bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Kommerskollegiums företagsundersökning (Vad hindrar svenskt utrikeshandel 2016:5) gjordes på regeringens uppdrag inom ramen för regeringens exportstrategi. I undersökningen anges att det helt dominerande problemet i handeln med är tullhanteringen. Detta gäller oavsett bransch. Reglerna uppfattas som byråkratiska och kraven på tulldokumentation skapar mycket pappersarbete. Företagen klagar också på långa och krångliga processer samt krångliga momsregler. Enligt undersökningen pekar av de företag som upplever att vissa länder är särskilt problematiska ut som särskilt problematiskt att exportera till. är också det land som flest företag, , vill ha bättre handelsvillkor med, ett resultat som överensstämmer med svaren på motsvarande frågor undersökning. konstaterar att de hinder som har kommit fram i undersökningen stämmer väl överens med de hinder som finns i rapportering från ambassaden i , Business , Europeiska kommissionen m.fl. Hinder som finns i sådan rapportering är bl.a. problem med tullklassificering, momsregler, att byggmaskiner inte omfattas av det s.k. ATA-carnetsystemet, som är ett internationellt tullpass, och höga tullar på livsmedels- och jordbruksprodukter. Av regeringens skrivelse om verksamheten i Europeiska unionen 2016 (skr. 2016/17:115) framgår att en modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument diskuterades vid . Vidare framgår att rådet trots utdragna diskussioner inte kunnat komma överens om en gemensam ståndpunkt, bl.a. eftersom och ett antal andra länder inte kan acceptera möjligheten att införa extra höga skyddstullar. I samband med stålkrisen och kommissionens meddelande om stål aktualiserades frågan. uppmanade till en snabb och balanserad överenskommelse , och som ett resultat av detta enades rådet om en gemensam ståndpunkt för förhandlingarna med om förslaget. Kommissionen lade även fram ett förslag om att ändra metoden för att räkna ut antidumpningstullar, till följd av att vissa bestämmelser i anslutningsprotokoll till WTO löpte ut . I ett möte i inför ett möte i rådet för utrikesfrågor (handel) framhöll EU- och handelsminister att regeringen när det gäller förslaget betonat att EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder inte får bli mer protektionistiska och att regeringen vid rådsmötet än en gång kommer att framföra detta. Regeringen skulle vidare begära att EU ändrar sitt regelverk i enlighet med gjorda WTO-åtaganden, som det blir möjligt att vidta vissa kompenserande åtgärder när inte längre klassas som en icke-marknadsekonomi (uppteckningar 2016/17:10). Av kommissionens webbplats framgår att den föreslagna förordningen om att modernisera EU:s handelspolitiska skyddsinstrument ändrar de gällande antidumpnings- och antisubventionsförordningarna så att de bättre kan motverka illojala handelsmetoder. Syftet är att skydda EU:s producenter mot skada som uppstår till följd av illojal konkurrens och att garantera en fri och rättvis handel. Vidare är målet med förslaget till ny förordning att öppenheten och förutsägbarheten när det gäller införandet av preliminära antidumpnings- och utjämningsåtgärder ska öka. Enligt förslaget ska det vara möjligt att införa högre tullar i fall där det finns råvarurelaterade snedvridningar och där dessa råvaror, bl.a. energi, står för av den totala produktionskostnaden och var för sig. Enligt de uppgifter som publicerats på kommissionens webbplats skulle detta medge begränsande avvikelser från om lägsta tull, enligt vilken tullar inte får vara högre än vad som är nödvändigt för att förebygga skada för en industri i EU. Införandet av högre tullar ska enligt förslaget grundas på ett vinstmål och även bli föremål för en prövning av unionens intresse. Det ska också vara möjligt för importörer att få återbetalning för tullar som tas ut under en översyn om de handelspolitiska åtgärderna inte behålls. Enligt uppgift från kommer förhandlingar om förslaget mellan , rådet och kommissionen (s.k. trilogförhandlingar) att inledas i närtid. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Främjande av internationell handel, Handels- och investeringsavtalet mellan och , Tvistlösningsmekanismer i investeringsavtal, Insyn och konsekvensanalyser, Tjänstehandel, EU:s framtida handelsrelation till , Handel med gröna varor och Övrigt om internationell handel. Främjande av internationell handel I motionerna 2016/17:114 (SD), 2016/17:2768 (M), 2016/17:3096 (C), 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3186 (M) framhålls vikten av att främja internationell handel. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis påminna om vad det anfört då det behandlat liknande förslag (senast i bet. 2015/16:NU9). Det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt och därmed en viktig princip att värna. Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis vara en tydlig röst inom EU och sådana internationella forum som WTO för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska tendenser. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan ske på öppna och likvärdiga villkor. Den fria handeln ska också vara en rättvis handel. När det gäller en rättvis och en fri handel vill utskottet understryka vikten av att de båda går hand i hand. EU måste enligt utskottets mening vara en stark röst för en rättvis handel i världen för att på så vis främja hållbar utveckling och uppfyllandet av de globala målen för hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, skyddet av arbetstagares och konsumenters intressen och kampen mot korruption. I likhet välkomnar utskottet att det i regeringens utrikesdeklaration utlovas att ska ta en ledande roll i genomförandet av FN:s nya globala mål för en hållbar utveckling, och utskottet vill i sammanhanget påminna om den svenska politiken för global utveckling som slår fast att alla politiska beslut ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter, människors demokratiska delaktighet, fattigdomsbekämpning och miljömässig hållbarhet. Utskottet vill också påminna om att regeringen överlämnade en skrivelse (skr. 2015/16:69) om hållbart företagande till som behandlades av utskottet (bet. 2015/16:NU12). Som utskottet också har konstaterat har rättvis handel fått en mer framträdande roll i kommissionens nya handelsstrategi jämfört med tidigare handelsstrategier, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Utskottet delar motionärernas uppfattning att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. De får heller inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. Handelsavtal ska också respektera demokratiskt fattade beslut. hölls WTO:s tionde ministerkonferens i . Trots lågt ställda förväntningar inför mötet lyckades de 162 medlemsländerna enas om det s.k. Nairobipaketet som bl.a. innebär att exportsubventioner till jordbruksprodukter ska avskaffas samt att andra former av exportstöd ska minska och att lättnader införs för de minst utvecklade länderna. Utskottet välkomnar detta. har länge drivit frågan om ett avskaffande av exportsubventioner och andra typer av exportstöd, och det är också något som utvecklingsländerna krävt . Utskottet välkomnar också det uppdaterade plurilaterala informationsteknikavtalet () som slöts i och som innebär tullfrihet på ytterligare drygt 200 varor. Avtalet kommer enligt WTO-principen om mest gynnad nation att innebära att tullsänkningarna gäller samtliga medlemmar. Utskottet kan också konstatera att avtalet om förenklade handelsprocedurer, som förhandlades fram vid på , trädde i kraft sedan två tredjedelar av medlemsländerna ratificerat avtalet. Vid sin behandling av liknande förslag konstaterade utskottet att framsteg hade gjorts inom ramen för det frihandelsavtal för gröna varor () som förhandlas mellan ett antal medlemsländer i WTO, och att parterna arbetade för att ett avtal skulle kunna slutas . Utskottet tvingas dock konstatera att detta inte har kunnat ske. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen med kraft fortsätter driva på för att ett avtal ska kunna nås. Utskottets förhoppning är att detta avtal ska kunna utvecklas till ett multilateralt avtal. Framgångar inom det multilaterala samarbetet är av stor vikt då det är utskottets uppfattning att multilaterala avtal är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. Arbetet inom ramen för WTO och den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste därför prioriteras även i fortsättningen. Utskottet finner därför den senaste tidens utveckling i och uppgifter om att den tillträdda amerikanska administrationen försöker hitta ett sätt att undvika att lösa handelstvister via WTO djupt oroande och vill därför i detta sammanhang särskilt understryka vikten av att regeringen inom ramen för EU, WTO och andra internationella forum handfast och med styrka står upp för de överenskomna principerna inom WTO. Utskottet har i det föregående avsnittet redogjort för regeringens inriktning för den internationella handelspolitiken, vilken presenteras i budgetpropositionen . Utskottet konstaterar att de förslag till tillkännagivanden som finns i de aktuella motionerna i stort ligger i linje med inriktningen för regeringens politik. När det gäller de yrkanden som handlar om exportsubventioner för jordbruk konstaterar utskottet därtill att det i närtid har fattats eller förväntas fattas beslut i linje med det som förordas i motionerna. Därmed avstyrker utskottet samtliga aktuella motionsyrkanden. Handels- och investeringsavtalet mellan och Utskottet har tidigare behandlat förslag som på olika sätt berört handels- och investeringsavtalet mellan och , (bet. 2015/16:NU9). När det gäller den oro som kommer till uttryck i motion 2016/17:1194 (V) vill utskottet liksom tidigare betona vikten av att ett avtal inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd, miljöskydd, socialt skydd, skydd av personuppgifter och kulturell mångfald. Vidare får avtalet inte heller urholka de gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU. Det är också fortfarande utskottets uppfattning att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Utskottet vill också än en gång påminna om att det i de målsättningar som EU:s medlemsstater enhälligt slagit fast i det förhandlingsmandat som ministerrådet gav till kommissionen finns uttalat att avtalet inte får göra avkall på EU:s krav på hälsoskydd och miljöskydd. Som utskottet tidigare konstaterat är detta också något som kommissionen lyfter fram i sitt arbetsprogram och den nya handelsstrategin. Vidare konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen i likhet framhåller vikten av förhandlingarna mellan och . Regeringen anför att den kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa värnas. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Utskottet vill även påminna om att det tidigare noterat att EU, på initiativ, föreslagit att TTIP ska innehålla ett åtagande om ett fördjupat samarbete mellan och för att minska användningen av antibiotika i djurproduktionen. Till skillnad från vad som föreslås i motion 2016/17:1194 (V) anser utskottet alltjämt att inte bör driva på för att EU ska lämna förhandlingarna. Det är först när avtalet är färdigförhandlat som det blir möjligt att ta ställning till avtalet fullt ut. Utskottet vill därför också påminna om att för att det färdigförhandlade avtalet ska träda i kraft på den europeiska sidan måste det godkännas av och . Det kommer sannolikt också att behöva ratificeras av medlemsstaternas parlament. När det gäller motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) är det fortfarande utskottets uppfattning att regeringen redan verkar i linje med det som efterfrågas i motionen och att ett riksdagsuttalande därmed inte är nödvändigt. Med detta avstyrks motionerna 2016/17:1194 (V) och 2016/17:3124 (M, C, L, KD) i de aktuella delarna. I motion 2016/17:114 (SD) föreslås ett tillkännagivande om att inte ska ställa sig bakom en tvistlösningsklausul av ren Naftamodell. I motion 2016/17:1194 (V) förordas att bör kräva att regeringen verkar för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler samt kräva att regeringen verkar för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal. I motion 206/17:3148 (M) begärs att ska uppmana regeringen att verka för att det i såväl bilaterala som plurilaterala handelsavtal skapas funktionella och effektiva tvistlösningsmekanismer som underlättar för små och medelstora företag att etablera sig i andra länder. Vid behandlingen av liknande förslag (bet. 2015/16:NU9) konstaterade utskottet att varken kommissionen, eller regeringen drev frågan om att ska innehålla en tvistlösningsmekanism av ren Naftamodell. Utskottet konstaterade att det varken bland medlemsländernas regeringar eller i fanns en majoritet som förespråkade att handelsavtal inte alls skulle innehålla någon form av tvistlösningsmekanism. Utskottet kan konstatera att detta fortfarande gäller och ser därför inte, oavsett de enskilda partiernas inställning till hur en tvistlösningsmekanism bör se ut, anledning att ompröva sitt ställningstagande. Utskottet vill vidare i likhet med föregående år framhålla att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Stater ska ha rätt att reglera för att skydda sina medborgare, konsumenter, arbetstagares rättigheter, hälsa och miljö, och som utskottet konstaterade vid sin behandling av liknande förslag är detta också något som både regeringen och kommissionen understryker. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:114 (SD), 2016/17:1194 (V) och 2016/17:3148 (M) i de berörda delarna. Utskottet behandlade förslag liknande de nu aktuella om insyn och konsekvensanalyser (bet. 2015/16:NU9). När det gäller insyn vill utskottet nu liksom då framhålla att det delar den uppfattning som framförs i motion 2016/17:1194 (V) att det är viktigt med transparens i den här typen av förhandlingar. Utskottet vill också än en gång påminna om att det välkomnat att kommissionen ställt sig bakom kommissionär initiativ till en större öppenhet i förhandlingarna med (yttr. 2014/15:NU2y). Vid sin behandling av förslaget konstaterade utskottet att kommissionen löpande publicerar EU:s förhandlingstexter på sin webbplats. Som framgår av det föregående avsnittet har det i de flesta medlemsstater inrättats särskilda läsrum där nationella parlamentsledamöter har möjlighet att ta del av dokument med amerikanska förhandlingspositioner, dock inte i . Utskottet konstaterar att regeringen har velat inrätta ett nationellt läsrum, men att de sekretessgarantier som har satt upp som krav kan stå i strid med svensk grundlag och offentlighetsprincipen. Svenska riksdagsledamöter som vill läsa de amerikanska förhandlingspositionerna har dock möjlighet att göra det i kommissionens läsrum i . Detta är givetvis försvårande omständigheter, men något som är svårt att rå på. Utskottet noterar vidare att regeringen fortfarande delar uppfattningen att öppenhet är centralt för förhandlingarna och att den framhåller betydelsen av att dialogen med arbetstagarorganisationer, näringsliv och andra intressenter från det civila samhället ska fortsätta. Utskottet vill också påminna om att öppenhet framhålls som viktigt i kommissionens nya handelsstrategi. Utskottet välkomnar, i likhet , de initiativ som tas för att öka transparensen i handelspolitiska förhandlingar och vill framhålla betydelsen av att göra förhandlingstexter tillgängliga eftersom detta underlättar en saklig debatt. I likhet med vad som sägs i motion 2015/16:1871 (MP) anser utskottet vidare att det är angeläget att det genomförs ordentliga konsekvensanalyser av de handels- och investeringsavtal som förhandlas fram. Vid behandlingen av ett liknande motionsyrkande underströk utskottet vikten av att inför ett eventuellt beslut om ett godkännande av skulle ha ett gediget underlag att ta ställning till. Utskottet framhöll att detta inte minst gällde att det skulle finnas oberoende konsekvensanalyser av vad avtalet skulle kunna komma att innebära och vilka eventuella effekter avtalet kunde ha, inte bara på miljön utan också på t.ex. hälsa och sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter. Det står nu klart att kommer att underställas samtliga medlemsstaters nationella parlament, däribland , och ett antal regionala parlament för ratificering. Utskottet noterar att regeringen gav i uppdrag att i samverkan med andra relevanta expertmyndigheter utreda eventuella effekter på miljön, människors och djurs hälsa och demokratiskt beslutsfattande. Som framgår av det föregående avsnittet är det och de i rapporten rådfrågade expertmyndigheternas uppfattning att det, för att kunna analysera konsekvenserna av avtalet mera fullständigt bl.a. krävs en mer djupgående analys av flera delar i avtalet i samråd med sakmyndigheterna. Utskottet delar denna uppfattning, och här därmed inte heller någon annan uppfattning än motionärerna, och konstaterar att fick ytterligare ett regeringsuppdrag att tillsammans med ett antal expertmyndigheter göra en mer omfattande analys av avtalet. Det nuvarande uppdraget ska redovisas . Utskottet vill avslutningsvis, i likhet med föregående år, uttrycka sitt stöd för att regeringen med kraft fortsätter att driva frågan om att de oberoende konsekvensanalyser som genomförs på EU-nivå, de s.k. SIA-rapporterna, inte bara ska göras under själva förhandlingarna i takt med att avtalstexterna förändras, utan även efter att avtalen är klara. Utskottet välkomnar även fortsättningsvis en aktiv och välgrundad debatt om avtalets innehåll från såväl myndigheter som olika intresseorganisationer. Därmed föreslår utskottet att avslår motion 2016/17:1194 (V) i den berörda delen och motion 2016/17:1871 (MP). I motion 2016/17:1194 (V) förordas att ska uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna. Utskottet behandlade ett likalydande yrkande (bet. 2015/16:NU9) och vill nu liksom då inledningsvis framhålla vikten av tjänstehandel som utgör en betydande del av handel. Utskottet vidhåller vidare sin uppfattning att förhandlingarna kring ett uppdaterat tjänstehandelsavtal därför är viktiga, och i linje med vad utskottet anförde i sitt ställningstagande om handels- och investeringsavtalet med konstaterar utskottet att det först när avtalet är färdigförhandlat blir möjligt att ta ställning till avtalet fullt ut. I likhet med de övriga avtal som kommissionen förhandlar skulle ett eventuellt också bli föremål för godkännande av och . Utskottet vill dock i likhet med föregående år framhålla att det delar motionärernas uppfattning att det är olyckligt att tjänstehandelsavtalsförhandlingarna sker vid sidan om de multilaterala WTO-förhandlingarna, men noterar att förhandlingarna är öppna för fler länder att ansluta sig till om de önskar. Det finns även en möjlighet att införa ensidiga preferenser särskilt för de minst utvecklade länderna genom ett undantag, en s.k. waiver, och därmed kan tjänsteexportörer från de minst utvecklade länderna få extra förmånligt tillträde till EU-marknaden. Utskottet vill också understryka vikten av att ett nytt tjänstehandelsavtal, likt andra handelsavtal, ska respektera demokratiskt fattade beslut. Stater ska ha rätt att reglera för att skydda sina medborgare, konsumenter, arbetstagares rättigheter, hälsa och miljö. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:1194 (V) i den berörda delen. EU:s framtida handelsrelation till I motion 2016/17:114 (SD) förordas ett tillkännagivande om att ska vara en drivande kraft inom EU för ett handelsavtal mellan och , och i motion 2016/17:3148 (M) föreslås ett tillkännagivande om att i de kommande förhandlingarna om utträde ur EU ska verka för att så mycket som möjligt av frihandelsförhållandet mellan parterna består. Utskottet vill med anledning av dessa motioner inledningsvis framhålla att det delar motionärernas uppfattning om att är en viktig handelspartner för EU och i synnerhet . utträde ur EU kommer att vara en stor förlust för EU och kommer, vilket framgår av om brexit, att innebära en försämring för svenska företag jämfört med oavsett resultatet av utträdesförhandlingarna. Utskottet vill därutöver framhålla att EU endast befinner sig i början av en process där förväntas lämna in en formell begäran om utträde enligt artikel 50 och att det är först därefter som processen att förhandla om utträdet börjar. Utskottet noterar att det råder olika uppfattningar om när eventuella förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan och skulle kunna påbörjas. Det är därmed mycket som är oklart och osäkert. Utskottet noterar att statsrådet vid en presskonferens framhöll att de främsta svenska prioriteringarna är att värna EU:s funktion och sammanhållningen bland de 27 kvarvarande medlemsstaterna eftersom regeringens bedömning är att det viktigaste är att EU fortsätter att fungera. konstaterade statsrådet att den svenska handeln med är oerhört viktig för exporten, arbetstillfällena och ekonomin och att det därför vid ett brittiskt utträde är väldigt viktigt för regeringen att verka för att få en fungerande handel med och mellan och EU så fort som möjligt. Statsrådet framhöll dock även att det inte får leda till att samarbetet i EU försvagas. Utskottet konstaterar att regeringen har gett i uppdrag till att analysera betydelsen av olika framtida alternativa regelverk för handel med tjänster och tull- och handelsprocedurer mellan och . Utskottet vill understryka vikten av att brexit och dess betydelse för och svensk handel även fortsättningsvis analyseras vartefter förhandlingarna med fortskrider. Utskottet noterar också att regeringen gett i uppdrag till Business att analysera internationella investeringsmöjligheter för efter brexit. När det gäller förhandlingarna om utträde och ett eventuellt framtida mandat till kommissionen att inleda förhandlingar med om ett frihandelsavtal vill utskottet påminna om att den svenska ståndpunkten, när dessa frågor kommer upp på dagordningen i rådet, ska förankras i . De berörda fackutskotten kommer också att kunna följa frågorna genom att begära information eller överläggningar inför rådsmöten. Utskottet ser utifrån vad det har anfört inte något skäl till några tillkännagivanden enligt det som föreslås, och motionerna 2016/17:114 (SD) och 2016/17:3148 (M) avstyrks därför i de berörda delarna. Handel med gröna varor I motionerna 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3189 (M) förordas tillkännagivanden om att ska uppmana regeringen att verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik, som t.ex. solceller. Utskottet har tidigare behandlat förslag om främjande av handel med miljöteknik, (bet. 2015/16:NU9). Utskottet vill med anledning av det nu aktuella förslaget därför påminna om vad det sagt. Utskottet vill liksom tidigare inledningsvis framhålla vikten av att inte minst utvecklingsländer får tillgång till ny, energieffektiv teknik. Klimatförändringarna är en av vår tids stora utmaningar, och om världens koldioxidutsläpp ska bromsas behöver betydande steg tas bl.a. i utvecklingsländerna. Ökad tillgång till modern miljöteknik är centralt för att dessa länder ska kunna minska utsläppen som de utvecklas hållbart. Utskottet har tidigare noterat att det pågår diskussioner för att hitta en lösning på detta problem, bl.a. inom de internationella klimatförhandlingarna och inom ramen för WTO.