bet · H501AU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Det skulle kunna utformas som en digital plattform där individen kan söka både jobb och utbildning samt få information om i vilken grad olika utbildningar leder till jobb. Satsningen bör finansieras inom ett nytt anslag. Avslutningsvis avsätter medel för ett nytt anslag som gäller sommarjobb vid förlängd skolgång. Anslag inom utgiftsområde 14 (C) (C) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ, som presenteras i vår partimotion 2017/18:3716, bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår av motion 2017/18:3712. prioriterar att bryta klyvningen av . För detta krävs reformer som gör att människor som står utanför, inte minst många nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag till i arbete. De måste vara möjligt att börja på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet, skattekilarna för att anställa måste sänkas och den ineffektiva Arbetsförmedlingen bör göras om i grunden. kan konstatera att arbetsmarknadspolitiken tar stora resurser i anspråk. Effektiviteten är dock sällan tillfredsställande. vill se färre, enklare och mer effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De resurser som sparas genom sådana reformer bör i stället användas för att finansiera jobbskapande reformer. Vårt förslag innebär en klar omläggning av arbetsmarknadspolitiken från ineffektiva åtgärder till att prioritera insatser som sänker trösklarna till arbetsmarknaden och leder till sysselsättning. I linje med det vill i förhållande till regeringens vidlyftiga budgetalternativ göra stora besparingar inom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Flera olika former av subventionerade anställningar som fungerar dåligt behöver avskaffas till förmån för de mer effektiva nystartsjobben, som i stället bör utvecklas och breddas. bör de subventionerade anställningarna än tydligare riktas in mot de grupper som behöver mest stöd. Utöver att generellt övergå till färre och enklare anställningsstöd finns det goda skäl för att avskaffa extratjänsterna och i stället införa s.k. matchningsanställningar. Ytterligare en ineffektiv åtgärd som bör avskaffas är arbetsmarknadsutbildningarna. Vidare anser att regeringens förslag om att avsätta medel för att höja lönetaken för vissa insatser är fel väg att gå. prioriteringar innebär besparingar inom anslaget. Utvecklingen av nystartsjobben innebär att i förhållande till regeringen vill se en ökning av anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. En viktig del av såväl som övriga allianspartiers arbetsmarknadspolitik utgörs av satsningen på s.k. inträdesjobb. Syftet med satsningen är att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller i maximalt . anser att reformen ska finansieras genom ett helt nytt anslag inom utgiftsområde 14. konstaterar att den s.k. etableringsreformen, som flyttade ansvaret för nyanländas etablering i från kommunerna till Arbetsförmedlingen, inte har lett till de förbättringar som var syftet. Trots högre kostnader har andelen i arbete inte ökat. Etableringen på arbetsmarknaden är på en fortsatt låg nivå. Arbetsförmedlingens misslyckande gör det nödvändigt att återigen ge kommunerna ansvaret för de nyanländas etablering. Därför föreslår att etableringsreformen och i ett antal steg dras tillbaka och att kommunerna får ansvaret för etableringen. I vårt budgetförslag innebär det bl.a. att vi 2018 gör besparingar inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Än större besparingar kommer att göras efterföljande år och då särskilt inom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. anser att arbetslöshetsförsäkringen ska ge människor en möjlighet att tryggt ställa om i arbetslivet. är det viktigt att försäkringen är just en omställningsförsäkring och att den utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Regeringens höjning av ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen har haft motsatt effekt och lett till en ökad jämviktsarbetslöshet. Det finns därför skäl att göra besparingar inom anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd genom sänkta ersättningsnivåer. Förslaget innebär att arbetslöshetsförsäkringen återigen kommer att vara inriktad på en trygg omställning som den garanterar att det lönar sig att arbeta. Inom samma anslag bör även besparingar göras genom att en tidsgräns införs för aktivitetsstödet. förslag på området har sin utgångspunkt i att drivkrafterna att komma i arbete behöver stärkas. Med förslagen förstärks både arbetslöshetsförsäkringens och aktivitetsstödets avtrappning och rollen som omställningsförsäkring tydliggörs. När det gäller anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. anser att det finns utrymme för besparingar i förhållande till regeringens förslag. aviserade anslagshöjningar om utvecklingsanställningar i och anställningar med lönebidrag bör återställas. Besparingar bör även göras genom att i stället för regeringens förslag om lönetak tillämpa det förslag om enhetliga lönetak som för fram i sitt budgetalternativ. konstaterar att regeringen avsätter medel under anslagen 1:13 Lån till körkort, 2:5 Arbetslivspolitik och 2:6 om och utvärdering av arbetsmiljö. Enligt finns det inte skäl att avsätta medel under dessa anslag, varav två är helt nya. Regeringens förslag innebär felaktiga prioriteringar, och det finns i flera fall befintliga strukturer för att fånga upp det som är målen för anslagen. Avslutningsvis vill se en lägre uppräkningstakt för pris- och löneomräkningen, vilket innebär att besparingar kan göras inom ett flertal anslag inom utgiftsområde 14. Anslag inom utgiftsområde 14 (L) (L) anför: har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. Vårt budgetförslag (2017/18:3752) är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. Jag vidhåller dock Liberalernas uppfattning att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår av motion 2017/18:3810. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 14. Liberalerna konstaterar att just nu å ena sidan drar nytta av en internationell högkonjunktur, å andra sidan ser en utveckling där arbetsmarknaden blir alltmer tudelad. En ny arbetslöshet växer fram där många inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Nästkommande år förväntas nästan 300 000 människor befinna sig i vad Arbetsförmedlingen kallar för en utsatt ställning. Särskilt utsatta är utrikes födda som möter höga barriärer för att ta sig in på arbetsmarknaden. som stora grupper står utan sysselsättning har många arbetsgivare svårt att hitta rätt personal. Det är uppenbart att inte tillräckligt görs för att skapa möjligheter och dynamik för svenska företag att anställa fler människor. Liberalerna delar bedömningen från bl.a. , , , och om att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. Det måste bli enklare och billigare att anställa, och det behövs fler enkla jobb och lägre trösklar in på arbetsmarknaden. Liberalerna vill se en rad förslag för en mer dynamisk arbetsmarknad med incitament för arbetsgivare att anställa och drivkrafter för arbetssökande att få jobb. Arbetsförmedlingen spelar en central roll för utförandet av den svenska arbetsmarknadspolitiken. Det är dock en myndighet som inte fungerar tillfredsställande . Det är inte rimligt att fortsätta öka anslagen till en myndighet med så höga kostnader vars resultat är svåra att mäta. Liberalerna anser att Arbetsförmedlingen i sin nuvarande form bör läggas ned. Det behövs i stället ett omtag med en ny myndighet med syftet att ge ett smalare men skarpare stöd för dem som behöver det allra mest, såsom funktionsnedsatta, unga utan gymnasiebetyg och nyanlända. Som en följd av förslaget bör stora besparingar göras inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. När det gäller de arbetsmarknadspolitiska program och insatser som Arbetsförmedlingen administrerar kan Liberalerna konstatera att regeringen avsätter miljarder som Arbetsförmedlingen inte ens hinner göra av med. De slutliga utgifterna för utgiftsområde 2016 blev lägre än regeringens aviserade budget. Det hänger mycket ihop med att regeringens utlovade arbetsmarknadsprogram inte fungerar i praktiken. Det finns därmed betydande besparingar att göra på detta område. Liberalerna avvisar både regeringens tilltänkta introduktionsjobb och vissa existerande insatser, såsom extratjänster, 90-dagarsgarantin och regeringens variant av nystartsjobben. Liberalernas förslag innebär att nivån för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser är betydligt lägre än regeringens uppblåsta förslag. Liberalerna anser att lönestöd i vissa fall är nödvändiga och att det kan vara effektiva åtgärder för vissa personer. Det handlar t.ex. om personer som har varit arbetslösa som blir attraktivare för arbetsgivaren att anställa tack vare lönestöd. Det finns dock ett behov av att förenkla lönestöden genom att ta bort krav på kollektivavtal och göra om dem i grunden så att de blir mer ändamålsenliga. I motsats till regeringens förslag om fortsatta satsningar på ineffektiva åtgärder har Liberalerna förslag på väl avvägda lönestöd. Liberalerna vill förenkla ett antal lönestöd och slå samman dessa till en ny anställningssubvention, s.k. nystartsjobb plus, med ett lönetak på . Subventionsgraden ska också öka i takt med hur länge en person varit arbetslös. Som en följd av förslaget bör medel tillskjutas anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. Vårt förslag om nystartsjobb plus berör dock inte stöden till personer med funktionsnedsättning. Inom anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. ställer sig Liberalerna positiva till ett höjt tak för lönebidragen. Det finns dock skäl att avvisa fler anställningar med lönebidrag, en utbyggnad av och fler utvecklingsanställningar. Det innebär att besparingar kan göras inom anslaget i förhållande till regeringens förslag. En viktig del av såväl Liberalernas som övriga allianspartiers arbetsmarknadspolitik utgörs av satsningen på s.k. inträdesjobb. Syftet med satsningen är att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller i maximalt . Liberalerna anser att reformen ska finansieras genom ett helt nytt anslag inom utgiftsområde 14. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen vill Liberalerna öka tryggheten i omställning genom en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Som enskilda åtgärder skulle en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring och ett högre ersättningstak i försäkringen sannolikt innebära en något dämpad sysselsättning. Därför är det viktigt att en reformering av arbetslöshetsförsäkringen kombineras med reformer som ökar sysselsättningen. Regeringens politik på området är dock felriktad. Liberalerna kan därför inte acceptera regeringens höjning av ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen. För att stärka arbetslinjen och för att värna rollen som omställningsförsäkring bör ersättningsnivåerna ändras så att taket av arbetslöshet uppgår till per dag. Därefter bör taket uppgå till per dag. Stora besparingar kan därigenom göras inom anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och resurserna användas till jobbskapande åtgärder. För att finansiera prioriterade reformer i vår sammanhållna budget avvisar Liberalerna även regeringens förstärkning av Europeiska socialfonden inom anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020, och nivån för anslaget 2:1 läggs på nivån för utfallet . Vi avvisar även helt anslagen 1:13 Lån till körkort och 2:5 Arbetslivspolitik, vilket innebär budgetförstärkningar. Avslutningsvis vill Liberalerna att pris- och löneomräkningen ska justeras ned , vilket innebär att besparingar kan göras inom ett flertal anslag inom utgiftsområde 14. Anslag inom utgiftsområde 14 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 14. budgetalternativ, som presenteras i vår partimotion 2017/18:3798, bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag vidhåller uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca på det sätt som framgår av motion 2017/18:3626. vill se ett samhälle som tar vara på människors möjligheter och inneboende förmåga. Människans värde sitter inte i hur mycket hon arbetar eller hur produktiv hon är. Arbetets betydelse för enskildas utveckling är dock mycket stort. Arbetet har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. I finns stora strukturella utmaningar i att andelen arbetslösa i utsatt ställning ökar, vilket resulterar i en tudelad arbetsmarknad. Förhållandevis svaga grupper, såsom utrikes födda, personer med funktionsnedsättning och långtidsarbetslösa, är särskilt utsatta. vill att full sysselsättning ska vara det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken. Av olika skäl kan alla inte arbeta heltid, men alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. Allt annat är slöseri med både mänskliga och samhälleliga resurser. anser att det behövs en kraftfull politik för att bryta utanförskapet. har länge verkat för att Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form ska läggas ned. Det är nödvändigt för att kunna fördela myndighetens resurser på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. De som står allra längst från arbetsmarknaden får inte det stöd de behöver. Därför måste myndighetens fokus läggas om. En del av reformen består i att andra, mer framgångsrika, matchningsaktörer bör ta över vissa delar för att matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare ska bli mer effektiv. I årets budget föreslår att ett antal arbetsmarknadspolitiska program och insatser ska avvecklas. Eftersom Arbetsförmedlingens uppdrag därmed bör bli mindre omfattande bör besparingar göras inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Som en del av vårt budgetalternativ vill vi att dagens arbetsmarknadspolitiska program och insatser ska genomgå en rejäl förändring. Flera av de program och insatser som Arbetsförmedlingen administrerar är så ineffektiva att de bör avskaffas. Som exempel kan nämnas extratjänster och moderna beredskapsjobb. Inget av dessa anställningsstöd verkar nå upp i den omfattning som regeringen har haft som mål, och de visar inte heller någon vidare effektivitet. Båda formerna uppvisar också olika typer av undanträngningseffekter och leder i vissa fall inte till en tydligt ökad anställningsbarhet. Inte heller arbetsmarknadsutbildningen når upp till resultat av den nivån man bör kunna kräva. har insatsen nästan en motsatt verkan som en form av intyg på långvarig arbetslöshet. Det innebär en stigmatisering av de arbetssökande som deltar i insatsen. Till regeringens ytterligare felprioriteringar på området hör förslaget om att slå ihop ett antal anställningsstöd och införa s.k. introduktionsjobb, samt satsningen på olika snabbspår. anser inte att detta är exempel på effektiva insatser. prioriteringar på området innebär att stora besparingar kan göras i förhållande till regeringen inom anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. En viktig och ofta missgynnad grupp på arbetsmarknaden är de som brukar definieras med det något missvisande begreppet personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Det finns flera typer av statligt stöd för anställning av denna väldigt heterogena grupp individer. Till dessa hör lönebidrag, där regeringen vill se successiva höjningar. matchar den satsningen som kan leda till att personer med funktionsnedsättning får stärkta förutsättningar för ökad sysselsättning och förbättrat arbetsmarknadsdeltagande. För att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska vill vi också tillföra medel till så att 1 000 nya platser kan beredas. En viss del av regeringens satsning på finns det dock skäl att avvisa till förmån för andra åtgärder som bättre motsvarar de behov som finns på arbetsmarknaden. Det innebär att anslagsnivå för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. är något lägre än regeringens. En satsning som bedömer bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden är vårt förslag om att inom ett nytt anslag avsätta medel för de arbetsintegrerande sociala företagen. Dessa företag spelar en central roll för de personer som står längst från arbetsmarknaden. Satsningen är nödvändig så att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader för att täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. Inom det nya anslaget avsätts medel för socialt handledarstöd till dessa nyckelpersoner. En viktig del av såväl som övriga allianspartiers arbetsmarknadspolitik utgörs av satsningen på s.k. inträdesjobb. Syftet med satsningen är att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända och ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller i maximalt . anser att reformen ska finansieras genom ett helt nytt anslag inom utgiftsområde 14. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen och de resurser som faller under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd så anser att alla som arbetar och som uppfyller villkoren för arbetslöshetsförsäkringen bör omfattas av den. Det är viktigt att ha socialförsäkringssystem som både ger trygghet för den enskilde i samband med exempelvis sjukdom eller arbetslöshet och som är utformade så att de hjälper människor tillbaka till arbete. I väntan på en reform med en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring vill stimulera medlemskap och föreslår därför att en skattereduktion ska införas för den enskildes medlemsavgift till arbetslöshetskassan. Vidare kan konstateras att den höjning av ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen som regeringen har genomfört var mycket kraftig. Forskning pekar på ett samband mellan hög ersättning och låg sysselsättning. I kombination med regeringens kraftiga skattehöjningar och företagsfientliga politik riskerar det att leda till kraftigt ökad arbetslöshet. förordar därför en nivå för ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen där taket sätts till per dag och därefter per dag. Vidare finns det skäl att återgå till de regler som tidigare gällde för rätten att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen på deltid. Avslutningsvis bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning. Genom en 30-procentig minskning av uppräkningstakten för pris- och löneomräkningen –2020 kan besparingar göras inom ett flertal anslag inom utgiftsområde 14. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 14: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1213 av och (båda C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra det lättare för företagare att anställa och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2526 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:2643 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lärlingsanställningar och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om starta-eget-bidraget och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa instegsjobben och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa nystartsjobben och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det måste bli billigare och enklare att anställa och att inträdesjobb behöver införas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2959 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slå ihop och förenkla lönestöden som riktar sig till arbetslösa och nyanlända och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa inträdesjobb för att underlätta för nyanlända och unga med kort utbildning att få ett arbete och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3591 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stimulanser till kombinationsutbildningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetslöshetsförsäkringen bör förändras för att bli en effektiv omställningsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tiden med statlig ersättning vid arbetslöshet bör begränsas till och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell studie- och jobbrådgivning och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att stärka tillsynen av och sanktioner för arbetsgivare inom yrkesgrupper med särskilt hög sjukfrånvaro och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3626 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa anställningsformen inträdesjobb och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla Arbetsförmedlingen i dess nuvarande form och tillkännager detta för regeringen.