bet · H401UFöU5 · 2017-06-02 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller proposition 2016/17:177. Utskottet förordar därmed att godkänner att regeringen 2017 ställer en svensk beväpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i EU:s operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i . I betänkandet finns ett särskilt yttrande (SD). Proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Särskilt yttrande (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () medger att regeringen 2017 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i Europeiska unionens operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2016/17:177. På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I regeringens proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats () föreslås att bemyndigar regeringen att 2017 ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i insatsen , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter beslutat – med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen – att bereda propositionen och den tillhörande motionen i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). informerade utrikesminister , försvarsminister , och chefen för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten om det svenska deltagandet i EU:s insats (). (WFP) och Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) gick ut med en internationell förfrågan om assistans med eskort av humanitära hjälpsändningar som sjövägen transporterades till i WFP:s regi. Mot denna bakgrund antog ett flertalresolutioner –2013 (1814, 1816, 1838, 1846, 1851, 1897, 1918, 1950, 1976, 2020, 2070 och 2125) i vilka man bl.a. konstaterar att situationen i utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Med stöd av kapitel VII i har man uppmanat stater och internationella organisationer att bidra till att förebygga, avvärja och bekämpa sjöröveri och väpnade rån utanför samt att skydda fartyg som deltar i transport och tillhandahållande av humanitära hjälpsändningar till . antog Europeiska unionens råd (rådet) rådets gemensamma åtgärd 2008/851/GUSP om Europeiska unionens militära insats i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av sjöröveri och väpnade rån utanför . Insatsen, som kallas , inleddes , och dess första mandat löpte till att börja med fram till . Därefter har mandatet förlängts genom följande beslut: 2009/907/GUSP, 2010/766/GUSP, 2012/174/GUSP, 2014/827/Gusp och 2016/2082/Gusp. Det nuvarande mandatet gäller till . Det svenska deltagandet i insatsen har vid fyra tidigare tillfällen varit föremål för ställningstagande genom förslag i propositioner om svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför (prop. 2008/09:108, bet. 2008/09:UFöU3, prop. 2009/10:84, bet. 2009/10:UFöU3, prop. 2012/13:66, bet. 2012/13:UFöU2 och prop. 2014/15:14, bet. 2014/15:UFöU1). uppdrog åt Försvarsmakten att planera och vidta förberedelser för ett ev. svenskt deltagande i , bestående av en bordningsstyrka med stridsbåtar samt stödpersonal. Inriktningen var att deltagandet skulle genomföras tillsammans med . Regeringen föreslår att godkänner att regeringen 2017 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i EU:s insats (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. I propositionen redogör regeringen bl.a. för problemen med sjöröveri och väpnade rån utanför , den svåra humanitära situationen i och det internationella samfundets och engagemang i landet. Vidare redogörs för insatsen och det föreslagna svenska deltagandet. Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition 2016/17:177 om svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (). har med stöd av kapitel VII bemyndigat de stater som samarbetar med att i och på dess territorialhav använda alla nödvändiga medel för att stävja sjöröveri och väpnade rån till havs. FN:s säkerhetsråds beslut tillsammans med internationell sedvanerätt och relevanta artiklar i ger en tydlig folkrättslig grund för insatsen. Regeringen konstaterar även att EU:s insats verkar på somaliskt territorium, inklusive dess territorialhav och inre vatten, med samtycke av som har notifierat FN. Mot bakgrund av den svåra humanitära situationen i och det återkommande hotet från sjöröveri konstaterar regeringen att det finns ett stort behov av en internationell marin närvaro i syfte att bidra till avvärjande, förebyggande och bekämpande av sjöröveri och väpnade rån utanför . Ett svenskt deltagande i svarar mot ett efterfrågat stöd från EU till FN:s verksamhet. Insatsen är ett exempel på god samverkan mellan i fält, vilket regeringen lägger stor vikt vid. Bidrag till civil och militär krishantering är också ett av sex områden som är prioriterade i den nationella säkerhetsstrategin för att främja den regelbaserade multilaterala världsordningen med FN som kärna. Som ett led i verksamhet kan svensk personal komma att omhänderta personer misstänkta för sjöröveri. Syftet med ett sådant omhändertagande är inte att personerna i fråga ska lagföras i . I stället kan dessa personer komma att överlämnas till myndigheter i ett annat land som EU har ingått avtal med för att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering av misstänkta sjörövare. Regeringen konstaterar att insatsen har folkrättsligt stöd att ingripa mot sjörövare på internationellt vatten och somaliskt territorium, inklusive på dess territorialhav och inre vatten. Ingripandet måste ske i enlighet med respekten för de mänskliga rättigheterna. Krigets lagar är inte tillämpliga. Villkoren för styrkans våldsanvändning har preciserats i insatsreglerna. Enligt dessa kan det under vissa förutsättningar förekomma våldsanvändning som går utöver traditionellt självförsvar. Hotbilden för den svenska personalen kommer att variera. Försvarsmakten gör en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och utifrån denna bedömning vidtas eventuella åtgärder. I händelse av väsentligt försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. En förstärkning kan omfatta såväl tillförsel av personal och materiel som undsättning och evakuering. En förutsättning för en sådan åtgärd är att den sker i överensstämmelse med folkrätten. En evakuerings- och förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk och måste anpassas till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen och kostnaderna för en sådan eventuell insats. Avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen inleds . Regeringen föreslår att det svenska bidraget utgörs av en bordningsstyrka, inklusive två stridsbåtar samt stödpersonal, där bidraget kan komma att uppgå till ca 35 personer. Därutöver ingår i den begärda personalramen resurser för förstärknings- och oförutsedda evakueringsbehov. Mot denna bakgrund söker regeringen medgivande för att ställa en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i EU:s insats utanför . Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Mandatet för det internationella samfundets engagemang utanför har genom FN:s säkerhetsråds resolution utsträckts till att gälla t.o.m. . Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån den justerade beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella förstärknings-, evakuerings- och återställandekostnader till följd av insatsen ryms inom den i budgetpropositionen beslutade ramen för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Utskottet konstaterar att det –2011 noterades en kraftig ökning av sjöröveriet utanför , från 24 till 176 registrerade attacker . , efter det att internationella samfundet mobiliserat och infört en rad åtgärder för att stävja piratverksamheten, minskade dock piraternas framgångar till havs. I jämförelse med 2011, det år då antalet registrerade attacker var som högst, reducerades både det totala antalet attacker (från 176 till 34) och antalet framgångsrika attacker (från 25 till 4). Trenden har fortsatt i denna riktning. har endast tre internationella handelsfartyg tagits genom sjöröveri () och endast ett fåtal försök till attacker har registrerats (0–7 ). Omvärldens fortsatta resursmobilisering och förbättrade samordning av insatser har en framträdande roll i denna utveckling. Inte minst har den internationella närvaron varit central för att möjliggöra att den nödhjälp som tillhandahålls av (WFP) ska kunna nå fram till de nödlidande i . Sedan fartygsskyddet från institutionaliserades har 406 fartyg eskorterats med drygt 1 miljon megaton livsmedelshjälp från WFP till . Operation bedöms även ha haft en tydligt avskräckande verkan då inga direkta attacker har genomförts gentemot de WFP-transporter som insatsen eskorterat. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är för tidigt att dra slutsatser om den långsiktiga tendensen för sjöröveriet och de väpnade rånen mot fartyg utanför . Utskottet noterar att internationella kontaktgruppen för sjöröveri utanför (CGPCS) konstaterar att utvecklingen är positiv, men att situationen kan ändras och fortsatt kräver att omvärldens motåtgärder upprätthålls tills ansträngningarna att motverka de landbaserade grundorsakerna till sjöröveriet har fått effekt. De fullbordade attacker som utförts visar på att problemet med sjöröveri kvarstår. Det svenska deltagandet i insatsen har vid fyra tidigare tillfällen varit föremål för godkännande genom förslag i propositioner om svenskt deltagande i Europeiska unionens insats utanför . bidrog med en väpnad styrka bestående av två korvetter, och , samt ett stödfartyg, (prop. 2008/09:108, bet. 2008/09:UFöU3). deltog därefter med , med en säkrings- och bordningsstyrka. hade även ledningsansvaret för styrkehögkvarter och bidrog även med en helikopterenhet (prop. 2009/10:84, bet. 2009/10:UFöU3). deltog senare i operationen , då bidraget utgjordes av med ombordbaserad helikopter, säkrings- och bordningsstyrka samt sjukvårdsenhet (prop. 2012/13:66, bet. 2012/13:UFöU2). Det senaste svenska styrkebidraget till operationen skedde , då deltog i operationen med styrkehögkvarter bestående av en styrkechef och cirka 20 stabsofficerare, två samt två stridsbåtar med besättning. Bidraget till operationen baserades ombord på ett nederländskt fartyg (prop. 2014/15:14, bet. 2014/15:UFöU1). har också , respektive , bidragit med ett sjöövervakningsflygplan från . bidrar med stabsofficerare till Operation operativa högkvarter i , . bemannar tre platser i högkvarteret. Utskottet noterar att även andra länder och organisationer bidrar till att bekämpa sjöröveri i regionen. utsträcktes den styrkan Combined Task Force 150, som är en del av den USA-ledda Operation Enduring Freedom, sin verksamhet till att också stödja de internationella ansträngningarna mot sjöröveri utanför . etablerades det inom Operation Enduring Freedom en särskild marin styrka, Combined Task Force 151, som enbart är inriktad på att motverka sjöröveri längs med de internationellt rekommenderade transitvägarna i . Till denna styrka bidrar framför allt och andra Natoländer. –2016 genomförde också Nato operation i syfte att motverka sjöröveri utanför . Utöver ovan nämnda styrkor har även bland andra , , , , , , , och i perioder befunnit sig i området med fartyg eller annat stöd mot sjöröveri. Den militära samordningen inom operationsområdet bedrivs inom ramen för Shade (Shared Awareness and De-conflicting Meeting). Svenskt deltagande i operation Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det är medgivet i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Utskottet konstaterar att när ger regeringen bemyndigande att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är det ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter har visat går det inte att utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet noterar att den humanitära situationen i förvärras i snabb takt till följd av den pågående torkan. De humanitära behoven i kräver även framöver ett omfattande engagemang från omvärlden. Utskottet beklagar att möjligheterna för de humanitära organisationerna att verka i landet alltjämt är begränsade på grund av säkerhetsläget och logistiska svårigheter. Utskottet anser att det internationella samfundet har ett ansvar att lindra nöden och fattigdomen för befolkning. Av 12 miljoner invånare beräknas 6,2 miljoner behöva någon form av humanitär hjälp eller skydd. Av dess riskerar 2,9 miljoner att drabbas av svält. Behovet av att sända humanitär hjälp med sjötransporter till är fortfarande omfattande. Det är därför angeläget att EU:s insats () kan bidra till att förhöja säkerheten i farvattnen utanför . Utskottet delar regeringens uppfattning att det är särskilt viktigt att insatsen även fortsättningsvis kan bidra till att humanitära hjälpsändningar från (WFP) når fram till det somaliska fastlandet. Utskottet konstaterar att det i ljuset av resolutioner i och den somaliska regeringens samtycke till insatsen finns ett tydligt folkrättsligt mandat för insatsen. Utskottet menar att ett förnyat svenskt deltagande i insatsen svarar mot ett tydligt och efterfrågat stöd till FN:s verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning att ett förnyat svenskt bidrag till EU:s insats skulle komplettera och förstärka omfattande och långsiktiga engagemang i . Detta engagemang är brett och omfattar bl.a. humanitärt stöd, utvecklingsbistånd, återuppbyggnadsinsatser demokratiinsatser och en aktiv politisk dialog. Deltagandet stärker också som en trovärdig och respekterad aktör inom ramen för EU:s krishantering. Utskottet anser att ett svenskt deltagande i insatsen utgör ett betydelsefullt bidrag till den internationella kampen mot sjöröveri. I detta sammanhang noterar utskottet att EU, i syfte att säkerställa en effektiv och rättssäker hantering av omhändertagna personer som misstänks för sjöröveri eller väpnade rån mot fartyg, har slutit överföringsavtal med , och för att göra det möjligt att lämna över omhändertagna personer för lagföring. Utskottet konstaterar att det i respektive överföringsavtal ingår ett antal preciserade villkor för hur överförda personer ska behandlas, lagföras och ställas inför rätta. Kraven i dessa avtal är bl.a. att folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, fullt ut respekteras under och efter en sådan överföring. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att FN:s säkerhetsråds resolutioner om situationen utanför understryker att rättsliga förfaranden måste ske i överensstämmelse med folkrätten och internationell människorättslagstiftning. Utskottet vill understryka vikten av att aktivt verkar för att FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000) om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 (2005) om barn i väpnade konflikter och 1820 (2008) om sexuellt våld i väpnade konflikter ska utgöra självklara beståndsdelar i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet inom insatsen. Utskottet noterar att det i propositionen anges att avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen ska inledas . Det svenska bidraget föreslås omfatta en bordningsstyrka, inklusive två stridsbåtar samt stödpersonal, där bidraget till insatsen kan komma att uppgå till ca 35 personer. Inriktningen är att bidraget ska verka tillsammans med det av anmälda fartyg som är aktuellt för operationen. Därutöver ingår i den begärda personalramen på 135 personer resurser för oförutsedda förstärknings- eller evakueringsbehov. Utskottet förutsätter att , genom berörda utskott eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. Utskottet konstaterar att regeringen beräknar att kostnaderna för det svenska bidraget inom ramen för EU:s insats uppgår till högst . Kostnaderna belastar anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Utskottet noterar att regeringen planerar att inkomma med en skrivelse till om samlade politik för internationell civil och militär krishantering. Utskottet utgår från att frågor om mål för och uppföljning av internationella insatser diskuteras i detta sammanhang och att de erfarenheter som gjorts vid tidigare insatser tas till vara. Mot ovanstående bakgrund föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2016/17:177. Utskottet förordar, under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett mandat för styrkan enligt beslut i , därmed att godkänner att regeringen 2017 ställer en svensk beväpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i EU:s operation (). Särskilt yttrande (SD) (SD) och (SD) anför: EU:s operation inleddes och har förlängts vid åtskilliga tillfällen. Det svenska deltagandet i insatsen har vid fyra tidigare tillfällen varit föremål för ställningstagande, senaste gången . är i grunden starkt kritiska till militära insatser inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, men konstaterar, liksom vid tidigare behandlingar i samma ärende, att insatsen har ett folkrättsligt mandat enligt beslut i och att den också gynnar svenska intressen. Därför bifaller även det svenska deltagandet i enlighet med propositionen. Vidare anser att det, liksom vid andra internationella insatser, bör göras en ordentlig utvärdering och uppföljning av deltagandet och att bör få ta del av en sammanställning av erfarenheter som gjorts av den svenska insatsen genom en återrapport till . I en situation där inte har ett existensförsvar att tala om, som det säkerhetspolitiska läget i vår omedelbara närhet ser fortsatt allvarligt ut, anser vi det inte vara lämpligt att ytterligare belasta försvarsbudgeten. anser därför att regeringen redan nu ska tillskjuta ökade resurser till försvaret genom lån och sedan justera detta i kommande budget. Vi vill generellt se kraftigt ökade resurser till försvaret, men vi anser att regeringen åtminstone ska tillskjuta ytterligare medel i syfte att kompensera för de indirekta ekonomiska påfrestningar som det innebär för Försvarsmakten att genomföra insatsen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:177 Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation (): medger att regeringen 2017 ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 135 personer till förfogande för deltagande i Europeiska unionens operation (), under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Det här är det tredje ärendet som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet har behandlat . Det handlar om EU:s insats . Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag. är ett av världens mest krigsdrabbade länder och har präglats av blodiga strider mellan klaner, islamistgrupper och svaga övergångsstyren. Lidandet bland civilbefolkningen är mycket utbrett. har ett omfattande och långsiktigt engagemang i med humanitärt stöd, utvecklingsbistånd, återuppbyggnadsinsatser, demokratiinsatser och en aktiv politisk dialog. uppgår det svenska biståndet till till . ger också humanitärt stöd förutom detta. uppgick det till , och fram hade betalat ut i humanitärt stöd. Behoven är enorma. Att återigen ska bidra till EU:s insats kompletterar och förstärker detta engagemang. Det svenska bidraget stärker också som en trovärdig och respekterad aktör inom ramen för EU:s krishantering. Det blir, om kammaren godkänner detta, femte gången som deltar i EU:s insats utanför . Senast svenska soldater och sjömän var på plats i operation var . Att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Säkerhetsläget i har varit mycket osäkert, och sjöröveriet utanför kusten ökade markant in . Det år när det var som värst registrerades i snitt nästan en väpnad attack . Den internationella kraftsamlingen, där EU:s insats är en del, har givit resultat. Piraterna har slagits tillbaka, och havet utanför är nu relativt fredat. Endast tre internationella handelsfartyg har tagits genom sjöröveri , och de årliga attackerna har minskat till mellan noll och sju . Men så sent som mars kidnappade somaliska pirater besättningsmän från ett handelsfartyg och kapade ett oljefartyg. Kapningarna, som bryter den positiva trenden, är de första . Problemet med sjöröveri kvarstår alltså och kan komma att öka på grund av den svåra situationen i , som i sin tur snabbt förvärras på grund av den pågående torkan. Den humanitära situationen i gör att behovet av humanitär hjälp är mycket stort. Stora delar av den humanitära hjälpen kommer in till via sjötransporter, och det gör det än viktigare att EU:s insats kan höja säkerheten för just dessa transporter. Det blir mycket siffror, herr talman. har 406 fartyg eskorterats med drygt 1 miljon megaton livsmedelshjälp från Programme till med skydd från . Det har heller inte genomförts några direkta attacker gentemot de Programme-transporter som insatsen har eskorterat. Därför är det viktigt att kan vara med och bidra. Som har sagts under de två föregående ärendedebatterna är det ett betydande ansvar att fatta beslut om att sända en svensk väpnad trupp på uppdrag i ett annat land. Tragiska erfarenheter visar att det inte går att utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Det gör att också detta beslut bör övervägas noggrant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Svenskt deltagande i Europeiska unionens operation () EU gör en viktig insats, och kan bidra. Det är vad detta förslag innebär. Jag vill avslutningsvis tacka alla svenska kvinnor och män som deltar och som har deltagit i internationella insatser och återigen yrka bifall till utskottets förslag. Kort bakgrund: För sedan började sjöröveriet utanför att uppmärksammas internationellt. Sjöröveriet karakteriserades av att pirater tog kontroll över fartyg som passerade genom vattnen och begärde lösesummor för besättning, fartyg och last. Den alltmer omfattande piratverksamheten ledde till att FN 2007 efterfrågade eskortering av FN:s livsmedelsprograms humanitära sjötransporter till . FN:s begäran ledde sedermera till att EU 2008 inledde sin första insats. Under de nästkommande åren noterades en kraftig ökning av sjöröveriet, men tack vare en mobilisering från det internationella samfundet har vi sett en positiv tendens till minskade framgångar för piraterna.