bet · H501NU2 · 2017-12-12 00:00:00 — Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. beräknas anslaget till respektive . Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. I kommittémotion 2017/18:3861 av m.fl. (M) anförs att befolkning ökar och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en ökad attraktionskraft. finns det betydande utmaningar med ökande skillnader mellan städer med stark privat tjänstesektor och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet bör enligt motionärerna inriktas på att ge regionerna möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar, såväl i städer som på landsbygder. För att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken krävs insatser på många politikområden. För att skapa regional tillväxt vill motionärerna satsa på de gröna näringarna som tillväxtmotor och fortsätta arbetet inom ramen för landsbygdsprogrammet som det satsas på lokal service. Det skapar viktiga förutsättningar för att man ska kunna leva och verka på landsbygden. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder bör enligt motionärerna ligga kvar på tidigare nivå . Detta innebär att det bör minska med sammanlagt jämfört med regeringens förslag, dvs. att regeringens satsning med 35 miljoner respektive på kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder respektive förbättrad matchning på arbetsmarknaden utgår. I kommittémotion 2017/18:3700 av m.fl. (C) anförs att oavsett var man bor, på landsbygden, i mindre orter, i städernas förorter eller innerstäder, ska man ha samma möjligheter att leva, arbeta och driva företag. Landsbygden och städerna delar många utmaningar med varandra. I såväl bruksorter som förorter finns ett behov av fler jobb. Likvärdiga möjligheter i hela landet innebär inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. Politiken behöver därför utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, möjliggör en sådan utveckling. Motionärerna avvisar regeringens förslag om integrationsperspektiv i det regionala kompetensförsörjningsarbetet och om statliga bidrag till vissa områden. Detta innebär sammanfattningsvis att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås minska med jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2017/18:3815 av m.fl. (L) anför motionärerna att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och för ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala insatser. De tre storstadsregionerna växer snabbast liksom regionstäderna medan befolkning och arbetstillfällen i de flesta av landets kommuner har minskat när företag har flyttat eller lagts ner. I och med de senaste årens befolkningsökning, inte minst på grund av det ökade antalet utrikes födda, håller detta på att förändrats. behöver en företagsvänlig politik och för detta behövs regelförenklingar och ett företagsvänligt klimat. För att människor och företag ska vilja bo respektive verka i hela är det viktigt att det finns tillgång till en fungerande grundläggande service på rimligt avstånd. Regeringen har föreslagit en satsning på en förbättrad regional matchningsfunktion, stöd till kommersiell service i glesbygd och stöd till socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden. Motionärerna anser emellertid att generella åtgärder i form av sänkt skatt på arbete och företagande, regelförenklingar och ett gott företagsvänligt klimat vore bättre för den regionala tillväxten, och förslagen avvisas därför. Däremot kan det finnas skäl att göra vissa satsningar i utsatta stadsdelar. Motionärerna avvisar regeringens förslag till anslagsökning på anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och anser att en generell återgång till tidigare anslagsnivåer är rimlig. Detta innebär att anslaget minskar med 500 miljoner och , dvs. med sammanlagt 613 miljoner jämfört med regeringens förslag. I motion 2017/18:3741 av m.fl. (KD) anförs att den regionala utvecklingspolitikens främsta uppgift är att bidra till utvecklingen av livskraftiga regioner i hela landet (yrkande 1). En politik bör föras som syftar till att människor, oavsett var i landet de bor, kan ta del av samhällets grundläggande sociala rättigheter och ges rimliga förutsättningar att försörja sig och utveckla sin omgivning. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning, infrastruktur och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Motionärerna vill se ett helt – inte bara se vissa orter som utanförskapsområden. Att lägga stora medel på områden som redan tidigare fått det utan att gå till botten med själva orsakerna till känslan av utanförskap hos invånarna tror inte motionärerna hjälper heller. Motionärerna föreslår därför att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskar med jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna krävs det däremot en översyn för att hitta de gemensamma nämnarna mellan olika områden oavsett om det rör sig om stad eller landsbygd och lägga resurserna där. Det saknas en samlad forskning på liknande strukturer på mindre orter, i stadsdelar och förorter även om det i många fall handlar om gemensamma problem med och lösningar på arbetslöshet, vidareutbildning, bostäder, service m.m. För detta ändamål avsätter motionärerna –2020 under anslaget 1:1. Detta innebär sammanfattningsvis att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskar med jämfört med regeringens förslag. Uppföljning av den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 Genom beslut uppdrog regeringen åt att följa upp den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. I redovisning av regeringens uppdrag anförs att som ett led i att tydliggöra styrningen av de regionala tillväxtmedlen har det pågått ett arbete med att utveckla ett nytt system för uppföljning av projektverksamhet finansierad av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, bl.a. för att åstadkomma en ökad transparens i hur medlen används samt hur medlen fördelas mellan och inom länen. Arbetet kommer att fortsätta som delar av systemet kommer att genomföras. För att det nya uppföljningssystemet ska kunna leverera bör berörda aktörer ges goda förutsättningar i form av både kunskap och resurser att bidra med när systemet fortsätter att utvecklas och genomföras. Den årliga revisionens iakttagelser Regeringen har i skrivelsen Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101) redovisat att fått en revisionsberättelse med avvikande mening i fråga om sin årsredovisning . Som grund för sitt uttalande om avvikande mening angav att årsredovisning innehåller omfattande felaktigheter som påverkar hela den finansiella redovisningen samt ger följdfel i de finansiella uppgifterna i resultatredovisningen. Myndigheten har inte redovisat valutakursdifferenser som uppstått vid inbetalningar från EU i uppbördsavsnittet i fråga om utgifter som myndigheten har återkrävt från Europeiska strukturfonden (Eruf). De redovisade mellanhavandena mot EU i fråga om Eruf och om EU-programmet innehåller dessutom felaktigheter i form av dubbelbokningar och felaktigt värderade fordringar till väsentliga belopp. Vid riksdagsbehandlingen av skrivelsen fann näringsutskottet skäl att yttra sig till finansutskottet (bet. 2016/17:NU7y) med anledning av att fått en modifierad revisionsberättelse av det allvarligaste slaget, ett uttalande med avvikande mening, från . uttalade att det är ovanligt att lämnar en revisionsberättelse med avvikande mening. då begreppet avvikande mening infördes har endast två gånger tidigare lämnat en revisionsberättelse med avvikande mening. underströk vikten av att regeringen grundligt följer upp de uppgifter och felaktigheter som framkommit och därefter vidtar nödvändiga åtgärder och utgick ifrån att regeringen i budgetpropositionen skulle återkomma med en redovisning av eventuella vidtagna och planerade åtgärder. anförde i betänkandet Årsredovisning för staten 2016 (bet. 2016/17:34) att i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 redovisas de myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse från . En myndighet, , har fått en modifierad revisionsberättelse i form av en avvikande mening, dvs. revisorn drar slutsatsen att det finns väsentliga fel som är genomgripande och att årsredovisningen därför inte ger en rättvisande bild. instämde med näringsutskottet när det gäller årsredovisning och förutsatte att regeringen när det gäller skulle återkomma med en redogörelse för eventuella vidtagna och planerade åtgärder med anledning av revisionens resultat i budgetpropositionen . påminde om att det är av central betydelse att myndigheternas årsredovisningar är rättvisande för att regeringen ska kunna fullgöra sin redovisningsskyldighet gentemot enligt 10 kap. 1 § budgetlagen. har inhämtat att därefter har utfört en översiktlig granskning av 2017 för per och den sexmånadersperiod som slutade detta datum. uttalar i beslut att grundat på översiktliga granskning har det inte kommit fram några omständigheter som ger anledning att anse att delårsrapporten inte, i allt väsentligt, är upprättad i enlighet med förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. I budgetpropositionen presenterar regeringen, med stöd av , en politik för hela landet som inriktas på att regionerna ska ges möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar. Det gäller såväl städer och stadsregioner, tätorter och tätortsregioner av olika storlek som olika typer av landsbygder och landsbygdsregioner. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för den inriktning för politiken för utgiftsområdet Regional tillväxt som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Som regeringen anför varierar förutsättningarna för att skapa utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft som följd. Alla människors, såväl kvinnors som mäns, möjligheter att leva samt att etablera och utveckla företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande strukturella förutsättningar i de miljöer de bor och verkar i, t.ex. kommunikationer, service, arbetsmarknader, natur- och kulturmiljöer, kulturvärden, boende samt närhet till utbildning, forskning och innovationsmiljöer. mål för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet delar regeringens uppfattning att det krävs insatser på många områden för att uppnå detta mål. Som regeringen anför omfattar den regionala tillväxtpolitiken betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde Regional tillväxt, och regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom flera områden har betydelse för måluppfyllelsen. Utskottet delar regeringens uppfattning att tillgång till service är en av förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling i landets gles- och landsbygder. Utskottet delar bedömningen att regeringens strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och de planerade och pågående insatserna ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin ska också bidra till att nå regeringens mål att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020, bl.a. genom insatser som bidrar till att näringslivet utvecklar hållbara varor och tjänster, nya affärsmodeller samt nya marknader i hela landet. Vidare ska den bidra till att nå ett flertal av de relevanta nationella miljömålen och de globala målen för hållbar utveckling (Agenda 2030) och till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet delar även regeringens bedömning att miljö-, jämställdhets- och integrationsperspektiven på ett tydligt sätt bör integreras i det regionala tillväxtarbetet och därmed bidra till en hållbar regional utveckling. Som regeringen anför kan en jämn fördelning av makt och resurser mellan alla människor, ett livskraftigt civilsamhälle samt ett samhälle där hänsyn tas till miljön och där klimatpåverkan minskas leda till ett som håller ihop. Utskottet välkomnar regeringens ambition att stärka innovationsförmåga för att bidra till hållbar utveckling och skapa förutsättningar för att nya jobb ska växa fram i hela landet. Även avsikten att återkomma till med en proposition med förslag till en sammanhållen landsbygdspolitik välkomnas. Det är viktigt att skapa en sammanhållen politik där landsbygdsperspektiv blir ett naturligt arbetssätt för alla departement och myndigheter. får anledning att återkomma till dessa frågor när regeringen lämnar den proposition som bygger på Parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). har genom beslut fastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgiftsområdena (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Enligt beslutet fastställdes ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 . Som framgår av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av betänkandet bygger utskottets fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som har fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. I det följande har utskottet att ta ställning till de olika förslagen till anslagen inom utgiftsområdet i propositionen och i motionerna som behandlas i detta avsnitt. , , och föreslår i motionerna 2017/18:3861 (M), 2017/18:3700 (C), 2017/18:3815 (L) och 2017/18:3741 (KD) att anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskar med varierande belopp. föreslår att regeringens satsning på sammanlagt utgår, vilket motsvarar en minskning med för förbättrad matchning på arbetsmarknaden och för långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. föreslår att anslaget minskas med , vilket motsvarar en minskning med för förbättrad matchning på arbetsmarknaden och med för stöd till socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden. Liberalerna föreslår en minskning med , vilket motsvarar en minskning med för stöd till en långsiktig satsning på socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden och med för att återgå till tidigare anslagsnivå. föreslår en minskning med sammanlagt , vilket motsvarar en ökning med för motionärernas förslag om en översyn av strukturer i stad och landsbygd och en minskning med för stöd till socioekonomiskt och strukturellt eftersatta kommuner och områden. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. När det gäller förslag om att avsätta för en översyn för att hitta gemensamma nämnare mellan olika områden i stad och landsbygd hänvisar utskottet till den redovisade uppföljningen av den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Utskottet anser i likhet med regeringen att den kan vara ett underlag för utveckling av politiken. Förslaget i motion 2017/18:3741 (KD) yrkande 1 bör därmed inte föranleda någon åtgärd från sida. När det gäller regeringens förslag att öka anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder med för ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder vill utskottet peka på att en uppföljning av olika insatser inom kommersiell service har visat att insatserna har bidragit till att strategiska serviceställen stärkts och att därmed tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel har bevarats eller utvecklats. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att det särskilda driftstödet till kommersiell service i de glesbygder som är särskilt sårbara och utsatta har varit viktigt för utvecklingen och att tillgängligheten till dagligvaror och drivmedel hade varit betydligt sämre i många gles- och landsbygder utan stöd till strategiska serviceställen. Stöden har således ökat möjligheten att kunna bo, vistas och verka i alla delar av landet och har därför bidragit till målet för politikområdet. Utskottet står bakom denna satsning. Utskottet anser i likhet regeringen att det är viktigt att från statlig nivå stödja det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Tillgång till arbetskraft med relevant kompetens är en förutsättning för hållbar regional tillväxt liksom för utvecklingen av näringsliv och offentlig verksamhet i hela landet. Det ställer krav på en förbättrad matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Motioner med motstående förslag bör därför avslås av . Regeringen föreslår vidare en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i hela med 2018. Som regeringen anför finns det områden i som har stora utmaningar med t.ex. hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg sysselsättningsgrad. Regeringen vill med denna satsning stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i de områden som har störst behov. Utskottet delar regeringens uppfattning att oavsett var man bor i ska man ha goda möjligheter att utvecklas och vara delaktig i samhällslivet. Utskottet välkomnar därför regeringens långsiktiga satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i hela och förordar att avslår de motioner som motsätter sig denna satsning. Sammanfattningsvis är det utskottets uppfattning att de anslagsnivåer som regeringen föreslår är rimliga och syftar till att genomföra en väl avvägd regionalpolitik för utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Motionerna 2017/18:3700 (C), 2017/18:3741 (KD), 2017/18:3815 (L) och 2017/18:3861 (M) bör därför i aktuella delar avslås av . Därmed gör utskottet samma bedömning som regeringen när det gäller fördelningen av medel för den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet vill avslutningsvis erinra om att den regionala tillväxtpolitiken omfattar fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområdet. Regional hänsyn och en tvärsektoriell styrning av resurser är avgörande inom i princip samtliga utgifts- och politikområden. Det gäller inte minst infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Sammantaget välkomnar utskottet de många initiativ med betydelse för en regional tillväxt som aviseras i årets budgetproposition. Utskottet föreslår således att anvisar anslag inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. Utskottet har heller inte något att invända när det gäller de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som föreslås i budgetpropositionen. Utskottets förslag till anslag och beställningsbemyndiganden motsvarande år framgår av bilaga 4 och 5. Utskottet tillstyrker därmed förslagen i budgetpropositionen vad gäller dels anslag , dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Samtliga motionsyrkanden som är aktuella här avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 19 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: utgångspunkt är att det ska löna sig bättre att arbeta och att statens kärnuppgifter som skola, vård och trygghet måste stärkas. Vårt budgetalternativ innehåller därför reformer för att öka jobbchanserna och satsningar för att återupprätta kunskapsskolan, halvera vårdköerna och stärka primärvården samt den största trygghetssatsningen . behöver också rusta sig inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. Vår syn på den övergripande ekonomiska politiken i övrigt framgår av partimotion 2017/18:3681 (M). beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 19 Regional tillväxt inte får överstiga 3 . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nyssnämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på den regionala tillväxtpolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Vi refererar också den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3861. Vi vill föra en politik för att hela ska leva. En förutsättning för detta är att människor kan bo och verka såväl i städer som på landsbygden. Människor och företag över hela landet ska ges möjligheter att växa och utvecklas. På så sätt tar vi till vara hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter. befolkning ökar och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en ökad attraktionskraft. finns det betydande utmaningar, med ökande skillnader mellan städer, med stark privat tjänstesektor, och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. Stagnation och avfolkning på dessa orter kan i vissa fall leda till neddragningar i verksamheter som vård, skola och omsorg. Men även till att människor känner en bristande framtidstro. Vi moderater arbetar ständigt för att förbättra företagsklimatet, inte minst genom att påtala vikten av utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. En modern och aktiv regional tillväxtpolitik för hela landet bör inriktas på att ge regionerna möjligheter att växa och utvecklas efter sina särskilda förutsättningar, såväl i städer som på landsbygder. Näringslivsutveckling, arbetskraftsförsörjning, utbildning, tillgång till offentlig och kommersiell service samt investeringar i informationsteknik och infrastruktur är väsentliga inslag i en modern regional tillväxtpolitik. Detta skapar i sin tur förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva och verka i hela landet. För att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken krävs insatser på många politikområden. För att skapa regional tillväxt vill vi satsa på de gröna näringarna som tillväxtmotor och fortsätta arbetet inom ramen för landsbygdsprogrammet som det satsas på lokal service. Det skapar viktiga förutsättningar för att man ska kunna leva och verka på landsbygden. Här spelar även infrastruktursatsningar en avgörande roll. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt har förordat en ram för utgiftsområdet som ligger kvar på tidigare nivå och som är lägre 2018 än vad regeringen föreslagit. Enligt vårt förslag borde anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder minskas med för förbättrad matchning på arbetsmarknaden och med för långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. Anslag inom utgiftsområde 19 (SD) (SD) och (SD) anför: