilket mervärde en ny europeisk arbetsmarknadsmyndighet skulle ha. instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Kommissionens ambition är att års slut föreslå ett omfattande åtgärdspaket. Förslag väntas bl.a. för att omvandla Europeiska stabiliseringsmekanismen till en europeisk valutafond inom ram och för att inrätta en särskild budgetpost för euroområdet i EU-budgeten, inklusive ett finansiellt instrument till stöd för de medlemsstater som är på väg att gå med i euron. I paketet väntas även ett förslag till lagstiftning för att flytta in sakinnehållet i fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (den s.k. finanspakten) under , som man tar hänsyn till den flexibilitet som är inbyggd i stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens avsikt är även att lägga fram ett paket med flera förslag för att komplettera den s.k. bankunionen. Med sikte på 2025 nämner kommissionen förslag såsom inrättande av en europeisk ekonomi- och finansminister och förslag om en europeisk s.k. säker placering. anser att det är viktigt att EU hålls samman och att frågor som rör hela EU diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. Utskottet har förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sinsemellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. Utskottet vill framhålla att valutaunionens funktionssätt kan förbättras om medlemsländerna nationellt för en ekonomisk politik som är förenlig med att de har euron som valuta. Det är i sammanhanget helt centralt att länderna för en ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns ett nationellt ägarskap för genomförandet av olika strukturreformer. Utskottet betonar att prioritet bör ges åt att effektivt genomföra de åtgärder som redan vidtagits för att förbättra valutaunionens funktionssätt, snarare än att etablera nya förfaranden och institutioner. Utskottet ifrågasätter om tidpunkten är den rätta för diskussioner om mer långtgående förslag såsom inrättandet av en europeisk finansminister och en europeisk säker placering. Sådana förslag kan med fördel anstå till dess att ett effektivt genomförande av existerande funktioner och redan beslutade åtgärder kan konstateras. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att en gemensam representation för euroområdet i () inte får ske på bekostnad av det väl fungerande samarbete som finns i valutafonden mellan de nordisk-baltiska länderna. står utanför valutaunionen, och betydelsen av detta måste vara reell. En eventuell ökad överstatlig styrning av euroområdet som motiveras av valutaunionens funktion får inte innebära bindningar för per automatik, och finansmakt får inte urholkas. Liksom tidigare vill utskottet också framhålla att olika instrument för riskdelning till sin natur kan ha en negativ påverkan på medlemsländernas incitament att föra en ansvarsfull politik. Åtgärder för riskminimering bör utformas på ett sådant sätt att de ger utrymme för medlemsländerna att ta hänsyn till landsspecifika risker och vidta åtgärder för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Utskottet påminner om att anser att kommissionens förslag om ändrade regler i tillsynsförordningen och i kapitaltäckningsdirektivet strider mot subsidiaritetsprincipen och minskar medlemsländernas flexibilitet när det gäller att hantera identifierade system- och makrotillsynsrisker. Utskottet konstaterar slutligen att regeringen avser att utreda vad det skulle betyda för att gå med i bankunionen. instämmer i yttrandet och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 6 (SD), 7 (V) och 8 (L). Kommissionen aviserar ett antal förslag för att färdigställa den s.k. säkerhetsunionen. Det rör bl.a. förslag om kompatibilitet mellan EU:s informationssystem för säkerhet, gräns- och migrationshantering, förslag om bättre gränsöverskridande tillgång för brottsbekämpande myndigheter till elektroniska bevis, Refit-översyn av förordningen om saluföring och användning av s.k. sprängämnesprekursorer samt initiativ för lättare tillgång till och användning av finansuppgifter av brottsbekämpande myndigheter. På vill kommissionen lägga fram ett förslag om att eventuellt utöka den nya Europeiska åklagarmyndighetens uppgifter till bekämpning av terrorism. Kommissionen nämner även förslag för att stärka konsumenters rättigheter, eventuell lagstiftning för att kunna ta bort terroristrelaterat innehåll på nätet, förslag om datalagring och förslag om datasamarbete med . Kommissionen kommer att föreslå en stärkning av civilskyddsmekanismen så att den får en egen operativ kapacitet. Kommissionen vill fortsätta stärka cybersäkerheten och bygga upp ett nätverk av för cybersäkerhet (behandlas i arbetsprogrammet under rubriken digital inre marknad). Med sikte på 2025 avser kommissionen att föreslå ett initiativ för att stärka efterlevnaden av rättsstatsprincipen inom EU. anser att kommissionen bör lägga större vikt vid att analysera den gällande lagstiftningen när ny lagstiftning förbereds. I synnerhet när det gäller ny straffrättslig lagstiftning på EU-nivå ska sådan tas fram endast om det står klart att det bidrar med ett betydande mervärde. Utskottet ser positivt på kommissionens ambition att färdigställa säkerhetsunionen. Ett flertal av de förslag som berör justitieutskottets beredningsområde är förslag om åtgärder mot terrorism. Utskottet anser att arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism måste bedrivas på alla nivåer och bygga på demokratiska och rättvisa grunder. Det är viktigt med en balans mellan insatserna mot terrorism och respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna. Utskottet är kritiskt till att den nya Europeiska åklagarmyndigheten ska få utökade uppgifter som inkluderar terrorismbekämpning. Utskottet anser att terrorism är ett nationellt och globalt hot mot allas säkerhet och det demokratiska samhället. Arbetet med att förebygga och bekämpa terrorism måste därför bedrivas på alla nivåer och bygga på demokratiska och rättssäkra grunder. Detta arbete bör enligt utskottet i sin helhet bedrivas på en bredare bas än genom den europeiska åklagarmyndigheten, inte minst mot bakgrund av att ett flertal medlemsländer inte deltar i samarbetet. För att kunna uppnå resultat är det viktigt att arbetet mot terrorism inte bara har ett starkt stöd från alla medlemsländer utan att alla medlemsländer också fullt ut deltar i detta arbete. Om man överlämnar delar av arbetet mot terrorism till den nya Europeiska åklagarmyndigheten finns det en risk för att arbetet med terrorismbekämpning kommer att bli lidande. Utskottet kommenterar i yttrandet även två förslag som kommissionen redan har lagt fram och som den anser bör prioriteras. Det första rör inrättandet av ett centraliserat system för identifiering av medlemsstater som har uppgifter om fällande domar mot tredjelandsmedborgare och statslösa personer för att komplettera och stödja det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister. Det andra rör en ändring av bestämmelserna om tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna. Vad gäller det andra förslaget anser utskottet att det är positivt att kommissionen har gjort en översyn av förslaget. Mot bakgrund av att det är varje medlemsstats ansvar att upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten anser utskottet att berörda medlemsstater ska ges större inflytande i förfarandet (se ytterligare information i bilaga 6). När det gäller förslaget om en stärkt civilskyddsmekanism och utvecklingen av dess operativa kapacitet anför försvarsutskottet att det är värdefullt att EU utvecklas inom säkerhets- och försvarsområdet. anser utskottet att det är viktigt att värna om medlemsstaternas kompetens på området och att det bör finnas handlingsfrihet för dem att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att främja utvecklingen på nationell nivå. Utskottet ser därmed fram emot kommissionens konkreta förslag om en stärkt civilskyddsmekanism och utvecklingen av dess operativa kapacitet. EU ska ta sig an de stora gränsöverskridande utmaningarna och kunna hantera många olika hot och risker. Vad EU kan göra för att stärka säkerheten genom ett fördjupat och utökat samarbete är därmed av största vikt. anser att det är positivt att EU utvecklas inom försvars- och säkerhetsområdet och att utvecklingen bör fördjupas inom bl.a. cybersäkerhet. Cyberfrågorna är av stor vikt, och måste se dessa med ett strategiskt och långsiktigt perspektiv. bör verka för att fortsätta sitt ledarskap inom EU på det digitala området och driva den digitala agendan framåt. framhåller att respekten för rättsstaten och mänskliga rättigheter utgör fundament i en demokrati, och utskottet värdesätter och vill ånyo framhålla vikten av att kommissionen fortsätter sitt arbete med att stärka och försvara rättsstatsprincipen. Utskottet välkomnar även fortsättningsvis arbete för att motverka radikalisering och för att förebygga våldsbejakande extremism. instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En starkare global aktör Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 9 (SD) och 10 (V). Den övergripande målsättningen är att fortsätta genomföra den europeiska globala strategin. Kommissionen vill se ett ökat samarbete inom försvarspolitiken. Vidare avser kommissionen att föreslå en strategi för att stärka förbindelserna mellan och , ett förnyat partnerskap med och och nya former för kontakterna med , och . På avser kommissionen att presentera en strategi för EU-medlemskap för och med avsikten att de ska vara föregångare på västra . anser att frågan om det europeiska försvarets framtid blir allt viktigare utifrån det försämrade säkerhetsläget. bör vara drivande i att utveckla samarbete på de områden där det finns samarbets- och effektiviseringsvinster och där man genom samarbete kan höja såväl enskilda försvarsförmågor som den gemensamma försvarsförmågan inom EU. Utskottet finner det angeläget med EU-samarbete för att bemöta globala utmaningar och för att förvalta och utveckla befintliga institutioner och pågående samverkan mellan EU:s medlemsstater. Utskottet är positivt till kommissionens fokus på ett ökat försvarssamarbete inom unionen. Utskottet understryker dock att det är av vikt att intressen kan tas till vara i det allt tätare EU-samarbetet och anser att det är eftersträvansvärt att använda befintliga försvarsresurser mer effektivt. Det är viktigt att tilldelningen av EU:s medel i samband med Europeiska försvarsfonden ger likvärdiga möjligheter till industrin i alla europeiska länder, oavsett om medlemsstaterna deltar i europeiska materialutvecklingsprojekt eller inte. Utskottet vill likaså betona att försvarssamarbetet även i fortsättningen bör ha en mellanstatlig karaktär. Utskottet har tidigare välkomnat kommissionens arbete för att den europeiska försvarsmarknaden och industri- och kunskapsbasen ska kunna uppnå den militära kapacitet som behövs i ett längre perspektiv. Därmed ser utskottet positivt på kommissionens fortsatta arbete med det presenterade förslaget om att inrätta ett försvarsindustriellt forskningsprogram. Med tanke på försvarsmaterielmarknadens särart vill utskottet understryka att samarbetet inom försvarsområdet bör ha en mellanstatlig tyngdpunkt och ta hänsyn till medlemsstaternas säkerhetsintressen. Utskottet lyfter avslutningsvis fram att bör fortsätta verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Utskottet ser positivt på att kommissionen tar sitt avstamp i den globala strategin. Utskottet har framhållit att denna strategi bör vara ramen för EU:s utrikes- och säkerhetspolitiska agerande och att det är viktigt att denna genomförs. I de utmanande tider som råder måste EU stå enat och agera gemensamt för en regelbaserad global säkerhetsordning som genomsyras av multilateralism. Kommissionen lägger under rubriken global aktör fokus på försvarsfrågorna. En av är den breda verktygslåda som finns på utrikesområdet och som kombinerar olika instrument. I den globala strategin framhålls vad gäller konflikthantering att det ska finnas en övergripande strategi för konflikter och kriser som ska genomföras genom en enhetlig användning av EU:s hela politik. Utskottet vill därför framhålla att genomförandet av strategin bör utgå i från en samlad och modern syn på säkerhet. Vad gäller samarbetet inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken vill utskottet hänvisa till sitt utlåtande /18:UU5 om kommissionens diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid. Utskottet har även behandlat frågor som rör EU:s insatser i betänkande 2017/18:UU8 och deltagande i det permanenta strukturerade samarbetet inom Europeiska unionen i betänkande 2017/18:UFöU3. I övrigt instämmer utskottet i vad som framförs i försvarsutskottets yttrande. Utskottet ställer sig positivt till att kommissionen tänker presentera förslag till samarbeten med , , , samt och för att följa upp den globala strategin. Utskottet konstaterar att en bärande del av denna strategi är partnerskap med stater, regionala organ och internationella organisationer. Utskottet avser att återkomma till förslagen när de väl läggs fram. Utskottet välkomnar att kommissionen lanserar initiativ för att ta utvidgningen framåt under sin mandatperiod. En trovärdig utvidgningspolitik förutsätter att EU står fast vid ingångna åtaganden. Utskottet anser att arbetet för att uppmuntra samtliga länder på västra att ta steg mot ett EU-närmande bör fortsätta. har bidragit till att stärka säkerhet, stabilitet och ekonomiska utveckling, och det är fortfarande ett viktigt instrument för att främja stabilitet och utveckling i EU:s närområde. Principer om konditionalitet och framsteg på egna meriter bör ligga till grund för den fortsatta processen. Med hänvisning till det anförda ovan föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En union i demokratisk förändring Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför det särskilda yttrandet (S, MP, L). Kommissionen väntas presentera ett meddelande om ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU när det gäller kommunikation. Med sikte på 2025 väntas förslag som handlar om att EU ska göra mindre men effektivare i form av ett meddelande om mer subsidiaritet och proportionalitet och bättre lagstiftning i EU:s dagliga verksamhet. Vidare avser kommissionen att lägga fram ett meddelande om ett effektivare och mer demokratiskt EU som ska syfta till effektivare styrning av EU. Kommissionen föreslår även under andra rubriker ökad användning av de s.k. övergångsklausulerna inom den inre marknaden och den gemensamma utrikespolitiken. vill även fortsättningsvis markera att öppenhet, insyn och ansvarsutkrävande är grundläggande för en stabil och effektiv förvaltning. Det är därför välkommet att kommissionen vill stärka det demokratiska ansvarsutkrävandet. Utskottet vidhåller att det är på nationell nivå som vägvalen i den ekonomiska politiken slutligen ska göras och genomföras med ett effektivt parlamentariskt deltagande och verkligt ansvarsutkrävande. Kommissionens mål om stärkta kontakter med är lovvärt, som ett komplement till processen på nationell nivå. värdesätter kommissionens arbete för bättre lagstiftning och välkomnar initiativ för att stärka subsidiariteten. konstaterar att de nationella parlamenten har en viktig roll att spela när det gäller den s.k. passerellen eller övergångsklausulen i artikel 48.7 i , d.v.s. när tar initiativ till att bemyndiga rådet att gå över från beslutsfattande med enhällighet till kvalificerad majoritet eller från ett särskilt förfarande till det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Varje sådant initiativ ska översändas till de nationella parlamenten. Om en invändning från ett nationellt parlament meddelas från översändandet ska något beslut om ändring inte antas. Om det saknas invändningar får anta beslutet. Enligt fördraget finns det inte någon formell skyldighet för de nationella parlamenten att pröva dessa initiativ. Varje gång tar ett sådant initiativ krävs godkännande enligt svensk konstitutionell rätt (9 kap. 20 § riksdags-ordningen). Innan regeringen biträder ett initiativ i bör även överläggning ha skett med berört utskott, och samråd ska ha skett i . Utskottet vill dock på en övergripande nivå framhålla att utskottet är kritiskt till kommissionens ambition att fler beslut ska fattas med kvalificerad majoritet i stället för med enhällighet, eftersom detta i realiteten innebär att makt på centrala områden flyttas från medlemsstaterna. Detta kan utskottet inte stödja. instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Övergripande om arbetsprogrammet, punkt 1 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi sverigedemokrater är generellt negativa till arbetsprogrammet i sin helhet. Även om vissa delar i sak är positiva och framtagna med goda visioner är den övergripande problematiken just att förslagen snarare baseras på visioner än på realistiska, demokratiska och ekonomiska grunder. Vi ser med stor oro på den pågående maktförskjutningen till . För oss är det avgörande att har inflytande över de beslut som rör , och vi anser att aktivt ska kräva bättre medlemsvillkor i EU. som går lämnas alltmer beslutanderätt från och de övriga medlemsstaterna till ett EU som saknar både insyn och folklig förankring. Vi ser därmed vikten av att kommissionen strävar efter att öka öppenheten och lyhördheten gentemot medborgarna i sitt kommande arbete. Vi menar även att kommissionen bör fokusera på de stora frågorna och inte på de frågor som medlemsstaterna bättre kan lösa själva och som därmed kan hanteras på lokal och regional nivå. Vi anser således att det är av stor vikt att subsidiaritetsprincipen respekteras. Vi ser särskilt vikten av att kommissionens prioriteringsområden är ekonomiskt transparenta och förankrade i de nationella parlamenten, då vi påtalat stora brister i realistiska underlag, finansieringsmetoder och vem som egentligen bekostar EU-projekten. Det är därmed av stor betydelse att även proportionalitetsprincipen beaktas. Dessutom har vi noterat att kommissionen väver in allt fler socioekonomiska åtgärder i projekt som inte har med sociala stödåtgärder att göra och att dessa projekt används till att gömma undan kostnader och effekter av andra politiska tillkortakommanden. Problemet med detta är att allt fler EU-projekt tappar sin legitimitet som reellt tillväxtskapande åtgärder. En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, punkt 3 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi sverigedemokrater ser positivt på ett samarbete länder emellan när det gäller energi- och klimatfrågor. Men det är av stor vikt att då värna mellanstatlighet och varje lands rätt att själv utforma sin energipolitik. Vi anser att försörjningstryggheten är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi inser också betydelsen av att minska importen av energi från politiskt instabila stater. Försörjningstrygghet handlar även om att göra realistiska prioriteringar av de olika energislagen. Utmaningarna ligger i att säkerställa nationell och europeisk energitillgång samt långsiktig miljöutveckling och försörjningstrygghet tillsammans med trygg finansiering och global konkurrens.