bet · H401SkU24 · 2017-03-31 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att reklamskatten som enbart finns på annonser i tryckta kommersiella medier ska avskaffas och att momsen på tryckta och digitala medier ska vara lika. Motionärerna menar att det nu krävs snabba åtgärder för att säkra tillgång till en professionell lokaljournalistik. tillkännagav att reklamskatten borde avskaffas, och regeringen har uttalat att man delar uppfattning i frågan. Vad gäller möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen tillkännagav att finansieringen av avvecklingen bör genomföras på det sätt som regeringen anser är möjligt och lämpligt. Regeringen har i budgetpropositionen förklarat att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dags-pressen ska tas genom att skatten ska sänkas med fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . Skattesatsen för annonser som följer med en allmän nyhetstidning eller en s.k. periodisk publikation sänktes från till . Skattesatsen för övriga annonser och reklam sänktes från till . Gränsen för återbetalning av reklamskatt för annonser i en självständig periodisk publikation höjdes från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning på högst , till för . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjdes från till . Utskottet, som delat regeringens bedömning av utformningen av det stegvisa avskaffandet av reklamskatten, anser att ett tillkännagivande från i frågan är obehövligt. Motionen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om en översyn av avfallslagstiftningen och om skattebefrielse för återdeponerat avfall. Jämför reservation 17 (M). Enligt avfallsdirektivet (2008/98/EG) ska alla medlemsländer ha ett avfallsförebyggande program. Det ska innehålla mål och åtgärder för att minska avfallets miljöpåverkan och mängden avfall och farliga ämnen i material och produkter. Målen och åtgärderna ska följas upp för att se hur bra det går att uppfylla och genomföra dem. Prioriterade avfallsområden är textilavfall, matsvinn, elektronik, bygg- och rivningsavfall. Lagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft och tillämpas . ska skatt betalas med per ton avfall som förs in till en avfallsanläggning där avfall till en mängd av slutligt förvaras eller förvaras . Skattskyldig är den som bedriver verksamhet på anläggningen. Avfallsskatt ska inte betalas om avfallet är avsett att inom anläggningen komposteras, rötas, förbrännas eller användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle. Avdrag på skatten får göras för avfall som har förts ut från anläggningen. Deponiskatten är avsedd att ge en miljöstyrande effekt som skapar ett tryck på att återvinna avfall. Skatten ska ge en minskning av sådant avfall som inte kan återvinnas och därför deponeras. Minskningen ska ske genom att uppmuntra utvecklingen av olika former av avfallsbehandling genom bearbetning och val av råmaterial m.m. har i samråd med gjort en översyn och analys av den miljöstyrande effekten av deponiskatten. Uppdraget redo-visades till (Redovisning NV-00338-13). anför bl.a. att en ökad utvinning av metaller, plast och organiskt avfall från gamla deponier skulle kunna ge stora miljövinster. bedömer inte att det finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning. Deponiutvinning är oftast att se som en integrerad del av efterbehandling av gamla deponier. Samma skatteregler bör därför gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anför i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. har i samverkan med fått i uppdrag att fort-sätta översynen av deponiskatten och utreda om staten bör stödja återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar. Uppdraget redovisades i skrivelsen Återvinning ur nedlagda avfallsanläggningar (NV-00308-15). Utredningens slutsatser bereds inom . I motion 2016/17:55 av och (båda L) yrkandena 1 och 2 föreslås att skattesystemet för deponiåtervinning ska ses över så att värdefulla metaller kan återvinnas. Motionärerna anför vidare att betydande miljövinster kan göras om ett miljövänligt system för sanering kopplas till ett förmånligt skattesystem för deponiåtervinning. I motion 2016/17:1880 av (M) föreslås att bestämmelserna i avfallsskattelagen ska ses över och att man vid översynen särskilt ska beakta att avfall som återdeponeras efter en deponiåtervinning bör kunna undantas från avfallsskatt. I kommittémotion 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 10 anförs att deponiskatten försvårar återvinning av viktiga resurser ur stora avfallsflöden och att en regeljustering som innebär att återförande av restmaterial till deponi efter deponiåtervinning undantas från beskattning skulle medföra flera fördelar, t.ex. ökad resurshushållning samt främjande av flera miljökvalitetsmål. Motionärerna föreslår därför att deponiskatten ska ses över i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. Utskottet är positivt till en ökad utsortering från gamla deponier av material som kan förbrännas eller återvinnas och konstaterar att skattesystemet inte medverkar till att göra återvinningen lönsam. har vid sin översyn och analys av deponiskatten som redovisades till funnit att det inte finns anledning att införa speciella regler för deponiutvinning och att samma skatte-regler bör gälla för avfall från deponiåtervinning som för förorenad jord från övriga efterbehandlingsåtgärder. anser i ett yttrande till redovisning att rättsläget är oklart och att frågan bör utredas ytterligare. Frågan om avfallsskattens utformning i samband med deponiutvinning är aktualiserad inom genom fortsatta översyn av deponiskatten. Frågan om skattebefrielse för återdeponerat avfall hänger nära samman med de frågor som kommer att beaktas inom ramen för översynen av deponiskatten. Utskottet anser att inte bör föregripa regeringens beredning. De aktuella motionsförslagen avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en utredning om utformningen av en differentierad skatt på bekämpningsmedel. Jämför reservation 18 (SD). Enligt lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel ska skatt betalas med för varje helt kilo verksam beståndsdel i bekämpningsmedlet. Syftet med skatten på bekämpningsmedel är att av hälso- och miljöskäl minska användningen av sådana medel. Skatten betalas när bekämpningsmedel omsätts eller tas i anspråk inom landet. Med bekämpningsmedel avses ämnen eller beredningar som är avsedda att användas till skydd mot egendomsskador eller olägenheter för människors hälsa, förorsakad av växter, djur, bakterier eller virus. Skattskyldig är den som inom landet yrkesmässigt tillverkar bekämpningsmedel eller från ett annat land för in eller tar emot bekämpningsmedel för yrkesmässig återförsäljning eller för egen yrkesmässig användning inom landet. När skatten på bekämpningsmedel infördes var skattesatsen . Den nuvarande nivån på infördes . EU har moderniserat den europeiska lagstiftningen om kemikalier och infört ett integrerat system för registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach). Bestämmelserna finns i rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet. Syftet med systemet är att förbättra skyddet av människors hälsa och miljön, som den europeiska kemiska industrins konkurrenskraft bibehålls och dess innovationsförmåga stärks. Dessutom har en europeisk kemikaliemyndighet (Echa) inrättats för att ta hand om den löpande förvaltningen av de krav som Reach medför. Reach ålägger företag som tillverkar och importerar kemikalier att bedöma riskerna i samband med användning av dessa ämnen och att vidta nödvändiga åtgärder för att hantera de risker som identifierats. Skyldigheten att bevisa att de kemikalier som tillverkas eller saluförs är säkra övergår från de offentliga myndigheterna till industrin. Svensk kemikalielagstiftning finns i , i regeringens förordningar och i Kemikalieinspektionens föreskrifter. Genom proposition 2007/08:80 och EG-förordningen om kemikalieregistrering anpassades de svenska bestämmelserna till Reach. Regeringen tillsatte en utredning, Skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten (dir. 2016:53). Utredaren ska analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredaren ska vidare analysera om bekämpningsmedelsskatten är i behov av att ändras med hänsyn till de förändringar som skett inom och med hänsyn till utvecklingen av bekämpningsmedel sedan skatten infördes. Uppdraget ska redovisas . I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 33 anförs att flera statliga utredningar har pekat på behovet av att differentiera skatten efter preparatets olika miljö- och hälsorisker och flera länder har också infört differentierade skatter. Motionärerna föreslår därför att det ska utredas hur en differentierad bekämpningsmedelsskatt kan utformas. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att miljömålen ska kunna nås. En viktig utgångspunkt för skatter på miljöområdet är att de ska bidra till att förbättra uppfyllelsen av de relevanta miljömålen och att de i möjligaste mån ska utformas så att den som förorenar också betalar för sin förorening. Skatterna ska vidare vara kostnadseffektiva, verkningsfulla och inte strida mot unionsrätten. I budgetpropositionen uttalade regeringen att man inte har för avsikt att återinföra den skatt på gödselmedel som avskaffades 2010. Regeringen konstaterade vidare att användningen av handelsgödsel bidrar till övergödning av vattendrag, sjöar och hav samt till ökade halter av, i synnerhet, tungmetallen kadmium i åkermarken. Regeringen aviserade därför sin avsikt att analysera behovet av andra former av beskattning för att minska spridningen av tungmetaller och andra miljöfarliga ämnen i naturen. Om det finns behov av en skatt bör den utformas och genomföras så att den blir verkningsfull och kostnadseffektiv. Vidare angav regeringen att skatten på bekämpningsmedel bör ses över. Skatten på bekämpningsmedel infördes och har i allt väsentligt varit oförändrad . Regeringen uttalade också att det bör analyseras hur skattens miljöstyrande effekt kan öka, om skatten är effektiv och om skatten är i behov av ändringar med hänsyn till de förändringar som skett på EU-området sedan skatten infördes. tillsatte regeringen en utredning som bl.a. ska göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel. Utskottet förutsätter att frågan om en differentierad skatt på bekämpningsmedel kommer att beaktas inom ramen för den pågående utredningen. Utskottet anser inte att bör föregripa den pågående utredningen och avstyrker därför den aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att utreda en parkeringsskatt, om punktskattesystemets utformning och om straffen för punktskattebrott. avslår vidare motionsförslagen om att införa en livsmedelsskatt, en skatt på läskedrycker och en på torv. Jämför reservationerna 19 (V) och 20 (KD). I motion 2016/17:1 av (MP) anförs att med en parkeringsskatt skapas incitament för fastighetsägare eller arbetsgivare att minska antalet parkeringsplatser och att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. Motionären anför vidare att det stimuleras till ökad användning av kollektivtrafik, gång och cykel, vilket skapar bättre underlag för tätare tåg- och bussturer, tät stadsbebyggelse och utvecklad närservice. Om biltrafik blir en naturlig del av delningsekonomin finns stora möjligheter till minskad energianvändning, effektivare markutnyttjande i städerna och förbättrad privatekonomi. Motionären föreslår därför att det ska utredas hur kommuner eller staten kan ges möjlighet att ta ut en skatt på parkering. I motion 2016/17:1334 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3 föreslås en skatt på livsmedels klimatpåverkan. Motionärerna menar att bidraget till den globala uppvärmningen från produktion av livsmedel är omfattande. Motionärerna föreslår vidare att ett första steg i en klimatskatt ska avse klimatpåverkan från produktion av rött kött. Slutligen föreslår motionärerna att skatten ska återbetalas lika mycket till varje person för att få ökad acceptans bland allmänheten. Motionärerna menar att människors beteende därigenom påverkas, dvs. konsumtionen av rött kött minskar och därmed klimatpåverkan, som de flesta hushåll med lägre inkomster får oförändrad eller något förbättrad levnadsstandard. I motion 2016/17:1913 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 anförs att punktskattebrott är en lönsam typ av brottslighet med stora förtjänstmöjligheter, låg upptäcktsrisk och låga straff. Vidare anförs att brottsligheten delvis beror på punktskattesystemets utformning. Motionärerna menar därför att det finns anledning att utreda såväl punktskattesystemets utformning som straffen för punktskattebrott. I motion 2016/17:2639 av m.fl. (MP) föreslås en skatt på sockrade läskedrycker. Motionärerna anför att internationella och svenska erfarenheter av skatter på tobak och alkohol talar för att en punktskatt på sockrade läskedrycker skulle vara ett effektivt sätt att minska konsumtionen. I motion 2016/17:3393 m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås att skattebefrielsen från koldioxidskatt på torv ska tas bort eftersom det finns studier som visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv på upp till . Frågan om en parkeringsskatt har lyfts fram av Utredningen om fossilfri fordonstrafik, som överlämnade sitt betänkande Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84). Utredningen föreslår bl.a. att möjligheten att beskatta parkeringsplatser ska utredas för att ge kommunerna ökade befogenheter att styra trafiken. Intäkterna från parkeringsskatten föreslås öronmärkas till åtgärder som stärker gång-, cykel- och kollektivtrafik. Utskottet är inte berett att ta initiativ till en utredning om hur kommuner eller staten kan ges möjlighet att ta ut en skatt på parkering. Utskottet är medvetet om att punktskatteförfarandet i vissa fall kan utnyttjas för att bl.a. undgå eller kringgå skattskyldighet. Eftersom punktskatterna i stor utsträckning är harmoniserade inom EU råder inte helt över systemens utformning. Större ändringar när det gäller punktskattesystemet kräver därför ändringar i tillämpliga EU-direktiv m.m. Utskottet utgår från att regeringen utan något särskilt tillkännagivande från strävar efter att minska skatteundandraganden såväl i fråga om arbetet med regleringarna av punktskatter inom EU som i fråga om nationell lagstiftning. har avslagit motsvarande yrkande om att införa en livsmedelsskatt i första hand på animalieproduktionens klimatkostnader (bet. 2012/13:SkU19). Som framgår av tidigare behandling ifrågasätter utskottet om inte en beskattning av det slaget främst skulle innebära att den inhemska köttproduktionen fördyras till förmån för billig import och att det därmed inte skulle uppkomma några miljövinster. Utskottet har inte anledning att ändra sitt ställningstagande. När det gäller frågan om en skatt på sockrade läskedrycker har utskottet tidigare avstyrkt motsvarande yrkanden om en punktskatt på bl.a. socker (bet. 2012/13:SkU19). Från allmänna utgångspunkter är det vanskligt att låta beskattning utgå från varors farlighet eller nyttighet. Erfarenheten visar att en sådan beskattning leder till svårigheter i tillämpningen och besvärliga gränsdragningsproblem. Det var också anledningen till att en rad punktskatter av förenklingsskäl upphävdes i samband med skattereform. Utskottet anser inte att bör ändra inställning i frågan. har avslagit förslag om en slopad eller nedsatt skattebefrielse för torv (yttr. 2016/17:SkU1y). Utskottet anförde då bl.a. att torven är befriad från energi- och koldioxidskatt vid förbränning, men är belastad med svavelskatt och även ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Mot bakgrund av det pågående arbetet när det gäller torvens roll i systemet med utsläppsrätter var utskottet inte berett att förorda någon ytterligare åtgärd. Utskottet finner inte heller nu skäl att tillstyrka ytterligare förslag till förändringar av beskattningen av torv. Med hänsyn till det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motioner i motsvarande delar. Energiskatt, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 9, 19, 20 och 51, 2016/17:943 av (S), 2016/17:1337 av och (båda MP), 2016/17:1834 av (M), 2016/17:2236 av (M) och 2016/17:2949 av m.fl. (C). Regeringen har tidigare infört en form av nettodebiteringssystem som kom att kallas skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el. Reformen innebär ganska kostnader i statsbudgeten – skatteutgiften budgeteras till . riskerar detta dock att bli kostsamt och får dessutom till följd att elproducenter som verkar på affärsmässig grund får en reducering på intäktssidan. Införandet av detta system är till synes uteslutande kopplat till att främja solceller. Skattereduktionen för mikroproduktion av el bör därför slopas. Energiskatt, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 9, 19, 20 och 51 samt 2016/17:2949 av m.fl. (C) och 2016/17:943 av (S), 2016/17:1337 av och (båda MP), 2016/17:1834 av (M), 2016/17:2236 av (M) och 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 3. är ett avlångt land med många goda vindlägen, både till havs och på land. Det är viktigt att kunna transportera elen dit den behövs, vid rätt tillfälle. Det svenska elnätet behöver därför bli smartare och möjliggöra en effektivare och mer flexibel elanvändning. Det krävs också att och övriga nätägare agerar ansvarsfullt och transparent för att inte mer mark än nödvändigt tas i anspråk. har också relativt goda förhållanden för solenergi där vårt kyligare klimat gör att solcellerna blir mer effektiva. Vattenkraften är vårt energisystems kronjuvel och kan användas både som bas- och reglerkraft. Sol-, vind- och biokraft kan komplettera och ger oss tillsammans med vattenkraften mycket goda förutsättningar för ett förnybart elsystem. anser att förnybar energiproduktion som syftar till att användas för eget bruk ska vara skattebefriad. har tydligt kommenterat att regeringen har fel som påstår att det är krav från EU som ligger bakom den svenska solskatten. Utbyggnaden av solel behöver underlättas och främjas, inte motverkas. Koldioxidskatten är ett av våra mest effektiva styrmedel inom klimatpolitiken. Skatten utgår från principen om att förorenaren ska betala för sin miljöpåverkan. I vårt klimatmål till 2020 om lägre utsläpp av växthusgaser jämfört med har koldioxidskatten varit betydelsefull. I takt med att teknikutveckling sker, produkter blir alltmer energieffektiva och bilar blir alltmer bränslesnåla kommer skatteintäkterna från koldioxidskatten att minska. Även efter 2020 och fram till dess att vi har ett samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser behöver vi fungerande ekonomiska styrmedel som är miljöstyrande. anser därför att utformandet av koldioxidskatten efter 2020 behöver utredas för att fortsätta uppnå önskat resultat. För att påskynda omställningen till ett förnybart energisystem vill stimulera den småskaliga elproduktionen genom regelförenklingar och starkare incitament. Reglerna om momsregistrering för mindre producenter, hur man får förflytta elen mellan fastigheter och vilka som ska vara berättigade till avdrag för mikroproduktion av egen el bör ses över. Fler bör få nyttja avdraget för mikroproducerad el och avdraget bör göras direkt på fakturan precis som ROT-/RUT-avdraget. För att öka miljöstyrningen mot förnybara, mer hållbara drivmedel bör en förändring av EU:s energiskattedirektiv genomföras. Förslaget att slopa den inarbetade modellen med nedsättning av elskatt på fakturan mot ett system med återbetalning av skatt i efterhand är ett tydligt exempel på onödigt regelkrångel. Förutom ökat arbete med ansökningar om återbetalning för en mängd företag, ofta små företag utan särskilda administrativa resurser, leder förslaget till märkbart försämrad likviditet för berörda företag. Detta blir särskilt fallet vid årsvis återbetalning, men effekten kan vara betydande även vid kvartalsvis återbetalning. Systemet med nedsatt skatt på energi för konkurrensutsatta näringar syftar till att svenska företag ska ha rimliga konkurrensvillkor med kollegor i andra länder. Förslaget om att övergå till en modell med återbetalning av skatt i efterhand värnar denna viktiga princip. Förslaget leder dock totalt sett till en ökad administrativ börda för berörda företag. Dessutom försämras likviditeten för de företag som tvingas ligga ute med elskatten till dess återbetalning sker. Förslaget innebär därför en försämring av svenska företagares villkor jämfört med omvärlden. Förslaget om återbetalning av elskatt bör därför ändras och den tidigare modellen med nedsatt skatt på fakturan bör fortsätta tillämpas för energiintensiv verksamhet. Skatt på drivmedel m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3406 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2016/17:543 av (M), 2016/17:1912 av och (båda M), 2016/17:2509 av (M), 2016/17:3330 av (MP) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 18. behöver bli bättre på att uppmuntra och underlätta entreprenörskap. Företagare möter ofta onödiga hinder och höga administrativa kostnader för att driva sin verksamhet framåt. Alliansen vill förbättra förutsättningarna för företagen och för att nya företag ska startas. Att vid ändringar av regler analysera konsekvenserna för företag, och i synnerhet små företag, är ett exempel på hur nya hinder och ökade administrativa kostnader kan undvikas. Regeringens förslag med aktuella regelförändringar i lagen om skatt på energi innefattade ingen genomgripande konsekvensbeskrivning ur ett företagarperspektiv. Alliansen vill därför att regeringen följer upp hur reglernas tillämpning påverkar företagen i form av ökad administrativ börda, ökad offentlighet av känslig företagsinformation samt vilka effekter det får att möjligheten att ge stöd till företag som är i ekonomiska svårigheter begränsas. Skatt på drivmedel m.m., punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 18 och 2016/17:543 av (M), 2016/17:1912 av och (båda M), 2016/17:2509 av (M), 2016/17:3330 av (MP) och 2016/17:3406 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). vill se ett levande och inte enbart några frodiga fläckar med storstäder på kartan. Fokus har legat på staden och dess potential och utbyggnad. I regeringens infrastrukturproposition fullföljs denna syn genom att ett oproportionellt stort fokus läggs på städerna på glesbygdens bekostnad. Regeringen verkar helt blind inför landsbygdens förutsättningar och utmaningar och för konsekvenserna av sin föreslagna politik. Satsningar på kollektivtrafik är bra och i storstäderna har många möjligheten att välja kollektiva färdmedel i stället för bilen. På landsbygden är detta inte alltid fallet och kommer troligen heller inte att bli det under överskådlig framtid. Om vi fortsatt vill ha en levande landsbygd måste styrmedel och satsningar göras med en helhetssyn där både stad och land bejakas.