bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — föreslår därför att ytterligare medel avsätts för detta inom landsbygdsprogrammet. Men utöver mer resurser i form av pengar måste infrastrukturministern självklart se till att hans myndighet rappar på med arbetet att utan onödig tidsspillan ge tillstånd att gräva längs vägarna. Jag yrkar bifall till reservation nr 5 i detta betänkande. I detta anförande instämde , och (alla M). Jag skulle vilja ta upp ett par saker som lite kort nämnde i sitt anförande. slår ett slag för så kallade underhållslyft när det gäller järnvägen. Detta känns lite märkligt, för som man lägger mer pengar på underhåll - och vi tycker att det är bra att även vaknar till liv därvidlag - vill man inte förbättra underhållet ytterligare genom att införa ERTMS, alltså det nya signalsystemet. Det säger man nej till och skjuter framåt i tiden. vet vi att ett sådant system verkligen skulle leda till färre förseningar. Det visar de utvärderingar som har gjort av de fyra banor som drivs med ERTMS. Jag skulle vilja att du förtydligade detta lite grann, . Man kan inte å ena sidan säga att man står upp för ett underhållslyft genom att lägga in mer pengar och å andra sidan ta bort möjligheten genom att skjuta det nya signalsystemet - och inte tala om hur man tänker finansiera det nuvarande, som inte är gratis. Sedan handlar det om kollektivtrafik på landsbygd. har regeringen satsat 848 miljoner på kollektivtrafik och på att förbättra vägarna på landsbygden. har alltid sagt nej till dessa satsningar. Vad är det som har hänt? Jag känner inte igen , som oftast är en klok man. Vad är det för lapsus du gör här, , när du säger nej till satsningar på landsbygden? Förklara det för mig! Tack för möjligheten och för epitetet "klok man", ! Järnvägslyftet, som kallar det, innebär att vi lägger väsentligt mer resurser på verkligt underhåll, drift och trimning av det svenska järnvägssystemet. Pengarna kommer inte från någon sedelpress utan från att vi i stället väljer att pausa införandet av det nya signalsystemet ERTMS. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Vi gör detta efter att ha lyssnat på järnvägsbranschen, fru talman. Vi har lyssnat på tågoperatörer och tittat på exempel från och , och man meddelar med ett mycket tydligt språk att ERTMS i stället för ATC - vi går inte in på vad förkortningarna betyder - är ett byte av nervsystemet i den svenska järnvägskroppen och att det inte ger mer kapacitet. Tvärtom är det så, fru talman, att det riskerar att ge sänkt kapacitet. Det finns de som har beskrivit det så här: Att byta signalsystem på , den mest trafikerade delen av det svenska järnvägssystemet, i stället för att rusta den rejält vore som att experimentera genom att byta nervsystem på en döende. Det är ett dåligt experiment. Det är bättre att se till att patienten lever och är frisk innan man experimenterar med något som , med de versioner vi har, faktiskt inte ger mer kapacitet. Dessutom, fru talman, innebär det förslag till signalsystembyte som har hängt i luften dramatiskt ökade kostnader för de operatörer som opererar på den svenska järnvägen. Det är mycket höga ombordkostnader som de dessvärre inte får någon ny kapacitet för. De behöver kapacitet. Svenska folket och svenska företag behöver kapacitet - inte ett nytt nervsystem som inte ger mer kapacitet. får väl i sitt sista inlägg återkomma till motståndet mot att bygga ut landsbygden när det gäller kollektivtrafik och vägar. Hur länge ska man pausa införandet av det nya signalsystemet, ? Det är ju inte gratis. Om du väntar kommer det att kosta 2 miljarder, och vi ser inte riktigt i budgetförslag att den förstärkningen finns. Det är inte gratis att låta detta vänta. När det gäller är det mer komplext än så. Det är hela elektrifieringen av en väldigt gammal infrastruktur - den är äldre än - som stökar till det, så det går inte att säga att problemen i enbart beror på ERTMS. Att elektrifieringen har strulat påverkar införandet av det nya signalsystemet. säger vidare att det rent av kan bli sänkt kapacitet. Det är nog en spekulation och en slutsats som får stå för. , som är den ansvariga myndigheten, säger någonting annat. Där talar man i klartext om att förseningsminuterna minskar med minst två tredjedelar, och i bästa fall ännu mer. Det är en ganska ansenlig mängd förseningsminuter vi kan spara. Det finns ingen riktig beräkning, men vi vet att förseningarna är uppskattade till 5 miljarder . Det måste man också väga in när man talar om att skjuta fram införandet av ett signalsystem som kan minska förseningsminuterna med två tredjedelar. Jag tycker att det är väsentligt att och de som lyssnar på replikskiftet tar till sig detta. Jag är en stor tillskyndare av ny teknologi och ny teknik - en jättestor tillskyndare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Både och jag har i trafikutskottets regi fått höra vilken enorm kapacitet som skulle vinnas bara vi bytte signalsystem. Men när jag möter operatörer - både de som staten äger och de som utmanar statens båda bolag, och SJ - uttrycker de en samfälld och djup oro för minskad tillgänglighet och stora introduktionsproblem om vi byter signalsystem , fru talman. har valt strategin att behålla det signalsystem vi har, som håller världsklass vad gäller säkerhet, för det är framför allt säkerheten vi är ute efter. Vi bör använda pengarna till att få det basala - dåligt fungerande växlar, spår, strömförsörjning etcetera - att fungera innan vi trixar med att byta signalsystem. Ja, fru talman, vi i är djupt skeptiska till regeringens så kallade landsbygdssatsning avseende järnväg. När vi gick in och kollade vart dessa landsbygdsmiljoner går såg vi att de förvisso hamnade i och på andra ställen, och det låter ju lantligt och idylliskt. Men de hamnade på stambanan, fru talman. De hamnade inte på Tjustbanan, Stångedalsbanan eller de mindre banor som finns i valkrets och som jag inte kan namnet på - valkretsen vet jag namnet på, men jag vet inte vad banorna heter! Det rörde sig inte om den där finmaskiga och för den enskilda industrin ganska viktiga delen av systemet. Av det skälet är vi djupt skeptiska till det regeringen kallar landsbygdssatsning. I stället vill vi öronmärka en ansenlig del av vårt underhållslyft, järnvägslyftet, just till de lågtrafikerade delarna, så att vi säkerställer att det är där det hamnar. står bakom förslaget i detta budgetbetänkande. Vi ser att viktiga steg har tagits för att minska klyftorna och bygga ihop igen. Till skillnad från det som SD har röstat på när de i olika omgångar har stött borgerliga budgetar ser vi att vi med denna budget stärker alla medborgare. Den lilla människan stärks. Vi bygger samhället utifrån att alla ska ha det bra även om de blir sjuka och mår dåligt, oavsett om det handlar om en liten bebis eller äldre människor på ett äldreboende. Vi ska alla vara trygga med att alla blir omhändertagna, och i denna budget tar vi viktiga steg mot detta. Vi är också glada för att järnvägsunderhållet stärks. Om vi ska ställa om behöver vi stärka underhållet så att folk kan lita på järnvägen. Jag vill nämna en siffra som jag tycker att ingen ska glömma bort: 10 miljarder. Det är inte en helt robust siffra, men det är det som har sagt behövs för hela anläggningen. har drivit på för att vi ska nå över den ribban till järnvägsunderhållet, för vi kan inte ha ett underfinansierat järnvägsunderhåll. Det har legat på runt 8 miljarder eller lägre. Att tala om fördubblat underhåll och luftsiffror hit och dit funkar inte, utan vi måste utgå från verkligheten när vi jobbar. Vi måste utgå från markperspektivet. Vad händer på marken? Hur fungerar saker på riktigt? Vilka resurser behövs för att på riktigt tillgodose behoven? Luftsiffror håller inte - medborgarna ser igenom detta. Det skapar populism. Det skapar främlingsfientlighet. Det skapar ett felbyggt . Vi måste utgå från riktiga siffror, så glöm aldrig 10 miljarder till järnvägsunderhållet! Vi kommer att behöva mer, för vi behöver återhämta det som vi har försakat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det kommer att ta ett tag att komma i kapp nu när vi har dessa pengar, för vi har inte entreprenörer och maskiner för att komma igång så fort som vi vill. Men finns pengarna där, och det är väldigt viktigt att politiken jobbar på det här sättet framöver - riktiga siffror för att nå verkliga behov. Det är viktigt att vi utvecklar politiken än mer framöver för att rädda klimatet. har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt om två jämbördiga delmål: funktionsmålet om tillgänglighet och hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa. Det handlar om att vi både ska tillgodose hela när det gäller transporter och nå miljömålen och klimatmålen. Det är positivt att den historiska kopplingen mellan ekonomisk utveckling och utvecklingen av inrikes godstransporter har brutits, så att vi kan nå en ekonomisk utveckling utan att gå tvärtemot klimatmålen och ambitionen om resurseffektivitet. Det är enormt viktigt att vi bygger en sådan strategi för att få en ekonomi som går ihop med den resurshushållning vi har att ta hänsyn till inom planetens gränser. Godstransporterna är dock fortfarande underinternaliserade, vilket vill säga att de inte betalar för sina externa kostnader, och de betalar inte miljökostnaderna. Detta är allvarligt. Därför måste vi satsa mer på de mest resurseffektiva transportslagen, det vill säga järnväg och sjöfart. Det är bråttom - det är fruktansvärt bråttom. Vi måste vara medvetna om att vi nu är inne i ett skede då naturen inte längre buffrar. Naturen släpper i detta läge ut växthusgaser. Vi har metan i atmosfären, och enligt vad jag fick höra när jag senast talade med personer som hade haft kontakt med olika forskare vet vi inte om det kommer från tundran eller haven. Vi måste ha den viktiga insikten att vi har överskridit en tröskel - nu släpper naturen ut egna växthusgaser. har vi oerhört starka väderfenomenen runt om på planeten, som vi inte är vana att se. Dessa är ganska problematiska att ha fortsättningsvis om vi ska kunna upprätthålla en civilisation och om vi ska kunna upprätthålla infrastruktur. Därför måste vi snabbt få ned koldioxiden i atmosfären. Vi måste också binda in kol från atmosfären. Vi måste få en ökad kolinbindning i hela vår biosfär och i marken. Det finns ny teknik för detta, vilket vi i återkommer till efter vår kongress, då vi tar ställning till hur vi ska hantera detta. Vi måste dra i nödbromsen när det gäller transportsektorn. Vi måste tänka transporteffektivt. Då är det mycket kollektivtrafik och järnväg som gäller. Detta stöds även av . Vi behöver planera transportsnålt för att vi inte ska få inducerad trafik. Det vi har sett är att utsläppen ökar - eller inte minskar i samma takt - trots ökad energieffektivitet i transportsektorn. Detta beror på att man kör mer och reser mer, vilket är inducerad trafik. Ju mer bilvägar vi har, desto mer bilar på bilvägarna och desto mer utsläpp, även om vi jobbar med energieffektivisering. Här kommer kollektivtrafiken och järnvägen - och även sjöfarten - in. Vi måste vara smarta. Vi måste använda det mest energieffektiva. Vi ska inte slösa på vare sig metaller eller fossil energi eller öka transportsektorns dimensioner. I stället ska vi vara smarta och kloka för att nå klimatmålen och kunna dra i nödbromsen, vilket jag tror att vi alla vill göra, även om vi har lite olika syn på hur det ska gå till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Kapaciteten i järnvägsnätet ökade . Detta är bra, och det är en följd av utbyggnad från enkelspår till dubbelspår och av att trängseln på spåren minskade. Punktligheten är bättre för persontåg än för godståg, men problemen är fortfarande stora. Något som man ska observera är att flyget har sämre punktlighet än järnvägen. Detta talas det inte mycket om, men det är viktigt att komma ihåg. vill vi självklart förbättra punktligheten på järnvägen - det är oerhört viktigt att människor kan lita på det hållbara transportmedel som vi vill att de ska använda. Eftersom resandet ökar behöver vi också öka kapaciteten. Vi måste minska utsläppen från hela transportsektorn, och vi behöver minska utsläppen även när det gäller flygmarknaden. Flyget släpper ut oerhört mycket per kilometer jämfört med alla andra transportslag. Bara en resa till kan ta upp hela en persons koldioxidbudget . Det är inte okej - vi kan inte fortsätta på det här sättet. ser många fördelar med den flygstrategi som regeringen har tagit fram, men vårt mål är att minska flygresandet. Vi vill bygga ut järnvägen med nattågstrafik till , och vi vill bygga ut nattågstrafiken till . Vi är väldigt glada att vi nu har fått igenom nattågstrafik till . Det är jättecentralt för att man ska kunna pendla till hela , eftersom det är vanligt att man sover upp till och sedan med andra transportmedel tar sig till olika delar. Detta är oerhört centralt för att stärka möjligheterna att pendla med järnväg. Vi har tillsammans fått till detta, vilket vi är väldigt glada för. Det var också ett led i flygskattediskussionen att inte bara höja flygskatten, som är en viktig signal till befolkningen om vilket transportmedel som är hållbart, utan att också satsa på morötterna, på det som gör det enkelt att göra rätt. I det allvarliga klimatläge vi är tror jag inte längre så mycket på piskorna, inte före morötterna. I detta läge behöver vi få med oss hela befolkningen. Vi behöver få med oss åkerinäringen, de som bor på landsbygden och de som är helt beroende av sin bil. Varenda människa i hela ska känna att tar beslut som gör det lätt att göra rätt, som ger morötter när man gör rätt. Därför behöver vi bygga ut järnvägen och därför behöver vi nattågstrafik till och ned till . Det ska vara lätt och enkelt att göra rätt. En annan fråga är vägtrafiken. Tyvärr är det ganska mycket trafikolyckor med vilt . 66 000 med klövvilt rapporterades . Av denna anledning borde vi se en ökad satsning på ekodukter och överfarter för viltet för att undvika dessa olyckor. Det är också ett sätt att skydda ekosystemen och funktionerna i ekosystemen, som kommer att påverkas med klimatförändringarna. Det är viktigt att ekosystemen har möjlighet att buffra för de förändringar vi ser. Infrastrukturnätet har en stor fragmenterande effekt på ekosystemen, och därför behöver vi tänka om här och jobba med naturen. Detta börjar bli mer och mer uppenbart i vårt samhälle, och vi behöver stärka dessa bitar mer och mer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer En annan sak som lyfter i betänkandet gäller vägunderhållet. har kommit med rapporter om att klyftan mellan stad och land har ökat. Vi tycker att det är jätteolyckligt. Vi har levt i en nyliberal tid då man inte har låtit människovärdet utan ekonomin stå i centrum. Vi kan inte fortsätta så här. Det skapar främlingsfientlighet, rädsla och förakt för människor. Det skapar ett högt värde för människor med pondus, makt och god ekonomi, men det skapar mindervärdeskomplex hos människor som bor på landsbygden, har dålig ekonomi, är sjuka eller inte kan ta sig fram i detta tävlingssamhälle. Det är oerhört destruktivt och bryter ned samhället. Det skapar stenkastning och bilbränder i förorterna, och det skapar anhängare till IS. Faktum är att till och med sådana detaljer som vägunderhållet kan komma in i denna diskussion. Vi kan inte eftersätta landsbygdsvägarna för att de stora vägarna som går till storstäderna ska få alla medel. Även här har nyliberalismen sett till att alla medel har gått till de stora huvudstråken, och klyftorna har ökat även här. Det är inte okej. vill därför att man följer förslag att se över detta och återkommer med förslag på hur man kan fördela resurserna lika rättvist som vi gjorde och . Det ska inte gå bara dit där storstäderna och pengarna finns. Vi bygger en ekonomi genom att inlemma hela befolkningen, genom att låta hela landet växa och genom att ta emot människor till vårt land som vi sätter i arbete. Enligt ekonomisk teori bygger vi tillväxt om vi är många människor som mår bra, jobbar gemensamt och möter de behov som finns på ett resurseffektivt och resurssnålt sätt som tar hänsyn till de planetära gränserna. I betänkandet lyfter vi upp en reservation som jag vill yrka bifall till. Det är reservation 4 om vår handelsflotta inom sjöfarten. Vi vill stärka sjöfarten ytterligare genom att ge den en ekonomi som är jämställd med de andra transportslagen, som järnväg och väg, så att sjöfarten också får hjälp med infrastrukturkostnaderna. Detta har vi med i vår reservation. Vi är annars glada åt att har kommit överens om tonnageskatten och att vi nu ser många fartyg flagga in i igen. Det är positivt, och vi kan långsiktigt gå mot en bra arbetsmarknad inom sjöfartsnäringen, vilket också stärker jämlikheten i och bygger ihop landet. Jag yrkar i övrigt bifall till utskottets förslag. Det var intressant att lyssna på anförande. Jag fick känslan av allt åt alla. talar om en klyfta mellan stad och land, om upplopp i förorterna och gatstenar som flyger. Det som förvånade mig i anförande var den stora entusiasmen för sjöfarten och tågen, men vill ju skapa en instängningseffekt för dem som bor på landet genom att döda flyget. Nattåg är jättebra, men möjligheten att frakta sig från övre ned till civilisationen, storstäderna och arbetstillfällena tar bort. Ni vill också försvåra för folk som kör bil. Det rimmar illa i mina öron. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer säger att hon vill bygga höghastighetsjärnväg och stärka sjöfarten. Min fråga till är: Hur kommer det att ta att skapa en god transport från ned till , och ? tar det med tåg. Det kallar jag inlåsningseffekt om man tar bort flyget. Om hinner svara: Hur ska ni finansiera sjöfarten? Du ställer en viktig fråga, , som jag verkligen brinner för att lösa. Vi måste lösa saker i verkligheten. Vi kan inte stå här och säga fina ord, utan vi måste ha koll på vad befolkningen har för behov. Jag tror på att bygga en harmonisk robust ekonomi som utgår från verkliga behov och som skapar harmoniska människor som växer upp i och känner sig trygga med att vi har ett system som tar hänsyn till befolkningen och politiker som bryr sig om befolkningen och inte bara vill synas i medierna och säga fina ord för att få väljare, vilket tyvärr lite för mycket har varit fallet för den representativa demokratin. Det har gått lite för långt, och vi behöver backa bandet lite och återgå till demokratin och det riktiga samtalet med folket. När det gäller järnvägen och flyget tycker , vilket jag också skriver i vårt särskilda yttrande, att vi ska minska flygandet som vi bygger ut alternativen. Jag är inte intresserad av att ta bort flygmöjligheterna till innan vi har byggt ut järnvägen. i är helt underdimensionerad. Det är fruktansvärt ojämlikt fördelat i , och det måste vi rätta till. Det kan vi göra genom att stärka och alla tvärbanorna, genom att bygga Norrbotniabanan och genom att stärka hela Norrbotniakorridoren. Det går alldeles utmärkt att satsa på det. och ville diskutera nattågen i samband med flygskatten, att vi bygger ut alternativen som vi höjer priset för flyget marginellt. Om man ska vara ärlig är flygskatten mer en symbol. Men den ger resurser så att vi kan bygga ut alternativen, och det är en viktig signal till befolkningen. Jag tycker inte att vi ska dra in flygplatser förrän vi har byggt ut järnvägen och bra kollektivtrafik som är effektiv och snabb. Det handlar om att ha markperspektiv och se hur folk lever. Det låter ganska rimligt att flyget får vara kvar så länge det inte finns andra lösningar. Men när jag lyssnade på anförandet lät det väldigt illa. Det innebär att man helt enkelt isolerar norra . Vi vet att det till och med är långt för många att ta sig till järnvägsstationen och naturligtvis också till flygplatsen. Där behöver vi alternativ som bilen. Det är långa avstånd även med gods. Vi vet också att det är enormt kostsamt att bygga järnväg. Vi hade självklart velat bygga järnväg överallt och ha hyperloopshastigheter, men det kommer att ta lite tid. Vi vet att flyget är under innovation. Vi vet också att flyget kan köra på el fast kanske inte just under lyftfasen, eftersom det kräver så mycket energi. Men man har åtminstone kunnat köra flyget på el. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är väldigt viktigt att man kan transportera sig ganska fritt och att man främjar alla former av trafikslag. Vi vet att Sverigeförhandlingen pågår och att man försöker få kommuner att skriva avtal om att bygga just höghastighetståg. Vi sverigedemokrater har sagt nej. Vi är jättepositiva till att har en hastighet . Då bygger du järnväg med förnuft. Du bygger järnväg till en rimlig kostnad. Vi är säkra på att man skulle kunna bygga än billigare än vad man gör med andra byggtekniksätt. Min fråga till ledamot är: Hur tror du att det tar innan får en tillfredsställande järnväg? Jag tycker att vi ska arbeta rimligt. Vi ska inte dra in flygplatser i förrän järnvägen är utbyggd. Däremot ska vi kanske signalera till befolkningen att den kan semestra mer hemma i och att vi ger arbetstagare så goda villkor på deras arbete att de inte behöver göra klassresan till för att de känner att de måste återhämta sig eftersom det är så tufft på arbetsplatsen. Hur det kommer att ta att bygga ut järnvägen till beror helt på hur vi kommer att förhandla och prioritera. Jag är jättetrött på att vi bara prioriterar storstäderna. Människor mår inte bra av att bo väldigt många på en trång yta där det skapas väldigt stark segregation. Vi behöver ta emot många människor till eftersom världen tyvärr står i brand med krig, klimatförändringar och så vidare. Vi kommer här att vara en kornbod på många olika sätt med jordbruksmark. Framöver kommer det att vara ännu fler flyktingar som kommer hit. Då måste vi bygga hela starkt med järnväg i hela landet och bygga en ekonomi för alla. Det är väldigt klokt att satsa på och förstärka inlandsbanorna och tvärbanorna, Norrbotniabanan och hela Norrbotniakorridoren. Det är en snabb väg till mycket järnväg. skulle väldigt gärna se lånefinansiering till detta. Då skulle vi kunna göra det fort. Vi har med oss Näringslivets Transportråd, , Byggindustrier och en lång rad aktörer som kanske inte brukar vara på arenan tillsammans med . Men i det här fallet är det vi och även flera borgerliga partier som vill se lånefinansiering till järnväg. Det skulle kunna skynda på utvecklingen. Jag står bakom betänkandet i de delar där Liberalerna ingår. I övrigt har vi ett särskilt yttrande vad gäller budgeten. Välfungerande kommunikationer och en modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för att samhällen ska kunna utvecklas och företag ska kunna etableras och växa. Flödet av varor och tjänster skapar tillväxt för , och handeln med andra länder stärker position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det är viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Det behövs ett systemtänk. Hur underhåller vi och vässar det som redan finns? Vad måste byggas till? Hur ska transporterna se ut från A till B? Hur ser flöden ut från ett trafikslag till ett annat? Och hur ser framtiden ut? Hur finansierar vi det som behövs? Finns resenären och mobiliteten i centrum? Är det ett jämställt transportsystem? Ska vi resa, eller ska vi inte resa? Liberalernas svar är: Vi tycker att vi ska fortsätta att kunna resa. tog upp frågan om att resa eller inte resa. Jag kan konstatera att det inte alltid är så lätt att veta om man gör rätt. Vi var en delegation från trafikutskottet i . Några tog flyget, och andra tog båten. Jag ville veta hur mycket CO2-utsläpp det var från den resan. Jag kunde konstatera att flyget kunde redovisa sina utsläpp, men det kunde inte sjöfarten göra. Det behövs mycket mer av åtgärder för att vi ska kunna veta om vi gör rätt. Många har varit inne på frågan om landsbygd och glesbygd. Det är en fråga som engagerar många liberaler.