bet · H501SoU5 · 2017-11-27 00:00:00 — Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet föreslår om mål för funktionshinderspolitiken. Enligt utskottet bör målformuleringen även i fortsättningen innehålla en koppling till mänsklig mångfald som grund eftersom det tydligare belyser att människors skiftande funktionalitet omfattas. Därför föreslår utskottet ett mål med delvis annan lydelse än regeringens förslag till mål. Utskottets förslag grundas på en motion. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till inriktning för funktionshinderspolitiken. Vidare föreslår utskottet två tillkännagivanden till regeringen. Det ena tillkännagivandet handlar om att det behöver tas ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken. Utskottets förslag grundas på en motion. Med utnyttjande av sin initiativrätt enligt 9 kap. 16 § riksdagsordningen föreslår utskottet även ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare enligt ett tillkännagivande som gjorde . Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 20 reservationer (S, SD, MP, C, V, L, KD). I två av reservationerna (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Proposition 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken. Sju yrkanden i följdmotioner. Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Stöd till personer med funktionsnedsättning Motioner som bereds förenklat 1.Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, punkt 1 (SD) 2.Samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken, punkt 2 (S, MP, V) 3.Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (C) 4.Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (V) 5.Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (KD) 6.FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (L) 7.Insatser enligt LSS, punkt 6 (C, V, L, KD) 8.Grundläggande behov, punkt 8 (C, KD) 9.Ersättning från kommunen, punkt 9 (SD, C) 10.Ersättningssystem, punkt 10 (SD) 11.Daglig verksamhet, punkt 11 (SD) 12.Valfrihet, punkt 12 (S, MP, V) 13.Rätten till hjälpmedel, punkt 13 (SD) 14.Förtydligande av hälso- och sjukvårdslagen, punkt 14 (SD, L) 15.Likvärdig hjälpmedelsförskrivning, punkt 15 (SD, V) 16.Ledarhundar till synskadade, punkt 16 (SD) 17.Teckentolk, punkt 17 (SD) 18.Hbtq-personer med funktionsnedsättning, punkt 18 (V) 19.Bilstöd, punkt 20 (KD) 20.Insatser för att förflytta sig, punkt 21 (SD, L) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 22 (KD) 6.Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 3 yttrande 2017/18:TU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken a) godkänner vad utskottet föreslår om mål för funktionshinders-politiken, b) godkänner vad regeringen föreslår om inriktningen för funktions-hinderspolitiken. 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1 och bifaller delvis proposition 2016/17:188. Reservation 1 (SD) Samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken ställer sig bakom det som utskottet anför om ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2. Reservation 2 (S, MP, V) 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 89, 2016/17:3750 av och (båda C), 2017/18:1122 av (S), 2017/18:2188 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 112. Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2017/18:1750 av m.fl. (M). FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2016/17:946 av (S), 2016/17:1335 av (MP), 2016/17:1612 av (S), 2016/17:3018 av Per Lodenius och (båda C), 2017/18:223 av (L), 2017/18:2617 av och (båda S) och 2017/18:3015 av (MP). Reservation 6 (L) 2016/17:3752 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2942 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 118. Reservation 7 (C, V, L, KD) 2017/18:1396 av (S). 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 115 och 116. Reservation 8 (C, KD) 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2017/18:3206 av (M) och 2017/18:3764 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 9 (SD, C) 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 10 (SD) 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkandena 7–9. Reservation 11 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare enligt ett tillkännagivande som gjorde , och detta tillkännager för regeringen. Reservation 12 (S, MP, V) 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkandena 10–12. Reservation 13 (SD) Förtydligande av hälso- och sjukvårdslagen 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 14 (SD, L) 2017/18:2942 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 15 (SD, V) 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2017/18:1698 av (MP) yrkande 1 och 2017/18:2618 av m.fl. (S). Reservation 16 (SD) 2016/17:3749 av m.fl. (SD), 2017/18:52 av (KD) yrkande 1 och 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 17 (SD) 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkande 6. Reservation 18 (V) 2017/18:2689 av m.fl. (S). 2017/18:1520 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 119. Reservation 19 (KD) Insatser för att förflytta sig 2016/17:3752 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 20 (SD, L) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (V), (S), (M), (SD), (L) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken och sju yrkanden i fyra följdmotioner. I propositionen finns en redogörelse för ärendets beredning fram till regeringens beslut om propositionen. Vidare behandlas ca 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16, 2016/17 och 2017/18. Av dessa behandlas ca 20 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , se bilaga 2. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottet har berett trafikutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och inkomna följdmotioner i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde. Yttrandet återges i bilaga 3. Som ett led i beredningen av detta ärende har den särskilda utredaren i Utredningen om översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen (S 2016:03) med medarbetare informerat utskottet om utredningens arbete vid utskottssammanträdet . Som ett led i beredningen av ett angränsande ärende (förslag till initiativ om direktiv till en utredning om lagen [1993:387] om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, se bl.a. prot. 2016/17:44) har följande personer informerat utskottet om LSS: • statsrådet , , med medarbetare vid utskottssammanträdena och • generaldirektör med medarbetare vid utskottssammanträdena och samt rättschef med medarbetare • Kommuner och Landstings ordförande och andre vice ordförande med medarbetare vid utskottssammanträdet • statssekreterare , , med medarbetare vid utskottssammanträdet . I propositionen redovisas regeringens funktionshinderspolitik som utgår från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Funktionshinderspolitiken är en del i arbetet för ett mer jämlikt samhälle, där människors olika bakgrund eller förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet i samhället. I propositionen lämnas förslag till ett nytt nationellt mål för funktionshinderspolitiken med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt. Enligt regeringen är förslaget mer renodlat och tydligare inriktat mot funktionshinder än nuvarande mål. Det nya nationella målet ska ersätta de tidigare nationella målen. Det föreslås vidare en ny inriktning för hur funktionshinderspolitiken ska genomföras som ska ersätta nuvarande inriktning. I propositionen redovisas även ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Åtgärderna sammanfaller med områden där för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har lämnat rekommendationer till . Dessutom ligger förslagen i linje med mål och delmål inom FN:s Agenda 2030 som refererar till personer med funktionsnedsättning. För att öka kunskaperna om mänskliga rättigheter och funktionsnedsättning bedömer regeringen att en webbaserad utbildning i mänskliga rättigheter med särskild inriktning på personer med funktionsnedsättning bör tas fram. Enligt regeringen bör utbildningen riktas till anställda i verksamheter inom kommun och landsting. Vidare gör regeringen bedömningen att bör avsättas för att genomföra funktionshinderspolitiken inom landsting och kommuner. Ett särskilt uppdrag om detta bör enligt regeringen ges till Myndigheten för delaktighet. I propositionen aviserar regeringen även en kommande utredning om att se över styrningen av funktionshinderspolitiken. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med att behandla regeringens förslag till nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken. Därefter behandlar utskottet motioner som innehåller förslag på tillkännagivanden till regeringen i frågor som anknyter till förslagen i propositionen. Utskottet behandlar i detta sammanhang även ett tillkännagivande som regeringen återrapporterat som slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner dels vad utskottet föreslår om mål för funktionshinderspolitiken, dels vad regeringen föreslår om inriktning för funktionshinderspolitiken. bifaller därmed ett motionsyrkande om ett mål med delvis annan lydelse än regeringens förslag till mål. ställer sig bakom det som utskottet anför om ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller ett motionsyrkande om ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken. avslår motionsyrkanden om funktionshinderspolitikens utformning och redovisning av resultat. Jämför reservation 1 (SD), 2 (S, MP, V), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). I propositionen föreslås att det nationella målet för funktionshinderspolitiken ska vara att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhället för personer med funktionsnedsättning. Det nya målet ska ersätta de nuvarande nationella målen för funktionshinderspolitiken. De nuvarande nationella målen och inriktningen för handikappolitiken antogs av 2000 (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). De nationella målen är – en samhällsgemenskap med mångfald som grund – att samhället utformas så att människor med funktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet – jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionshinder. Enligt regeringen har det gått sedan de nuvarande nationella målen antogs, och förutsättningarna för att genomföra funktionshinderspolitiken har förändrats. Regeringen anför att funktionshinderspolitiken numera utgår från mänskliga rättigheter och att personer med funktionsnedsättning, liksom andra i samhället, är rättighetsbärare. Vidare ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och konventionens fakultativa protokoll. Det innebär bl.a. att ska främja, skydda och säkerställa det fulla och lika åtnjutandet av alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för alla personer med funktionsnedsättning och främja respekten för deras inneboende värde. Regeringen framhåller de allmänna principer som slagits fast i konventionen. Enligt regeringen visar de vad som är nödvändigt att beakta för att kunna nå ett nationellt mål med utgångspunkt i mänskliga rättigheter. Principerna ska således gälla när man tillämpar konventionens artiklar och det föreslagna målet. Regeringen anför att de allmänna principerna bidrar till att tydliggöra det nationella mål som föreslås och till dess tillämpning genom att ange de delar som är centrala att beakta för att det nationella målet ska kunna nås. I propositionen framhålls även att det nationella målet för funktionshinderspolitiken ska bidra till ökad jämställdhet. leds av en feministisk regering, och jämställdhet behöver bli en tydligare del av funktionshinderspolitiken. Att utjämna skillnader i levnadsvillkor mellan flickor och kvinnor samt pojkar och män med funktionsnedsättning är enligt regeringen prioriterat. Regeringens jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. ska vara ett föregångsland för jämställdhet, både nationellt och internationellt. Ny inriktning för arbetet Regeringen gör bedömningen att det finns ett behov av att tydliggöra vad det innebär att genomföra funktionshinderspolitiken för att klargöra hur det nationella målet ska kunna nås och på vilka sätt funktionshinder kan förebyggas och undanröjas. Regeringen föreslår därför att genomförandet av funktionshinderspolitiken ska inriktas mot de fyra områdena – principen om universell utformning – befintliga brister i tillgängligheten – individuella stöd och lösningar för individens självständighet – att förebygga och motverka diskriminering. De fyra områdena är enligt regeringen ömsesidigt beroende av varandra. Syftet är att de tillsammans ska bidra till ett tillgängligt och jämlikt samhälle oavsett funktionsförmåga. Ansvariga aktörer ges på så sätt vägledning i sin verksamhet för att det nationella målet inom funktionshinderspolitiken ska kunna nås. Inriktningen är dessutom användbar för aktörer på alla nivåer i samhället: nationellt, regionalt och lokalt. Den föreslagna inriktningen ska också kunna bidra till operationalisering av det nationella målet för funktionshinderspolitiken på olika nivåer i samhället. Den föreslagna inriktningen ska ersätta den nuvarande inriktningen för att genomföra funktionshinderspolitiken. Principen om universell utformning Principen om universell utformning ses av regeringen som en prioriterad inriktning när man ska genomföra funktionshinderspolitiken. Universell utformning innebär att samhället utformas med medvetenhet om den variation som återfinns i befolkningen och gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att verka i vardagen på samma villkor som människor utan funktionsnedsättning. Regeringen gör bedömningen att principen om universell utformning gör det möjligt att förverkliga konventionens intentioner och målet om jämlikhet och delaktighet. Som framgår nedan gör regeringen bedömningen att en utredning bör tillsättas för att se över styrningen inom funktionshinderspolitiken med inriktning mot att beskriva hur principen om universell utformning tillämpas. Befintliga brister i tillgängligheten Även arbetet med att identifiera och åtgärda befintliga hinder för att öka tillgängligheten är enligt regeringens bedömning en prioriterad inriktning när funktionshinderspolitiken ska genomföras. Regeringen konstaterar att avsaknaden av ett funktionshindersperspektiv i utformningen av relevanta delar leder till brister i tillgängligheten. Sådana brister försvårar för personer med funktionsnedsättning att vara delaktiga på jämlika villkor med övriga befolkningen. Som framgår nedan avser regeringen att vidta ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nya nationella målet för funktionshinderspolitiken bl.a. inom politikområdet tillgänglighet. Individuella stöd och lösningar för individens självständighet Vidare anser regeringen att tillhandahållandet av individuella stöd och lösningar ska ses som en prioriterad inriktning när funktionshinderspolitiken ska genomföras. I många fall kan ett sådant stöd vara avgörande för individens möjlighet till delaktighet. Individuella stöd och lösningar bör dock enligt regeringen ses som komplement i förhållande till den generella tillgängligheten i samhället. Att förebygga och motverka diskriminering För att åstadkomma jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning gör regeringen avslutningsvis bedömningen att förebyggande och motverkande diskriminering ska vara en prioriterad inriktning när funktionshinderspolitiken ska genomföras. Principen om icke-diskriminering är central i såväl FN:s konventioner om mänskliga rättigheter som i svensk lagstiftning och den nationella politiken. Att förebygga och motverka diskriminering handlar inte bara om det direkta förbudet mot diskriminering utan även om ett förebyggande arbete. En stabil och långsiktig styrning av funktionshinderspolitiken Regeringen anser att det behöver vidtas åtgärder för att öka takten i arbetet med att uppnå kraven i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och de nationella målen för funktionshinderspolitiken. En grundläggande del i det arbetet är enligt regeringen ett styr- och uppföljningssystem som är långsiktigt och stabilt och som innebär att funktionshindersperspektivet bättre kan integreras i verksamheter inom olika samhällsområden. Regeringen gör bedömningen att en utredning bör tillsättas för att se över styrningen inom funktionshinderspolitiken med inriktning mot att beskriva hur principen om universell utformning ska tillämpas. Utredningen bör vidare lämna förslag till utformning av ett stabilt och långsiktigt styr- och uppföljningssystem som grundas på det nya nationella målet och den nya inriktningen. Arbetet bör resultera i konkreta förslag till utformning av ett stabilt och långsiktigt styr- och uppföljningssystem som är väl förankrat hos berörda myndigheter och organisationer. Regeringen gör även bedömningen att Myndigheten för delaktighet (MFD), med utgångspunkt i förslaget om nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, bör fortsätta att följa utvecklingen på området styr- och uppföljningssystemet bereds. MFD bör vidare få i uppdrag att i samarbete med länsstyrelserna och i samråd med Kommuner och Landsting ge stöd till landsting och kommuner att genomföra sina funktionshinderspolititiska strategier och planer. För stöd till landsting och kommuner beräknas uppdragets kostnader till och det finansieras inom ramen för utgiftsområde 9 anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet. Åtgärder inom prioriterade områden Regeringen presenterar i propositionen ett antal åtgärder som syftar till att bidra till det nya nationella målet för funktionshinderspolitiken. Åtgärderna återfinns till stor del inom politikområden som regeringen anser vara av särskild betydelse för att nå det nationella målet inom funktionshinderspolitiken nämligen arbetsmarknad, utbildning, transport, diskriminering och tillgänglighet. Regeringen konstaterar dock att det krävs insatser inom samtliga berörda politikområden för att målet ska kunna uppnås. I fråga om politikområdet arbetsmarknad framhålls i propositionen att samhället har ett ansvar att skapa förutsättningar för att alla ska kunna få och ta ett arbete oavsett funktionsnedsättning. Regeringens mål är att sysselsättningsgraden för personer med funktionsnedsättning ska öka och att arbetslösheten ska minska. Vidare redovisas i propositionen ett antal åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att få en anställning. Som exempel nämns att resurser har tillförts för att fler personer med funktionsnedsättning ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska. Satsningen uppgick till 2016 och beräknas uppgå till . En satsning har även gjorts på särskilt introduktions- och uppföljningsstöd (), flexiblare användning av personligt biträde och förslag som folkhögskola för personer med funktionsnedsättning. Regeringen har gett flertalet statliga myndigheter i uppdrag att ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik –. Vidare har regeringen höjt taket för den bidragsgrundade lönekostnaden för subventionerade anställningar med lönebidrag och taknivån för ersättning för personer som har behov av teckentolkstöd vid fortbildning. När det gäller området utbildning framhålls i propositionen att varje barn och ungdom, oavsett kön, bakgrund och funktionsnedsättning, ska ges en god grund att stå på, och vuxna ska ha god tillgång till utbildning under hela livet oavsett var i landet de bor. Vidare anges att regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. I propositionen betonas även att regeringen genomför en rad insatser för att höja elevernas kunskapsresultat. Flertalet av dessa insatser är generella och omfattar dels elever med olika funktionsnedsättningar, dels elever som av andra orsaker har svårt att nå kunskapskraven. Regeringen strävar efter att öka behörigheten till gymnasieskolans nationella program och prioriterar därför bl.a. tidiga insatser. I kommittémotion 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1 föreslås att godkänner vad som föreslås i motionen om målet för funktionshinderspolitiken. Motionärerna stöder i huvudsak det nya målet som regeringen föreslår i propositionen. Målformuleringen bör dock enligt motionärerna även i fortsättningen innehålla en koppling till ”mänsklig mångfald som grund”, eftersom det tydligare belyser att människors skiftande funktionalitet omfattas. Målet föreslås formuleras på följande sätt: Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. Samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken I kommittémotion 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om ett samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken. Ett helhetsgrepp kan enligt motionärerna svårligen tas innan utredningar, remisshantering och analyser är färdigställda. För att regeringens proposition ska fungera fullt ut i praktiken krävs att alla delar av funktionshinderspolitiken bildar en samlad helhet, vilket ännu inte är fallet.