bet · H401FiU33 · 2017-01-01 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3657 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. har allt fler kreditinstitut slutat med att hantera kontanter över disk, och de kreditinstitut som har kvar kontanthantering begränsar i allt större utsträckning antalet kontor där detta erbjuds. Utvecklingen drivs delvis av minskad efterfrågan och användning av kontanter . är det många som upplever problem med att utföra betaltjänster. Detta gäller bl.a. personer med funktionsnedsättningar, asylsökande och nyanlända, äldre samt mindre kontantberoende företag och föreningar. Inte minst upplever många på landsbygden att det är långt till närmaste kontor som kan hantera kontanter. Oavsett om den föreslagna regleringen lever upp till direktivets syfte finns det inget som hindrar att bankerna åläggs att tillhandahålla kontanttjänster till konsumenterna. Jag menar därför att bankerna bör åläggas en skyldighet att tillhandahålla och ta emot kontanter. ligger också i EU:s bottenliga vad gäller tillgången till bankomater som möjligheterna att ta ut kontanter ur dessa har försämrats kraftigt. Bankomaterna är organiserade i ett gemensamt bolag mellan de fem största bankerna kallat , vilket har lett till en mycket marknadsdominerande ställning för dessa aktörer. Dessa fem storbanker äger också Bankernas depå varifrån all kontanthantering i utgår. Storbankernas ägande omöjliggör för nya aktörer att etablera bankomattjänster i utan mycket höga kostnader. När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det inneburit att också bankomaten har försvunnit. Jag anser därför att en utredning bör tillsättas för att utreda om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. I regeringens förslag omfattas inte föreningar och företag av rätten att öppna betalkonto med grundläggande funktioner. Detta kritiseras av flera instanser, bl.a. av och . I länsstyrelsernas årsrapport framgår att problemen med tillgång till grundläggande RESERVATIONER 2016/17:FiU33 betaltjänster påverkar föreningslivet och tillväxten för företagare negativt. Jag delar denna syn och anser att föreningar och företag bör omfattas av rätten att öppna betalkonto med grundläggande funktioner. Mot den bakgrunden tillstyrker jag motion 2016/17:3657 av m.fl. (V). Kontanthantering , punkt 2 (M, C, L, KD) (C), (M), (L), (M), (M), (M) och (KD) anför: Kontanter spelar fortfarande en viktig roll som betalningsmedel, trots att utvecklingen går mot att allt fler konsumenter väljer att betala på andra sätt. I första hand är det marknaden som ska tillgodose samhällets behov av grundläggande betaltjänster. Det statliga åtagandet omfattar endast de orter och landsbygder där behoven inte kan tillgodoses enbart av marknaden. Vi kan konstatera att den tekniska utvecklingen går snabbt och gör det möjligt för såväl privatpersoner som företag att i allt högre grad agera kontantlöst. Det är på många sätt en positiv utveckling som bl.a. möjliggör säkrare betalningar och överföringar samt mindre miljöbelastning. Men kan digitaliseringen och den minskade kontanthanteringen utgöra ett problem, speciellt för vissa grupper i samhället som äldre och personer med funktionsnedsättning. Vi anser att alla ska ha möjlighet att hantera sin ekonomi på valfritt sätt över hela landet. Privatpersoner, företag och föreningar ska ha goda möjligheter att göra uttag och insättningar av kontanter hos kreditinstitut, hos betaltjänstleverantörer eller på annat sätt. Det är statens ansvar att dessa tjänster fungerar i det fall marknaden inte tillgodoser dem. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste utgå från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. I samband med att Svensk kassaservice avvecklades 2008 lade regeringen uppdrag inom grundläggande betaltjänster på och länsstyrelserna. Länsstyrelserna ska arbeta med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. I dessa tjänster ingår bl.a. möjligheten att ta ut och sätta in kontanter. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, stödja länsstyrelserna i detta arbete. När det gäller bankernas skyldighet att ta emot sedlar och mynt har (SOU 2014:61) berört frågan. Utredningens bedömning var att ett heltäckande regelverk för kontanthantering kan uppnås utan att det krävs att banker m.fl. ska vara skyldiga att ta emot kontanter. Utredningen menade också att det saknades starka skäl för att utvidga området för när banker ska vara skyldiga att ta emot kontanter och att avtalsfrihet även fortsättningsvis bör gälla för banker. Vi anser att det fortfarande finns ett problem med att företag och föreningar har svårt att sätta in sina dagskassor eller att privatpersoner förhindras att ta ut och att sätta in kontanter hos banker. Av det skälet vill vi understryka betydelsen av att dessa frågor hanteras skyndsamt och verkningsfullt i den parlamentariska riksbanksutredningen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:129 Tillgång till betalkonto med grundläggande funktioner: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster 2016/17:3657 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ålägga bankerna en skyldighet att tillhandahålla och ta emot kontanter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att se över om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föreningar och företag bör omfattas av rätten att öppna betalkonto med grundläggande funktioner och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG Tryck: , 2017