bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — För att förlänga och förstärka pågående insats att erbjuda verksamma yrkeslärare som undervisar i gymnasieskolan behörighetsgivande utbildning beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019, 2020, 2021 och 2022. Insatser för fler yrkeslärare För att förstärka det arbete som branscherna bedriver i syfte att få fler yrkesverksamma att vilja bli yrkeslärare beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018 och 2019. För att förlänga och förstärka det arbete som World Skills bedriver för att stärka yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. Ökad kvalitet gymnasieskolans introduktionsprogram För att stärka gymnasieskolans introduktionsprogram beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018 och 2019 och 2020. Lovskola på gymnasieskolans språkintroduktion För att förstärka möjligheten för huvudmännen att erbjuda elever på språkintroduktionsprogrammet undervisning under skollov beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018 och 2019. För utvidgning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och, vid behov, för barn och elever med annat modersmål än svenska, till att även omfatta vuxenutbildningen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Inackorderingstillägg försöksverksamhet med branschskolor För att kompensera kommunerna för ökade kostnader för inackordering i samband med försöksverksamheten med branschskolor (prop. 2016/17:161, bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319) föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018. För samma ändamål beräknas anslaget minskas med 2019−2022 och med 2023. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 och beräknas ökas med motsvarande belopp 2019−2023. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2024. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att inom sin verksamhet behöver kunna sluta fleråriga ekonomiska avtal. Vidare behöver myndigheten kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom skolområdet för elever med funktionsnedsättning som är mottagna vid någon av de riksrekryterande utbildningarna i , , , och kommun. Anslaget får vidare användas för förvaltningsutgifter i samband med Utredningen om kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar (U 2013:02). Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Specialpedagogiska skolmyndigheten beslutar om bidrag för omvårdnad och habilitering för elever som deltar i Rh-anpassad gymnasieutbildning. Bidraget beviljas per läsår. 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får vidare användas för utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och pedagogisk omsorg. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera omsorg , nätter och . Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att stimulera minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för ökad personaltäthet och kvalitetsförbättringar på fritidshemmet samt för utgifter för att stimulera kvalitetsförbättringar vad gäller fritidshemmet. Inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex . Justering av bidraget sker med anledning av uppdaterade beräkningar av utvecklingen av inkomsttaket i maxtaxan. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget ökas med jämfört med den beräknade anslagsnivån i beslutad budget . beräknas anslaget öka med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att i vissa fall behöver lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. . Anslaget får användas för utgifter för – ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskolutbildning – statsbidrag för avgifter till International Baccalaureate Office och för viss International Baccalaureate-utbildning – statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning – statsbidrag för riksrekryterande gymnasiala utbildningar och riksinternatskolor – ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever – statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i eller som vistas i landet utan tillstånd. Anslaget får även användas för utgifter för arbete med administration och uppföljning av statsbidrag. För att förstärka anslaget, då behovet av medel överstiger beräknad anslagsnivå för , föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget beräknas för samma ändamål ökas med . 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet . Anslaget ökar med () till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Anslaget får även användas för utgifter inom ramen för utvecklingsinsatser för svensk undervisning i utlandet och för stöd för undervisning i svenska vid utländska skolor. Anslaget får vidare användas för utgifter för anställda vid . Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal[8] Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal . Anslaget får användas för utgifter för fortbildning av lärare, förskollärare, rektorer, förskolechefer och viss annan personal. För att förlänga fortbildningssatsningarna för rektorer och förskolechefer beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2019. För att förlänga den pågående satsningen på Lärarlyftet II beräknar regeringen att omfördelas 2019 av avsatta medel för kompetensutvecklingsinsatser för lärare och förskolepersonal. För att förbättra villkoren för fortbildningsinsatser i samiska och därmed öka graden av behöriga lärare föreslås få i uppdrag att utveckla, upphandla och finansiera uppdragsutbildningar i samiska. Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver ingå fleråriga avtal med lärosäten om uppdragsutbildning och lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer för . Anslaget får användas för statsbidrag för renovering av skollokaler och för upprustning av utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Anslaget får även användas för administration av statsbidraget för renovering av skollokaler och för upprustning av utemiljöer för förskolor, skolor och fritidshem. Sammantaget föreslår regeringen att anvisas till anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer . 1:16 Fler anställda i lågstadiet Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet för . Anslaget får användas för utgifter för att öka antalet anställda i förskoleklassen och lågstadiet. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver kunna sluta ekonomiska avtal inom ramen för arbetet med satsningen på fler anställda i lågstadiet. Vidare kan i vissa fall behöva lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 . Jämfört med 2017 ökar anslaget med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Praktiknära skolforskning . Anslaget får användas till finansieringsbidrag inom den praktiknära skolforskningen. Anslaget disponeras och fördelas av . Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Praktiknära skolforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att för att kunna utlysa och fördela medel för praktiknära forskning behövs ett bemyndigande om att ingå ekonomiska åtaganden. 1:19 Bidrag till lärarlöner Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger i fritidshem samt utbildade fritidspedagoger eller motsvarande i förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan. Anslaget får även användas för karriärstegsreformen och för särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. För att stärka statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare föreslås anslaget öka med 2018 och beräknas öka med 2019. Det föreslås respektive beräknas att anslaget 1:1 minskas med samt att anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten minskas med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att behöver kunna lämna förhandsbesked till skolhuvudmän om statsbidrag. 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för insatser för elever med funktionsnedsättning eller med andra särskilda behov. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling . Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen och . För att öka jämlikheten och förbättra kunskapsutvecklingen i skolan föreslår regeringen ett nytt statligt stöd riktat till huvudmän för grundskolor och förskoleklasser. Bidraget föreslås fördelas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund och genomföras med en infasning . Slutbehandlade tillkännagivanden som behandlas inom utgiftsområde 16 Inom utgiftsområde 16 redovisar regeringen behandlingen av totalt sex tillkännagivanden, och av dessa bedömer regeringen att två tillkännagivanden är slutbehandlade. De två slutbehandlade tillkännagivandena om arbetsmiljön i förskola och fritidshem och lex i skolan återges i sin helhet nedan. Arbetsmiljön i förskola och fritidshem har i ett tillkännagivande anfört att regeringen ska återkomma med förslag om hur arbetsmiljön för barn och elever i förskolor och fritidshem ska förbättras (bet. 2010/11:UbU6 punkten 7, rskr. 2010/11:170). Barnen i förskolan och eleverna i fritidshemmet omfattas inte av arbetsmiljölagen (1977:1160), till skillnad mot elever i förskoleklassen och grund- och gymnasieskolan. Personalen i förskolor och fritidshem omfattas dock av arbetsmiljölagen på vanligt sätt, eftersom de är arbetstagare. skollagskommitté ansåg i sitt slutbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) att en konsekvens av att kommittén föreslog att förskolan skulle bli en egen skolform borde vara att arbetsmiljölagen (1997:1160) skulle utvidgas till att även omfatta barn i förskolan. Vilka förändringar som detta skulle leda till övervägdes inom ramen för den utredning som tillsattes av regeringen (dir. 2004:91) för översyn av vissa delar av arbetsmiljölagen. Utredningen, som tog namnet Utredningen om arbetsmiljölagen, lämnade ett delbetänkande , Bättre arbetsmiljöregler I Samverkan, utbildning, avtal m.m. (SOU 2006:44) och ett slutbetänkande , Bättre arbetsmiljöregler II Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. (SOU 2007:43). I utredningen framkom att det finns vissa brister i tillsynen över barnens och elevernas hälsa och säkerhet i förskolor respektive fritidshem. Utredningen ansåg dock inte att det är lämpligt att åtgärda bristerna med en utvidgning av arbetsmiljölagen till barn i förskolan och eleverna i fritidshemmet, utan menade att arbetsmiljön i förskolan och fritidshemmet kan regleras i skollagen. Utredningen konstaterar i delbetänkandet att arbetsmiljölagen inte är utformad med hänsyn till barns och elevers situation i förskolor och skolor. Lagen utgår från ett arbetsgivar- och arbetstagarförhållande och förutsätter samverkan som även innebär skyldigheter för arbetstagare. tillsyn över den fysiska miljön i förskolor och fritidshem för personalen kommer dock även barnen till godo enligt utredningen. Den fysiska miljön kontrolleras dessutom av flera andra aktörer som t.ex. Statens skolinspektions och kommunernas tillsyn enligt skollagstiftningen (29 kap. 3 och 4 §§). Med hänvisning till ovanstående föreslog regeringen i sin proposition Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) att den tidigare bestämmelsen om barngruppernas sammansättning och storlek skulle bibehållas som en viktig del av de allmänna bestämmelserna om förskolan och fritidshemmet. I likhet med vissa remissinstanser ansåg dock regeringen att barnens rätt till en god miljö i förskolan ytterligare kunde lyftas fram och föreslog därför att det skulle tydliggöras att barnen även i övrigt ska erbjudas en god miljö och vidare att det i lag skulle införas en bestämmelse som reglerar tillgängligheten av lokaler och utrustning så att syftet med verksamheten ska kunna uppfyllas. beslutade i enlighet med regeringens förslag och den nya skollagen (2010:800) trädde i kraft . Sammantaget verkar båda bestämmelserna för att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för barnen i förskolan och för eleverna i fritidshemmet (2 kap. 35 §, 9 kap. 8 § och 14 kap. 9 §). Regeringen anser att regleringen är tillräcklig i skollagen och att det är huvudmännens ansvar att barnen har en trygg och säker miljö. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan kan förbättras och säkerställas. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26). Betänkandet har remitterats, och remisstiden gick ut . Bland huvudförslagen fanns en ny bestämmelse i skollagen om ett målriktat arbete för barns säkerhet i förskolan samt ett nytt nationellt rapporteringssystem för olyckor och tillbud i förskolan. Regeringen anser att ett nationellt rapporteringssystem i sig inte leder till att målet att minska barnolycksfall nås. Det skulle också innebära ännu ett i raden av uppdrag där kommunen som huvudman ska rapportera till staten. Kostnaden och resurser för ett nationellt register motsvarar inte nyttan av detsamma. Ett alltför omfattande krav på dokumentation av olyckor och tillbud riskerar att öka det administrativa arbetet och leda till överbyråkratisering, vilket regeringen inom ramen för sin tillitsreform aktivt arbetar för att motverka. Regeringen bedömer att det systematiska arbetet för att öka säkerheten för våra barn i förskolan måste bedrivas på lokal nivå och utifrån de lokala förutsättningarna på varje förskola. För att säkerställa att det finns förutsättningar för en förskola där varje barn kan utvecklas efter sina behov har regeringen gjort satsningar på mindre barngrupper. En viktig förutsättning för att förskolan ska kunna erbjuda barnen en god miljö och uppfylla målen för verksamheten är att barngrupperna har en lämplig storlek och att personaltätheten är tillräcklig. Regeringen har därför gett i uppdrag att återinföra riktmärken för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/1495/S). Uppdraget redovisades till () . Nya riktmärken för barngruppernas storlek infördes i kommentaren till allmänna råd om förskolan och baseras på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. har även fått regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppernas storlek i förskolan (U2015/3229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. I enlighet med vad som aviserades ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100) har avsatts för detta ändamål /16. Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig storlek. senaste statistik visar att det 2016 gick i genomsnitt 15,9 barn i en barngrupp jämfört med 16,7 barn 2015. Barngrupperna i förskolan har inte varit så små som . Det är dock fortfarande en bit kvar till riktmärken för barngruppernas storlek. Statistiken visar också att förskolorna har anställt mer personal. lämnas statsbidrag för att anställa mer personal i de lägre årskurserna och ge lärare i förskoleklassen och årskurs 1–3 mer tid för varje elev. Med hänsyn till områdets komplexitet anser regeringen att de vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed anses färdigbehandlat. har i ett tillkännagivande (bet. 2012/13:UbU6 punkten 20, rskr. 2012/13:186) anfört att det krävs kvalitetssäkrade och evidensbaserade anti-mobbningsmetoder och kunskap och kompetens om mobbningens mekanismer. Lärare och annan skolpersonal behöver få den kunskap och kompetens som krävs för att kunna arbeta mot mobbning. Det behövs forskning om och utvärdering av vilka metoder mot mobbning som fungerar. bör införas i skolan, och det bör övervägas om skolors skyldighet att agera mot mobbning bör skärpas. Regeringen bör enligt tillkännagivandet vidta lämpliga åtgärder för att tillgodose detta. I 6 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser som har till ändamål att motverka kränkande behandling av barn och elever. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda en anmälan om kränkande behandling och att i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra sådan behandling (6 kap. 10 § skollagen). Huvudmannen ska, om denne eller personalen åsidosatt sina skyldigheter enligt bl.a. 10 §, betala skadestånd (6 kap. 12 §). har på uppdrag av regeringen (U2007/01205/S) genomfört en utbildningssatsning om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolan. Detta innefattade en utvärdering av program som används mot mobbning och kränkningar. lät externa forskare utvärdera åtta program mot mobbning som används i skolorna (Utvärdering av metoder mot mobbning, rapport 353, 2011). har arbetat med att sprida de nya kunskaper som utvärderingen gett och som kan vara till stöd för verksamheterna, bl.a. genom framtagandet av publikationen Vad fungerar? Resultat av utvärdering av metoder mot mobbning, som huvudsakligen riktar sig till dem som arbetar i skolan. har även publicerat allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling (SKOLFS 2012:10). gav regeringen ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (U2011/00567/S och U2011/02649/S). Uppdraget har redovisats i myndighetens årsredovisning och slutredovisades (U2015/00299/S). Chefen för gav i uppdrag åt dåvarande utbildningsdirektör att biträda () med att utarbeta förslag som innebär en minskad administration för lärare (, U2012/05725/). Genom beslut utvidgades uppdraget till att även omfatta vilka konsekvenser det skulle få för lärares administrativa arbete att genomföra en sådan rapporterings- och anmälningsskyldighet för missförhållanden inom skolväsendet och vissa andra verksamheter som Utredningen om skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. föreslog i betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33). gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Insatserna ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser och kan avse arbetsformer och arbetssätt för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Myndigheten redovisade en långsiktig plan för genomförandet av uppdraget i dess helhet –2019. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till (). gav regeringen i uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2015/04666/S). I uppdraget ingick att lämna förslag för en kritisk, säker och ansvarsfull it-användning hos eleverna, t.ex. när det gäller studiero, personlig integritet och förebyggande av kränkningar, samt vid behov ändringar i läroplaner, kursplaner eller ämnesplaner. redovisade uppdraget 2016 (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). fattade regeringen beslut om ändringar i läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen när det gäller digitalisering i skolan. Dessa ändringar omfattade bl.a. förtydliganden i skolans uppdrag att ge eleverna möjlighet att utveckla ett kritiskt och ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik och att alla som arbetar i skolan i arbetet med normer och värden ska uppmärksamma både de möjligheter och de risker som en ökande digitalisering medför. I exempelvis kursplanen för samhällskunskap i har det i det centrala innehållet för ämnet gjorts tillägg om hur man agerar ansvarsfullt vid användning av digitala medier och andra medier utifrån sociala, etiska och rättsliga aspekter. Förslagen i övrigt bereds inom . Det är viktigt att det finns bestämmelser och system för att upptäcka och hantera missförhållanden som rör enskilda elever, grupper av elever och skolverksamheten i övrigt.