bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — Utskottet föreslår med anledning av motionsförslag om att minska luftfartens klimatpåverkan att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som rör bl.a. mål om en fossiloberoende fordonsflotta, elbilar och laddinfrastruktur, främjande av förnybara drivmedel samt bilpooler. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning i huvudsak till vidtagna åtgärder och pågående beredningsarbete. I betänkandet finns 19 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Sex yrkanden i följdmotioner som väckts med anledning av proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling. Ett yrkande i en följdmotion som väckts med anledning av proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /16. Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål om en fossiloberoende fordonsflotta Tillhandahållande av förnybara drivmedel Bilpooler och vissa parkeringsfrågor 1.Mål om en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Mål om en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (V) 3.Luftfart, punkt 2 (S, MP, V) 4.Sjöfart, punkt 3 (M) 5.Sjöfart, punkt 3 (C) 6.Elbilar och laddinfrastruktur, punkt 4 (C) 7.Elbilar och laddinfrastruktur, punkt 4 (KD) 8.Elvägar, punkt 5 (M, C, L, KD) 9.Reduktionsplikt och efterkonvertering, punkt 6 (C) 10.Reduktionsplikt och efterkonvertering, punkt 6 (V) 11.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (SD) 12.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (C) 13.Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (KD) 14.Bilpooler och vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (M, C, L, KD) 15.Miljözoner, punkt 9 (C) 16.Miljözoner, punkt 9 – motiveringen (M) 17.Övriga styrmedel, punkt 10 (C) 18.Övriga styrmedel, punkt 10 (V) 19.Övriga styrmedel, punkt 10 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 Motion väckt med anledning av proposition 2016/17:112 Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål om en fossiloberoende fordonsflotta 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 26, 27 och 53, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 12, 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 10. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 31.2, 2016/17:1235 av (M), 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 35, 2016/17:3374 av (L) yrkande 14.1 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 38 och 2016/17:1131 av (S). Reservation 3 (S, MP, V) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 40, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) 2016/17:694 av (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 36, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2016/17:2938 av (M), 2016/17:3054 av (C), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2016/17:3507 av (C) yrkande 19 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 6 (C) Reservation 7 (KD) 2015/16:222 av (M) yrkande 2, 2016/17:1831 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3507 av (C) yrkande 18, 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkande 6. Reservation 8 (M, C, L, KD) 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 11. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Tillhandahållande av förnybara drivmedel 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 52, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2845 av (SD) och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (C) Reservation 13 (KD) Bilpooler och vissa parkeringsfrågor 2016/17:694 av (SD) yrkande 3, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 46, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 37, 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 14 (M, C, L, KD) 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2016/17:1171 av (C) yrkande 2. Reservation 15 (C) Reservation 16 (M) – motiveringen 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 29, 40 och 41, 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 10, 2016/17:2274 av och (båda M) och 2016/17:3374 av (L) yrkande 6. Reservation 17 (C) Reservation 18 (V) Reservation 19 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), Boriana (M), (S), Per Klarberg (SD), (L), (S), (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet 6 motionsyrkanden från följdmotioner till regeringens infrastrukturproposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling, 1 yrkande från 1 följdmotion till regeringens proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor, 1 motionsyrkande från den allmänna motionstiden och 62 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om bl.a. mål om en fossiloberoende transportsektor, främjande av elbilar och förnybara drivmedel. Utskottet behandlade frågor om trafikens infrastruktur och vissa frågor om globala lösningar för bl.a. luftfarten i betänkande 2016/17:TU4 Infrastruktur för framtiden. I samband med beredningen av ärendet informerade företrädare för utskottet i om verkets arbete med att nå mål om en fossiloberoende transportsektor. Vidare lämnade företrädare för Gröna Bilister information vid utskottssammanträdet och föreningen vid utskottssammanträdet . Transportsektorns utsläpp av växthusgaser och energianvändning Transportsektorn står för ungefär en tredjedel av totala utsläpp av växthusgaser. Av denna tredjedel står vägtrafiken för av utsläppen, medan utsläppen från inrikes sjöfart, inrikes luftfart och järnväg är förhållandevis små. Utrikes sjöfart och flyg är inte inräknade i den nationella statistiken för utsläpp eftersom dessa inte är en del av åtagande enligt Kyotoprotokollet. minskade utsläppen från inrikes transporter som helhet med . Av preliminära uppgifter från Transportstyrelsen och framgår att transportsektorns utsläpp minskade med och är lägre än 1990. Utsläppsprognosen för sjö- och luftfart visar inte på några minskningar. var utsläppen från inrikes transporter koldioxidekvivalenter. Mål om en fossiloberoende transportsektor Det transportpolitiska hänsynsmålet innebär bl.a. att transportsystemets utformning, funktion och användning ska bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och att ökad hälsa uppnås. För att uppfylla målen preciseras hänsynsmålet bl.a. på följande sätt. ”Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen.” I regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) redogörs för den långsiktiga prioriteringen att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen samt för visionen att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta ska ses som ett steg på vägen mot visionen . har vidare beslutat om ett antal energipolitiska mål i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301), bl.a. att andelen förnybar energi i transportsektorn 2020 ska vara . fattade beslut om ett ramverk för EU:s klimat- och energipolitik till 2030. Enligt beslutet ska utsläppen av växthusgaser minska med inom EU jämfört med . Utsläppsmålet ska nås genom att utsläppen inom EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) minskas jämfört med som utsläppen i sektorer utanför EU ETS minskas . konstaterade att målet om att minska utsläppen med till 2030 jämfört med gäller för hela ekonomin och för samtliga utsläpp och att regler för hur sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ska inkluderas i ramverket ska fastställas. presenterade Europeiska kommissionen ett förslag till ansvarsfördelning för utsläppsminskningar i sektorer utanför EU ETS och LULUCF: förslaget till ansvarsfördelningsförordning (ESR). I enlighet med Europeiska rådets beslut tilldelas alla medlemsländer ett bindande mål för utsläppsminskningar till 2030 mellan 0 och minus jämfört med . Till skillnad från EU:s ansvarsfördelningsbeslut till 2020 får inga medlemsländer öka sina utsläpp –2030. Enligt kommissionens förslag ska minska utsläppen till 2030 i sektorer utanför EU ETS jämfört med . Enligt förslaget finns möjligheter att använda flexibiliteter för att nå delar av målet. Transportsektorn står för ungefär hälften av utsläppen i sektorer under ansvarsfördelningsförordningen. Europeiska kommissionen presenterade därför ett meddelande med en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet. Inom ramen för strategin kommer bl.a. ett flertal lagförslag, inklusive översyn av direktivet om rena fordon och förordningarna om utsläppsnormer för personbilar och lätta lastbilar, att presenteras . Medan utsläpp från luftfart med start och landning inom EES ingår i EU ETS med vissa undantag regleras internationell luft- och sjöfart varken inom EU ETS eller genom ansvarsfördelningsförordningen. För att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera möjliga åtgärder för hur ska nå en fossiloberoende fordonsflotta tillsattes utredningen fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthusgaser (dir. 2012:78). Utredningen lämnade slutbetänkandet Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) till regeringen . Utredningen spänner över allt från tillförsel av energi till fordonsflottan, infrastrukturen och fordonen till olika slags trafik. Utredningens förslag bereds inom . Regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning Av regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87) framgår bl.a. att utsläppen från inrikes transporter var koldioxidekvivalenter 2014. I skrivelsen anges att vägtransporter är den helt dominerande källan av sektorns utsläpp medan utsläppen från inrikes sjöfart, inrikes luftfart och järnväg är förhållandevis små. Inrikes luftfart ingår i EU ETS medan sektorn i övrigt inte gör det. Vidare framgår att utsläppen från inrikes transporter ökade , då utsläppen stabiliserades, och har börjat sjunka. Trendbrottet förklaras bl.a. av att fordonsflottan energieffektiviseras i högre takt och av ökad inblandning av biobränslen i drivmedel. Den ökade energieffektiviseringen beror dels på att nya lätta fordon som saluförs generellt blivit effektivare till följd av bl.a. nya utsläppskrav inom EU, dels på att lätta och mer bränslesnåla dieselfordon vunnit mark gentemot bensinfordon. Parallellt har trafikarbetet för personbilar, dvs. totalt antal körda kilometer, planat ut vilket är ett trendbrott jämfört med tidigare stadiga ökning. I skrivelsen anges att prognosen är att växthusgasutsläppen från inrikes transporter fortsätter att minska till 2020 då de beräknas uppgå till koldioxidekvivalenter. I synnerhet minskar utsläppen från vägtrafik till följd av fortsatt energieffektivisering av personbilsflottan och den lätta lastbilsflottan samt ökad biodrivmedelsanvändning. Även inrikesflygets utsläpp förväntas minska tack vare energieffektivisering medan övriga trafikslag visar små förändringar. lämnade Miljömålsberedningen sitt slutbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk och en samlad luftvårdspolitik till regeringen. Miljömålsberedningen är en parlamentarisk beredning och de förslag som lämnats har en bred politisk förankring. I slutbetänkandet presenterar beredningen förslag på flera nya mål för klimatpolitiken. • Utsläppen utanför EU ETS bör vara lägre än utsläppen . • Högst av utsläppsminskningarna får, men måste inte, ske genom s.k. kompletterande åtgärder, t.ex. ökat upptag i mark och skog eller åtgärder i andra länder. • bör utsläppen vara lägre än 1990, och högst får ske genom kompletterande åtgärder. • Utsläppen för inrikes transporter ska vara lägre än nivå. Regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för lämnade regeringen en proposition till med förslag om att inrätta ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146). Av propositionen framgår att det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidssatt utsläppsmål som fastställer. Regeringen anser att målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonollutsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. De utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, den s.k. ESR-sektorn, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart, som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . Delar av det klimatpolitiska ramverket lagregleras genom att det införs en ny klimatlag. Regeringens proposition kommer att behandlas av . Åtgärder för att främja en fossiloberoende transportsektor och fortsatt övergång till förnybara bränslen berör flera olika politikområden och utskott. Inom trafikutskottets beredningsområde faller främst olika åtgärder i trafikens infrastruktur inklusive tillgång till alternativa drivmedel samt vissa fordonsfrågor. Mål om en fossiloberoende fordonsflotta Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om mål om en fossiloberoende fordonsflotta. Utskottet konstaterar att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna inom transportpolitiken och ser därför med tillfredsställelse på att frågan har hög prioritet inom regeringen. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD) och 2 (V). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 26 begär motionärerna att höjer ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn 2020. I yrkande 27 framhåller motionärerna att det behövs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Motionärerna pekar bl.a. på att en fossiloberoende fordonsflotta är ett ambitiöst mål som också innebär en enorm möjlighet att ta ledningen i den globala omställningen när smarta lösningar skapas av innovatörer med teknikskiften till det förnybara och energi- och resurseffektiva. Motionärerna önskar i yrkande 53 att EU antar ett långsiktigt mål för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. m.fl. (L) framhåller i partimotion 2016/17:1070 yrkande 12 att miljöpåverkan från transportsektorn måste minska. I motionen anges att Liberalerna vill ha en ekonomisk styrning som sker på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Motionärerna pekar bl.a. på att det behövs en bättre infrastruktur för att främja en fossilfri fordonsflotta. m.fl. (V) önskar i partimotion 2016/17:1986 yrkande 1 att ett etappmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö antas med målsättningen att minska biltrafiken och öka tillgängligheten till kollektivtrafik, cykel och gång. m.fl. (M, C, L, KD) anser i kommittémotion 2016/17:2530 yrkande 6 att regeringen bör prioritera arbetet för att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Motionärerna framhåller att det har stor betydelse för att ska vara klimatneutralt till 2045. I motionen påminns om att ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnar nya möjligheter inom områden som drivmedel, infrastruktur och elektrifiering, vilket stärker konkurrenskraft och öppnar för nya exportmöjligheter. Även i kommittémotion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 33 framförs att regeringen bör prioritera arbetet med att nå en fossiloberoende fordonsflotta. Motionärerna framhåller att det har stor betydelse för att ska vara klimatneutralt till 2045. m.fl. (V) anser i kommittémotion 2016/17:2958 yrkande 1 att bör anta ett mål till 2030 om minst 80 procents reduktion av utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken jämfört med nivå. Motionärerna menar att om nödvändiga åtgärder ska kunna vidtas för att minska vägtrafikens utsläpp bör det fastställas en definition av målsättningen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. I yrkande 2 begär motionärerna att regeringen återkommer till med ett förslag på handlingsplan för en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Motionärerna pekar på att saknar en konkret färdplan för hur målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 ska kunna nås. I kommittémotion 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 1 framhålls att det krävs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. I motionen pekar motionärerna bl.a. på att många olika förnybara bränslen behöver utvecklas och kommersialiseras och att fler transporter behöver elektrifieras. Även i motion 2016/17:3507 av (C) yrkande 10 framför motionären att det behövs starkare incitament för en omställning av alla transporter för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. I kommittémotionerna 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 16 understryks behovet av att prioritera arbetet med att minska transportsektorns koldioxidutsläpp för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och ett klimatneutralt 2045. Motionärerna framhåller att det behövs fler politiska insatser för att påskynda omställningen till en mer fossilfri transportsektor och ett miljövänligare klimat. Som exempel anger motionärerna att har drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system. Utskottet har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför. För att klara omställningen måste samhället använda transporter smartare, inklusive en överflyttning av gods- och persontrafik från väg till järnväg och sjöfart. Fossila bränslen måste bytas ut mot hållbara bränslen, såsom biodrivmedel. Transportsektorn behöver elektrifieras i högre grad. Det är således nödvändigt att göra flera saker och att vidta åtgärder inom flera områden. Regeringen har uttalat att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Utskottet välkomnar ambitionen. Utskottet ser därför också med tillfredsställelse på den parlamentariska Miljömålsberedningens förslag om en strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik. I förslaget anges att en viktig del i det långsiktiga omställningsarbetet är ett mer effektivt och klimatsmart transportarbete. Beredningen lämnade flera förslag för att bidra till en sådan utveckling, bl.a. att gång-, cykel- och kollektivtrafik ska göras normgivande i planeringen i större tätorter. Miljömålsberedningen lämnade vidare förslag på flera nya mål för klimatpolitiken, bl.a. att utsläppen för inrikes transporter ska vara lägre jämfört med . lämnade regeringen propositionen Ett nytt klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146) som baseras på Miljömålsberedningens förslag till . Regeringen föreslår, som ett långsiktigt klimatmål, att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Vidare föreslår regeringen, liksom Miljömålsberedningen, att utsläppen från inrikes transporter utom inrikes flyg ska minska med jämfört med . I regeringens proposition anförs att förslaget till utsläppsmål för inrikes transporter är ett mål som förutsätter mycket kraftiga trendbrott jämfört med utvecklingen fram till . krävs en fortsatt snabb teknisk utveckling av fordon och drivmedel som möjliggör en substitution av fossildrivna transporter för att målen ska kunna nås. Parallellt med fokus på fordon och bränslen behövs även ett ökat fokus på att ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och användningen av existerande infrastruktur. Utskottet välkomnar detta och uppskattar regeringens ansats att flera olika åtgärder måste vidtas. För att möta samhällsutmaningarna har regeringen lanserat fem samverkansprogram som bygger på samverkan mellan staten och näringslivet, bl.a. samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter. Utskottet välkomnar detta. I beskrivningen av programmet anger regeringen bl.a. att behöver ett mer transporteffektivt samhälle där transporterna används smartare och med mer resurseffektiva och ännu säkrare fordon, förnybara bränslen och mindre utsläpp. Regeringen gav i uppdrag att fördjupa inriktningsunderlaget inför transportinfrastrukturplaneringen för perioden –2029 genom att redovisa åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp av växthusgaser. framhåller bl.a. att åtgärder i de tidiga stegen i fyrstegsprincipen bör vara grunden för valet av åtgärder och inriktning för att möta framtida utmaningar. informerade även företrädare för utskottet om verkets arbete med att minska transportsektorns klimatpåverkan. Regeringen konstaterade i proposition 2016/17:21 Infrastruktur för framtiden – Innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling att transportsystemets utformning som helhet har stor betydelse för dess bidrag till en långsiktigt hållbar utveckling. Regeringen pekade vidare på att en tillräcklig förändring enbart kan åstadkommas genom en kombination av åtgärder: transporteffektivt samhälle, energieffektivisering och övergång till förnybara drivmedel. I betänkande 2016/17:TU4 välkomnade utskottet regeringens proposition och framhöll betydelsen av att minska transportsektorns klimatpåverkan. Regeringen har därefter i direktiv till om åtgärdsplaneringen inför kommande planperiod bl.a. konstaterat att transportsektorns klimatpåverkan behöver minska kraftigt jämfört med dagens nivå. Vidare framför regeringen att kommande ställningstagande om ett sektorsmål för transportsektorns utsläpp av växthusgaser ska vara en utgångspunkt för uppdraget. I direktiven framförs vidare att regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas så att och respektive bättre knyts samman med moderna och hållbara kommunikationer med korta restider som främjar en tydlig överflyttning av resor till flyg och tåg. Enligt utskottets mening är det dock tydligt att redan vidtagna åtgärder inte räcker för att vi ska kunna uppnå våra miljö- och klimatmål. Utskottet välkomnar därför de olika satsningar som regeringen har initierat för att nå mål om en fossiloberoende transportsektor. Utskottet vill bl.a. lyfta fram det s.k. klimatklivet som är ett statligt program för lokala klimatinvesteringar. Klimatinvesteringarna möjliggör stöd till investeringar som kan minska utsläppen och påverka omställningen till fossilfria transporter och resor.