bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — Det är rimligt att även kulturaktiviteter kan inkluderas i synen på friskvårdsbidrag samt även enskilda näringsidkare. I kommittémotion 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs att vill att ridsport ska vara jämställd med andra idrotter som personalvårdsförmån. Utöver de hälsofrämjande effekterna kan hästnäringen fylla en viktig funktion för anställda med exempelvis olika funktions- och rörelsehinder men också med balanssvårigheter. Det är inte rimligt att en folksport som ridning ska vara undantagen som personalvårdsförmån. I motion 2016/17:1346 av (SD) yrkande 2 föreslås att aktiviteter med hästar bör inkluderas i friskvårdsbidraget. Att umgås med hästar kan hjälpa många olika patientgrupper oavsett om ohälsan är kroppslig eller själslig. Samspelet mellan människa och djur påverkar både kropp och själ. I motion 2016/17:1359 av (M) anförs att man under ett ridpass tränar nästan hela kroppen och att många människor även mår psykiskt bättre av att vara med hästar. Hästen i sig är en stark motivator till fysisk aktivitet utöver själva ridningen. Regeringen bör därför överväga att införa ridsport i den skattebefriade friskvården. I motion 2016/17:1478 av Boriana (M) erinras om att det inte är utrustningen eller hästen som ska räknas till personalvårdsförmånen utan att det är möjligheten att hyra häst eller gå på ridskola som ska subventioneras, precis som hyran för en tennisplan eller innebandyhall. Det finns ingen rimlig anledning att exkludera ridsport från friskvårdsförmånen, och regelverket bör ses över för att fler ska kunna idrotta på fler olika sätt. I motion 2016/17:1492 av och (båda M) anförs att både folkhälsominister och finansminister har sagt att hästsport ska ingå i den skattebefriade friskvården. Ytterligare har gått, och ministrarna har ännu inte infriat sitt löfte – ett dåligt betyg för en feministisk och jämställdhetsförespråkande regering. I motion 2016/17:1513 av (M) föreslås att i avvaktan på att skattesystemet görs om i sin helhet och olika förmåner slopas bör de skattebefriade personalförmånerna ses över så att de blir mer inkluderande och inte diskriminerar idrottsutövare inom vissa sporter. Dagens gränsdragning framstår som godtycklig och öppnar för olyckliga tolkningar av hur den avdragsgilla personalförmånen ska tillämpas. I motion 2016/17:1836 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att företag genom friskvårdsbidraget helt eller delvis även ska kunna bekosta enskilda medarbetares individuella anmälningsavgifter till exempelvis motionslopp. I motion 2016/17:1879 av (M) föreslås att regeringen ser över och moderniserar inkomstskattelagen så att friskvårdsförmånerna även ska omfatta golf. I motion 2016/17:1881 av (M) föreslås att regeringen ser över och moderniserar inkomstskattelagen så att friskvårdsförmånerna även ska omfatta motionsridning. I motion 2016/17:2045 av och (båda SD) föreslås att golf bör godkännas som friskvårdsaktivitet. I motion 2016/17:3132 av och (båda M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att inkludera ridsport och golf i friskvårdsförmånerna. har uttalat sig positivt om golf som en del av friskvårdsförmånen och det borde även gälla för ridning. Även i motion 2016/17:3141 av (M) yrkande 6 föreslås att regeringen ser över möjligheten att jämställa ridsport och golf med andra former av friskvård och motion som är skattebefriade och kan subventioneras av arbetsgivare. I motion 2016/17:3240 av och (båda M) anförs att samtliga sporter som innehåller fysisk aktivitet och främjar både fysisk och psykisk hälsa bör omfattas av samma skattesubvention. Utövaren står själv för utrustningen, men möjligheten att skattesubventionera aktiviteter som exempelvis golf, som blivit en folksport, eller ridning, segling och skidåkning bör finnas för den arbetsgivare som har utövare av dessa sporter bland sina anställda. I motion 2016/17:3377 av (L) yrkande 8 anförs att hästsport är näst största idrott. Den ger människor förbättrad hälsa, livskvalitet och fysiskt och psykiskt välbefinnande. Skattelagstiftningens diskriminering av ridsporten bör upphöra. Det skulle ge positiva effekter för företag och organisationer som erbjuder ridsport, t.ex. ridskolor och turridning. Utskottet vill påminna om vikten av att inkomstbeskattningen av löner och förmåner hålls likformig och neutral och att avdrag för kostnader som inte har med inkomsternas förvärvande att göra i möjligaste mån undviks. Detta bör vara vägledande även när det gäller olika personalvårdsförmåner. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta något initiativ till ändrade regler eller principer på detta område. Vilka sporter eller friskvårdsaktiviteter som uppfyller de krav för skattefrihet som tidigare ställt sig bakom (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3) är ytterst en fråga för och de allmänna förvaltningsdomstolarna att bedöma. Det bör noteras att skattefria förmåner har ett högre värde för personer med höga inkomster. Det bör därför finnas starka skäl om sådana ska införas eftersom förmånerna kan strida mot kravet på en rättvis beskattning. Utskottet noterar slutligen att finansminister som svar på interpellation 2014/15:424 Friskvårdsavdrag för ridning bl.a. anfört att frågan kommer att vara föremål för beredning och att det finns många aspekter, t.ex. kring jämställdhet och jämlikhet, som behöver analyseras. Utskottet avstyrker de nu aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för beskattning av personaloptioner. Jämför reservationerna 11 (M, C, L, KD) och 12 (SD). Reglerna om beskattning av förmån från personaloptioner finns i 10 kap. 11 § inkomstskattelagen (IL). Om en anställd på grund av sin tjänst förvärvar värdepapper på förmånliga villkor från sin arbetsgivare, ska den anställde beskattas för denna förmån i inkomstslaget tjänst det beskattningsår förvärvet sker (10 kap. 11 § första stycket IL). Om det som förvärvas inte är ett värdepapper utan en rätt att förvärva ett värdepapper till ett i förväg bestämt pris eller i övrigt på förmånliga villkor (personaloption), tas förmånen upp som intäkt det beskattningsår då rätten utnyttjas eller överlåts (10 kap. 11 § andra stycket IL). Personaloptionen är inte ett värdepapper (till skillnad från exempelvis en köpoption) utan ger endast en rätt att förvärva ett värdepapper. Personaloptionen fås vanligtvis utan ersättning från arbetsgivaren eller uppdragsgivaren och har villkor som är mycket fast anknutna till anställningen. Den kan vanligtvis inte överlåtas. I jämförelse med andra optionsprogram har personaloptionen en lång löptid (upp till ). Beskattning sker det beskattningsår då optionen utnyttjas till förvärv av underliggande värdepapper. Den anställde beskattas för förmånen i inkomstslaget tjänst. Förmånen utgörs av skillnaden mellan det pris som den anställde har betalat för de underliggande värdepapperen vid utnyttjandet av optionen och marknadsvärdet på de förvärvade värdepapperen. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram (Fi 2014:04, dir. 2014:33 och dir. 2015:33) tillsattes . Syftet är att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag genom att skapa konkurrenskraftiga regler som ökar möjligheterna att attrahera och behålla nyckelkompetens. Skattereglerna ska förbättras sam-tidigt som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. (dir. 2015:10), med den särskilde utredaren , har lämnat en delrapport med de slutsatser som bedöms ha bäring på regeringens forsknings- och innovationspolitik. I rapporten framhåller utredaren att en ny och lägre beskattning av personaloptioner bör införas. Utredningen överlämnade slutbetänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). Utredningen tar bl.a. upp frågor om ett utvecklat rekonstruktionsförfarande, samverkan och rörlighet mellan akademi, offentlig sektor och näringsliv och hur styrningen av politikområdet kan utvecklas. I kommittémotion 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkande 3 anförs att förutsättningarna för personaloptioner i nystartade företag bör förbättras. I ett företags tidiga skede kan det vara svårt att knyta till sig rätt kompetens, vilket ofta är intimt sammankopplat med lönebildningen och således ytterligare ökar behovet av finansiering. Kapitalförsörjningen i nystartade företag är ofta ett hinder som resulterar i att många potentiella innovationer inte når ända fram. I motion 2016/17:2527 av (M) anförs att det behövs lägre beskattning av personaloptioner. Reglerna som föreslås i utredningsbetänkandet Beskattning av incitamentsprogram (SOU 2016:23) är snävt hållna och kan uppfattas som snåriga och bidrar inte till att underlätta företagens möjlighet till ökat kapital i ett större perspektiv. Det föreslagna nya regelverket för personaloptioner påverkar därför inte situationen i stort, och problemet med hög beskattning kvarstår. I kommittémotion 2016/17:3401 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) anförs att regelverket om personaloptioner bör förenklas och göras mer konkurrenskraftigt som grundläggande skatterättsliga principer beaktas så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst och när beskattningen ska ske. Det är tydligt att politiska åtgärder brådskar. Med grund i den utredning av beskattning av incitamentsprogram som presenterats är det angeläget att regeringen agerar skyndsamt och lägger fram förslag på förbättring av regelverket. Utredningen om skatteregler för incitamentsprogram överlämnade betänkandet SOU 2016:23 Beskattning av incitamentsprogram till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. att det införs bestämmelser om särskilt skattegynnade personaloptioner, s.k. kvalificerade personaloptioner. Det innebär att den som förvärvar andelar genom att utnyttja kvalificerade personaloptioner inte förmånsbeskattas. När andelarna säljs beskattas kapitalvinsten enligt vanliga regler. I en lagrådsremiss , Lättnader i beskattningen av personaloptioner i vissa fall, föreslår regeringen att förmån av personaloption inte ska tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst om vissa villkor är uppfyllda för såväl det företag som ingår optionsavtalet som personaloptionen och optionsinnehavaren. Arbetsgivaren ska därmed inte heller betala arbetsgivaravgifter. I stället sker beskattning i inkomstslaget kapital först när den skattskyldige avyttrar den andel som har förvärvats genom utnyttjande av personaloptionen. Dessutom föreslås en skyldighet att lämna kontrolluppgift om en sådan personaloption har utnyttjats för förvärv av andel. Utskottet delar motionärernas inställning när det gäller syftet att stärka konkurrenskraft, entreprenörskap och jobbskapande investeringar i företag. Beredningen av utredningens förslag bör avvaktas innan det kan bli aktuellt med något ställningstagande från sida. Utskottet avstyrker de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för värdering av bilförmån och andra förmåner. Jämför reservationerna 13 (C) och 14 (V). Bilförmån uppkommer när en skattskyldig för privat bruk i mer än ringa omfattning använder en bil som han eller hon får disponera på grund av en anställning eller ett uppdrag. Bilförmån är det även i de fall arbetsgivaren tillhandahåller en s.k. leasingbil eller då en skattskyldig på grund av an-ställning, uppdragsförhållande, medlemskap i förening eller liknande kunnat få ett förmånligt hyresavtal. Med ringa omfattning avses att bilen används vid högst tio tillfällen med en sammanlagd körsträcka på högst . Värdet av fri och delvis fri bil exklusive drivmedel beräknas efter en schablon. Bestämmelserna om värdering av bilförmån finns i 61 kap. 5–11 §§ och 18–19 b §§ inkomstskattelagen (IL). Schablonen, som ska motsvara samtliga kostnader utom drivmedlet, bygger på en uppskattad privat körsträcka om 1 . Inriktningen är alltså att tjänstebilsinnehavaren själv betalar allt drivmedel och därmed får ett incitament att köra mindre privat. I underlaget för beräkning av värdet av bilförmånen ingår det prisbasbelopp som fastställts för året, statslåneräntan vid utgången av november månad andra året före taxeringsåret, bilmodellens nybilspris (fastställs av ) och anskaffningskostnaden för eventuell extrautrustning (dvs. sådan utrustning som inte ingår i nybilspriset). För s.k. miljöbilar finns regler om nedsättning av förmånsvärdet, eftersom miljöbilar i allmänhet är dyrare i inköp än andra bilar. Genom de särskilda regler som finns för miljöbilar blir förmånsvärdet ändå i vissa fall väsentligt lägre för miljöbilar än för närmast jämförbara bilar. Nedsättning av förmånsvärdet sker enligt följande. El- och laddhybridbilar som kan laddas från elnätet, samt gasbilar (ej gasol) justeras först till en jämförbar bil utan miljöteknik. Därefter sätts förmånsvärdet ned , max . Etanolbilar, elhybridbilar som inte kan laddas från elnätet och bilar som kan köras på gasol, rapsmetylester samt övriga typer av miljöanpassade drivmedel justeras enbart ned till jämförbar bil. Reglerna är tidsbegränsade och gällde t.o.m. . Efter förslag i budgetpropositionen har ytterligare förlängt reglerna med , dvs. Den maximala nedsättningen har begränsats till av offentligfinansiella skäl (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). Regeringen har tillsatt en utredning (Fi 2015:05) som ska lämna förslag på hur ett s.k. bonus–malus-system för nya lätta fordon kan utformas (dir. 2015:59). Miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället genom en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Bonus–malus-utredningen överlämnade ett betänkande (SOU 2016:33) med förslag om ett bonus–malus-system för nya lätta fordon som ska träda i kraft . Om förmån av drivmedel ingår i bilförmånen ska denna förmån värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2 (61 kap. 10 § IL). Drivmedels-förmån räknas till månaden efter den då förmånen kommit den skattskyldige till del (10 kap. 10 § IL). Värdet av förmåner som är skattepliktiga ska ingå i underlaget för beräkning av skatteavdrag från ersättning för arbete, se 11 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Värdet av bilförmånen ska vid skatteavdrag beräknas enligt 61 kap. 5–11 §§ IL, såvida det inte finns ett beslut om justering av förmånsvärdet. Socialavgifter tas ut i form av arbetsgivaravgifter och egenavgifter, se socialavgiftslagen (2000:890), förkortad . Arbetsgivare som ger ut en bilförmån är normalt skyldiga att månatligen betala arbetsgivaravgifter på värdet av förmånen. För bilförmån, som redovisas som uttag i näringsverksamhet, är näringsidkaren i motsvarande fall skyldig att betala egenavgifter på förmånsvärdet (vid överskott av näringsverksamheten). Förmån av drivmedel ska vid skyldighet att betala egenavgifter värderas till marknadsvärdet multiplicerat med 1,2. Om arbetsgivaren håller med fri parkering eller fri garageplats vid arbetsplatsen innebär det i många fall att de anställda har en skattepliktig förmån. Anställda som har en egen parkeringsplats blir beskattade för förmånsvärdet för , på grund av dispositionsrätt till platsen, oavsett om bilen står där eller inte. Anställda som inte har en egen plats, men som får stå där det finns plats, blir bara beskattade för förmånsvärdet de dagar när de parkerar bilen där. Den som har bilförmån ska inte beskattas särskilt för parkering eller garageplats vid arbetsplatsen. Detta gäller oavsett om den anställde använder förmånsbilen i tjänsten eller enbart privat. För anställda som kör mycket i tjänsten med egen bil gäller följande: Om bilen används i tjänsten under minst och då körs ska den anställde inte beskattas för parkerings- eller garageplats. För den som kör färre dagar men minst 60 i tjänsten och då kör , ska förmån av fri parkering tas upp för det antal dagar som bilen inte använts i tjänsten. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C)yrkande 47 anförs att regeringen bör se över möjligheterna att förändra förmånsvärdesbeskattningen. Det nuvarande systemet är stelbent och kortsiktigt. Reglerna gäller bara , vilket skapar osäkerhet för dem som är i begrepp att investera i nya bilar. Förmånsbeskattningen bör precis som fordonsbeskattning utgå från faktisk klimatpåverkan i stället för teknikvalet. Det skulle gynna bilar som bidrar mest till klimatnytta. I avvaktan på att ett sådant system utreds är det viktigt att man förlänger det befintliga systemet med nedsättning för el- och laddhybrider och gasbilar. Det stimulerar en ökad försäljning av supermiljöbilar och en ökad efterfrågan på biogas. I motion 2016/17:821 av 1209 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att reglerna för förmånsbeskattning av firma- eller tjänstefordon för många innebär stora administrativa hinder och skapar onödigt merarbete och därför bör ses över. Reglerna är i huvudsak anpassade för tjänstemän i större företag där bilen inte i samma utsträckning utgör ett arbetsredskap utan kanske i någon mening en löneförmån. Företagare kan få undantag från förmånsbeskattning om de kan påvisa att de endast i undantagsfall använder firmafordonet för privat bruk. Det innebär ett betydande merarbete i form av körjournaler och annan administration. Vid en översyn bör målet om att minska företagens regelkrångel sättas i första rummet och möjlighet till säkra och miljövänliga resor prioriteras. I motion 2016/17:2046 av (M)anförs att beskattningen av förmånen fri parkering vid jobbet gör att dyra garageplatser står tomma vilket är ett resursslöseri som drabbar både arbetstagare och fastighetsägare. I kommittémotion 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringen utreder en ny modell för beskattning av bilförmån där förmånsvärdet baseras på bilens miljö- och klimatpåverkan. Den nuvarande beräkningsmodellen har genom flera studier visat sig underskatta värdet av förmånen och gynna köp av stora bilar, vilket leder till mer utsläpp av koldioxid. För vissa miljöbilar finns regler om nedsättning av förmånsvärdet, eftersom miljöbilar i allmänhet är dyrare i inköp än andra bilar. ser fördelar med denna nedsättning men anser att en ny modell bör införas där förmånsvärdet helt kopplas till bilens koldioxidutsläpp eller energianvändning. Det grundläggande syftet med reglerna om beskattning av bilförmån och andra förmåner, t.ex. fri parkering, är att upprätthålla neutraliteten gentemot andra ersättningsformer så att uppkomsten av skattemotiverade förmåner undviks. Den värderingsmodell som gäller för beskattning av bilförmån innebär att förmånsvärdet bestäms efter en schablon. Avsikten är att förmånsvärdet ska motsvara kostnaderna för en privatägd bil, dvs. i princip motsvara marknads-värdet. Det är väsentligt att både beakta miljö- och fördelningspolitiska aspekter av sådana regelverk. När det gäller miljöbilar har efter förslag i budgetpropositionen ytterligare förlängt reglerna med , dvs. Den maximala nedsättningen har begränsats till av offentligfinansiella skäl (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1). Utskottet är inte berett att föreslå några ändringar av värderingen av bilförmån och andra förmåner. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för cykelresor, om ett avståndsbaserat färdmedelsneutralt reseavdrag och om ett avdrag för studenters resor. Jämför reservationerna 15 (C), 16 (V) och 17 (KD). Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen (arbetsresor) ska göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han eller hon behöver använda något transportmedel. För resor mellan bostaden och arbetsplatsen får avdrag göras endast med den del av kostnaden som överstiger (från ). Avdrag medges för kostnaden för det billigaste färdsättet och vanligtvis för en resa till och en resa från arbetsplatsen per arbetsdag. Under vissa förutsättningar kan avdrag göras för kostnader för arbetsresor med egen bil till den del kostnaderna överstiger . I sådant fall får avdrag göras med och per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vid avdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller i näringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. Om en förmånsbil (egen eller lånad) används för resor i tjänsten eller för resor mellan bostaden och arbetsplatsen kan avdrag medges med och per mil för dieselolja och med och per mil för kostnaden för andra drivmedel (bensin och andra biobaserade bränslen). Avdrag för kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen inkluderar inte eventuella omvägar eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas på vägen. En sådan kostnad anses vara en icke avdragsgill levnads-kostnad. Inte heller medges avdrag för att det blir dyrare att resa till och från ett sommarställe. Om cykel har använts för resor mellan bostaden och arbetsplatsen eller en del av sträckan kan avdrag medges med . I likhet med vad som gäller för resor med andra färdmedel medges avdrag endast om den sammanlagda kostnaden för resor överstiger . I motion 2016/17:362 av (C) yrkandena 1 och 2 anförs att reseavdraget och den skattefria milersättningen bör bli färdsättsneutral för att gynna de som väljer miljövänliga och hälsosamma färdsätt. Regeringen bör se över det nuvarande systemet. Avdraget bör baseras på den faktiska sträckan eftersom det blir enklare. En minimigräns enkel väg skulle kunna motverka de största problemen med kort pendling som skulle äta upp mycket av pengarna i systemet. I motion 2016/17:445 av (M) anförs att reseavdraget behöver en ordentlig översyn. Detta har även föreslagits av ett antal statliga utredningar och myndighetsrapporter. Effekterna av reseavdragens utformning påverkar resandet, lokalisering av bostäder och arbetsplatser samt energianvändning och klimatutsläpp. Dagens regler gynnar arbetspendling med bil framför kollektivtrafik. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 48 anförs att reseavdraget bör utformas så att det har en högre miljöstyrande effekt och gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar. Avdragets grundläggande syfte att främja arbete och boende i hela landet ska också uppfyllas. anser att utformningen av reseavdraget bör ses över för att gynna miljövänligare resor som det främjar boende och arbete på landsbygden. I motion 2016/17:1839 av (M) föreslås att regeringen bör se över reseavdragsystemets utformning på lämpligt sätt eftersom det finns indikationer på att avdraget inte fungerar och används som det var tänkt från början. I partimotion 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 5 föreslås att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att eftersträva ett avståndsbaserat reseavdrag som inkluderar och gynnar resande med kollektivtrafik och cykel och som inte missgynnar dem som bor i glesbygd. I motion 2016/17:2051 av (M) anförs att ett sätt att ekonomiskt tillgodose den grupp studenter som väljer att inte flytta utan som i stället studerar på distans är att se över möjligheterna till avdragsrätt för resor i deklarationen. Med ett sådant avdrag underlättas även arbete i kombination med studier eller möjlighet att ta ledigt från arbete för vidareutbildning. kan avdragsmöjligheten för resor till högre studier minska avfolkningen av yngre människor från mindre orter. I motion 2016/17:2088 av och (båda M) anförs att bör bli bättre på att främja användandet av cykel som transportmedel. Exempelvis skulle arbetsgivare kunna få möjlighet att förse sina anställda med cyklar och göra avdrag för detta utan att det ska behöva förmånsbeskattas. En annan väg är att se över nivån på hur stort ekonomiskt skatteavdrag den enskilde kan få göra om han eller hon regelbundet cyklar till jobbet. I kommittémotion 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 anförs att cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- och klimateffekter och hälsoeffekter.