bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — 2.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 2 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:1817 av Per Klarberg (SD) och avslår motionerna 2016/17:309 av (SD) yrkande 2, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 32, 2016/17:3060 av (C) yrkande 2, 2016/17:3355 av (KD), 2016/17:3374 av (L) yrkande 4 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 3. Vi vill uppmärksamma att dödsolyckor och allvarliga skador med barn inblandade alltför ofta förekommer i samband med att man stiger på och av skolskjutsar. Det är uppenbart att det nuvarande varselsystemet med gult blinkande ljus på skolskjutsskylten inte ger önskvärd effekt, och många vittnar om att det finns bilister som passerar stillastående skolskjutsar i hög hastighet. Om man i stället ersatte det gult blinkande ljuset med ett rött fast sken och därmed skulle få ett lagstadgat stoppförbud skulle risken för dödsolyckor och skador i samband med att man stiger på och av skolskjutsar kunna minimeras. Som exempel kan nämnas att ett förbud mot att passera skolbuss som stannat för på- och avstigning har införts i , och resultaten uppges vara mycket goda. Vi menar att regeringen därför bör förbjuda omkörning av stillastående skolskjuts. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2016/17:TU11 RESERVATIONER 3.Trafiksäkerhetsarbetet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:3374 av (L) yrkande 4, bifaller delvis motion 2016/17:3060 av (C) yrkande 2 och avslår motionerna 2016/17:309 av (SD) yrkande 2, 2016/17:1817 av Per Klarberg (SD), 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 32, 2016/17:3355 av (KD) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 3. Vi liberaler vill betona att människors frihet och välstånd gynnas av goda kommunikationer. Möjligheten att resa mellan olika orter, regioner och länder skapar både nya affärsmöjligheter och kunskaper som bidrar till tillväxt. Det är därför viktigt att rörligheten för människor, idéer, kapital, varor och tjänster underlättas – såväl i städer som på landsbygden. Jag menar att en väl fungerande infrastruktur behövs för jobben, tillväxten och välfärden. Vi transporterar oss exempelvis mellan bostaden, arbetet, skolor och fritidsaktiviteter. Infrastrukturen kan sägas vara samhällets blodomlopp som skapar förutsättningar för en fortsatt utveckling av samhällen och ett ökat bostadsbyggande. beslutade om en nollvision när det gäller trafiksäkerhet. Den innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av traﬁkolyckor inom vägtransportsystemet. Jag menar att det finns enkla åtgärder som kan leda till färre olyckor. kan vi konstatera att oskyddade trafikanter såsom cyklister drabbas. Jag menar därför att reglerna i trafikförordningen om väjningsplikten bör ses över. En annan viktig fråga är att se till att förebygga att det uppstår döda vinklar. Jag menar också att det behövs en översyn av regelverken och utformningen av vägmarkeringar. Ökad tydlighet i reglerna skulle underlätta tillvaron för alla trafikanter och de oskyddade trafikanterna skulle värnas bättre med förhoppningsvis färre olyckor och ökad trafiksäkerhet. Jag vill här också betona att nollvisionen även bör omfatta kollektivtrafiken. RESERVATIONER 2016/17:TU11 Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 4.En strategi för säkrare vägar, punkt 3 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 24. Vi vill inledningsvis betona att har varit och är mycket framgångsrikt i det systematiska trafiksäkerhetsarbetet. Regeringen arbetar för en säkrare vägutformning och en bättre trafikmiljö. En mycket viktig del i trafiksäkerhetsarbetet är att öka tryggheten för både skyddade och oskyddade trafikanter. Vi vill påminna om att har beslutat om det övergripande målet för transportpolitiken. Till det övergripande målet finns ett hänsynsmål som anger att transportsystemet utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt. har också beslutat om ett långsiktigt mål för trafiksäkerheten som innebär att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor inom vägtransportområdet – nollvisionen – samt att vägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följer av detta. har vidare fastställt ett etappmål om högst 220 trafikdödade . Vi vill framhålla att nollvisionen har varit en stor framgång som har fått mycket uppmärksamhet, både här hemma och i utlandet. är välkänt i världen för arbetet med nollvisionen och det framgångsrika trafiksäkerhetsarbetet i stort. Svenska lösningar inom trafiksäkerhet är också en betydande exportvara. tillhör de länder som har lägst andel omkomna i vägtrafiken, men har minskningen av antalet omkomna avstannat. Utfallet ligger nu precis på den nivå som är nödvändig för att nå etappmål . Mot den bakgrunden har regeringen beslutat om en nystart för nollvisionen. Syftet med nystarten är att säkerställa att etappmålen nås och att trafiksäkerhetsarbetet fortsätter att leda till allt färre omkomna och allvarligt skadade i trafiken. Genom en nysatsning på trafiksäkerhet intensifieras arbetet för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Vi menar att ett ökat samarbete där innovationer och smarta lösningar ger goda effekter på trafiksäkerhet, miljö 2016/17:TU11 RESERVATIONER och trängsel är framgångsfaktorer i det fortsatta arbetet. Därtill välkomnar vi att regeringen kommer att fokusera på goda sociala villkor inom transportnäringen och en ökad säkerhet för oskyddade trafikanter. Vi konstaterar att kunskap om nollvisionen som säkerhetsfilosofi är betydelsefull för utvecklingen av det nationella trafiksäkerhetsarbetet och dessutom efterfrågad i omvärlden. Genom regeringens nystart pekas inriktningen ut för det fortsatta arbetet, vilken blir vägledande prioriteringar inom trafiksäkerhetsområdet. Regeringen har lyft fram bl.a. oskyddade trafikanters behov och konstaterat att cyklister och förare av tvåhjuliga motorfordon är särskilt utsatta i trafiken. Regeringen har framfört att det fortsatta arbetet för vägtrafiksäkerhet ännu mer måste fokusera på säker mobilitet för oskyddade trafikanter. Mot den bakgrunden anser vi att behovet av en strategi för det framtida trafiksäkerhetsarbetet redan är väl uppmärksammat genom regeringens pågående arbete med en nystart för nollvisionen. bör därmed avslå det motionsförslag som behandlats här. 5.Insatser mot alkohol vid bilkörning, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 11 och 29 samt avslår motionerna 2016/17:211 av (KD), 2016/17:301 av (M) och 2016/17:1782 av (L). Vi kristdemokrater vill inledningsvis påminna om att 2015 hade av alla omkomna förare i vägtrafiken en otillåten mängd alkohol i blodet. innebar detta 35 personer. skadas dessutom hundratals människor allvarligt i olyckor där alkohol eller narkotika är inblandade. Vi i anser att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen. Jag menar att det därför är viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet för nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen får tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. RESERVATIONER 2016/17:TU11 Jag anser att straffet för rattfylleri, böter eller fängelse , och för grovt rattfylleri, fängelse i högst , är för lågt i jämförelse med både den risk och de konsekvenser alkoholpåverkade personer medför och orsakar i trafiken. Jag anser därför att straffet för rattfylleri samt grovt rattfylleri bör skärpas. Vi i har också länge drivit frågan om ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka. är det nämligen möjligt för rattfyllerister att gå fria när de hävdar att de har druckit efter och inte före en bilolycka, eftersom det inte har varit möjligt att bevisa när föraren intagit alkohol. Riksdagspartierna har varit eniga i frågan om att införa förbud mot eftersupning, men regeringen har valt att gå på linjen att det inte är ett brott i sig att dölja sitt brott. Jag är mycket kritisk till regeringens slutsats och anser att människor som utsätter sina medtrafikanter för fara ska stoppas och inte komma undan på grund av ett kryphål i lagen. Jag anser därför att ett förbud mot eftersupning bör införas. Jag menar också att alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör utredas som obligatorium i alla nya bilar i . Vi i vill också införa krav på alkolås på samtliga nya bilar som används i körkortsutbildningen för att säkra trafiknykterheten. Ett krav på alkolås finns redan för den som vill bli medlem i . Vi i vill att alla trafikskolor ska följa deras exempel. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 6.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 5 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:1407 av (SD) och avslår motionerna 2016/17:1511 av (M) och 2016/17:3358 av (KD). Under förra mandatperioden beslutade den dåvarande regeringen att ta fram ett regelverk för mobiltelefonanvändningen i bil. Den nya regeln som regeringen införde i trafikförordningen räcker dock inte. Det är uppenbart att skrivningen där är alltför otydlig, eftersom det ska bevisas att användning av 2016/17:TU11 RESERVATIONER mobiltelefon har påverkat bilkörningen negativt. Polisen får därmed en omöjlig uppgift att bevisa vad det är som gör att föraren har framfört sitt fordon trafikfarligt. Vi menar att trafikanter nu måste få en tydligare lag som gör våra vägar säkrare. Vi vill starkt betona att de lagar som stiftas måste vara tydliga – både för den som ska övervaka lagarna och den som ska rätta sig efter dem. har lagt motioner för att öka trafiksäkerheten genom en tydlig lag om handburna mobiltelefoner för förare av fordon. Regeringen ser över möjligheten att få till en hårdare lagstiftning, men vi menar att det går alltför långsamt och att liv riskeras i väntan på en utredning från regeringen. Det är allmänt känt att alltför många gör annat än att framföra sitt fordon säkert: man skriver sms, facebookar, spelar Wordfeud och annat. I en undersökning har en fjärdedel av de tillfrågade uppgett att de spelade Pokémon go medan de körde bil. Flera medier har rapporterat om singelolyckor och dödsfall i trafiken på grund av att man spelat just Pokémon go. Vi konstaterar att tekniken går framåt och att t.ex. autonoma fordon är på framfart, vilket är glädjande. Men har man ett föraransvar ska man koncentrera sig på körningen och ett förbud mot handburen mobiltelefonianvändning bör enligt vår mening därför införas omgående. Vi anser att det ska vara ett tydligt förbud med kännbara straff mot att sända sms, facebooka och annat bruk av en handhållen mobiltelefon som man kör bil. Ett sådant förbud skulle skicka en tydlig signal och få trafikanterna att ändra sitt beteende. Vi menar därför att man bör skynda på ett tydligt förbud mot handhållna mobiltelefoner vid körning. En ny och tydligare lag behövs omgående. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 7.Kommunikationsutrustning och körning, punkt 5 – motiveringen (M, C, L, KD) av (M), (M), Boriana (M), (L), (KD), (M) och (C). Det har i motioner bl.a. efterfrågats ett tydligt förbud mot handhållna mobiltelefoner vid körning och att frågan ska utredas. Vi kan konstatera att länder som har infört krav på handfriutrustning inte har fått de långsiktiga effekter som man hade hoppats på. Vi kan notera att vissa överväger möjligheten att införa förbud mot att använda mobiltelefoner i samband med bilkörning, medan andra förespråkar en höjning av bötesbeloppen. Vi menar till skillnad från utskottsmajoriteten att ett förbud inte är lösningen. RESERVATIONER 2016/17:TU11 Vi vill framhålla att alliansregeringen påbörjade ett viktigt arbete kring ökad säkerhet på våra vägar kopplat till teknikanvändning. skärptes trafikförordningen genom att föraren vid färd på väg med ett motordrivet fordon endast får ägna sig åt aktiviteter som att använda mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning om det inte inverkar menligt på körningen (4 kap. 10 e §). Vi vill framhålla att det var viktigt att skärpningen var tydligt teknikneutral, eftersom det finns flera exempel på distraherande kommunikationsutrustning och våra regelverk inte kan vara för teknikspecifika eller låsta vid gamla tekniklösningar. Den inriktningen bör vi ha även i fortsättningen. Det finns nämligen mycket annat som i likhet med att sms:a kan distrahera vid bilkörning, bl.a. att använda gps och pekskärmar för t.ex. olika former av spel och att använda sociala medier. Vi anser inte att vi bör gå i riktning mot ett förbud mot att använda mobiltelefoner, utan i stället verka för en utveckling som bygger på och tar till vara smarta stödsystem såsom självkörande bilar. På så sätt kan vi öka trafiksäkerheten och möjliggöra en säkrare kommunikation sett till förarens behov av att kommunicera med omvärlden. Avslutningsvis vill vi betona att det arbete som pågår vid Transportstyrelsen och redovisas inte ska föregripas. Med hänvisning till detta avstyrks motionerna. 8.Hastighetsbegränsningar, punkt 6 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:1759 av Per Klarberg (SD), bifaller delvis motion 2016/17:2061 av (M) och avslår motionerna 2016/17:208 av (M), 2016/17:1318 av m.fl. (MP) yrkande 3, 2016/17:1758 av Per Klarberg (SD) och 2016/17:2383 av (M). Vi vill inledningsvis uppmärksamma att sedan den förra regeringen beslutade om en ändring av hastighetsgränserna så att även 40, 60, 80 och på motorväg skulle tillåtas har genomfört många 2016/17:TU11 RESERVATIONER hastighetssänkningar med och ibland även med , medan höjningarna har varit mycket få. Det senare gäller inte minst den utlovade 120- farten på motorvägar. Enligt uppgift från ska skälet till att flera 120-gränser inte har blivit verklighet bero på att utsläppen skulle öka. Vi vill starkt betona att hastighetsgränser ska sättas enbart utifrån trafiksäkerhetsaspekter. Om man dessutom börjar använda andra skäl försvinner förtroendet för hastighetsgränserna. Vi måste tyvärr konstatera att det nog delvis redan har blivit så. vill att av bilisterna ska känna vilja att respektera alla hastighetsgränser. Vi kan konstatera att så är det inte . Det känns konstigt att just ska behöva blanda in utsläppsskäl för att ha en extremt låg hastighetsgräns på motorvägar. Andra länder har högre hastighetsgräns trots att de har tätare trafik. Dessutom kan det konstateras att nya bilar släpper ut allt mindre avgaser. Det finns flera exempel på att hastighetsgränserna är alltför låga längs , och andra fyrfiliga vägar. På flera vägar har hastigheterna sänkts alltför mycket, inte minst i norra . Många bra och ganska glest trafikerade vägar har fått sänkt maxhastighet fast de skulle klara av både . Vidare har flera två-plus-ett-vägar fått sänkt maxhastighet till låga . Vi vill i sammanhanget påminna om att det inte går att köra om långtradare på ett trafiksäkert sätt utan att överstiga . Vi menar därför att bör åläggas att se över hastigheterna på vägnätet med syfte att införa fler 120-sträckor på motorvägar samt att se till att delar av övriga vägnätet kan få högre hastighet än nuvarande . Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 9.Ägaransvar vid fortkörning, punkt 8 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1808 av och (båda SD) och bifaller delvis motion 2016/17:2167 av och (båda S). RESERVATIONER 2016/17:TU11 Vi vill inledningsvis betona att syftet med trafiksäkerhetskameror är att dämpa farten och inte att bötfälla så många som möjligt. uppskattar att man tack vare fartkameror räddar minst 20 personer från att dödas eller skadas svårt i trafiken. Tusentals fortkörare fångas på bild utmed landets vägar men det är långt ifrån alla som i slutändan behöver betala fortkörningsböter. Enligt uppgift lagförs endast ungefär var tredje fortkörare. Yttre omständigheter som nedsmutsade kameror eller dåligt väder resulterar i att bilder som kamerorna tar inte alltid blir användbara. Det förekommer även att trafikanter medvetet döljer sina ansikten när de passerar kameror och att de därmed faller bort i utredningarna. När man felparkerar får fordonets ägare en felparkeringsavgift och när man registreras av en trängselskattskamera får fordonets ägare betala trängselskatt. För att komma ifrån problemet med att identifiera föraren av fordon som fotograferas av fartkameror bör enligt vår mening ägaren till fordonet avgiftsbeläggas i stället för föraren i de fall man inte kan identifiera föraren. Vi menar att det då även blir enklare att ge fortkörningsavgift till utländska fordon. Genom att bötlägga fordonet i stället för föraren kan man inte komma lika lätt undan genom att gömma sitt ansikte. Detta leder till att förarna sänker hastigheten. Dessutom måste det naturligtvis även utredas hur man kan beslagta fordon med stora skulder så att det inte blir mer attraktivt med s.k. målvakter som äger fordonen. Vi menar sammanfattningsvis att regeringen bör utreda om man kan ändra lagen så att de som ertappas med för hög hastighet av fartkameror får en fortkörningsavgift på fordonet i stället för en bot, i syfte att avgiftsbelägga fordonets ägare och inte föraren. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 10.Hälsofrågor, punkt 10 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:660 av och (båda L), 2016/17:1370 av och (båda SD) och 2016/17:2002 av (C), bifaller delvis motionerna 2016/17:1258 av (M) och 2016/17:TU11 RESERVATIONER 2016/17:1443 av och (båda C) samt avslår motionerna 2016/17:705 av (M), 2016/17:1816 av m.fl. (SD) och 2016/17:2708 av och (båda S). Det finns en vision om noll döda i trafiken – nollvisionen. Att nå dit kräver ett flertal olika åtgärder, och en av åtgärderna som kan vidtas är att göra syntest obligatoriska vid förnyelse av körkort. Synen försämras successivt med tiden och så sakta att man inte själv märker av att man ser sämre. Ofta börjar synen bli sämre redan , men även tidigare. För att få ett körkortstillstånd krävs att man gör ett syntest, vilket är det enda syntestkravet man har för att få köra motorcykel och bil under en hel livstid. Genom ett enkelt syntest vid den obligatoriska förnyelsen av körkort får man reda på om synen har förändrats och kan då införskaffa glasögon eller linser som gör att man blir en bättre förare i trafiken. Kostnaden för att utföra dessa syntester torde vara försumbar i förhållande till den ökade säkerhet vi får på vägarna. Därför bör möjligheten att ställa krav på syntest vid förnyelse av körkort utredas. Vi vill också peka på att det finns många som ser bra men som har brister i sina synfält. De som anmäls av läkare måste genomgå omfattande tester i testmaskiner, vars resultat blir avgörande för frågan om man får behålla sitt körkort. Dessa tester upplevs som mycket stressande, och den som inte klarar testet förlorar körkortet. Vi menar att sannolikt har de strängaste reglerna i världen. I andra länder vägs resultat i en testmaskin upp av praktiska körprov eller prov i en bilsimulator. Därför bör en utredare tillsättas som analyserar regelverken i ett internationellt perspektiv och som ges uppgiften att föreslå en mer rimlig praxis så att människor som ser bra men har begränsade synfältsproblem i betydligt högre grad än kan behålla sitt körkort. Både ögon- och trafikexperter bör tas in i arbetet. Inriktningen ska vara att dessa personer ska kunna dokumentera sin körförmåga i både praktiska körprov och/eller i bilsimulator, och att resultaten i dessa prov ska kunna väga upp tveksamma resultat i en syntestmaskin. Det kostar stora belopp att bli testad i VTI:s bilsimulator och det är därför också viktigt att uppmärksamma att det inte får bli en diskriminerings- och klassfråga om man får behålla eller få tillbaka sitt körkort. Regeringen bör fortsätta att med forskningsmedel stödja utvecklingen av bra testmöjligheter i avancerad körsimulator. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 11.Hälsofrågor, punkt 10 (C) av (C). RESERVATIONER 2016/17:TU11 Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:2002 av (C), bifaller delvis motion 2016/17:1443 av och (båda C) och avslår motionerna 2016/17:660 av och (båda L), 2016/17:705 av (M), 2016/17:1258 av (M), 2016/17:1370 av och (båda SD), 2016/17:1816 av m.fl. (SD) och 2016/17:2708 av och (båda S). Jag vill peka på att det finns många som ser bra men som har brister i sina synfält. De som anmäls av läkare måste genomgå omfattande tester i testmaskiner, vars resultat blir avgörande för om man får behålla sitt körkort. Dessa tester upplevs som mycket stressande, och den som inte klarar testet förlorar körkortet. Jag menar att sannolikt har de strängaste reglerna i världen. I andra länder vägs resultat i en testmaskin upp av praktiska körprov eller prov i en bilsimulator. Därför bör en utredare tillsättas som analyserar regelverken i ett internationellt perspektiv och som ges uppgiften att föreslå en mer rimlig praxis så att människor som ser bra men har begränsade synfältsproblem i betydligt högre grad än kan behålla sitt körkort. Både ögon- och trafikexperter bör tas in i arbetet. Inriktningen ska vara att man ska kunna dokumentera sin körförmåga både i praktiska körprov och i bilsimulator och att resultaten i dessa prov ska kunna väga upp tveksamma resultat i en syntestmaskin. Det kostar stora belopp att bli testad i VTI:s bilsimulator och det är därför också viktigt att uppmärksamma att det inte får bli en diskriminerings- och klassfråga om man får behålla eller få tillbaka sitt körkort. Regeringen bör fortsätta att med forskningsmedel stödja utvecklingen av bra testmöjligheter i avancerade körsimulatorer. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 12.Hälsofrågor, punkt 10 (V) av (V). 2016/17:TU11 RESERVATIONER Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2708 av och (båda S) och avslår motionerna 2016/17:660 av och (båda L), 2016/17:705 av (M), 2016/17:1258 av (M), 2016/17:1370 av och (båda SD), 2016/17:1443 av och (båda C), 2016/17:1816 av m.fl. (SD) och 2016/17:2002 av (C). Jag vill inledningsvis understryka att många olyckor i trafiken skulle kunna undvikas. En av orsakerna till olyckor är att förare inte ser tillräckligt bra.