bet · H401NU23 · 2017-06-12 00:00:00 — En central del i dessa strategier är att stärka äganderätten för de som investerar i framgångsrika nya idéer, uppfinningar, varumärken och digitalt material. För svensk del skulle en sådan nationell strategi kunna skapa förutsättningar för att långsiktigt säkra svensk konkurrenskraft inom den internationella ekonomin som alltmer präglas av kunskap, innovation och immateriella tillgångar. En grundläggande faktor i sammanhanget är att det finns statistik som visar hur immateriella rättighetsintrång påverkar jobb och sysselsättning, och vi vill framhålla att det är av största vikt att sådan statistik tas fram. Vidare vill vi påpeka att handeln med piratkopierade varor måste minska. Handeln med dessa olagliga produkter utgör en av världens absolut största svarta marknader och drabbar såväl företag som konsumenter. I en undersökning bland de 30 största svenska bolagen på Stockholmsbörsen framkom att har utsatts för piratkopiering eller har förlorat patentintäkter på grund av piratkopiering. Av de företag som varit föremål för piratkopiering uppgav att förfalskningar av deras produkter också medförde risker för konsumenternas hälsa och säkerhet. uppgav även att de bedömde att förfalskning och piratkopiering skulle komma att öka och att fler åtgärder behöver vidtas för att motverka denna utveckling. Här vill vi särskilt framhålla vikten av att det finns ett samspel mellan berörda myndigheter, t.ex. bör tullförordningen ändras så att alltid ska göra en polisanmälan i de fall piratkopierade varor påträffas. Som vi tidigare nämnt är det viktigt att på EU-nivå driver frågor om stärkt skydd för immateriella tillgångar. När det handlar om piratkopiering av varor menar vi att det är viktigt aktivt deltar inom ramen för den s.k. EU policy cycle for organised and serious international crime. Det finns nio arbetsgrupper varav piratkopiering är en av dessa. har valt att delta i åtta grupper men har avstått medverkan i gruppen om piratkopiering. Mot bakgrund av att piratkopiering är en stort och växande problem för svenska företag med tappad tillväxt, minskad lönsamhet och minskat jobbskapande som följd anser vi att det är viktigt att i samband med nästa period, , prioriterar medverkan i gruppen för piratkopiering. bör enligt vår mening ställa sig bakom det anförda och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2016/17:3150 (M) och 2016/17:3151 (M) anses vara tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks därmed. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Streamning från olovlig källa, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1945 av (M) och 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13 och 2016/17:1768 av m.fl. (SD) yrkande 1. Inledningsvis vill vi understryka att stärkta förutsättningar för att värna immateriella rättigheter är en prioriterad fråga för oss i den politik för företagande och innovationer som vi vill driva. Ett starkt skydd för immateriella rättigheter är avgörande för växande och välfärdsskapande företag. I detta sammanhang vill vi påpeka att förekomsten av piratkopiering och olovlig spridning av upphovsrättsskyddade verk påverkar upphovsmännen och de kreativa näringarna mycket negativt. Till exempel visar Mediavisions senaste rapport att piratkopieringen av film och tv i har ökat med sedan förra mätningen . piratkopierades ca 290 miljoner filmer och tv-avsnitt, att jämföra med 220 miljoner 2014. Förutom att utvecklingen går åt fel håll innebär mängden piratkopior stora förluster för upphovsmännen, företagen och staten. En viktig åtgärd för att stärka äganderätten till skyddade verk och öka möjligheterna för upphovsmän att tillgodogöra sig värdet av sitt skapande är att regeringen utreder upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden. Detta är något som vi anser att bör tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut från blir motionerna 2016/17:1945 (M) och 2016/17:3123 (M, C, L, KD) tillgodosedda i berörda delar. Motionerna tillstyrks följaktligen i dessa delar och övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Streamning från olovlig källa, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1768 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:1945 av (M) och 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13. Den digitala tekniken har medfört att antalet upphovsrättsrelaterade brott har ökat. När det gäller piratkopiering av film och musik är det relativt enkelt att via olika streamningstjänster och nedladdningssidor få tillgång till upphovsrättsskyddat material som olovligen sprids utan rättighetshavarens tillstånd. Till följd av detta går rättighetshavarna miste om stora intäkter . Vi i ser allvarligt på förekomsten av piratkopiering och menar att arbetet för att förhindra denna typ av brottslighet bör intensifieras. Vi anser dock inte att arbetet ska inriktas på att jaga enskilda fildelare, som ofta är ungdomar, utan att resurserna i stället bör användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. Det kan exempelvis handla om att stänga ner de streamnings- och nedladdningssidor som olovligen tillhandahåller upphovsrättsskyddat material på internet. Vi menar att ett sådant arbete med fördel bör drivas genom internationella samarbeten och avtal. Vi vill dock framhålla att den viktigaste faktorn för att minska piratkopieringen är att skapa bättre förutsättningar för lagliga digitala tjänster så att de ska kunna utvecklas och användas av allt fler konsumenter. Därmed blir marknaden mer delaktig i att piratkopieringen minskar. Detta är också något som vi menar att bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:1768 (SD) i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Privatkopieringsersättning, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1768 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:255 av (M), 2016/17:1274 av och (båda M) och 2016/17:3277 av (SD). har den s.k. privatkopieringsersättningen funnits i . Tanken med ersättningen var att upphovsmännen skulle kunna få betalt för sitt skapande trots att upphovsrättsskyddat material fritt kunde kopieras för privat bruk. När ersättningen infördes skedde privatkopieringen främst via kassettband. Den digitala tekniken har dock medfört andra konsumtionsmönster av upphovsrättsskyddat material, och den tekniska utvecklingen har sprungit ifrån lagstiftningen. Kassettbanden är föråldrade och använder och betalar många konsumenter för digitala streamningstjänster när de t.ex. lyssnar på musik. Ändå läggs fortfarande en privatkopieringsavgift på vissa produkter som enligt upphovsrättslagen är ”särskilt ägnade” att framställa exemplar för privat bruk. Det innebär att konsumenterna i vissa fall får betala ersättning till upphovsmannen två gånger, vilket vi menar är en mycket märklig ordning. Det är tydligt att lagstiftningen i det här fallet inte är i fas med den tekniska utvecklingen och behöver reformeras. Vi noterar att frågan är föremål för översyn på EU-nivå, men att den inte verkar vara prioriterad av kommissionen i arbetet med att modernisera upphovsrätten. Vi noterar även att flera andra länder i EU har tagit fram egna lösningar för reglerna som rör privatkopieringsersättning. Mot bakgrund av det anförda anser vi att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör se över de regler som gäller för privatkopieringsersättningen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:1768 (SD) i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:228 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av handläggningstiderna hos och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:255 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av lagen om privatkopieringsersättning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1274 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av privatkopieringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1442 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en reform bör göras på immaterialrättsområdet för att säkerställa att såväl patent- som upphovsrätten fungerar i ett digitalt samhälle och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1768 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa incitament till att förbättra de lagliga tjänster som finns för streamning för att på så sätt låta marknaden vara delaktig i att piratkopieringen upphör och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att uppdatera och reformera lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1945 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda upphovsrättslagstiftningen i syfte att skapa en teknikneutral lagstiftning som bl.a. förtydligar att även streamning av upphovsrättsskyddat material från olovliga källor ska vara förbjuden, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1967 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2389 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta inom EU för att riva upp lagen om civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över ett förtydligande i lagstiftningen avseende streaming och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3150 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna upphovsrätten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3151 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka ambitionen inom EU avseende arbetet att harmonisera ett stärkt skydd för immateriella tillgångar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa en nationell strategi för att främja investeringar i immateriella tillgångar samt att ta fram statistik som visar hur immateriella rättighetsintrång påverkar jobb och sysselsättning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder i syfte att skydda konsumenter och minska piratkopieringen av varor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör delta aktivt i arbetet mot piratkopiering inom ramen för den så kallade EU Policy Cycle for Organized and Crime och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3277 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra privatkopieringsersättningen och tillkännager detta för regeringen. Jag vill för tids vinnande yrka bifall endast till reservation 2. Jag ska inte vara så långrandig, men jag vill påpeka att en bra och god immaterialrätt är en viktig förutsättning för att värna växande och välfärdsskapande företag. De olika delarna inom immaterialrätten har en stor betydelse för en mängd företag. till andelen av bnp växer många av dessa företag. Innovationer inom upphovsrätt och inom den klassiska immaterialrätten såsom patent och så vidare blir alltmer viktiga. Det är viktigt att ha en balanserad upphovsrättslagstiftning och även annan immateriallagstiftning som skyddar företag från intrång och inte hämmar nya företagsinnovationer. Det finns exempel på när det kan slå åt båda hållen. Små företag kan bli helt överkörda av större företag enbart på grund av att immaterialrätten har slagit fel. På det sättet blir det inte en rule of law utan snarare en rule of lawyers. Då blir det den med mest pengar och resurser som kan anlita juridisk expertis som får övertag mot mindre bolag och kan köra över dem, även om rätten var på de mindre företagens sida. Företag kan också göra alltför stora förluster på grund av illegal piratkopiering. När man pratar piratkopiering nämner man oftast den upphovsrättsliga piratkopieringen. Men de stora förlusterna görs faktiskt på den fysiska piratkopieringen av olika produkter. Av de bolag som är registrerade på Stockholmsbörsen uppger att de har blivit utsatta för olika intrång i deras immaterialrätt. I länder som har en stark immaterialrätt och som ger goda skattemässiga förutsättningar och juridiskt skydd av immaterialrättsliga tillgångar finns det goda förutsättningar för tillväxt. är ett exempel där många länder har valt att placera mycket av sin forskning och sina immaterialrättsliga innovationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Immaterialrätt Det vi vill lyfta fram i vår motion är att den nya tekniken bidrar till att upphovsrätten, som är en mycket gammal lagstiftning, utmanas. Här betonar vi vikten av att ha en stark immaterialrätt men också en teknikneutral sådan och motverka piratkopiering så mycket som det går. Vi vill också ha en strategi för hur man kan stärka immaterialrätten i . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 3. Vi ska tala om immaterialrätt, vilket är en juridisk term för de lagar som reglerar skyddet av konstnärliga och litterära verk, tekniklösningar, industriell formgivning, design och varumärken. Många som följer dagens debatt är troligen insatta i vissa delar, men begreppet immaterialrätt är brett och sträcker sig från att skydda tekniskt avancerade industriella lösningar till att skydda till exempel eller senaste låt. Immaterialrätt kan därför delas in i flera olika grupper såsom patentskydd, mönsterskydd, upphovsrätt och varumärkesskydd. Det finns dessutom en mängd olika undergrupper såsom närstående rättigheter, industriellt rättsskydd, geografiska ursprungsbeteckningar och skydd för företagshemligheter. En rapport från 2015 visar att många av största företag har utsatts för immaterialrättsintrång och piratkopiering samt att problemet har eskalerat . Rapporten visar att alla intervjuade bolag hade utsatts för immaterialrättsintrång. uppgav att det har ökat , och uppgav att förfalskning och piratkopiering bedöms öka . En stor majoritet tyckte också att statens insatser för att motarbeta immaterialrättsintrång och piratkopiering är otillräckliga och att regeringen behöver göra mer. En slutsats av studien är att immaterialrättsliga frågor behöver ägnas större politisk uppmärksamhet. Författarna pekar på att arbetet mot piratkopiering och annat immaterialrättsintrång behöver samordnas mer på EU-nivå och även mellan EU, och . angavs av alla företag som det största ursprungslandet för piratkopierade produkter. Immaterialrätt är ett väldigt brett och komplext område där de olika undergrupperna, branscherna och storleken på företagen påverkas olika beroende på globala avtal eller lokala överenskommelser samt var intrången sker och vem eller vilka som utför dem. Sedan internets tillkomst har antalet brott mot upphovsrätten eskalerat. När det gäller piratkopiering av film och musik är det relativt enkelt att få tillgång till illegalt material via streamningstjänster och nedladdningssidor. En rapport från filmbranschen gjorde gällande att man enbart i filmbranschen går miste om i till följd av detta. ser allvarligt på piratkopiering. Vi anser dock inte att stora resurser ska prioriteras för att jaga enskilda fildelare, vilka oftast är ungdomar. Dagens resurser kan i stället användas på ett mer effektivt och rationellt sätt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Immaterialrätt Vi anser att fokus bör ligga på att stänga ned de illegala streamnings- och nedladdningssidorna, och genom internationella avtal kan vi verka för detta men även stoppa annan form av piratkopiering. Vi tror dock främst på att skapa incitament för att förbättra de lagliga tjänster som finns för streamning och på så sätt låta marknaden vara delaktig i att piratkopieringen upphör. I infördes en privatkopieringsersättning. Tanken med denna ersättning var att upphovsmännen skulle få ersättning trots att det via kassettband kopierades musik för privat bruk. Men teknikens utveckling har gjort att lagstiftningen inte är aktuell på området. används inte längre kassettband för att kopiera eller lyssna på musik. De allra flesta väljer i stället tjänster som streamning för att lyssna och ta del av musik. Vid köp av vissa produkter får konsumenter betala en engångsavgift som ska täcka den privata kopieringsersättningen. En situation kan uppstå då man får betala ersättning dels för den hårdvara som krävs för att spela upp exempelvis musik, dels för lagliga streamningstjänster där man genom avtal betalar för att ta del av det upphovsrättsskyddade materialet. Detta kan av konsumenten upplevas som mycket märkligt, eftersom man betalar två gånger. Lagstiftningen ligger efter på detta område, och det tydliggörs i och med att fallen vid domstolsprövning blir alltmer komplicerade. Branschen efterfrågar reformer för att underlätta sitt arbete och sin spridning av material som man vill göra det svårare för de illegala sajterna att sprida samma material. Vi vill därför tillsätta en utredning som ska uppdatera och reformera lagstiftningen på området. I detta anförande instämde (SD). Vad är immaterialrätt och immaterialrättsligt skydd? skriver i sitt ställningstagande att de immaterialrättsliga skydden är viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. På vanlig svenska betyder det att de som kläcker nya idéer och som skapar jobb och företagande i ska få betalt för detta. Jag tror att de flesta människor tycker att man ska få betalt för arbete som läggs ned på att ta fram nya produkter och tjänster. För är det extra viktigt att immateriella tillgångar skyddas eftersom vårt välstånd i stort sett bygger på att vi har varit och är duktiga på innovationer. Många av våra storföretag med lång historia har sin grund i svenska uppfinningar som separatorn, ångturbinen, dynamiten, skiftnyckeln, , trepunktsbältet, pacemakern, tetran, primusköket, sfäriska kullager, kylskåpet, blixtlåset, respiratorn och många fler. Hur ser det ut ? Är det viktigt att svenska företag har ett bra immaterialrättsligt skydd? presenterade den internationella statistiken vad gäller patentansökningar. ligger på andra plats med ungefär 370 internationella patentansökningar per 1 miljon invånare. Före oss ligger , och på tredje plats ligger . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Immaterialrätt Patentansökningarna har inte karaktären av exempelvis skiftnyckeln, blixtlåset eller Losec, utan det handlar ofta om små förbättringar som gör en sak lite snabbare eller lite mer energisnål. När gör sin årliga innovationsrankning brukar , och placera sig bland topp fem. Men när den amerikanska affärstidningen presenterade sin årliga sammanställning av mest innovativa företag stod det klart att slår sina grannländer med råge. har många unga teknikbolag på listan såsom fintechappen Dreams, betalningsplattformen Betalo och IOT-företaget . och i tävlan med har flest så kallade unicorns, enhörningar, det vill säga teknikföretag som värderas till från start. Ni känner säkert till namnen på flera av dessa: Spotify, Klarna och Mojang. Tror ni att både dessa nya företag och våra traditionella företag har behov av ett starkt skydd av sina produkter och tjänster för att skapa jobb i ? Tror ni att de behöver tjäna pengar på sina tjänster och produkter för att ta fram morgondagens Losec eller Minecraft? Fungerar immaterialrätten i ? I stort sett fungerar den väl, men om vi ska fortsätta att ligga i topp måste vi trimma ytterligare. Att inte deltar i arbetsgruppen om varumärkesförfalskning inom EU Policy Cycle, som är en satsning där EU:s medlemsländer gemensamt arbetar mot grov organiserad brottslighet, måste ses som ett olycksfall i ett annars bra arbete. säger att det beror på att inte har förundersökningsbefogenheter på immaterialrättsområdet. US Chamber of Commerce tar regelbundet fram en rapport om hur stark immaterialrätten är i olika länder, och den senaste rapporten kom . I den jämförs 45 länder, och kommer på femte plats. Listan toppas av , , och . Som styrkor lyfter rapporten fram inrättandet av specialdomstolarna Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen. Rapporten framhäver också att vi har en stark och väl utvecklad förståelse för immateriella rättigheter i och att våra myndigheter jobbar strukturerat och bra med e-tjänster. På minussidan finns domen i Patent- och marknadsöverdomstolen där Bredbandsbolaget förlorade mot flera film- och skivbolag samt den diskussion som pågår i om krav på neutrala förpackningar. Jag har försökt förklara hur beroende det innovativa är av immaterialrätt för att kunna skapa företagande och jobb. Respekteras då immaterialrätten i ? Spelutvecklingsbranschen i , som har haft en tillväxt på 1 , uppger att ligger i botten när det gäller illegal digital nedladdning av tjänster. Vi är dubbelt så dåliga som våra grannländer. Ändå är det tack vare immateriella rättigheter som vi har kvar ägandet av spelutvecklingsbolag i landet. Utan immaterialrätten hade våra svenska spelutvecklare jobbat åt internationella bolag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Immaterialrätt Jag vill också poängtera att det förstås inte bara handlar om digitala tjänster när det gäller immaterialrätt. Det handlar också till exempel om att företaget hemma där jag bor inte ska mötas av Kinatillverkade kopior av sina produkter. Jag har också hört att en plastgolvstillverkare i hittat en turkisk fabrik som gör exakt samma produkt, som också säljs i . Och inte nog med att de har kopierat hans golv - de har också kopierat hans hemsida. Den ser exakt likadan ut som hans egen. Hur kommer vi åt den internationella piratkopieringen och den illegala nedladdningen av tjänster i ? Jag vet att regeringen vill sprida information, höja kunskapsnivån och öka förståelsen hos allmänheten om immaterialrättens innebörd och principer, som man skriver i detta betänkande. har till exempel fått i uppdrag att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare genom att informera om upphovsrättsliga rättigheter och skyldigheter. Jag hoppas att denna något mjuka och informerande inställning från regeringen får avsedd effekt, men jag är något tveksam. Vi är duktiga i på immateriella rättigheter, men vi behöver vässa oss ytterligare för att våra duktiga innovatörer ska kunna fortsätta att skapa jobb och bidra till en utvecklad välfärd i . Vi behöver därför ge de verktyg det behöver för att kunna samarbeta med polisen och men även för att kunna delta i arbetet inom EU för att motverka piratkopiering. Vi behöver skärpa straffen och kanske införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Regeringen säger att den arbetar med att ta fram en immaterialrättsstrategi, som ska komma . Jag hoppas att man tar till sig de synpunkter som kommer från upphovsmän. Kostnaderna för att skydda sina immateriella tillgångar måste också vara rimliga. Intrångsmål i domstol får inte ta , för då riskerar en liten företagare att gå i konkurs medan ärendet prövas. Men det finns en stor förhoppning om att de nya specialdomstolarna ska innebära lite snabbare handläggning. Slutligen vill jag att regeringen ska fortsätta att arbeta för en internationell harmonisering av immateriella rättigheter, vilket skulle underlätta mycket för svenska innovatörer och svensk export. Jag yrkar bifall till reservation 2 i detta betänkande.