bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Jag tackar för engagemanget. Jag lovar att kopiera upp det här tåguppropet och se till att det tillställs och kanske också , för nog är det så att det är fler som bär ansvar om vi framöver har brister i vår infrastruktur. Det är onekligen så att det tar att komma till rätta med de underinvesteringar vi har haft. tillhör själv ett parti som vill försena införandet av ERTMS till förmån för det gamla ATC. Man kan konstatera att detta knappast kommer att innebära att punktligheten i tågsystemet ökar. företräder också ett parti som röstade nej till regeringens satsning på ökat järnvägsunderhåll i budgeten 2015. Där försvann , vilket knappast heller har förbättrat förutsättningarna för att se till att tågen kommer . Ord måste följas av handling, och i detta fall välkomnar jag om nu vill ha ökade satsningar på järnväg. Jag uppskattar det stöd och det engagemang som finns i , men jag noterar också att det sett till hela utgiftsområdet ändå är så att , precis som för övrigt alla de borgerliga partierna, har mindre pengar till förfogande under utgiftsområde 22 för att ni prioriterar annat. När det kommer till kritan väljer ni ändå att lägga mindre pengar på infrastruktur än regeringen gör. Då är det lite upp till bevis. Är detta viktiga prioriteringar i verkligheten, eller är det bara när man samlar in namn som man kampanjar för tågen? Jag hoppas och vill gärna tro att det är ett ärligt engagemang. I så fall välkomnar jag med på vagnen så vi kan se till att tillsammans fortsätta satsa på järnvägen. I förslaget från görs en 75-procentig satsning på järnvägen. En annan fråga, statsrådet: flygskatten. Jag skulle vilja att statsrådet förklarar följande rader i den budget vi håller på att behandla; de står på s. 49, utgiftsområde 22: "För att säkerställa att skatten inte innebär ökade driftunderskott vid icke-statliga flygplatser i tillförs ytterligare medel för detta ändamål." Regeringen i sin helhet står ju bakom en budget, och den bereds gemensamt. Jag skulle vilja att statsrådet förklarar för kammaren och för dem som driver flygplatser, reser med flyg och driver flyglinjer på vilket sätt regeringen avser att införa flygskatten. Den ska flyga, om vi får använda det uttrycket, . Den kommer att få dramatiska konsekvenser för en del linjer och hur de kommer att opereras - det vet vi redan. Det har gjorts beräkningar som visar att upp till sex eller sju flygplatser kan råka ut för att linjer försvinner eftersom lönsamheten försvinner. Detta blir nämligen en kostnad som inte påverkar miljön men däremot människors benägenhet att nyttja flyget som transportslag; de kommer att åka bil i stället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer På vilket sätt ska regeringen kompensera flygplatser i ? Jag ställer frågan, statsrådet, i synnerhet mot bakgrund av den diskussion regeringen haft med EU om att ens få stötta regionala flygplatser inom ramen för länstransportplanerna. Det var en mångårig kamp. Jag är lite förvånad över fråga. med flera allianspartier är ju emot dessa pengar. Man vill inte lägga extrapengar på de regionala flygplatserna, vilket jag tycker är väldigt underligt. De finns ute på landsbygden, på glest befolkade ställen, och är viktig infrastruktur. Vi tycker att det är viktigt att lägga extra resurser där. Vi har också, till skillnad från den förra regeringen, sett till att få klarhet i vad som gäller i fråga om statsstödsregler. Det var en ständig osäkerhet för väldigt många flygplatser i att EU genomgående granskade om det var statsstöd när vi såg till att ha en bra infrastruktur i hela landet. kan vi undanröja det hotet med det beslut vi fått i EU. Vi har dessutom antagit en flygstrategi och startat ett Arlandaråd. Det är just nu man känner lite framtidstro och framtidshopp, när man ser möjligheterna för flyget. Men vi är också tydliga: Flyget ska bära sin klimatpåverkan. i ökad flygskatt för en biljett kan ha sin tydliga effekt. Sedan tillhör jag dem som precis som och många andra hoppas att vi framöver ska kunna klara av både bränslebyte och förändringar när det gäller drivmedel på flygsidan. Men klimatkrisen väntar inte. Vi kan inte vänta med att agera. Därför är flygskatten också en viktig del i att säkerställa att flyget ska bära sina klimatkostnader. Så min fråga tillbaka blir: Med tanke på att , , , och också har flygskatt vill jag att redovisar på vilket sätt detta har bidragit till dramatiska omställningar i den tyska flygflottan, eller i , , eller . Jag kan inte se några sådana förändringar. Infrastrukturministern har varit inne på frågan om att ställa om transportsektorn. Den målbilden delar vi helt och hållet från Liberalernas sida. Vi tycker att det är viktigt att se till att vi får ett hållbart transportsystem. Sedan är frågan hur detta ska gå till, och där tror jag att vi har lite olika uppfattningar. Jag har två olika frågor. Den första handlar om möjligheten att premiera det som är klimatsmart, hållbart och bra för folkhälsan men där det finns en rad strukturella problem som hänger ihop med regelverket, som regeringen och har rådighet över. Jag konstaterar till exempel att det är svårt att få infrastruktur på plats, att få åtkomst till mark, att planera över region- och kommungränser och mycket annat. Så är inte fallet när det gäller till exempel vägar, men för en viss typ av trafikslag finns, som jag ser det, ett stort bekymmer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Det finns två-plus-ett-vägar, där det inte är förbjudet att cykla men där det däremot inte finns några alternativ och är nästan omöjligt ur trafiksäkerhetssynpunkt. Det finns mängder av servicevägar som inte kan användas på grund av regelverket, vilket hämmar utvecklingen. Problemen är många och hindrar att infrastruktur kommer på plats så att man kan vara den klimatsmarta resenären. Därför är min fråga till infrastrukturministern: vill inte regeringen betrakta cykling som ett eget trafikslag? När det till att börja med gäller eget trafikslag tror jag inte att det har någon större praktisk betydelse; det viktiga är vad man gör i verkligheten. Vi har en cykelstrategi. Det klarade inte alliansregeringen att ta fram . Men har vi en tydlig strategi som ger hopp för alla cykelentusiaster och där det faktiskt tas ett helhetsgrepp om hur cyklingen ska kunna utvecklas i . Vi har dessutom tydliga satsningar på infrastruktur i förslag. Trots att det i huvudsak är en och regional uppgift tar staten med det förslag som finns ett större ansvar än kanske någonsin för att se till att bygga mer cykelinfrastruktur. Vi satsar också i budgeten på ett särskilt centrum för cykling i anslutning till VTI för att kunna bygga upp en nationell kompetens gällande cykling. Så jag känner mig väldigt stolt över att vi nu får ett kraftigt ökat engagemang från regeringen när det gäller cykelpolitiken. Detta kan vi göra eftersom vi har mer resurser till förfogande än förut och för att vi även under utgiftsområde 22 kan lägga mer pengar. Jag noterar att Liberalerna har 1 469 000 000 mindre att röra sig med, och min fråga tillbaka till är därför: Blir det mer eller mindre bra politik på infrastrukturområdet om man satsar mindre pengar? Då ska man väl studera budgeten som helhet, och jag konstaterar att regeringen hade 622,5 miljarder för infrastruktursatsningar; Liberalerna hade 623,5 miljarder - 1 miljard mer till cyklingen - plus de pengar som finns på olika utgiftsområden. Där har alltså infrastrukturministern fel. Jag menar att regering och riksdag faktiskt kan göra skillnad här. 2015 fattade beslut om ett tillkännagivande som innefattade två delar. Den ena var en nationell cykelstrategi, och den andra var att betrakta cykling som ett eget trafikslag. Jag noterar att regeringen i budgetpropositionen skriver att tillkännagivandet är färdigbehandlat. I och med att cykling inte betraktas som ett eget trafikslag tolkar jag detta som att regeringen inte kommer att genomföra den förändringen. Då är min fråga till infrastrukturministern: Hur tänker ministern lösa frågorna om markåtkomst, möjligheten att planera och dra fram stråk, möjligheten att se över två-plus-ett-vägarna och möjligheten att använda servicevägarna så att infrastrukturen kommer på plats? Om man är mountainbikecyklist och gillar single track kan man kanske ta skogsvägen, men för de flesta andra handlar detta med att byta från bil till cykel om att skyltning, stråk, underhåll och infrastruktur ska finnas på plats. Då kan man bli en klimatsmart resenär. Då kan man bidra genom att också nyttja möjligheterna till cykling, men om infrastrukturen inte finns blir det väldigt svårt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag tycker att vi ska hjälpa alla, så att det blir lätt att göra rätt. Vi ska bidra till att människor får den möjligheten. Där hör jag inga nya reformförslag från regeringen. Därför kvarstår min fråga: Varför inte betrakta cyklismen precis som andra trafikslag? Inga nya reformförslag, säger . Vi har tagit fram en hel cykelstrategi! Vi lägger mer pengar än någonsin på infrastruktur för cykling. Jag tror att ingen som har följt cykelfrågorna kan undgå att se att det är en helt annan aktivitet från regeringens sida nu än från någon regering tidigare, och det märks i Cykelsverige. Entusiasmen är större än någonsin, och det cyklas mer. Ta då till dig diskussionen om för elcyklar och den succé som den har blivit! Ingen kan undgå att se att vi premierar cyklingen. När det gäller detta med att cyklingen inte blir ett eget trafikslag kan jag bara notera att när frågan nu är anmäld i tycks det inte finnas majoritet ens i trafikutskottet för den linje som förespråkar. De flesta andra partier tycker att det är fel väg att gå, och jag tycker att jag ska rätta mig efter det som också är huvudsakliga uppfattning i denna fråga. Ministern sa i replikskiftet med att vi i Alliansen inte satsar på regionala flygplatser. Jag vill bara säga till ministern att han ska läsa på vad det står i våra respektive budgetförslag. Vi är emot den extrasatsning som regeringen gör, för ni har redan beräknat att införandet av den nationella flygskatten kommer att innebära en extrakostnad för många regionala flygplatser. För att täcka för den skadliga skatt som ni vill införa tillför ni extra resurser. I tidigare debatter sa vi "Äntligen!" när EU gick med på vår finansieringsmodell för de regionala flygplatserna. Många av dem går inte plus. Den finansieringsmodellen stöder vi i allianspartierna. Medlen finns i våra respektive budgetar. Men vi säger nej till den extra ersättning som har kommit till som en följd av införandet av en nationell flygskatt. Det har alltså tillkommit resurser på grund av det skadliga införandet av flygskatten. Den kommer att fördyra resandet och göra att en del flygplatser som redan går med underskott kommer att tvingas att lägga ned. Jag konstaterar bara att , precis som övriga borgerliga partier, tar bort från ersättningen till icke-statliga flygplatser. Det är klart att de då får 84 miljoner mindre. Trots att ramarna för budgeten är antagna och flygskatten kommer att införas vill ni ändå ta bort de här resurserna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Summerar man hela utgiftsområde 22 - vi är ju inne i en budgetdebatt - kan vi konstatera att totalt sett vill lägga mindre på infrastrukturområdet. Ni har alltså en lägre ambition än regeringen när det gäller satsningar på infrastruktur. Jag gläds åt engagemanget. Jag gläds åt att man vill att det byggs mer. Vi ser att vi i nu har en god ekonomi som ger oss förutsättningar att investera mer. Men på utgiftsområde 22 är det uppenbarligen så att man väljer att lägga mindre resurser från sida. Frågan blir densamma här: Ger detta mer eller mindre infrastruktur? Det stämmer att vi har 600 miljoner mindre i en budget på ca 56 miljarder. Men vi höjer inte skatten med 40 miljarder, som ni gör. Ni gör det sämre för pensionärer att arbeta. Ni höjer skatten för dem som arbetar. Vi tog bort skatteskillnaden mellan lön och pension helt och hållet, men det gör inte ni. Vi gör helt andra prioriteringar. Vi satsar mer på sjukvården. Vi satsar mer på äldreomsorgen. Ni satsar på att subventionera byggandet. Ni ger till byggherrar i stället för att ge pengarna till personer som behöver dem - personer med funktionshinder, som demonstrerar och är oroliga för den restriktiva bedömning ni har infört i . Det är så här, helt enkelt: Vi höjer inte skatterna lika mycket som ni, men vi gör andra omfördelningar. Vi satsar mer på sjukvården, äldreomsorgen och tryggheten, och vi satsar på fler poliser, högre polislöner och så vidare. När det gäller ersättningen till de icke-statliga flygplatserna täcker vi deras kostnader på samma sätt som vi har gjort tidigare i vårt budgetförslag, men vi säger nej till ert införande av en ny nationell flygskatt, som fördyrar resandet och kommer att slå ut en del regionala flygplatser. Just den kostnaden säger vi självklart nej till eftersom vi inte delar er bild av vad införandet av en nationell flygskatt innebär. Åtta av tio remissinstanser har faktiskt sågat ert förslag. Jag konstaterar som sagt att flygskatt redan finns i , , , och . Jag har inte sett några dramatiska effekter. Jag konstaterar också att vill ta bort från de regionala flygplatserna - detta i ett läge där vi genom diskussioner och förhandlingar med EU har fått till ett beslut som innebär att vi vet att vi inte bryter mot statsstödsreglerna när vi ger stöd till regionala flygplatser. Vi har undanröjt den oro som tidigare funnits på grund av EU:s tolkning av regelverket. är det klart att man kan ge stöd till dem som har mindre än 200 000 passagerare. Övriga budgetfrågor hör kanske inte till denna debatt. Men jag kan inte låta bli att replikera på det faktum att det var som införde skillnaden i beskattning mellan pensionärer och löntagare, och det är vi som tar bort den. Det är vi som skjuter till mer resurser till sjukvården, och det är nu som arbetslösheten är den lägsta någonsin och bostadsbyggandet har tagit fart. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Om då de 5 miljarderna är så fruktansvärda kan jag konstatera att det finns tusentals som gläds åt att de faktiskt får del av en bostad när det nu har byggts 75 000 bostäder under detta år. För ett land med betydande bostadskris i alla kommuner är det skönt att vi äntligen har fått en regering som tagit tag i bostadsbyggandet. Jag kan leva med en eller annan skattehöjning, men för pensionärer sänker vi skatten och tar bort skatteklyftan. Det gjorde man inte . Jag tänkte prata lite om just infrastrukturen och vad regeringen har infört och inte. regerar regeringen i minoritet, vilket innebär att den behöver ha stöd för sina förslag, antingen från allianspartierna eller från . Det var därför tråkigt att höra att ministern gärna ville ha samtal med allianspartierna men inte med oss sverigedemokrater. Jag hoppas ju att ministern glömde nämna oss. Men jag kan i alla fall säga till ministern att vår dörr står öppen . Sedan tänkte jag gå in lite på detta med klampning. Klampning får enligt dagens regler vara i , och förslaget är nu att den ska få hålla på i . är egentligen en ganska dum tid, för om man klampar ett fordon är det nästkommande dag som polisen ska komma och lossa klampningen. Det jag undrar är varför man inte har klampning fram till dess att sanktionsavgiften är betald. visar sig kanske vara den mest effektiva tiden. Det är den tid som också polis och åklagare har tyckt har varit mest lämplig. Jag vill att polis och åklagare ska ha rätt möjligheter att agera. Det är därför vi landar i en utökning från 24 . Det i kombination med förändrade sanktionsavgifter kommer att vara ett tydligt instrument för att se till att vi får mer ordning och reda på de svenska vägarna, och det är helt avgörande. När det gäller budgetfrågor och infrastruktur vet jag att tidigare hade ett meningsutbyte med . Jag kan bara notera att de miljarder som skiljer härrör från att generellt i sina budgetalternativ tar väldigt mycket pengar från andra områden, till exempel från välfärden. Men när det sedan väl gäller i röstar man på sin egen budget. har , när det väl har gällt, röstat på budget. Man har föreslagit att ska vara statsministerkandidat eller, , . Det är ett underligt sätt att föra fram sitt eget partis ställningstagande. Jag blev än mer förvånad över en sak. Jag måste ställa en fråga till om citatet "frakta sig från övre ned till civilisationen". Jag skulle bara vilja veta vad menar. Ska vi tolka det som att inte tycker att övre är en del av civilisationen? Jag tycker att det var en underlig kommentar. Jag skulle väldigt gärna vilja be att förklara sig. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Nej, jag fick faktiskt slå mig själv på pannan när jag satte mig ned. Det var inte det ord som skulle ramla ur munnen på mig. I det meningsutbyte jag hade med skulle jag ha sagt: staden. I anförande lät det nämligen som om hon ville stänga in övre , vilket jag tycker är beklagligt. Vi vet att det kommer att starta stora batterifabriker där. De kommer att vara närmare energikällan med mera. Det är viktigt att vi har en god transport till och från . Sedan tänkte jag passa på att ta upp en annan fråga när jag ändå har infrastrukturminister här. Vi vet att sjöfarten har ett jättebehov av att kunna få mer kapital och kanske lite förändringar i tonnageskatten, så att fler fartyg flaggas in. Men vi har också ett annat problem . Det är hamnarna, till exempel hamn, där jag själv arbetade. Vi ser fartyg lämna hamnarna. Vi har ett utländskt företag som bedriver hamnverksamheten . Min fråga till är: Hur ska man göra för att kunna säkerställa driften i norra största och viktigaste hamn? Tack, , för förtydligandet när det gäller uttalandet! Det var skönt att höra. Det är viktigt att vi satsar på kommunikationer också i övre . Jag tillhör dem som med glädje ser att Norrbotniabanan och andra infrastruktursatsningar kan bli verklighet framöver. Det är viktigt för att man ska kunna stärka den basindustri och den näring som finns i den delen av men också för att människor ska kunna ta sig upp till den vackra . När väl det är sagt vill jag säga att hamnarna är en prioriterad fråga för mig. Ska vi kunna ha en godsstrategi framöver som tydligt säkerställer att den underutnyttjade sjöfarten kan stärkas måste vi också ha väl fungerande hamnar. Vi har en utredning från regeringens sida som tittar på själva arbetsmarknadskonfliktsfrågan, som rör hamn. Men vid sidan av det har jag själv besökt hamn för att säkerställa att vi också kan göra andra typer av investeringar där. Det är norra viktigaste hamn, och den är viktig för att svensk industri ska kunna få ut gods på haven framöver. Jag kommer att samla representanter från alla landets hamnar - det är 54 stycken - till en gemensam träff på för att föra en diskussion inför godsstrategin om vilka investeringar som är mest prioriterade framöver för våra hamnar. Ska vi stärka sjöfarten räcker det inte med bara tonnageskattesystemet, ECO-bonus eller eventuella justeringar i farledsavgifter, utan vi måste också säkerställa att den infrastruktur vi har till förfogande är adekvat för att främja sjöfarten. Jag vill se fler fartyg flaggas in. Jag kände mig stolt den dagen vi stod på och kunde konstatera att det var en inflaggningsceremoni . Det är nu det sker. Det är nu också sjöfarten kan känna lite framtidshopp. Och detta sker tack vare att vi har en socialdemokratisk regering. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer är ett av viktigaste utskott. Det berör många människor i deras vardag. Människorna ställer frågorna: Var är jag? Vart ska jag? Hur tar jag mig dit? Det är just när det fallerar kring den sista frågan som infrastrukturen blir så påtaglig och viktig. För en månad sedan var jag med polisen på deras kontrollplats utanför . Varenda utländsk lastbil som de tog in fick anmärkningar. Och många fuskade med kör- och vilotider. Det var en polis som sa: Det är ungefär som att fiska i ett akvarium när man plockar in de utländska lastbilarna. Ett utländskt åkeri som fuskar kan köra för per mil, medan ett svenskt åkeri behöver per mil för att få det att gå runt. För är det viktigt att vi får en transportnäring som kan konkurrera på en sund marknad. Därför måste lagstiftningen anpassas till den marknad som råder. Sedan gick med i EU har förutsättningarna ändrats dramatiskt. I mångt och mycket står dörrarna på vid gavel för aktörer som inte följer de lagar och regler som omgärdar transportnäringen. Situationen är mycket allvarlig för den svenska åkerinäringen. Det krävs krafttag för att komma till rätta med fusket. Med en väl fungerande transportnäring som inte lider under en osund konkurrens kan både miljöhänsyn och effektivitet förbättras avsevärt. För att stärka den seriösa transportnäringen, vilket kan vara både svenska och utländska transportföretag, måste regelefterlevnaden bli avsevärt bättre. Vi vet att det finns en koppling mellan de olagliga transporterna och annan kriminell verksamhet, och därför anser vi att kontrollsystemet på väg måste förstärkas. Det kan med fördel skapas en svensk variant av det tyska BAG-systemet för att kontrollera den yrkesmässiga trafiken, med väl utbildad personal som kan hantera alla typer av transporter på väg. Genom en väl fungerande kontrollverksamhet skapas en sund transportmarknad, och de seriösa företagen kan verka på en väl fungerande marknad. I finns det ungefär 180 trafikpoliser. I finns det två trafikpoliser som täcker en yta motsvarande hela . Vi måste få fler trafikpoliser, som i det tyska BAG-systemet, som inte kan bli utlånade till musikarrangemang, gränskontroller och annat. De ska vara specialiserade på det som de ska hantera, det vill säga trafikfrågor. satsar 1 miljard mer än regeringen på vidmakthållande av statens infrastruktur. regeringar har använt järnvägen som en form av budgetregulator. Jag vill därför rikta beröm till den nuvarande regeringen som på allvar försöker komma i kapp med det förebyggande underhållet och underhållsskulden. Jag började som lokförare 1987. bildades , och då lade man av budget på det förebyggande underhållet och på panikåtgärder. För inte var det precis tvärtom: av budgeten gick åt till panikåtgärder och till det förebyggande underhållet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Detta, fru talman, beror på att järnvägen inte talar om när järnvägen är sjuk. talar om när järnvägen går sönder. Kontaktledningar slits inte nämnvärt, men de slits en hundratusendels millimeter för varje tåg som passerar. Har det då passerat hundra tusen tåg har kontaktledningen blivit en millimeter tunnare. Har det passerat 1 miljon tåg är kontaktledningen tunnare än vad den var när den var ny, och då måste den bytas. Har man då en underhållsplan som säger att en kontaktledning ska bytas men tågtrafiken har fördubblats , då behöver man inte vara raketforskare för att inse att kontaktledningen behöver bytas dubbelt så ofta som förut. Därför måste det till mer pengar till det förebyggande underhållet. Jag är siste talare på plats, så med dessa ord önskar jag fru talmannen och mina kollegor i trafikutskottet en god helg. I detta anförande instämde (SD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)