bet · H401FöU7 · 2017-04-12 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de brandmän som rekryteras ska ha genomgått SMO eller motsvarande validerad som är godkänd av MSB och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kvalitetssäkrad SMO- och RIB-utbildning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1820 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att påbörja jordskredssäkring av omgående och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över beredskapen för livsmedelsförsörjning vid krig eller naturkatastrofer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att se över länsstyrelsernas krav på övningsverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att ökade förvaltningsanslag för länsstyrelsernas krisberedskap går till avsedd verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle ha fått vid en extraordinär händelse och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skyddet för samhällsviktig infrastruktur kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över försörjningstryggheten för livsmedel i händelse av höjd beredskap och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2120 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att i händelse av kris ska ha beredskap att försörja befolkningen med livsmedel än , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att primärproduktionen av livsmedel måste öka samt att myndigheter och jordbruksnäring måste öka samverkan för att nå detta mål, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2295 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell handlingsplan för att minska antalet drunkningsolyckor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2441 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att driftvärn för den kulturella sektorn bör utredas och upprättas, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2497 av m.fl. (KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att skyndsamt utveckla förmågan att samutnyttja samhällsresurser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2498 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur reglerna för tillsyn av automatiska brandlarm kan förtydligas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av en svensk försörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2642 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skredsäkerhet i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2643 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över riskerna vid höga vattennivåer i och höga vattenflöden i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2775 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetet med att öka allmänhetens kunskap om och kompetens i hur man agerar i samband med kriser och konflikter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av en stärkt krisledningsförmåga och ett stärkt civilförsvar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över arbetet med krisberedskap för att hantera klimatförändringar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2871 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att självförsörjningsgrad av livsmedel bör öka för att garantera större uthållighet vid internationella kriser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det civila försvaret bör kunna fullgöra sina uppgifter även i händelse av fullskaligt krig (avsnitt 3.1) och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör upprättas fonder för ersättning vid naturkatastrofer (avsnitt 24) och tillkännager detta för regeringen. 63.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att självförsörjningsgrad av livsmedel bör öka för att garantera större uthållighet vid internationella kriser (avsnitt 25 och bil. 2) och tillkännager detta för regeringen. 64.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa beredskapslager för olja (avsnitt 25 och 26.5) och tillkännager detta för regeringen. 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ärenden av regional civil beredskapskaraktär bör beredas hos länsstyrelserna efter yttrande av Försvarsmakten (avsnitt 26.2) och tillkännager detta för regeringen. 69.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ärenden av lokal civil beredskapskaraktär bör beredas hos kommunerna efter yttrande av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna (territorialarmén) (avsnitt 26.2) och tillkännager detta för regeringen. 72.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SOS Alarm bör inkorporeras i en ny civilförsvarsmyndighet (avsnitt 26.9) och tillkännager detta för regeringen. 73.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om särskilda reservkraftnät (avsnitt 28) och tillkännager detta för regeringen. 74.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skalskyddet mot fredstida och krigstida sabotage mot den storskaliga vattenkraften och kärnkraften (avsnitt 29) och tillkännager detta för regeringen. 75.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstadga framtagandet av ett prioriterings- och ransoneringssystem för petroleumprodukter (bil. 2) och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3121 av m.fl. (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den civila försvarsplaneringen än mer ska betona civil beredskap för icke-militära kriser såsom översvämningar, stormar och bränder och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frågan om livsmedelsförsörjningen blir en viktig parameter i civilförsvarsplaneringen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att räddningstjänsten, särskilt deltidskårerna, ges bättre förutsättningar att rädda liv, ge trygghet och finnas i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett samordnat myndighetsansvar gällande livsmedelsförsörjning även sträcker sig bortom och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3205 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Statskontoret ett brett uppdrag att utvärdera den svenska krisberedskapen samt de relevanta myndigheternas beslutskedjor och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmågan att hantera nationella kriser och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att öka krismedvetenheten hos den svenska befolkningen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartlägga behoven och ge de frivilliga försvarsorganisationerna en starkare roll i krisberedskapen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om en förbättrad rekrytering av deltidsbrandmän och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att skydda vitala flöden till och från och behovet av bättre samarbete mellan civila och militära myndigheter samt förstärkt ansvar till MSB och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3251 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa en skyddsrumsavgift i syfte att säkerställa inspektioner av och kvalitet hos våra skyddsrum och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3256 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av möjligheten att ålägga samtliga statliga, regionala samt kommunala myndigheter och organisationer som arbetar inom krisberedskap att införa telekommunikationssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3259 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett krav på genomgången SMO-utbildning för att kunna bli heltidsbrandman, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3382 av m.fl. (M): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förmågan att hantera nationella kriser och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Statskontoret ett brett uppdrag att utvärdera den svenska krisberedskapen samt de relevanta myndigheternas beslutskedjor och tillkännager detta för regeringen. Vi ska nu debattera ett antal förslag från allmänna motionstiden som behandlar samhällets krisberedskap. Efter det att tog slut och upplöstes 1991 började vi i sakta men säkert att avveckla det civila försvaret, och det som kallades för totalförsvarsplanering upphörde. , herr talman, befinner vi oss i då inte ens för svenskt vidkommande möjligheten av ett krig kan uteslutas, inte ens på kort sikt. Det är mot bakgrund av detta som planerna på att återuppbygga civilförsvaret blivit alltmer konkreta. Vi har även sett en början till en totalförsvarsplanering. och det tidiga 00-talet, när kriget ansågs omöjligt, blev det bara krisen som blev kvar. Det förklarar rubriken på betänkandet: Samhällets krisberedskap. Det är viktigt att komma ihåg att ett krig i modern tid mellan teknologiskt högtstående parter är den värsta kris som något land kan råka ut för. Därför är jag övertygad om, herr talman, att begreppen civilt försvar och totalförsvar återigen kommer att användas i rubriker för betänkanden av det här slaget och för förslag av den typ som kommer att behandlas. Det finns ett tillkännagivande från ett enigt försvarsutskott om att regeringen måste se över våra sjukvårdsresurser i anledning av extraordinära händelser. Bakgrunden till detta tillkännagivande är att nu under djupaste fred, och även när det inte har funnits krissituationer, har flera sjukhus haft ett sådant tryck på sig att de har behövt gå upp i stabsläge. Det är en oroande signal som gör att utskottet ställer sig frågan vad som händer med vårt sjukvårdssystem om en extraordinär händelse inträffar. Detta har, herr talman, dessvärre alldeles aktualiserats i anledning av det fruktansvärda terrorattentatet som inträffade i . Det understryker betydelsen av att regeringen nu gör en översyn av sjukvårdssystemet. Alliansen har tre reservationer. Den första handlar om krisberedskapen i våra länsstyrelser, det vill säga våra regionala statliga representanter. Här handlar det om att man på många håll och inte övat för krissituationer. när det brann i skogarna i var det första gången på mycket som en länsstyrelse fick kliva in och ta över ett räddningsledarskap i en svår situation. Det visar på ett behov av övning bland våra länsstyrelser. Den andra reservationen gäller skydd av samhällsviktig infrastruktur. Där är bakgrunden till motionen det problem som har funnits med infrastrukturen i . Det handlar om möjligt sabotage av en stor telemast i . Det handlar om att har inrikestrafiken inom flyget stoppats till följd av olika kommunikations och it-problem. Det är viktigt att är robust och att vårt samhälle och den kritiska delen av vår infrastruktur också tål påfrestningar. Därför menar vi från Alliansens sida att regeringen nu bör se över situationen och se på vilket sätt som skyddet kan stärkas. Den tredje reservationen handlar om livsmedelsförsörjningen. importerar mer livsmedel än vad vi själva producerar. Det innebär risker med avseende på det som kallas försörjningssäkerhet, nämligen möjligheten att ställa mat på bordet i hela vårt land i händelse av kris eller krig. Det är inte bara så att den svenska livsmedelsproduktionen minskar. Dessutom är de enskilda hushållens beredskap när det kommer till livsmedel ganska begränsad. Därför är det viktigt, herr talman, att regeringen nu ser på hur försörjningssäkerheten kan förbättras. Det är väl i sammanhanget lite pikant att just under den punkten har också vice ordföranden i försvarsutskottet själv väckt en motion i ungefär samma riktning, men dessvärre har Socialdemokraterna inte ställt sig bakom motionen när utskottet har behandlat förslagen. Det är tråkigt. Annars hade vi också på den punkten kunnat ge regeringen ett viktigt uppdrag. För tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 2. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen på punkt 18, reservation 11. Vi har att debattera samhällets krisberedskap, ett ämne som aldrig varit så aktuellt som det är . När extraordinära händelser inträffar ser vi att samhällets förmåga till rätt krisberedskap är avgörande för vilka konsekvenser händelserna får. Vårt samhälle är aldrig robustare än vår krisberedskap är. Därför vill jag börja med att tacka alla som ryckte ut i samband med det tragiska attentatet på här i för drygt sedan. Ni professionella människor som så självklart griper er an era arbetsuppgifter i en krissituation, med risk för er egen säkerhet, är alla beundransvärda. Era insatser är helt avgörande för vilka konsekvenser en sådan extraordinär händelse får. Betänkandet innehåller hela 60 motioner och hela 21 reservationer. Det visar väl det stora engagemanget för ämnet. Dessutom innehåller det ett tillkännagivande till regeringen. Regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus har inneburit. Trots att det inte finns ett bra, fungerande system för inrapportering har resursbristen inneburit att stabsläge införts vid många tillfällen utan att extraordinär händelse inträffat. Om vi redan under en vanlig vecka kan se stabsläge på våra sjukhus, vad finns det då för resurser om en stor olycka eller annan extraordinär händelse skulle inträffa? Vad innebär det för alla dem som arbetar på våra sjukhus att arbetsbelastningen är så tuff att verksamheterna sätts i stabsläge vanliga veckor? Att arbeta i verksamheter med stabsläge innebär att man arbetar med sämre resurser och tvingas prioritera tufft. Varje beslut kan få konsekvenser på ett helt annat sätt än en vanlig arbetsdag. Detta måste regeringen göra en översyn av. Jag tycker att det är skrämmande att regeringen inte valt att ta tag i den här utmaningen i stället för att koncentrera sig på debatten om vinster i välfärden. Det är fungerande primärvård som avlastar den akuta sjukvården då det behövs. Ingen privat vårdcentral får mer i ersättning än den offentliga vården; ändå är det här man lägger det politiska engagemanget i stället för på de samhällsfarliga köerna. Varje vårdcentral med köer innebär en ökad belastning för akutsjukvården och en risk för stabsläge. Det är en farlig politisk prioritering i debatten av vår regering och dess vänsterpartistiska stödparti. Vi behöver på nästan alla områden förstärka vår krisberedskap. Bara genom att i fredstid och utan att samhället är utsatt för extraordinär händelse ha en bra beredskap har vi också i kris och krig en förmåga att växla upp insatser och resurser. Vi behöver tydligare mål och planer för olika typer av hot och kriser som ett modernt samhälle kan utsättas för. Vi behöver bättre ta till vara den erfarenhet som finns från utvärderingen av de stora kriser och extraordinära händelser som inträffat i . Erfarenheten från den stora Västmanlandsbranden visade att hur robust beredskapen är inte bara handlar om resurser. Det handlar om ledarskap - att det finns ett starkt ledarskap men också att ledarskapet har mandat att ta beslut och att besluten verkställs snabbt och effektivt. Jag hade möjlighet att besöka den italienska motsvarigheten till MSB. Det är en organisation som är van vid både jordskalv och vulkanutbrott även om de inte inträffar . Det tydliga budskapet från denna organisation var att den som har ansvar för krisberedskapen också ska ha fullt mandat att besluta om insatser. Inga beslut får hamna mellan stolarna, och alla samhällets viktiga funktioner ska finnas med vid beslutsbordet. Här var till och med kriminalvården representerad. Dessutom hade man ett starkt civilt engagemang, och människor var ofta väldigt medvetna att katastrofen kan vara alldeles runt hörnet. MSB har också efter Salabranden tydligt satt upp handlingskraft som en viktig egenskap på ett sätt som man inte gjorde tidigare. Det får inte finnas en kultur där man kan komma undan ansvar om man är passiv. Även om vissa beslut i en kris eller ett krig blir mindre bra måste det finnas handlingskraft så att handlingar sätts in . Samarbete måste fungera, och dolda maktstrider får inte påverka utfallet av en kris. Vidare vill vi se mer av organisationsutveckling och mindre av korta projekt i våra organisationer. Det måste finnas en kontinuerlig utveckling av verksamheten, och den får inte avstanna för att projektpengarna tar slut. Att öva krisberedskap är en viktig och värdefull del i att lära sig var svagheter och utvecklingsbehov finns. Det är något vi behöver göra mer av. Övningarna synliggör också behovet av att vi alla tar ansvar för och tänker på att vara förberedda i händelse av kris eller krig. Det finns en fara i att vara ett välfungerande land med låg nivå av hot vad avser naturkatastrofer och att dessutom vara ett land som haft lyckan att inte vara i krig . Vi har en befolkning som är rätt så ovan vid extraordinära händelser. Det innebär dock inte att människor är oengagerade. Tvärtom kan vi se att engagemanget är stort från många håll då tragedier ändå drabbar oss. Men vi behöver bättre organisera och ta till vara den kraft som finns i det personliga engagemanget. Fler behöver tydligt veta var och med vad man kan hjälpa till om det behövs. Här behöver länsstyrelserna bättre och effektivare se till att resurserna utnyttjas på rätt sätt. Det finns ett arbete att göra för att befolkningen ska ha både den kunskap som behövs och den medvetenhet som behövs. Ett lands krisberedskap är aldrig starkare än den civila befolkningens förmåga och engagemang. Detta gäller givetvis också andra hot som kan uppkomma i ett modernt, öppet samhälle. Att människor har förmåga att kritiskt granska och ta till sig den information som sprids är avgörande. Hur robusta våra informationssystem än är och hur bra våra fria medier än fungerar kan vi ändå aldrig helt skydda oss mot påverkansattacker. Om då en stor del av vår befolkning faktiskt har förmåga att inte tro på allt som förmedlas är det egentligen det bästa skyddet mot påverkansattacker. Detta är något som vi måste börja med redan i skolan. Svensk skola är rätt bra på detta, men vi kan givetvis göra mer. Kanske borde krisberedskapsutbildning finnas på schemat på samma sätt som andra viktiga ämnen. Vår infrastruktur är på samma sätt som vår övriga kommunikation betydelsefull att skydda och bevaka. Att mycket av vår mat och andra livsnödvändiga förnödenheter produceras långt ifrån oss har sina risker. Vi lever mycket i ett "just in time"-samhälle, där varor finns i butiker i närheten av oss och där stora centrallager och containrar på världshaven till stor del är avgörande för nästa veckas tillgång till mat. Detta innebär självklart en risk, en risk som vi på bästa sätt måste minska. Vi behöver se över hur vi kan göra våra transporter och vår infrastruktur mindre sårbara. Vi är glada för den krisberedskapsvecka som planeras och hoppas att den i så många kommuner som möjligt ska bli en väckarklocka för både kommun och medborgare om det viktiga ämnet krisberedskap. Jag ska lägga lite av en ny vinkling på det här ämnet . kommer sedan att tala om andra delar i krisberedskapen som vi menar är nödvändiga - livsmedelsförsörjning, drivmedelsförsörjning, lagring och så vidare. Vi debatterar krisberedskapen, men jag känner en viss oro. Förra gången debatterade vi försvaret. Flera av er har sagt att , med tanke på läget i , måste vi höja försvaret och bygga upp ett nytt och starkare försvar. Inte som det såg ut som förut, dock - det krävs hundratals miljarder, möjligtvis, innan vi är där igen. Det är detta som oroar mig: Vi har hävdat att man måste ha ett starkt försvar över tiden. Vi kan diskutera nivån på det. Det gäller både civilt och militärt försvar. Det är väl ändå inte så att vi om det skulle bli lugnare i ska rasera allt igen. Vi tänker inte bryta ned det som byggs upp på , hoppas jag, utan som vi har sagt bibehålla ett starkt försvar över tiden. Nivån kan vi resonera om. Med det sagt ska jag gå över till krisberedskapen. Jag tycker att det inom ramen för detta handlar om en kris inom landet. Det såg vi på . Det finns i våra utanförskapsområden, som de kallas. De som lider mest av detta är de som bor i dessa områden. De är alldeles förtvivlade över bilbränder, och polisen kan inte komma in. Möjligtvis kan de komma in om de är tillräckligt starka. Blåljuspersonal utsätts för stenkastning och så vidare. Vem tar ansvar? Ja, ni har inte tagit särskilt mycket ansvar tidigare, enligt vår uppfattning. Det största hotet mot säkerhet finns inom landet. uppstår kriser överallt. Varför, herr talman, måste det ske ett terrordåd för att man ska se över möjligheten att kriminalisera deltagande i terrororganisationer? Varför måste det krävas ett terrordåd för detta? Svara på det! Hur långt ska det behöva gå innan politikerna tar sitt ansvar? Detta är politikernas fel, inte invandrarnas. tog Per Ossmer, , upp frågan om potentiella terrorattentat med fordon och vad styrelse har gjort för att förhindra någonting sådant i - innan. Det miljöpartistiska trafikborgarrådet säger - och detta finns på videoinspelning - att det är polisen och som ansvarar för förebyggande åtgärder. Detta hänvisar miljöpartisten till och säger att inte har kompetens att behandla dessa frågor. Det är väl så att han inte har kompetens. hör vi på nyheterna att ska sätta upp fler och tyngre hinder för att förhindra att sådana här saker upprepas. Reaktionen kommer alltså efteråt, och några förebyggande åtgärder vidtas inte. Varför gör vi så här? Hur många terrordåd till ska miljöpartisterna klara av innan ni börjar förstå att ni måste verka innan, proaktivt? har konsekvent motarbetat Säkerhetspolisens arbete mot terrorism. Jag har många exempel på detta som jag är beredd att läsa upp här . Hade utvisningarna skett så som vi har föreslagit hade det senaste dådet inte skett, får man förmoda; det kan ju hända ändå. Men flera av dessa brott - morden på , det senaste terrordådet - har ju begåtts av personer som inte har rätt att vara i landet. ropar på fotboja och kritiseras hårt för det i tidningarna . kommer de mörka krafterna fram igen! Då grät man över gränskontroller, och vill man ha fotboja. Det kan ändra sig fort! Siffrorna varierar, men det är väl mellan 4 000 och 12 500 som har avvikit - var finns de? Det vet vi inte. Varför vet vi inte det? Man skickar ett brev och talar om att de inte ska vara i landet. Och vad har ni gjort? för ett tandläkarbesök och fri skolgång; barnen ska ju gå i skolan. Men man har ingen skyldighet att tala om att han inte får vara i landet. Han är illegal - han ska ut. låter det annorlunda, eller hur? har sådana här saker hänt.