bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet har tidigare konstaterat att resultatredovisningens struktur för de båda politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande skiljer sig åt. Utskottet kunde dock notera att regeringen i budgetpropositionen gjort förändringar i strukturen som utskottet ansåg gick i rätt riktning, och utskottet uttalade en önskan om att förändringsarbetet skulle fortsätta. Som utskottet har anfört underlättar en mer enhetlig struktur i resultatredovisningen arbete. Utskottet noterar att det har gjorts vissa förändringar i strukturen inom respektive politikområde i jämförelse . Strukturen mellan politikområdena skiljer sig dock fortfarande åt, och såvitt utskottet kan bedöma har det inte skett några steg mot en mer enhetlig struktur i jämförelse med . I likhet med i budgetpropositionerna redovisar regeringen resultatet för politikområdet Näringspolitik i två olika strukturer som delvis överlappar varandra. Dels redovisas resultat kopplat till resultatindikatorerna, dels redovisas statliga insatser och åtgärder i efterföljande avsnitt. Utskottet noterar att det i jämförelse har tillkommit två avsnitt, Väl fungerande marknader, som kopplas till konkurrenspolitiken och Särskild insats – enklare vägar till jobb, som kopplas till regeringens sysselsättningsmål. Utskottet anser att läsningen av resultaten av statliga insatser och åtgärder skulle underlättas om redovisningen i denna del utökades med fler tabeller och diagram. Det skulle öka redovisningsvärdet och ge läsaren en bättre överblick. Textutrymme skulle i stället kunna användas till att kommentera de uppgifter som framkommer i tabeller och diagram. Utskottet vill i det sammanhanget också framföra vikten av att resultat som presenteras i tabeller och diagram kommenteras. noterade utskottet att de resultatindikatorer som regeringen inledningsvis redovisade inte på ett tydligt sätt gick att koppla till de insatser som redovisades i de efterföljande avsnitten. noterade utskottet att strukturen i stort sett var oförändrad, som regeringen hade tydliggjort redovisningen av indikatorer, insatser och resultat. I några enstaka fall gjordes en hänvisning till de valda indikatorerna i det redovisade resultatet. Dock kvarstod iakttagelsen att resultatindikatorerna oftast inte kopplades till de utförda insatserna. Utskottet gör ingen annan bedömning av årets resultatredovisning i det här avseendet. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att det saknas en tydlig koppling mellan redovisade insatser och anslag. När det gäller politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande konstaterar utskottet att regeringen, i likhet med föregående år, inte redovisar resultat för samtliga indikatorer. noterar utskottet att det finns med ett avsnitt om exportstrategin i resultatredovisningen. Utskottet vidhåller sin uppfattning att regeringen rimligen bör redovisa resultat för de indikatorer som presenteras inledningsvis. Åtminstone bör regeringen i annat fall kommentera varför den inte redovisar utfallet för samtliga indikatorer. Utskottet har tidigare efterfrågat att regeringen gör en sammanfattande bedömning av i vilken utsträckning de näringspolitiska och handelspolitiska insatserna har bidragit till att uppnå de mål som har beslutat. Utskottet välkomnade att regeringen i budgetpropositionen hörsammat utskottet på den här punkten vad gällde politikområdet Näringspolitik. Utskottet konstaterar att regeringen nu även gör motsvarande sammanfattande bedömning för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Som utskottet tidigare framhållit bör regeringen i resultatredovisningen återkoppla till de riksdagsbeslutade målen. Utskottet kan konstatera att det fortfarande i stor utsträckning saknas en tydlig redovisning av hur resultatet av utförda insatser och åtgärder bidrar till att uppnå de riksdagsbeslutade målen, som regeringen t.ex. gör en koppling mellan exportstrategins primära målindikatorer i resultatredovisningen för strategin. Även om det generellt är positivt att resultat relateras till mål vill utskottet i sammanhanget påminna om att regeringens resultatredovisning ska göras i förhållande till de riksdagsbeslutade målen för utgiftsområdet. Utskottet noterar vidare att det under resultatredovisningen för exportfrämjande återfinns ett avsnitt om hållbart företagande. Det saknas dock redovisade indikatorer för hållbart företagande, och det görs inte heller någon koppling till något mål. Avsnittet återfinns inte heller under . I likhet kan utskottet konstatera att det till största del är insatser och prestationer som redovisas snarare än resultat i termer av effekter. Utskottet vill också särskilt problematisera att regeringen när det gäller utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet endast anför att resultaten av aktiviteterna har redovisats i samband med verksamhetsdialogen. Det är utskottets uppfattning att resultatet av den verksamhet som finansieras med statens medel bör redovisas för så att har möjlighet att göra en självständig värdering av resultaten. Det vore därför önskvärt med en mer transparent redovisning av utlandsmyndigheternas främjandeverksamhet framöver. Utskottet noterar vidare att flera av de tabeller som redovisar de övergripande indikatorerna för politikområdet Näringspolitiken endast sträcker sig och därmed inte säger något om utvecklingen i relation till de insatser som har genomförts därefter. Vidare redovisas utvecklingen av handeln med varor och tjänster inom den inre marknaden endast . Utskottet anser att det vore önskvärt med både mer aktuella uppgifter och längre tidsserier. När det gäller dispositionen noterar utskottet att det förekommer att resultat presenteras först under avsnittet Analys och slutsatser. Utskottet anser att resultatredovisningen skulle bli tydligare om de olika avsnitten renodlades i större utsträckning så att det t.ex. inte tillkommer någon ny information under avsnittet Analys och slutsatser utöver regeringens bedömning av de resultat som har redovisats. Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen har gett Tillväxtanalys i uppdrag att lämna förslag på hur tillämpningen av metoder och modeller för analyser och utvärderingar av offentliga insatser för hållbar tillväxt, strukturomvandling och ekonomisk förnyelse på såväl nationell som regional och lokal nivå kan utvecklas. Utskottet välkomnar detta. Utskottet har framhållit värdet av att regeringen kopplar sina bedömningar av måluppfyllelsen till det anslagsförslag inom utgiftsområdet som är kärnan i regeringens budgetförslag. underströk utskottet att tydlighet i detta avseende underlättar beredning av budgetförslagen. Kopplingen mellan mål, anslag och resultat och vice versa kan utvecklas ytterligare. Utskottet anser att det ska gå att identifiera en röd tråd mellan dessa olika delar i budgetpropositionen. För att ytterligare tydliggöra denna synpunkt har utskottets grupp för uppföljning och utvärdering valt att göra en närmare analys av hur ett specifikt anslag inom utgiftsområdet har redovisats i budgetpropositionen. Inom utgiftsområde 24 Näringsliv har anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation valts. Av denna analys framgår det sammanfattningsvis att den röda tråden när det gäller anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation är svår att följa. Anslaget har ett brett användningsområde och kan kopplas till det övergripande målet för politikområdet Näringspolitik. Det är dock svårare att se någon koppling mellan avsnitten Mål och Resultatredovisning när det gäller anslaget, vilka indikatorer som mäter vad och i relation till vilket anslag. Ingen referens görs till anslaget i redovisningen av resultat. En del av de redovisade uppgifterna ger en indikation på i vilken utsträckning anslaget 1:20 har använts och till vilken målgrupp – t.ex. antalet lån respektive förstudiemedel som har beviljat, eller antal kunder som fått rådgivning av – och utgör en värdefull beståndsdel i resultatredovisningen. Detta kompletteras till viss del med redovisning av vilka effekter det fått (t.ex. Det redovisas relativt mycket om men utspritt på flera olika avsnitt och underrubriker. Det är svåröverblickbart om läsaren vill bilda sig en uppfattning om vad anslaget har finansierat och vilka resultat det har lett till. I sammanhanget kan nämnas att resultat för när det gäller kommersialisering presenteras först under avsnittet Analys och slutsatser. Analysen av de redovisade resultaten skulle enligt utskottets uppfattning kunna bli mer framträdande. Slutsatserna ligger ofta på en mycket övergripande nivå, av typen ”verksamheten fungerar väl”. Utskottet noterar att regeringen föreslår en planerad anslagsminskning 2019 och 2020 för anslaget 1:20, men utskottet kan inte utläsa orsaken till den justerade anslagsnivå som regeringen föreslår vare sig i redovisningen av resultat eller i analys och slutsatser. Utskottets uppfattning är att orsaken till justeringar i anslagsnivån bör framgå. Med hänvisning till dessa iakttagelser är utskottets slutsats att det fortfarande finns en betydande potential för regeringen att förbättra beskrivningarna i budgetpropositionen av sambanden mellan målen för politikområdet Näringspolitik, de medel i form av anslag som avsätts för olika insatser som ska bidra till måluppfyllelsen och de resultat som insatserna genererar i förhållande till målen. I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som näringsutskottet anfört i sitt betänkande om förvaltningen av (bet. 2015/16:NU4). I tillkännagivandet framhåller utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ AB:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. Regeringen återrapporterade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24 s. 86) sin syn på förvaltningen av och ansåg därmed att det aktuella tillkännagivandet var slutbehandlat. I sitt yttrande till (yttr. 2016/17:NU6y) anförde näringsutskottet att det ansåg att regeringens redogörelse inte motsvarade det som efterfrågades i tillkännagivandet och att det därmed inte kunde anses vara tillgodosett. Utskottet ansåg att regeringen därför borde återkomma till med en redogörelse för hur man har omvärderat sina prioriteringar i förhållande till för att därmed agera på ett mer ansvarsfullt sätt i förvaltningen av bolaget inom ramen för befintliga ekonomiska mål. Alternativt skulle regeringen, om den inte delade uppfattning i den aktuella frågan, återkomma med en redogörelse för skälen till detta. konstaterade att regeringen i de fall då ett utskott i ett yttrande anfört att ett tillkännagivande inte är slutbehandlat ska återkomma till med sina redovisningar och bedömningar (bet. 2016/17:KU21). I budgetpropositionen (utg.omr. 24 s. 55) konstaterar regeringen bl.a. att uppvisat en god utveckling ur såväl ett verksamhetsmässigt som ett ekonomiskt perspektiv. har bolaget investerat i verksamheten. Till följd av bolagets goda konkurrensförmåga och marknadens tillväxt har nämnda investeringar samt de utdelningar som gjorts till ägaren ändå inte medfört att bolagets skuldsättning nått målintervallet. Regeringen konstaterar vidare att den beslutade investeringsplanen om totalt ca , omfattande total uppgradering av X 2000-flottan, inköp av nya snabbtåg samt renovering av nattågsflottan, bedöms medföra att SJ AB:s kapitalstruktur blir i enlighet med ägarens mål. Regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. I och med denna redovisning anser regeringen att tillkännagivandet är färdigbehandlat. I ett tillkännagivande ställde sig bakom det som näringsutskottet anförde om handläggningstider (bet. 2016/17:NU12, rskr. 2016/17:192). Utskottet anförde bl.a. att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. En avvikande uppfattning redovisades i en reservation (S, MP och V). Av budgetpropositionen (utg.omr. 24 s. 47) framgår att regeringen med anledning av tillkännagivande har gett i uppdrag att ta fram förslag på hur myndigheterna kan arbeta för att korta ned handläggningstiderna för företag. Någon bedömning av hur regeringen ser på den vidtagna åtgärden i förhållande till tillkännagivande i termer av slutbehandlat eller inte slutbehandlat framkommer inte. Om hanteringen av tillkännagivanden Vid sin behandling av regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder tog upp behandlingen av tillkännagivanden (bet. 2016/17:KU21). framhöll då inledningsvis att den tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen, och att regeringen i förekommande fall är tydlig i den aktuella propositionen med huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskottet får därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. anförde vidare att det berörda utskottet då lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den enligt , inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. anför dock att det inte finns något formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Av regeringens beslut om uppdrag om korta och effektiva handläggningsprocesser för företag från (dnr N2017/04845/FF) framgår att uppdraget ska slutredovisas . I uppdraget ingår bl.a. att analysera och värdera effekter av åtgärder som maxtider, tidsgränser och servicegarantier för handläggningsprocesser. Utskottet noterar regeringens redovisning med anledning av tillkännagivande om och att regeringens bedömning är att tillkännagivandet i och med denna redovisning är slutbehandlat. Utskottet gör ingen annan bedömning. När det gäller tillkännagivandet om handläggningstider konstaterar utskottet att regeringen har gett i uppdrag att bl.a. analysera och värdera effekter av åtgärder som maxtider, tidsgränser och servicegarantier för handläggningsprocesser. Utskottet noterar att uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Utskottet noterar att regeringen inte anför något om huruvida den anser att tillkännagivandet är slutbehandlat eller inte med det som redovisas. Utskottet förutsätter att ärendet kommer att beredas vidare och att regeringen återkommer till i frågan. Anslag inom utgiftsområde 24 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 4. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. När det gäller ändamålet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling noterar utskottet att SP namnändrades till (). Utskottet tydliggör i sitt ställningstagande att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling även får användas för statsbidrag till för riksmätplatser. lämnar också de bemyndiganden som regeringen har begärt. Motioner med alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga behandlade motioner avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). fattade beslut om ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 samt om en preliminär fördelning av utgifter inom utgiftsområdet –2020 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). Av budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m.) framgår att regeringens förslag till statsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2017/18:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet. I yttrandet har , i avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för utgiftsområde 24. Regeringens och oppositionens förslag till ramar samt beräkningar för perioden –2020 framgår av tabell 1. Tabell 1 Regeringens och oppositionens förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 24 Näringsliv 2018 (föreslagen utgiftsram) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i motionerna 2017/18:3882 (M), 2017/18:2531 (SD), 2017/18:3698 (C), 2017/18:3797 (L) och 2017/18:3747 (KD). De förslag som lagts fram i motionerna har som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit. Enligt förslaget i propositionen kompletteras fyra av anslagen inom utgiftsområdet med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden, vilka leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer bemyndiganden om Stiftelsen , kreditgarantier för exportkrediter samt kreditgarantier för investeringar och AB . I det följande redovisas inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Efter det redovisas målen för utgiftsområdet och övriga mål och prioriteringar som omnämns i budgetpropositionen. Sedan refereras det som regeringen anför i budgetpropositionen om politikens inriktning. Därefter redovisas regeringens överväganden om vart och ett av de 28 anslagen inom utgiftsområdet. Slutligen refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen. Utgiftsområde 24 Näringsliv omfattar politikområdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Inom politikområdet Näringspolitik ryms insatser för att skapa goda ramvillkor för företag, företagsutveckling, främjande av entreprenörskap, arbete för att stärka innovationskraften, arbete för att förenkla för företag, konkurrensfrämjande arbete, turistfrämjande samt immaterial- och associationsrättsliga frågor. Vidare ingår undersökning av och information om landets geologi och mineralhantering, tillstånd och tillsyn enligt minerallagen (1991:45) samt miljösäkring. Därutöver ingår bidrag till forskning och utveckling. Politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande består av verksamhetsområdena Export- och investeringsfrämjande samt Handelspolitik och EU:s inre marknad. Verksamheterna syftar till att skapa hållbar tillväxt och sysselsättning i genom att bl.a. främja exporten och utländska investeringar i . Det sker också genom att man gör EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft, samt genom att man verkar för öppenhet i EU-ländernas handel med omvärlden. Utgiftsområde 24 Näringsliv har inget övergripande mål. I stället finns mål antagna av för de två politikområden som ingår i utgiftsområdet. Målet för politikområdet Näringspolitik är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag (prop. 2014/15:1 utg.omr. 24, bet. 2014/15:NU1). Målet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande är enligt beslut (prop. 2008/09:1 utg.omr. 24, bet. 2008/09:NU1) – högsta möjliga grad av frihandel – en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU – ett förstärkt multilateralt handelssystem inom () – ökande handelsutbyte mellan och världen – ökade utländska investeringar i . Övriga mål och prioriteringar Utöver de riksdagsbeslutade målen för politikområdena redovisas andra mål som relaterar till de mål som har beslutat. Vad gäller politikområdet Näringspolitik anförs att de näringspolitiska insatserna ska bidra till att uppnå de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030 samt målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020, som omfattar de tre prioriteringarna smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Därtill framför regeringen att ett övergripande sysselsättningsmål vägleder regeringens politik. Sysselsättningsmålet innebär att antalet personer som arbetar och antalet arbetade timmar i ekonomin ska öka så mycket att når lägst arbetslöshet i EU 2020. För politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande framhåller regeringen att den vill främja en fri och rättvis världshandel. Det framgår vidare att regeringen kommer att arbeta för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder som regeringen står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen anför också att den vill främja en fri och rättvis handel. Därtill redovisar och hänvisar regeringen till ett antal andra mål i resultatredovisningen som inte har beslutats om av . Det handlar exempelvis om mål som EU, regeringen eller en myndighet har beslutat. Därutöver förekommer även begrepp av målliknande karaktär såsom prioriteringar, målsättningar och olika insatsers särskilt angivna syften. I budgetpropositionen anger regeringen under rubriken att näringspolitiken fokuserar på att möta företags utmaningar med bl.a. en hårdnande internationell konkurrens och en ökad digitalisering och att näringspolitiken syftar till att stärka företags förutsättningar att skapas, växa och exportera med bas i . I propositionen anförs att en stor del av svensk tillväxt bygger på att fler företag är verksamma på internationella marknader och att fler internationella företag investerar i . Det är så svensk konkurrenskraft prövas och utvecklas. De exportfrämjande insatser som regeringen genomför är kopplade till förutsättningar för att investera i . Genom att öka attraktionskraften för och svenska utvecklings- och innovationsmiljöer avser man att dels behålla, och i vissa fall också ta hem, svenska företags investeringar i landet, dels öka internationella aktörers närvaro och delaktighet i svensk innovation och produktion, dels attrahera kompetens. Kombinationen av insatser för att skapa, växa och exportera uppges bidra till att det svenska näringslivet utvecklar sin förnyelseförmåga för att hitta lösningar på framtidens samhällsutmaningar, att näringslivet utvecklas och ökar sin omställningsförmåga, samt att svenska varor och tjänster kan vinna ökad spridning och framgång på internationella marknader. På detta sätt skapas också fler jobb i . Under rubriken möta framtidens utmaningar med nya lösningar framför regeringen att de strategiska samverkansprogrammen även fortsättningsvis är prioriterade liksom att vidareutveckla Testbädd . Genom att kunna ge tillstånd för lokala, kontrollerade test och experiment kan tiden innan värdeskapande innovationer når marknaden minska. Regeringen avser att verka för att säkerställa ett innovationssystem där regulatoriska processer och rutiner stöttar innovation. Regeringen betonar vidare att man gör insatser för att uppnå målet om en fossilfri fordonsflotta och att omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi är en av flera åtgärder för att minska miljö- och klimatpåverkan. Regeringen framhåller även satsningar på socialt företagande, ungas entreprenörskap och bättre förutsättningar för att tillvarata immateriella värden. I propositionen anges även att regeringen kommer att utveckla och fortsätta genomförandet av åtgärder inom strategin Smart industri, och särskild vikt kommer att läggas vid att stärka digitalisering, robotik och automation i små och medelstora företag. Ett breddat genomförande av arbetet med smart industri på regional nivå kommer också att vara prioriterat.