bet · H401KU22 · 2017-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rör frågor om försöksverksamhet med rösträtt från , valobservatörer, valbarhet, valhemlighet och valsedlar. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om rösträtt, personval, objektiva jämförelser mellan partiers valprogram, skilda valdagar, namn på valkretsar och en särskild valkrets för utlandssvenskar. I betänkandet finns tre reservationer (SD, V) och tre särskilda yttranden (M, SD, C, V, L, KD). Ett fyrtiotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till 16 år Ökat valdeltagande bland utlandssvenskar Motioner som bereds förenklat 1.Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till , punkt 1 (V) 2.Valbarhet, punkt 3 (SD) 3.Valhemlighet och valsedlar, punkt 4 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (M, C, L, KD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 6 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till 16 år 2016/17:61 av (L), 2016/17:264 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:3318 av (MP). Reservation 1 (V) 2016/17:610 av (L) yrkande 1. 2016/17:691 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:3324 av m.fl. (M) yrkande 1.2. Reservation 2 (SD) 2016/17:252 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:368 av (C), 2016/17:610 av (L) yrkande 2, 2016/17:2124 av (M), 2016/17:2277 av (SD) och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 3 (SD) Ökat valdeltagande bland utlandssvenskar ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3293 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. Motioner som bereds förenklat 2016/17:264 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:409 av Finn (M), 2016/17:1265 av (M) yrkande 3, 2016/17:1321 av (MP), 2016/17:1456 av (M), 2016/17:1468 av Boriana (M) delyrkandena 2 och 3, 2016/17:1557 av (M), 2016/17:1774 av (L) yrkandena 1–4, 2016/17:1791 av (M), 2016/17:2343 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2990 av och (båda C), 2016/17:3086 av m.fl. (M, C, KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3324 av m.fl. (M) yrkande 1.1 och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (V), (S), (S), (L) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 38 motionsyrkanden om valfrågor från allmänna motionstiden /17. Motionsyrkandena rör frågor om försöksverksamhet med rösträtt från , valobservatörer, valbarhet, valhemlighet, valsedlar samt ökat valdeltagande för utlandssvenskar. Utskottet behandlar i förenklad ordning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om rösträtt, personval, objektiva jämförelser mellan partiers valprogram, skilda valdagar, namn på valkretsar och en särskild valkrets för utlandssvenskar. Vid utskottets sammanträde informerade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap om sitt arbete med frågor om informationssäkerhet och informationspåverkan inför valen 2018. Försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till 16 år Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en sänkt rösträttsålder till . Jämför reservation 1 (V). I kommittémotion 2016/17:264 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslås en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid val till kommunfullmäktige i en eller flera kommuner. I motionen anförs att en sänkt rösträttsålder är en möjlighet att vitalisera demokratin och ett sätt att ge fler möjlighet att vara aktiva i demokratin. Bland annat har föreslagit en sänkt rösträttsålder. Huvudsyftet med en sänkning av rösträttsåldern är enligt motionärerna att ta till vara ungas intresse och engagemang för politik. Det ger även unga ett direkt inflytande över samhällsutvecklingen, vilket är ett av målen med den nationella ungdomspolitiken. Erfarenheterna av en sänkt rösträttsålder i andra länder är goda, t.ex. i , och . Även i motion 2016/17:61 av (L) föreslås en försöksverksamhet med rösträtt från i kommunalval. I motionen hänvisas till förslag. (MP) föreslår i motion 2016/17:3318 ett försök med en sänkning av rösträttsåldern till . Motionären hänvisar till att en studie visat att intresset för politik och samhällsfrågor har ökat bland ungdomar . Vidare anför motionären att det är angeläget att öka ungas inflytande på samhällsutvecklingen. En sänkning av rösträttsåldern skulle ge en bättre åsiktsrepresentativitet. måste man ha fyllt senast på valdagen för att få rösta. Det gäller vid alla val och vid kommunala folkomröstningar. Enligt 3 kap. 4 § första stycket regeringsformen har varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt rösträtt vid val till . Den som har rösträtt vid val till har rösträtt också vid val till enligt 1 kap. 4 § vallagen (2005:387). När det gäller de kommunala valen regleras rösträttsåldern i 4 kap. 2–3 §§ kommunallagen (1991:900), och när det gäller kommunala folkomröstningar i 5 § lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Utredningsbetänkandet Låt fler forma framtiden! föreslår i sitt betänkande Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5) en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till vid valen till kommunfullmäktige 2018 och 2022. Enligt förslaget ska försöksverksamheten genomföras i kommuner som ansöker till regeringen om detta, och därefter ska den följas upp och utvärderas. En sänkning av rösträttsåldern till innebär enligt utredningen att genomsnittsåldern för förstagångsväljare blir , jämfört med nuvarande . Det skulle innebära ett incitament för unga att intressera sig för den lokala politiken och därmed motivera fler att vilja ta ett förtroendeuppdrag. Genom att rösträttsåldern infaller då en person fortfarande går i skolan ökar också samhällets möjligheter att påverka ett röstningsbeteende på . ger det skolan ett konkret tillfälle att undervisa om demokratifrågor. En försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder är dessutom, anför utredningen, i linje med det nationella målet för ungdomspolitiken, som innebär att unga ska ha inflytande över samhällsutvecklingen. Försöksverksamheten ska enbart gälla kommunala val och folkomröstningar, i vilka flera frågor som direkt berör ungas vardag avgörs. När det gäller val till anser utredningen att det är viktigt att rösträtten även fortsättningsvis är knuten till myndighetsåldern. överlämnade sitt betänkande . Betänkandet bereds inom . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 158) anges att målet för ungdomspolitiken, att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen, gäller alla statliga beslut och insatser som berör ungdomar mellan . Den tredje delen av målet, dvs. inflytande över samhällsutvecklingen, innebär enligt propositionen en uttalad målsättning att ungdomar ska finnas med i samhällsbygget och att ungdomar har en uttalad rätt till inflytande. I betänkande 2015/16:KU13 behandlades motionsyrkanden om en sänkt rösträttsålder. Utskottet noterade att föreslagit en försöksverksamhet med sänkt rösträttsålder i kommunala val och folkomröstningar; och att det förslaget var under beredning. Utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av förslag borde avvaktas. Motioner om rösträttsålder behandlades även av utskottet (bet. 2011/12:KU3 s. 6 f.). under samma valperiod har motsvarande yrkanden behandlats i förenklad ordning. Vid sin behandling av motionerna noterade utskottet att gjort bedömningen att sambandet mellan rösträttsålder och myndighetsålder inte bör brytas. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning när det gäller 18-årsgränsen för rösträtt. Utskottet anser att beredningen av betänkande inte bör föregripas och avstyrker därför motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om valobservatörer vid valen 2018. I motion 2016/17:610 av (L) yrkande 1 föreslås att nödvändiga åtgärder ska vidtas för att få till stånd en oberoende valövervakning av de svenska valen 2018. Motionären anför att regeringen bör bjuda in oberoende internationella valobservatörer till valen 2018 för en förstärkt granskning av de svenska valen. Det kortsiktiga målet med valövervakning är att dokumentera valfusk och brister i valsystemet. De långsiktiga målen är att förhindra valfusk och bidra till utvecklingen av ett legitimt system genom att ge rekommendationer till lagstiftare och myndigheter. Dessutom kan enligt motionären medborgarnas kunskap om och insyn i valen öka. All röstmottagning och rösträkning är offentlig. Det betyder att vem som helst får komma och titta hur röstmottagningen och rösträkningen genomförs. Av 11 kap. 1 § vallagen (2005:837) framgår att den preliminära rösträkningen i vallokal är offentlig. I 12 kap. 1 § anges att valnämnden ska sammanträda efter valdagen för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna. Sammanträdet är offentligt. ska göra den slutliga rösträkningen och enligt 13 kap. 1 § är denna förrättning offentlig. EU och () gör valobservationer efter inbjudan från länder där val ska hållas. En sådan insats observerar valprocessen både före och under valdagen och följer upp det slutliga resultatet. Insatserna ska stärka demokratiska val. Valövervakning sker både i väletablerade demokratier och i nya statsbildningar. Värdlandet bjuder in deltagande stater och en valövervakningsmission sätts samman av kontoret för demokrati och mänskliga rättigheter (ODIHR). På anges att det inför varje val i kommer organisationer och grupper för att observera valen. observerade valet i till 2009. Inför valen 2010 genomförde och en s.k. Needs Assessment Mission i för att utreda om det fanns ett behov att sända valobservatörer vid valet . Utredningen ledde till att inte rekommenderade någon valrelaterad observation för de allmänna valen . Inför valen 2014 bjöd regeringen in att observera de svenska valen, men någon observation genomfördes aldrig. Enligt uppgift från brukar regeringen inför varje val bjuda in som observatör. Utskottet förutsätter att regeringen liksom tidigare bjuder in valobservatörer till valen 2018 och anser inte att behöver ta något initiativ i frågan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valbarhet. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2016/17:691 av (SD) yrkande 1 föreslås att åldersgränsen för valbarhet till höjs och att tidigare yrkeserfarenhet ska vara ett krav för valbarhet. I motion 2016/17:3324 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att valbarhet till och i kommunala val bör kopplas till svenskt medborgarskap. Av 3 kap. 4 § regeringsformen följer att varje svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket och har fyllt kan vara ledamot av eller ersättare för ledamot. Några andra begränsningar i form av valbarhets- och behörighetsvillkor för riksdagsledamöter och ersättare för dessa finns inte. Enligt 4 kap. 5 § kommunallagen (1991:900) väljs ledamöter och ersättare i fullmäktige bland dem som har rösträtt. Av 4 kap. 2 § framgår att rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), är medborgare i eller , eller för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Rösträtt vid val till har enligt 4 kap. 3 § den som är röstberättigad vid val till kommunfullmäktige i en kommun inom . Av artikel 22 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt följer att varje medborgare som är bosatt i en medlemsstat där han eller hon inte är medborgare ska ha rösträtt och vara valbar i kommunala val i den medlemsstat där unionsmedborgaren är bosatt på samma villkor som medborgaren i den staten. Närmare bestämmelser om utövandet av dessa rättigheter finns i rådets direktiv /80/EG av om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. Medlemsstaterna kan för att skydda sina egna nationella intressen bestämma att endast deras egna medborgare är valbara till en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse. En sådan bestämmelse får emellertid inte i oproportionerligt hög grad påverka valbarheten för medborgare från andra medlemsstater. I betänkande 2011/12:KU15 behandlades en motion om en ändring av regeringsformen så att endast personer med enbart svenskt medborgarskap skulle kunna vara valbara som ledamöter till . Utskottet fann inte skäl att förorda en översyn av frågan om ytterligare behörighetsvillkor för statsråd och ledamöter i . Utskottet vidhöll därmed sitt tidigare ställningstagande och avstyrkte de då aktuella motionerna. Utskottet noterar att valbarheten vid kommunala val delvis grundar sig på fördraget om EU:s funktionssätt. Utskottet anser inte att det finns skäl för någon förändring av villkoren för valbarhet till eller till landstings- och kommunfullmäktige. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valhemlighet och valsedlar. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2016/17:252 av (SD) yrkande 1 föreslås att valhemligheten ska stärkas. I motionen (yrkande 2) föreslås även ett system med en gemensam valsedel för alla partier. Att väljaren öppet ska ta valsedlar från ett bord inskränker tanken med hemliga val. En annan aspekt enligt motionären är att det uppmärksammats att valsedlar försvinner från borden på valdagen. Ett system med gemensamma valsedlar föreslås också i motion 2016/17:2277 av (SD). I motionen anförs att det finns många problem men dagens system där varje parti har egna valsedlar. Vissa valsedlar kan kastas bort eller täckas över och då kan en väljare tro att det alternativet inte finns. Dessutom innebär det nuvarande systemet ett slöseri med papper. I motion 2016/17:2124 av (M) föreslås åtgärder för att stärka valhemligheten. Motionären tar bl.a. upp att utformningen av vallokalerna mer bygger på hur de traditionellt varit utformade än på vad som vore praktiskt lämpligt för att skydda valhemligheten. Vidare anför motionären att väljare nu får plocka valsedlar inför öppen ridå. I kommittémotion 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås också åtgärder för att stärka valhemligheten. Motionärerna anför att systemet med att väljare fullt synligt ska förse sig med valsedlar innebär att valförrättarna och andra väljare kan se vilka valsedlar väljaren tar. I motion 2016/17:610 av (L) yrkande 2 föreslås en reform av det svenska röstningsförfarandet före de allmänna valen 2022. Motionären anför att direktiven för den utredning som regeringen tillsatte för att bl.a. se över hur valhemligheten ska kunna skyddas bättre innebar att utredningen endast skulle titta på hur valsedlar tillhandahålls inom det nuvarande förfarandet. Motionären menar att hanteringen av valsedlar är problematisk och ger upphov till oräkneliga frågor. I många vallokaler är det dessutom trångt vid valsedelsborden och svårt att skydda valhemligheten. (C) förespråkar i motion 2016/17:368 ett system med en skrivare i varje valbås i vallokalerna så att den röstande själv kan skriva ut sin valsedel. Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val följer av grundlag, nämligen 3 kap. 1 § regeringsformen. Vallagen innehåller bestämmelser som syftar till att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Bestämmelserna i vallagen avser själva röstningen och innebär att väljarens valhemlighet skyddas på samma sätt vid samtliga val. I val- och röstningslokaler (röstmottagningsställen) ska det finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn, enligt 8 kap. 1 § vallagen. Väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm. Rösten görs i ordning genom att valsedlarna läggs i valkuvert som försluts. Valkuverten lämnas därefter till röstmottagarna som efter kontroll lägger valkuverten i valurnan. Det framgår av 7 kap. 2 och 3 §§ samt 9 kap. 7 § vallagen. För att möjliggöra för väljare att få tillgång till valsedlar ska det i anslutning till röstmottagningsstället ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut; det anges i 8 kap. 2 § vallagen. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. Från denna plats kan väljaren ta valsedlar från ett eller flera partier, men han eller hon kan också ta med sig och använda val-sedlar som distribuerats till honom eller henne på annat sätt. Bestämmelserna om hur valsedlar ska göras tillgängliga riktar sig till kommunernas valnämnder (prop. 2004/05:163 s. 121 och prop. 2013/14:124 s. 53). I 6 kap. 1 § vallagen anges att följande slag av valsedlar ska användas vid val: – valsedlar med parti- och valbeteckning (1) – valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater (2) – valsedlar med enbart valbeteckning (3). Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. När det gäller placeringen av valsedlar föreskrivs i 8 kap. 2 § första stycket vallagen att på den lämpliga plats där valsedlar kan läggas ut (se ovan) ska väljarna ha tillgång till dels valsedlar med enbart valbeteckning, dels under vissa närmare angivna förutsättningar valsedlar med parti- och valbeteckning. Enligt andra stycket i samma paragraf ska de partier som deltar i valen också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. När den nuvarande vallagen infördes gjorde regeringen i propositionen Ny vallag bedömningen att val-myndigheternas ansvar för att väljarna har tillgång till valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater inte borde utvidgas (prop. 2004/05:163 s. 83). uppmärksammar frågan om valhemligheten i rapporten från valen 2014–2015 (2015:1, s. 17 f.). tog i samband med valen 2014 emot många frågor och synpunkter från väljare som kände sig övervakade av röstmottagare eller köande väljare när de tog val-sedlar och som menade att valhemligheten äventyrades. Frågor och synpunkter angående valsedlarnas placering kopplat till valhemligheten verkar ha ökat vid val jämfört med tidigare val. Även om regelverket kring valhemligheten och valsedlar är utformat så att valhemligheten ska kunna tillgodoses genom att väljarna kan ta med sig valsedlar för flera partier och bakom skärmen göra i ordning sin röst, anser att det bör övervägas om det finns bättre alternativ till dagens förfarande. Utifrån de frågor som myndigheten mottagit bedömer att allt fler väljare uppfattar att valhemligheten kan avslöjas vid valsedelsställen. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga och lämna förslag till hur omval ska kunna genomföras snabbare än samt att överväga och föreslå förändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen. Utredningen, vallagsutredning, överlämnade betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71). Den del av uppdraget som rörde skyddet för valhemligheten gällde sättet att tillhandahålla valsedlar. Det hade bl.a. från internationella valövervakare rests invändningar mot det svenska valsystemet med anledning av att den plats på röstmottagningsstället där valsedlarna finns utlagda inte skyddas mot insyn. Personer i lokalen kan då se vilka valsedlar en väljare tar. Det har därmed ifrågasatts om valhemligheten upprätthålls med ett sådant system. Utredningen hade således i uppdrag att analysera och ta ställning till hur kraven kunde skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Utredningen gjorde bedömningen att kravet på att val ska vara fria och hemliga i stort är tillgodosett genom nuvarande valsystem. Det kunde dock förbättras. Utredningen ansåg att den ordning som därvid borde eftersträvas skulle vara så okomplicerad som möjligt och göra det enkelt för väljaren att bevara valhemligheten. Utredningen övervägde lösningar som innebar att platsen där valsedlarna läggs ut avgränsas med skärmar eller att de tillhandahålls i ett separat rum. Möjligheten att väljaren själv skriver ut den aktuella valsedeln bakom en valskärm övervägdes också. Dessa lösningar ansågs dock komplicerade, ineffektiva eller alltför kostsamma. Utredningens förslag innebär att valsedlarna ska tillhandahållas genom att de placeras innanför valskärmarna. Den lösningen ställer krav på andra slags valskärmar än de som används . Exempelvis kan det bli aktuellt med valskärmar som har tre sidor och med utrymme för valsedlar samt med möjlighet att dra för bakom väljaren. Detta är enligt utredningen en lösning som är enkel för alla väljare att tillämpa. Vidare anfördes i betänkandet att väljaren också får vara i fred vid själva valhandlingen och erbjuds därmed ett mycket starkt skydd för valhemligheten. Därutöver gjorde utredningen bedömningen att systemet kunde förbättras ytterligare genom att valnämndernas kontroll över ordningen vid röstmottagningsställena stärks. Under utredningen hade framkommit att en del av kritiken mot systemet härrörde från situationer som berott på köbildning vid röstmottagningsställena eller annan oordning. Arbetet vid röstmottagningsställena kunde enligt utredningen stramas upp. Ytterligare förbättringar kunde också enligt utredningen göras beträffande information och utbildning i frågor som rör valhemligheten för såväl röstmottagarna som för väljarna. Utredningens förslag bereds inom . Senast utskottet behandlade frågor om valhemlighet var i betänkande 2015/16:KU14. Motioner om att stärka valhemligheten ansågs då vara tillgodosedda mot bakgrund av att en särskild utredare hade i uppdrag att utreda hur skyddet för den enskilde väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kunde förstärkas genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i anslutning till ett röstmottagningsställe förändras. Utskottet noterade också att utredaren även kunde belysa andra frågor som var relevanta inom uppdraget. I samma betänkande avstyrkte utskottet motionsyrkanden om gemensamma valsedlar. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning i frågan. hade utskottet avstyrkt en motion om gemensamma valsedlar i betänkande 2013/14:KU22. Utskottet hänvisade till att det i betänkande 2013/14:KU16 gjort bedömningen att en partibeteckning skulle få innehålla en partisymbol, vilket underlättar för väljare att ta rätt valsedel och att följde utskottet. Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utredning av frågan. I betänkande 2015/16:KU14 avstyrkte utskottet även en motion om utskrivbara valsedlar i vallokalerna. Utskottet har även behandlat motioner om distribution av valsedlar med modern teknik, bl.a. . under samma valperiod har motsvarande yrkanden beretts i förenklad ordning. förespråkade motionären att det i varje vallokal och hos förtidsröstmottagningarna skulle finnas en vanlig valsedelsmaskin som levererar de korrekta valsedlarna som den röstberättigade beslutar sig för att rösta. Utskottet bedömde (bet. 2010/11:KU 28 s. 53) att ett framtida system med elektronisk röstning skulle kunna lösa flera av de problem med distribution av valsedlar som togs upp i den då aktuella motionen och som pekat på. Mot bakgrund av det anförda fann utskottet inte skäl att föreslå några åtgärder i fråga om distribution av valsedlar. Vad gäller yrkandena om valhemligheten anser utskottet att beredningen av förslaget års valutredning inte bör föregripas.