bet · H401FöU7 · 2017-04-12 00:00:00 — I betänkandet föreslår utskottet, med anledning av två motionsyrkanden, ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vård-resurser. I övrigt behandlar utskottet ca 60 motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden /16 och 2016/17. Motionerna behandlar frågor om samhällets krisberedskap, t.ex. brandsäkerhet, räddningstjänstutbildning, förebyggande åtgärder mot naturolyckor, livsmedelssäkerhet, den enskildes ansvar och beredskap, krisberedskapssystemet och det civila försvaret. Utskottet föreslår att avslår dessa motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och andra arbeten. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett yrkande i en motion från den allmänna motionstiden /16. Cirka 60 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Den enskildes ansvar och beredskap Studie om förändrade kompetensområden m.m. för blåljuspersonal Skydd av samhällsviktig verksamhet Krisberedskap för att hantera klimatförändringar Samverkan för det civila försvaret Lagring av olja och ransonering av petroleumprodukter Driftvärn för den kulturella sektorn 1.Krisberedskapssystemet, punkt 1 (M) 2.Länsstyrelsernas krisberedskap, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Den enskildes ansvar och beredskap, punkt 3 (M) 4.Räddningstjänstpersonal i beredskap, punkt 6 (M, C) 5.SOS Alarm, punkt 9 (SD) 6.Skydd av samhällsviktig infrastruktur, punkt 12 (M, C, L, KD) 7.Skydd av samhällsviktiga funktioner och system för totalförsvaret, punkt 13 (V) 8.Skalskydd i fråga om vatten- och kärnkraft, punkt 14 (SD) 9.Översvämningar och skred, punkt 15 (SD) 10.Fonder för naturkatastrofer, punkt 17 (SD) 11.Försörjningstrygghet för livsmedel vid höjd beredskap och krig, punkt 18 (M, C, L, KD) 12.Försörjningstrygghet för livsmedel vid höjd beredskap och krig, punkt 18 (SD) 13.Livsmedels- och dricksvattenförsörjning vid naturkatastrofer m.m., punkt 19 (C) 14.Flödessäkerhet, punkt 20 (M) 15.Samverkan för det civila försvaret, punkt 22 (SD) 16.Samverkan för det civila försvaret, punkt 22 (C) 17.Samverkan för det civila försvaret, punkt 22 (KD) 18.Frivilliga försvarsorganisationer, punkt 23 (M) 19.Reservkraft, punkt 24 (SD) 20.Lagring av olja och ransonering av petroleumprodukter, punkt 25 (SD) 21.Driftvärn för den kulturella sektorn, punkt 26 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1096 av Finn (M), 2016/17:1415 av och (båda M), 2016/17:2775 av och (båda S) yrkande 2, 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Reservation 1 (M) 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 3 och 6. Reservation 2 (M, C, L, KD) Den enskildes ansvar och beredskap 2016/17:2775 av och (båda S) yrkande 1 och 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 3 (M) 2016/17:1341 av (MP). 2016/17:1212 av (M) och 2016/17:2498 av (KD). 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 4 (M, C) 2016/17:1636 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3259 av (M). Studie om förändrade kompetensområden m.m. för blåljuspersonal 2016/17:1294 av (MP). 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 72. Reservation 5 (SD) 2016/17:3256 av (M). 2016/17:2295 av (M). Skydd av samhällsviktig infrastruktur 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 9. Reservation 6 (M, C, L, KD) Skydd av samhällsviktiga funktioner och system för totalförsvaret 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 7 (V) Skalskydd i fråga om vatten- och kärnkraft 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 74. Reservation 8 (SD) 2016/17:1820 av m.fl. (SD), 2016/17:2642 av och (båda M) och 2016/17:2643 av och (båda M). Reservation 9 (SD) Krisberedskap för att hantera klimatförändringar 2016/17:2775 av och (båda S) yrkande 3. 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 62. Reservation 10 (SD) Försörjningstrygghet för livsmedel vid höjd beredskap och krig 2016/17:634 av och (båda S), 2016/17:1075 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1290 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 10, 2016/17:2120 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 63. Reservation 11 (M, C, L, KD) Reservation 12 (SD) Livsmedels- och dricksvattenförsörjning vid naturkatastrofer m.m. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 39, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 6. Reservation 13 (C) 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 14 (M) 2016/17:3251 av (M). Samverkan för det civila försvaret 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 3, 68 och 69 samt 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (C) Reservation 17 (KD) 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 18 (M) 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 73. Reservation 19 (SD) Lagring av olja och ransonering av petroleumprodukter 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 64 och 75. Reservation 20 (SD) Driftvärn för den kulturella sektorn 2016/17:2441 av m.fl. (SD). Reservation 21 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 4 och 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 7. 2016/17:1161 av och (båda S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 34 motioner (62 yrkanden) från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Motionerna behandlar frågor om samhällets krisberedskap, t.ex. brandsäkerhet, räddningstjänstutbildning, förebyggande åtgärder mot naturolyckor, livsmedelssäkerhet, den enskildes ansvar och beredskap, krisberedskapen inom sjukvården, krisberedskapssystemet och det civila försvaret. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om krisberedskapssystemet. Utskottet hänvisar bl.a. till Försvarsberedningens pågående arbete. Jämför reservation 1 (M). och (båda S) anför i motion 2016/17:2775 vikten av att beakta behovet av en stärkt krisledningsförmåga och ett stärkt civilförsvar. De menar att samhällets civilförsvar och krisberedskap måste utvecklas och anpassas efter utvecklingen i samhället. Utgångspunkten för krisberedskapen är att hela samhället – myndigheter, kommuner, landsting, privat näringsliv och frivilligorganisationer – gemensamt och inom sina respektive områden tar ansvar för och utvecklar krisberedskapsarbetet. ska ha beredskap för att kunna förebygga, motstå och hantera krissituationer likaväl som att upprätthålla samhällsviktiga verksamhet såsom sjukvård, livsmedel och dricksvatten. Försvarshögskolans utvärdering av krishanteringen av skogsbranden i visar på flera brister, menar motionärerna, t.ex. kopplingen mellan lagstiftning och systemprinciper samt centrala aktörers förmåga och beredskap att utföra sina uppdrag. Arbetet ska också ske på EU-nivå och internationell nivå. I motionen anförs vidare att genom att förebygga och hantera kriser, olyckor och krig utifrån de grundläggande principerna ansvar, närhet och likhet skapas förutsättningar för alla att ta ansvar. Arbetet med planering för höjd beredskap måste därför integreras med redan befintliga processer. Då det civila försvaret och krisberedskap är viktigt måste man börja med de myndigheter som har ansvaret för detta, inbegripet samverkan mellan dessa (yrkande 2). I motion 2016/17:3382 av m.fl. (M), (yrkande 13), och 2016/17:3205 av m.fl. (M), (yrkande 1), understryks att för att kunna möta risker och hot ska ha en god krisberedskap, vilket inkluderar en både bred och uthållig förmåga att kunna hantera dagens och framtidens utmaningar. En bra krisberedskap i fredstid lägger också grunden för ett väl fungerande civilt försvar och totalförsvar i händelse av kris och krig. Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har redovisat en planering för hur arbetet för att utveckla och stärka totalförsvaret ska gå till . Motionärerna anför att krisberedskapen skulle behöva ett liknande helhetsgrepp där tydliga mål om vad som är skyddsvärt definieras, lagstiftningen ses över och uppdateras och fungerande strukturer analyseras och implementeras. En sådan genomlysning av krisberedskapen skulle utgöra ett viktigt underlag för Försvarsberedningens kommande arbete vilket bör få ett modernare uppdrag som tar hänsyn till den breda hotbilden och alla relevanta verktyg som finns för att möta de hoten. Ett första steg föreslås vara att ge Statskontoret i uppdrag att brett utvärdera den svenska krisberedskapen samt de relevanta myndigheternas beslutskedjor. Motionärerna uttrycker vidare i motion 2016/17:3382 av m.fl. (M), (yrkande 12), och 2016/17:3205 av m.fl. (M), (yrkande 2), att ett område som är i särskilt behov av en ökad tydlighet är förmågan att hantera större nationella kriser. Frågan har lyfts av flera utredare, bl.a. av MSB i rapporten , samverkan, handling – Åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfarenheterna från skogsbranden i . MSB pekar ut behovet av att vidareutveckla gemensamma grunder för samverkan och ledning med inriktning mot ett sammanhållet nationellt samverkans- och ledningssystem. MSB är en myndighet som har stor kompetens men myndighetens verksamhet är för omfattande, varför det föreslås att det bör göras en översyn av myndighetens verksamhet med särskilt fokus på förmågan till nationell krishantering. och (båda M) anför i motion 2016/17:1415 att det varken är praktiskt eller ekonomiskt försvarbart att förhålla sig till vart och ett av de hot och risker av nationell karaktär som har identifierats av MSB. Generell krishanteringsförmåga förutsätter ett tydligt definierat ansvar på alla nivåer i samhället – för individer och hushåll, för politiska organ och myndigheter och för det civila samhället och dess företag och organisationer. Motionärerna anför att när samhället är rustat för att kunna hantera en stor händelse, t.ex. en kärnteknisk olycka, är sannolikheten stor att det också kan klara mindre allvarliga, helt oförutsedda påfrestningar. Det finns för majoriteten av de identifierade hoten och riskerna ingen väsentlig brist på resurser i vårt samhälle, men det gäller att veta var de finns och hur man kommer åt dem i händelse av kris. Regelbundna samövningar är av stor vikt, uttrycks det i motionen. För goda resultat i form av en optimal krishanteringsförmåga räcker det inte med en tydlig ansvarsfördelning. Aktörerna måste ha förstått, och även accepterat, sina olika roller, något som ställer krav på delaktighet och kommunikation. Motionärerna föreslår därför att en översyn bör göras med syfte att tydligt identifiera ansvar för krisberedskap i hela samhället. I motion 2016/17:1096 av Finn (M) understryks att genom att beslutade att bifalla regeringens proposition Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) är grunden lagd för en återupptagen försvarsplanering. Ett område där flera lag- och författningsöversyner är motiverade är länsstyrelsernas ansvar i samband med höjd beredskap. Ett antal lagar och förordningar bör enligt motionären ses över, bl.a. krigsveterinärförordningen (1981:648), lagen (1979:1088) om gränsövervakning i krig, förordningen (1979:1091) om gränsövervakning i krig, förfogandelagen (1978:262), förfogandeförordningen (1978:558), ransoneringslagen (1978:268), lagen (1943:881) om polisens ställning under krig samt tillhörande kungörelse. Vidare anförs att det möjligen finns fler lagar och förordningar som styr samhällets krisberedskap och där bl.a. länsstyrelsernas roll behöver förtydligas efter översyn. Motionären föreslår sammanfattningsvis att det bör göras en översyn av föråldrade lagar och förordningar som styr samhällets krisberedskap. I betänkande 2015/16:FöU7 konstaterade utskottet att en rad systemfrågor höll på att ses över genom flera utvärderingar – interna och externa – som antingen var klara eller var på gång inom krisberedskapsområdet, företrädesvis mot bakgrund av den stora skogsbranden i . MSB:s då pågående utredning liksom behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av granskning av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete borde enligt utskottets mening inte föregripas. Utskottet önskade ändå betona vikten av fortsatta övningar för att samhället ska kunna stå väl rustat vid en kris. En kännedom om varandras roller och mandat är ovärderligt i ett sådant sammanhang, anförde utskottet som även önskade understryka att ansvarsprincipen gäller inom svensk krisberedskap, vilket också inkluderar en samverkansprincip. I sammanhanget ville utskottet passa på att återigen understryka att Försvarsmaktens uppdrag att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser är viktigt och tydligt formulerat men att det aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten. Utskottet ansåg därför att det då inte fanns några skäl för att vidta ytterligare åtgärder på det aktuella området och avstyrkte därmed samtliga motioner. I övrigt välkomnade utskottet regeringens uppdrag till bevakningsansvariga myndigheter att återuppta planeringen för ett civilt försvar. Detta kunde komma att innebära att man behöver se över föreskriftsstödet. Mot bakgrund av att regeringen också gett uppdrag till Försvarsmakten och MSB i fråga om det civila försvarets utveckling ville utskottet heller inte föregripa detta arbete och avstyrkte därför samtliga motionsyrkanden kopplade till detta. I betänkande 2015/16:FöU13 behandlade utskottet regeringens skrivelse 2015/16:88 om länsstyrelsernas krisberedskapsarbete, vilken sedermera lade till handlingarna. Utskottet välkomnade under beredningen av ärendet att regeringen hade vidtagit en rad åtgärder för att förbättra länsstyrelsernas krisberedskapsarbete i linje med iakttagelser och att regeringen också såg över de ytterligare förslag som lagt fram i samband med redovisningen av sin granskning. I synnerhet välkomnade utskottet åtgärder som syftar till att minska mängden kortsiktiga utvecklingsprojekt och i stället öka långsiktigheten i arbetet. Omhändertagandet av MSB:s , handling – Åtgärder för stärkt krisberedskap utifrån erfarenheterna från skogsbranden i (Ju2015/1400/SSK) emotsågs vidare av utskottet. Utskottet fann särskilt förslagen i rapporten om att utveckla länsstyrelsernas geografiska områdesansvar intressanta i detta sammanhang. Till exempel borde länsstyrelsernas utövande av geografiskt områdesansvar bli mer enhetligt, enligt MSB. Utskottet avsåg att fortsätta att följa frågan. Utskottet instämde vidare i regeringens syn att kunskap och erfarenheter från det arbete som bedrevs med anledning av den då rådande flyktingsituationen kunde komma att utveckla och stärka länsstyrelsernas krisberedskapsarbete. Aktuella motionsyrkanden avstyrktes. I betänkande 2013/14:FöU11 uttryckte utskottet, i likhet med regeringen och Försvarsberedningen, synen på ansvarsprincipen som en fortsatt viktig del av det svenska krisberedskapssystemet och att det ansvar som alla aktörer har att också samverka är en del av detta. Utskottet bekräftade detta i betänkande 2015/16:FöU7. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) betonar regeringen att grunden för krisberedskapen är ansvarsprincipen, dvs. den som har ett ansvar för en verksamhet under normala förhållanden har även motsvarande ansvar under krissituationer. I ansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att kunna förebygga, motstå, hantera, återställa och lära av olyckor och kriser. Utgångspunkten är att alla aktörer i samhället gemensamt och inom sina respektive områden tar ansvar för och utvecklar krisberedskapsarbetet. Samverkan och handling är viktiga komponenter i ansvarsprincipen. MSB har utifrån erfarenheterna av skogsbranden i framfört att styrningen mot samverkan och handling behöver förtydligas. Regeringen delar denna uppfattning och betonar vikten av att de aktörer som berörs av en kris samverkar med varandra för att säkerställa en god samordning och ett effektivt resursutnyttjande. Aktörerna ska även agera proaktivt och vara beredda att vidta nödvändiga åtgärder även i osäkra situationer där informationsbrist råder, enligt regeringen. I anvisningarna för Försvarsberedningens (Fö 1992:B) fortsatta arbete (Fö2017/00020/MFI) framgår att förslag till inriktning ska lämnas för det civila försvaret. Förslaget ska ta sin utgångspunkt i målet för det civila försvaret där delarna i målet är ömsesidigt förstärkande. I dessa avseenden ska behovet av olika beredskapsåtgärder beaktas när det bl.a. gäller skydd av samhällsviktig verksamhet och infrastruktur, befolkningsskydd, försörjningsfrågor, psykologiskt försvar och påverkansoperationer samt samverkan och koordinering inom totalförsvaret. Ambitionsnivåer för dessa behov ska analyseras. MSB har ett årligt uppdrag att i samverkan med berörda aktörer redovisa en nationell bedömning av samhällets förmågor, risker, sårbarheter och identifierade och genomförda åtgärder som rör krisberedskapen. Den senaste redovisningen lämnades till () (dnr 2015-1464) i enlighet med myndighetens regleringsbrev . Utifrån en analys av det samlade underlaget identifierade MSB fem utvecklingsområden som myndigheten anser är särskilt viktiga att arbeta vidare med för att stärka krisberedskapen: • Arbetet med krisberedskap och civilt försvar behöver prioriteras högre av aktörerna. • Kunskap om roller och ansvar inom krisberedskapen behöver öka, särskilt när det gäller det geografiska områdesansvaret. • Arbetet med risk- och sårbarhetsanalyser behöver utvecklas för att kunna användas som planeringsunderlag både för krisberedskap och civilt försvar. • Dimensionerande scenarier kan utgöra ett kompletterande verktyg för att planera och utveckla krisberedskapen. • Det behöver ställas tydligare krav på samhällsviktiga verksamheter. Vidare lämnade Försvarsmakten och MSB sin uppdragsredovisning till regeringen om en sammanhängande planering för att utveckla och stärka totalförsvaret. Med målbilden föreslås en inriktning och aktiviteter för hur förmågan ska öka inför och under höjd beredskap. Vid utgången av 2020 ska t.ex. bevakningsansvariga myndigheter, Försvarsmakten, samt prioriterade landsting ha förmåga att utöva samverkan och ledning: Vid utgången av 2020 ska det också finnas en sammanhängande process för planering med tydliga ansvarsförhållanden och systematik. I rapporten konstateras vidare att en central del i en sammanhängande planering är en gemensam syn på den administrativa beredskapen. Administrativ beredskap är ett samlingsbegrepp för alla lagar och föreskrifter som är nödvändiga för att förbereda och anpassa det svenska samhället till förhållanden under höjd beredskap. Den administrativa beredskapen omfattar • författningsberedskap, dvs. de lagar, förordningar och bestämmelser som behövs för att planlägga och reglera samhällets omställning från fred till krig samt för att få samhället att fungera i laga former även i krig. • organisationsberedskap, dvs. bestämmelser om myndigheters uppgifter och organisation i krig eller vid krigsfara samt planering i fred av detta. Den administrativa beredskapen handlar också om att under legala former och efter behov kunna omdisponera personella och materiella resurser samt kunna ingripa i näringslivets och enskilda medborgares fri- och rättigheter. I av flyktingsituationen – beredskap och hantering (RiR 2017:4) har det granskats om , övriga ansvariga myndigheter och regeringen hade beredskap för en situation med många asylsökande och hur situationen hanterades. anför att regeringen och svenska myndigheter i huvudsak fullföljde sina uppdrag när flyktingsituationen i eskalerade . Men det fanns brister i beredskap, kapacitet och hantering. uppstod fall där grundläggande mål för samhällets beredskap som liv, hälsa och rättssäkerhet utmanades. Detta gäller särskilt ensamkommande barn. Av granskningen framgår också att samverkan mellan ansvariga myndigheter brast. Detta berodde bl.a. på bristande kunskap eller oklarheter kring regelverk hos de inblandade aktörerna. Granskningen visar vidare att beredskapen var begränsad för en så komplex och utdragen situation som flyktingsituationen . och andra myndigheter hade inte övat för ett så stort antal flyktingar och ett sådant scenario hade heller inte tagits upp i myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser. Rapporten bereds i . tillsatte regeringen en utvärdering av hanteringen av flyktingsituationen i (dir. 2016:47). Utredningen ta emot människor på flykt – presenterades (SOU 2017:12). Det övergripande syftet med utvärderingen var att dra lärdom av det inträffade för att stärka förmågan hos berörda aktörer att hantera en eventuell liknande situation. Inrikesminister har aviserat att regeringen avser att noggrant analysera utredningens resultat, tillika de analyser som gjorts av och . Regeringen beslutade att låta en parlamentarisk kommitté se över vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. I den nationella säkerhetsstrategin uttryckte regeringen behovet av en översyn av vilka författningsändringar som kan behöva göras för att bättre tillgodose statens behov av att kunna värna totalförsvarets intressen på olika områden i samhället. En sådan översyn bör genomföras av en parlamentariskt sammansatt kommitté, anser regeringen. Översynen ska omfatta en kartläggning av det regelverk som syftar till att skydda totalförsvarsverksamhet mot yttre hot. En analys ska göras av befintligt regelverk för att se om det finns behov av författningsåtgärder när det gäller ansvarsförhållandet mellan staten, kommunerna och enskilda. Kommittén får också i uppdrag att analysera vissa frågor som rör skyddslagen (2010:305) och skyddsförordningen (2010:523) och bedöma om åtgärder behöver vidtas för ett ökat skydd för totalförsvaret vid överlåtelse och upplåtelse av fast egendom eller viktigare infrastruktur, som exempelvis hamnar, flygplatser och energianläggningar. ska kommittén lämna en delredovisning till regeringen med eventuella författningsförslag av de frågor som rör skyddslagstiftningen. Uppdraget ska i övriga delar slutredovisas . Som utskottet anfört bildar den befintliga och civila krisberedskapsverksamhet som utvecklats bas för det civila försvaret. Utskottet anser att då det i Försvarsberedningens senaste anvisningar bl.a. ingår att mot bakgrund av behoven vid höjd beredskap och ytterst i krig lämna förslag för den fortsatta inriktningen av totalförsvaret (militärt försvar och civilt försvar) för åren 2021–2025 samt särskilt belysa den fortsatta utvecklingen av en sammanhängande planering för totalförsvaret – och arbetet precis startat – finns det inte skäl att föreslå några ytterligare åtgärder från sida när det gäller krisberedskapssystemet i stort eller i fråga om olika aktörers ansvar. Utskottet anser att de utredningar som tagits fram mot bakgrund av skogsbranden i eller med anledning av flyktingsituationen 2015 samt samarbetet mellan MSB och Försvarsmakten om totalförsvarets utveck-ling och granskningsarbete är exempel på viktiga ingångsvärden i detta arbete som utskottet fortsatt avser att följa. Det finns alltså enligt utskottet inte anledning att föregripa pågående arbeten med påverkan på krisberedskapssystemet, och därför avstyrks samtliga motionsyrkanden på området.