bet · H401UbU20 · 2017-05-19 00:00:00 — Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om studiestartsstöd med vissa redaktionella ändringar, lag om ändring i socialförsäkringsbalken, lag om ändring i inkomstskattelagen, lag om ändring i studiestödslagen och lag om ändring i lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att ett nytt studiestöd, studiestartsstöd, ska införas. Stödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska bestå av bidrag utan inslag av lån och utgöra ett komplement till studiemedelssystemet. Bestämmelserna ska i stor utsträckning överensstämma med reglerna för studiemedel. Stödet ska vara ett redskap som kommunerna kan använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Om kommunerna väljer att använda sig av stödet ska kommunerna ta fram riktlinjer för hur stödet ska användas i nära samarbete med Arbetsförmedlingen och efter synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. Kommunen ska pröva och fatta beslut om vilka personer som uppfyller vissa av villkoren för stödet, och () ska fatta beslut om övriga förutsättningar och betala ut stödet. Varje kommun som anmält intresse för att använda sig av stödet får en årlig resursram för studiestartsstödet, och stödet beviljas i mån av tillgängliga medel. Vidare innebär lagändringarna att den befintliga möjligheten för studerande som går vidare till högskolestudier att skriva av studielån som tas i samband med behörighetsgivande studier ska avskaffas. Lagen om studiestartsstöd och följdändringar i vissa lagar föreslås träda i kraft . Reglerna om avskrivning av studielån för behörighetsgivande studier föreslås dock fortsätta gälla för studiemedel som lämnats för tid före . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns sex reservationer (M, SD, C, V, L och KD). Proposition 2016/17:158 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd. 14 yrkanden i sex följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd Kommunernas rekryteringsarbete och resurser Den närmare utformningen av studiestartsstödet 1.Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (SD, C, KD) 2.Målgruppen för studiestartsstödet, punkt 2 (M) 3.Målgruppen för studiestartsstödet, punkt 2 (L) 4.Kommunernas rekryteringsarbete och resurser, punkt 3 (M) 5.Den närmare utformningen av studiestartsstödet, punkt 4 (V) 6.Avskrivningsmöjligheten för studielån, punkt 5 (SD) 1.Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (SD) 2.Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (C) 3.Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd antar regeringens förslag till 1. lag om studiestartsstöd med den ändringen att – ordet "anlutning" i 32 § första stycket ska bytas ut mot "anslutning", – ordet "lärosanstalts" i 32 § andra stycket ska bytas ut mot "läroanstalts", 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 4. lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395), 5. lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Därmed bifaller proposition 2016/17:158 punkterna 1–5 och avslår motionerna 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3688 av och i (båda C) och 2016/17:3690 av m.fl. (KD). Reservation 1 (SD, C, KD) 2016/17:3676 av m.fl. (L) och 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Reservation 2 (M) Reservation 3 (L) Kommunernas rekryteringsarbete och resurser 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkandena 4–6. Reservation 4 (M) Den närmare utformningen av studiestartsstödet 2016/17:3680 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Reservation 5 (V) 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 6 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (MP), (S), (SD), (V), (S), (M), (C) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:158 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd och sex följdmotioner. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. () har utarbetat promemorian Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd (U2016/02685/SF). Promemorian har remissbehandlats. Regeringen har bedömt att lagförslagen i propositionen endast i två avseenden berör sådan reglering som faller inom Lagrådets gransknings-område (19 kap. 15 § socialförsäkringsbalken och 11 kap. 34 § inkomst-skattelagen [1999:1229]). Ändringarna i dessa bestämmelser är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. I propositionen föreslås en ny lag om studiestartsstöd. Stödet syftar till att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov för att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår vidare att den befintliga möjligheten för studerande som går vidare till högskolestudier att skriva av studielån som tas i samband med behörighetsgivande studier ska avskaffas. Lagen om studiestartsstöd och följdändringar i vissa lagar föreslås träda i kraft . Reglerna om avskrivning av studielån för behörighetsgivande studier föreslås dock fortsätta gälla för studiemedel som lämnats för tid före . Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till en ny lag om studiestartsstöd med vissa redaktionella ändringar och följdändringar i vissa lagar. Studiestartsstödet införs för att öka rekryteringen till studier bland personer med kort utbildning och stort utbildningsbehov och som annars inte hade valt att studera. Stödet består av bidrag utan inslag av lån och utgör ett komplement till studiemedelssystemet. antar även regeringens förslag om att avskaffa den befintliga möjligheten för studerande som går vidare till högskolestudier att skriva av studielån som tas i samband med behörighetsgivande studier. Jämför reservation 1 (SD, C, KD) och särskilt yttrande 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). Ett nytt studiestartsstöd införs Regeringen föreslår att ett nytt rekryterande studiestöd, studiestartsstöd, ska införas för att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov som annars inte hade valt att studera, i syfte att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet ska enbart bestå av bidrag och lämnas i den mån det finns tillgång på medel. Regelverket för studiestartsstödet ska så långt som möjligt ansluta till bestämmelserna för studiemedel. Bestämmelser om grundläggande mål och villkor för det nya stödet ska regleras i en ny lag. Regeringen föreslår även följdändringar i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Regeringen anför bl.a. följande skäl. Ett nytt studiestöd bör i första hand bidra till att underlätta rekryteringen av personer med kort tidigare utbildning, som annars inte hade valt att studera och som behöver inleda sina studier på grundläggande eller gymnasial nivå. De som kommer att bli aktuella för stödet är personer som känner en oro för att ta lån. Denna oro kan dels bero på att individerna har en social bakgrund som innebär att det inte faller sig naturligt att skuldsätta sig för studier, dels på en osäkerhet kring den egna studieförmågan och de framtida utsikterna på arbetsmarknaden. I betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visades att tveksamheten att ta lån i många fall kan anses välgrundad eftersom oproportionellt många låntagare som tagit studielån för studier, på framför allt grundläggande nivå, får återbetalningsproblem. Nästan hälften av låntagarna får problem med att betala tillbaka sina lån, och dessa betalningsbekymmer består dessutom ofta . Den främsta orsaken till problemen tycks vara att låntagarna har låga inkomster. För att studier ska bli ett mer gångbart alternativ för målgruppen bör därför det nya studiestödet endast bestå av bidrag, utan inslag av lån. Regeringen anser att det finns flera skäl för att låta ett nytt studiestartsstöd följa samma grundläggande principer som gäller för studiemedlen. Ett viktigt skäl är att detta underlättar för studerande att övergå från studier med studiestartsstöd till studier med studiemedel. Med samma grundförut-sättningar blir det enligt regeringen även enklare för den studerande att ”känna igen sig” i studiemedelssystemet vad gäller belopp, utbetalningar m.m. Att använda studiemedlens grunder bör även underlätta administrationen av de båda stöden. Hur hög ska stödets nivå vara för att vara rekryterande? Regeringen föreslår att studiestartsstödets storlek ska bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Studiestartsstöd ska vid heltidsstudier kunna lämnas som ett skattefritt bidrag om av prisbasbeloppet , vilket motsvarar eller per studiemånad. Vid studier på deltid ska beloppen svara mot studiernas andel av heltid. Med prisbasbelopp ska avses det prisbasbelopp som fastställs enligt socialförsäkringsbalken. Studerande med barn ska också kunna få tilläggsbidrag. För varje barn ska högst ett tilläggsbidrag i form av studiestartsstöd motsvarande studiebidraget vid heltidsstudier enligt studiestödslagen kunna lämnas. Om båda vårdnadshavarna studerar ska vid beräkningen av tilläggsbidraget och vid fördelningen av tilläggsbidraget föreskrifter som meddelats med stöd av studiestödslagen också tillämpas när det gäller studiestartsstöd. I inkomstskattelagen (1999:1229) ska en följdändring göras så att studiestartsstöd, i likhet med studiemedel, inte tas upp i inkomstslaget tjänst. Regeringen anför bl.a. följande skäl. För att stödet ska få avsedd effekt är det viktigt att nivån på stödet är tillräckligt rekryterande för målgruppen. Den föreslagna nivån på studiestartsstödet vid heltidsstudier uppgår till , vilket motsvarar eller per studiemånad. Regeringen konstaterar att denna nivå därmed ligger klart över den genomsnittliga ersättning som målgruppen för studiestartsstödet har i form av aktivitetsstöd. Regeringen bedömer därför att det är en bra nivå och att stödet därigenom bör få en rekryterande effekt. Nivån på studiestartsstödet blir därmed också väsentligt högre än den högre bidragsnivån inom studiemedlet (per studiemånad ). Stödet ska lämnas till personer med stort behov av utbildning på grundläggande och gymnasial nivå Regeringen föreslår att studiestartsstödet ska få lämnas till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Vidare föreslår regeringen att en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om vid vilka läroanstalter och utbildningar studerande kan få studiestartsstöd tas in i lagen om studiestartsstöd. Regeringen anför bl.a. följande skäl. Med kort utbildning avses en tidigare utbildning på högst gymnasial nivå. I första hand innebär detta att personer som inte har en avslutad utbildning på gymnasial nivå bör omfattas. I vissa fall bör dock kort utbildning även avse en avslutad utbildning på gymnasial nivå, men där den tidigare utbildningen med hänsyn till utbildningens ålder eller omfattning behöver kompletteras med ytterligare studier på grundläggande eller gymnasial nivå. En person som har en gymnasieexamen eller motsvarande äldre utbildning bör därför endast i undantagsfall kunna komma i fråga för studiestartsstöd. Regeringen menar att det inte är lämpligt att ytterligare precisera villkoren i denna del utöver vad som framgår ovan. Ytterligare preciseringar kan enligt regeringen i stället göras inom ramen för de lokala riktlinjer som en kommun, som väljer att använda sig av studiestartsstödet i sitt rekryteringsarbete, ska anta i nära samarbete med Arbetsförmedlingen och efter inhämtande av synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. Regeringen anför i detta sammanhang att studiestartsstöd dock inte bör kunna lämnas till den som har en utbildning på eftergymnasial nivå, eftersom en sådan person i detta sammanhang inte kan anses ha en kort utbildning. Det räcker enligt regeringen dock inte att en person har kort tidigare utbildning för att studiestartsstöd ska få lämnas till honom eller henne. Stödet bör därtill bara lämnas till den som har ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer även i denna del att ytterligare preciseringar bör göras inom de lokala riktlinjerna, eftersom behoven kan variera i olika delar av landet. Regeringen anser att det är rimligt att ett så pass förmånligt studiestöd som föreslås i propositionen endast kan lämnas till personer som har kort tidigare utbildning och ett stort utbildningsbehov för att etablera sig på arbetsmarknaden. Det nuvarande studiestödssystemet är väl avvägt för exempelvis den som har en längre utbildningsbakgrund och som därigenom ofta har en annan inställning till att studera vidare, än den målgrupp som föreslås kunna ta del av nu aktuellt stöd. När det gäller yrkesverksamma har dessa även en starkare ställning på arbetsmarknaden än vad arbetslösa har. Utbildningspremien för studier på framför allt grundläggande nivå, men även på gymnasial nivå, är generellt sett också lägre än på eftergymnasial nivå. Det bör därför vara mer motiverat med riktade resurser mot studerande på dessa lägre utbildningsnivåer som har ett behov av att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår även att studiestartsstöd ska få lämnas fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller t.o.m. det kalenderår den studerande fyller . Regeringen anser att man i fråga om personer i huvudsak bör tillämpa andra åtgärder för att de ska kunna få hjälp att komma in på arbetsmarknaden. Målet med studierna bör enligt regeringen vara att öka anställningsbarheten hos målgruppen. Många av dem som beviljas studiestartsstöd kommer exempelvis att kunna studera på utbildningar inom bristyrken, inte minst inom yrkesvux som också inbegriper regionalt yrkesvux. Regeringen föreslår att det i lagen om studiestartsstöd ska finnas en upplysningsbestämmelse med innebörden att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan föreskriva om vid vilka läroanstalter och utbildningar studerande kan få studiestartsstöd. Stödet ska kunna användas i kommunens rekryterande verksamhet och vara frivilligt Regeringen föreslår att studiestartsstödet ska vara ett verktyg som kommunerna ska kunna välja att använda för att rekrytera personer till studier inom ramen för sitt ansvar att verka för att vuxna deltar i utbildning. Kommunens rekryteringsarbete ska ske i samverkan med Arbetsförmedlingen. Regeringen anför bl.a. följande skäl. Kommunerna är ansvariga för den kommunala vuxenutbildningen och har enligt skollagen en skyldighet att verka för att personer i behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå deltar i vuxenutbildning. Regeringen anser att det bör vara frivilligt för kommunerna att inom ramen för denna rekryteringsverksamhet använda sig av studiestartsstödet. Arbetsförmedlingen bör kunna bidra med kunskap om bl.a. målgruppen inför kommunens ställningstagande. En anledning till att stödet bör vara frivilligt är att medlen för stödet är begränsade. Dessutom kan de lokala omständigheterna skilja sig åt mellan olika kommuner, vilket medför att vissa kommuner sannolikt finner ett större behov att använda sig av stödet än andra. Att rekryteringsarbetet sker i samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen säkerställer att insatser vidtas inom ramen för den kedja av insatser som syftar till att öka möjligheterna för målgruppen att börja studera. Samverkan bör enligt regeringen ske på en övergripande nivå och behöver alltså inte ske på individnivå. En sådan samverkan är nödvändig för att det rekryterande arbetet ska fungera effektivt och för att stödet ska bli träffsäkert. Hur samverkan utformas i detalj bör dock utgå från förutsättningarna i respektive kommun. Kommuner som väljer att använda sig av stödet ska anta riktlinjer för rekryteringsarbetet Regeringen föreslår att en kommun som väljer att använda studiestartsstödet i nära samarbete med Arbetsförmedlingen ska anta riktlinjer för rekryteringsarbetet efter att ha inhämtat synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. Regeringen anför bl.a. följande skäl. För att kommunen ska kunna hantera studiestartsstödet på ett rättvist och rättssäkert sätt bör det fastställas lokala riktlinjer för hur stödet ska användas och vilka tolkningar som ska göras. Sådana riktlinjer kan t.ex. innehålla principer för den prioritering som ska göras av kommunen vad gäller individers utbildningsbakgrund och utbildningsbehov. Regeringen tydliggör att det inte bör finnas något krav på att lokala riktlinjer måste tas fram enskilt för varje kommun i det fall kommunen samverkar med andra kommuner. I sådana fall kan en möjlig lösning i stället vara att riktlinjer tas fram gemensamt inom samverkansområdet. Även om riktlinjerna bör beslutas av den kommun som väljer att använda studiestartsstödet är det viktigt att andra aktörers kompetens och infallsvinklar tas till vara för att stödet ska kunna användas så effektivt som möjligt. Regeringen anser därför att kommunerna i nära samarbete med Arbetsförmedlingen bör anta riktlinjerna för rekryteringsarbetet efter att ha inhämtat synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. Arbetsförmedlingens roll lyfts därmed fram ytterligare. Ett sådant samarbete blir naturligt eftersom kommunerna även föreslås samverka med Arbetsförmedlingen i det rekryteringsarbete som föreslås bedrivas. En nära samverkan med Arbetsförmedlingen motiveras också av att stor vikt bör läggas vid den lokala och regionala arbetsmarknaden när riktlinjerna utarbetas. Riktlinjerna kan t.ex. innehålla ett jämställdhetsperspektiv så att rekryteringsinsatserna bl.a. kan anpassas efter de särskilda svårigheter som kan finnas att nå vissa grupper med rekryteringsinsatser. Övriga förslag och bedömningar I propositionen finns det även förslag och bedömningar som bl.a. rör målgruppen för studiestartsstödet, den närmare utformningen av stödet, handläggning och administration av ärenden om studiestartsstöd, överklagande av kommunens och CSN:s beslut och uppgiftsskyldighet till , att kommunen bör få en årlig resursram, att en uppföljning av reformen behövs och att möjligheten till avskrivning av studielån tagna vid behörighetsgivande studier bör avskaffas. Regeringen föreslår att den nya lagen om studiestartsstöd och följdändringar i andra lagar ska träda i kraft . Den upphävda paragrafen i studiestödslagen (1999:1395) om avskrivning av studielån för behörighetsgivande studier ska dock fortsätta att gälla för studiemedel som lämnats för tid före . Regeringen anför bl.a. följande skäl. Det finns ett stort behov av det nya studiestartsstödet, och det är därför viktigt att det träder i kraft möjligt. Att införa ett helt nytt studiestöd kräver dock förberedelser för att genomförandet ska bli lyckat och för att stödet ska få avsedda effekter. Flera aktörer blir inblandade i det nya studiestartsstödet. Information om stödet behöver nå många parter, t.ex. utbildningsanordnare, studie- och yrkesvägledare och potentiella studerandegrupper. Det behövs därför tid för förberedelser i dessa delar, och det är viktigt att de berörda parterna får tid för detta. Erfarenheter från tidigare satsningar visar också att ett planerat genomförande förbättrar en satsnings effekter. Om parterna får god tid för förberedelser förbättras således förutsättningarna för att målgruppen för det nya stödet verkligen kan rekryteras till studier. I propositionen framgår att CSN, i avvaktan på beslut i fråga om studiestartsstödet, har finansiering för att kunna vidta förberedande åtgärder som rör bl.a. utvecklingen av ett handläggningssystem. CSN har också i underhandskontakter informerat om att myndigheten har påbörjat ett förberedande arbete och att myndigheten har kontakt och samarbetar med andra berörda aktörer. Utifrån dessa förutsättningar anser regeringen att det nya studiestartsstödet bör kunna träda i kraft . Efter en avvägning mellan det stora behovet av stödet och behovet av tid för förberedelser bedömer regeringen att detta är en lämplig tidpunkt. Med anledning av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) kommer vissa ändringar att göras i studiestödslagen och i inkomstskattelagen som träder i kraft . Mot den bakgrunden föreslår regeringen, av författningstekniska skäl, att tidpunkten för ikraftträdandet flyttas fram jämfört med promemorians förslag, till . I motion 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att avslår propositionen. Orsaken till begäran är att enligt motionärerna har ett av världens mest generösa studiestödssystem. Att införa ett system med bidrag för en grupp studenter, medan andra är tvungna att låna pengar för sina studier, är enligt motionärerna orättvist. Alla studenter bör behandlas lika och få liknande villkor. I motion 2016/17:3688 av och i (båda C) begär motionärerna att avslår propositionen. Motionärerna delar regeringens ambition att få fler människor i arbete men anser att studiestartsstöd inte är rätt väg att gå. Motionärerna framhåller bl.a. att redan har ett generöst studiemedelssystem och att man genom att ge en grupp – enligt regeringens beräkning ca 15 000 personer – särskilda förmåner gör att studenter vid samma utbildning får olika ersättningar. I stället behöver man underlätta för fler att studera. Enligt motionärerna är studiemotivation en betydande faktor för framgångsrika studier. Drivkraften får inte vara ersättningen, utan incitamentet ska vara studier som leder till jobb. I kommittémotion 2016/17:3690 av m.fl. (KD) begär motionärerna att avslår propositionen. Motionärerna anser att det är tveksamt om studiestartsstöd kan främja en högre studiemotivation och att det av rättviseskäl vore fel att vissa ska kunna studera med bidrag medan deras studiekamrater måste ta lån för samma kurs. Inriktningen ska i stället vara att öka genomströmningen i gymnasieskolan som (SOU 2016:77) vill åstadkomma. Det är genom tidiga insatser i både och gymnasieskolan som man kan hjälpa elever som halkar efter. Satsningarna bör ligga i det ordinarie skolsystemet för att så få som möjligt ska behöva återgå till grundutbildning när de nått vuxen ålder. Utskottet vill framhålla att möjligheten till utbildning är avgörande för enskildas utveckling, delaktighet, självbestämmande och arbetsmarknadsutsikter samt för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Många vuxna har inte fullt ut den kunskap och kompetens som motsvarar arbetsmarknadens behov. För dessa måste det finnas möjligheter till omskolning eller vidareutbildning. Utbildning är av avgörande betydelse för att människor ska kunna förbättra sin anställningsbarhet. I dagens samhälle ställs det krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att utbildning ska vara tillgänglig genom hela livet. Utskottet kan konstatera att utbildningsbehoven är stora bland arbetslösa. Personer med kort utbildning löper också betydligt högre risk för att bli arbetslösa än personer med högre utbildning.