bet · H401NU16 · 2017-05-04 00:00:00 — Utskottet vill även i likhet med föregående år påminna om att det finns pengar som kan användas för lokalt utvecklingsarbete utanför dessa medel, t.ex. inom ramen för stöd till lokal serviceutveckling, till projekt inom turism, idrotts- och fritidsanläggningar eller utveckling av småskalig infrastruktur. Utskottet önskar att de områden som inte prioriterats därigenom ska finna andra sätt att fortsätta sitt lokala utvecklingsarbete. Den regionala och lokala nivåns engagemang är en viktig grundstomme för landsbygderna och för att nå visionen om att hela landet ska leva. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:2474 (V) i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en jämställd landsbygdspolitik. Utskottet hänvisar till pågående insatser och beredningen av Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. Jämför reservation 18 (V). I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) anförs att landsbygden präglas av tradition, vilket riskerar att cementera ojämställda strukturer. Studier har även visat att den förda politiken på området, trots intentioner att bidra till ökad jämställdhet, tvärtom i vissa delar befäst rådande könsnormer. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik (yrkande 13). Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19) framgår att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Ett jämställdhetsperspektiv ska även anläggas i politikens utformning och genomförande när det gäller politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2016/17:1 utg.omr. När det gäller jämställd regional tillväxt framgår vidare av budgetpropositionen att fick i uppdrag att stödja arbetet och att myndigheten ska avsätta för detta ändamål –2018. Regeringen har även , bl.a. som ett led i att stärka jämställdhetsarbetet, fattat beslut om nya stödförordningar för de regionala företagsstöden. Dessa syftar enligt vad som anförs bl.a. till att i ökad utsträckning nå kvinnor generellt samt specifikt kvinnor och män med utländsk bakgrund. I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) anför att den i enlighet med direktiven anlagt ett jämställdhetsperspektiv i analysarbetet och redovisat hur vissa av kommitténs föreslagna åtgärder främjar jämställdheten mellan kvinnor och män. Kommittén konstaterar bl.a. att det råder en bristande jämställdhet i fråga om tillgången till offentligt finansiellt kapital, vilket medför att potentialen i kvinnors företag inte realiseras fullt ut. Det behövs därför enligt kommittén en mer jämställd tillgång till offentlig finansiering. Kommittén konstaterar att i sitt uppdrag ska rikta ett särskilt fokus på bl.a. kvinnors företagande och understryker vikten av detta fokus. Kommittén föreslår bl.a. att ett forskningscentrum inrättas för regional- och landsbygdsekonomisk forskning för att utveckla och sprida kunskaper om entreprenörs- och företagsutveckling i landsbygder, i synnerhet i de glesa och mycket glesa landsbygderna. Centrumets kunskapsutveckling ska också öka medvetenheten om skillnader i kvinnors och mäns villkor för att driva och utveckla företag i landsbygderna. Ett viktigt mål är att skapa jämställda villkor för näringslivsutveckling. Kommittén lyfter även fram vikten av att civilsamhället verkar för jämställdhet och för att särskilt synliggöra invandrarkvinnornas situation och stärka deras möjligheter att engagera sig i samhällsutvecklingen. Det ökar enligt kommittén förutsättningarna för att fler väljer att bosätta sig permanent i landsbygderna. Kommittén föreslår att bidraget till ska förstärkas för att främja det civila samhällets roll i landsbygdsutvecklingen. Jämställdhetsmålet om att kvinnor och män ska ges samma möjligheter att vara aktiva medborgare ska särskilt beaktas i satsningen. Jämställdhet är en s.k. horisontell prioritering, dvs. en övergripande prioritering, i de olika europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI- fonderna), som bl.a. Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). har till uppgift att arbeta med jämställdhetsintegrering, dvs. att göra förhållanden och villkor för både kvinnor och män synliga i det dagliga arbetet. har bl.a. låtit undersöka skillnaden i beviljandet av företagsstöd till kvinnor och män inom ramen för landsbygdsprogrammet –2012. har tagit fram en kortversion av rapportens resultat för chefer eller handläggare på länsstyrelserna och Leaderkontoren och hur man kan arbeta med att jämställdhetssäkra landsbygdsprogrammet. har även inom ramen för medverkat till att ta fram diskussionsmaterialet Göra Jämt att ha som underlag för diskussioner om hur landsbygdsprogrammet kan jämställdhetssäkras. I motion 2016/17:2474 (V) förordas att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att uppdra åt berörda myndigheter att ta fram förslag för en jämställd landsbygdspolitik. Utskottet vill med anledning av motionen inledningsvis framhålla att det delar motionärens uppfattning om vikten av att främja jämställdhet. Det gäller inom såväl landsbygdspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken som övriga politikområden. Utskottet konstaterar att det av budgetpropositionen framgår att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att uppnå jämställdhet mellan män och kvinnor och att ett jämställdhetsperspektiv ska anläggas i politikens utformning och genomförande när det gäller politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19 och 23). Vidare noterar utskottet att det har gjorts olika insatser för att skapa en jämställd regional tillväxt. Här kan t.ex. nämnas arbetet med att ta fram en nationell handlingsplan för jämställd regional tillväxt och de regionala handlingsplanerna samt Resurscentrum för kvinnor – därmed inte sagt att det inte kan göras mer för att stärka jämställdhetsperspektivet i den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet konstaterar att har fått –2018 för att utveckla det regionala jämställdhetsarbetet. Arbetet ska vara en fortsättning på arbetet med de regionala handlingsplanerna för jämställd regional tillväxt, och det är de regionala utvecklingsaktörerna som kommer att prioritera vilka områden de vill arbeta med. Målet med arbetet uppges vara att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och på likvärdiga villkor få tillgång till de resurser som finns för att göra regionala satsningar på hållbar tillväxt. Vidare konstaterar utskottet att ett viktigt syfte med de nya stödförordningarna för de regionala företagsstöden är att stöden i större utsträckning ska kunna nå kvinnor samt personer med utländsk bakgrund. Som framgår av det föregående har det även gjorts flera insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet för att främja jämställdhet. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att jämställdhet tillsammans med miljö och integration är en av de tre hållbarhetsdimensionerna som särskilt ska beaktas inom ramen för prioriteringarna i sammanhållningspolitiken i –2020. Utskottet noterar avslutningsvis att föreslår att det ska inrättas ett forskningscentrum för regional- och landsbygdsekonomisk forskning som bl.a. föreslås bidra till ökad kunskap och medvetenhet om skillnader i kvinnors och mäns villkor i fråga om att driva och utveckla företag i landsbygderna. Kommittén föreslår också att bidraget till ska förstärkas och att jämställdhetsmålet om att kvinnor och män ska ges samma möjlighet att vara aktiva medborgare särskilt ska beaktas i satsningen. Därmed avstyrks motion 2016/17:2474 (V) i den aktuella delen. Utvecklingen i vissa län och regioner Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden i avsnittet med hänvisning till att åtgärder som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas av de regionala organen och berörda myndigheter. De motioner som berör åtgärder i särskilda län eller regioner listas i en tabell i bilaga 2. När utskottet behandlade motioner av liknande slag vidhöll utskottet den principiella uppfattningen att åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utgångspunkten för denna prövning ska vara det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Samtliga då aktuella motionsyrkanden avstyrktes av utskottet. Ställningstagandet ledde inte till några reservationer. I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) föreslår att ett näringslivspaket med åtgärder, som förstärker varandra, ska riktas till 23 kommuner i norra och . Kommittén konstaterar att företagen i dessa kommuner har särskilt svårt att utveckla sina företag på grund av långa avstånd och att man finns i glest befolkade arbetsmarknadsregioner. Paketet ska omfatta de nya landsbygdsgenerella åtgärderna som kommittén föreslår i form av en hundraprocentigt utbyggd digital infrastruktur, ökad tillgång till högre utbildning, omlokalisering av statliga jobb samt innovations- och exportfrämjande insatser. Kommittén anför att dessa åtgärder kan kombineras med särskilda åtgärder riktade till de 23 kommunerna och har identifierat en möjlig finansiering med ca som kan avsättas i näringspolitiska och tillväxtfrämjande åtgärder i ett riktat paket. Kommittén framhåller att det t.ex. kan handla om åtgärder som prövats i , som sänkta arbetsgivaravgifter och nedsättning av studielån. I detta avsnitt behandlas motioner med förslag som handlar om utvecklingen i särskilda län eller regioner. Utgångspunkten i utskottets prövning av motioner av detta slag har varit det övergripande målet för den regionala tillväxtpolitiken, dvs. utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Utskottet har framhållit sin förståelse för att enskilda ledamöter vill uppmärksamma problem eller framgångsrika insatser i vissa geografiska områden. har utskottets principiella uppfattning varit att de åtgärder och insatser som begärs för olika delar av landet i första hand ska prövas inom ramen för de möjligheter som och regeringen anförtror de regionala organen samt i förekommande fall olika myndigheter. Utskottet noterar att föreslår att ett näringslivspaket med åtgärder ska riktas till 23 kommuner i norra och . Detta förslag har tillsammans med övriga förslag varit ute på remiss, och remissyttrandena ska nu beredas tillsammans med kommitténs förslag i regeringens arbete med att ta fram en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik. Utskottet ser inte något skäl att frångå sin principiella hållning när det gäller de aktuella förslagen och avstyrker därmed samtliga motionsyrkanden i avsnittet. 1.Vissa övergripande frågor om regional tillväxt, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 4 samt 2016/17:3125 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1, 2016/17:281 av Finn m.fl. (M), 2016/17:707 av (M) och 2016/17:2944 av (M) samt avslår motionerna 2016/17:237 av (M), 2016/17:639 av (S), 2016/17:1620 av m.fl. (S), 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1665 av m.fl. (S), 2016/17:1675 av (S), 2016/17:1710 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:2982 av och (båda C). Vi vill i likhet med vad som sägs i motionerna 2016/17:2649 (C, M, L, KD) och 2016/17:3125 (M, C, L, KD) att hela ska leva. För att visionen om att hela ska leva ska bli verklighet behöver människor kunna bo och verka i hela landet. Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara, och människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. befolkning ökar och många delar av landet upplever en positiv befolkningstillväxt och en ökad attraktionskraft. 2016/17:NU16 RESERVATIONER utmaningar, med ökade skillnader mellan städer med en stark privat tjänstesektor och små orter som är beroende av en enskild eller ett fåtal industriella arbetsgivare. I dessa små orter finns en risk för stagnation som kan leda till neddragningar i ordinarie verksamheter som vård, skola och omsorg men även till att människor känner en bristande framtidstro. Genom sitt agerande och sin politiska inriktning menar vi att regeringen bidrar till denna negativa utveckling. Höjda skatter på jobb och företagande gynnar inte tillväxt och företagande, och det gäller för hela landet. Med en förstärkt politik och långsiktiga utvecklingsmål för att skapa fler arbetstillfällen menar vi emellertid att dessa orter har goda förutsättningar att utvecklas väl. Alliansregeringen arbetade medvetet för att förbättra företagsklimatet, inte minst för företag i glesbygder. Vi anser att varje kommun och region har ett ansvar att genomföra nödvändiga insatser för ett förbättrat näringsklimat. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Det behövs bl.a. förutsättningar som stimulerar landsbygdens företagsutveckling. Det kan handla om kompetens eller infrastruktur genom flexibla utbildningslösningar och förbättrade uppkopplingsmöjligheter. Vi menar att förståelsen för företagande i hela behöver öka. På så sätt skapas det bättre förutsättningar för livskraftiga företag och regional utveckling. Lagar och regler som slår orättvist i olika delar av landet kan även behöva anpassas till de villkor som råder i gles- och landsbygder eller i särskilda sektorer. Det finns även krav som slår mot småföretagare i glesbygd på ett orimligt sätt. För att människor och företag ska vilja bo och verka i hela är det även viktigt att det finns tillgång till en fungerande, grundläggande service på rimligt avstånd. Fungerande transporter och tillgång till bra mobiltelefoni och uppkopplingsmöjligheter är också av stor betydelse för att hela landet ska leva. När det gäller transporter vill vi i detta sammanhang påminna om att företrädarna för våra partier i trafikutskottet, i samband med behandlingen av ett yrkande om betydelsen av effektiva transporter i motion 2016/27:3125 (bet. 2016/17:TU4), påtalade att konkurrenskraftiga transporter är en överlevnadsfråga för bas- och tillverkningsindustrin som har en kostnadsnackdel gentemot övrig europeisk industri på grund av längre transportavstånd inom landet och till huvudmarknaderna. Transporter med lastbil är en förutsättning för att företag i allmänhet och industrin i synnerhet ska kunna verka och utvecklas i hela , där långa transporter lätt kan bli en konkurrensnackdel. Vi konstaterar att regeringen har meddelat att den inte tänker lägga fram ett förslag om en kilometerskatt eller avståndsbaserad vägslitageskatt för tunga lastbilar, men att regeringen avser att återkomma med ett nytt förslag . Vi vill med anledning av det understryka att den regionala utvecklingen i är beroende av långväga transporter. Företag på landsbygden och olika branscher kämpar med små marginaler på en internationell konkurrensutsatt marknad, och ytterligare pålagor skulle enligt vår bedömning slå hårt mot jobben utanför storstäderna. RESERVATIONER 2016/17:NU16 Svenska små, medelstora och stora företag samt industrin måste få konkurrera på samma villkor som övriga företag inom EU, annars försvinner jobben och stora delar av lämnas åt sitt öde. bör genom att bifalla de motionerna ovan i dessa delar tillkännage för regeringen att den bör verka för att främja möjligheten att bo, leva och driva företag i hela landet samt att den bör slå fast långsiktiga mål för utvecklingen av den svenska landsbygden. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:2649 (C, M, L, KD) och 2016/17:3125 (M, C, L, KD) i dessa delar. I den mån motionerna 2016/17:281 (M), 2016/17:707 (M) och 2016/17:2944 (M) sammanfaller med det vi har anfört kan de anses tillgodosedda, och bör därför delvis bifalla dessa motioner i de aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 2.Vissa övergripande frågor om regional tillväxt, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motionerna 2016/17:237 av (M), 2016/17:281 av Finn m.fl. (M), 2016/17:639 av (S), 2016/17:707 av (M), 2016/17:1620 av m.fl. (S), 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1665 av m.fl. (S), 2016/17:1675 av (S), 2016/17:1710 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1 och 4, 2016/17:2944 av (M), 2016/17:2982 av och (båda C) och 2016/17:3125 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Vi ser positivt på landsbygdens möjligheter. går det inte att blunda för de stora utmaningar som finns, inte minst när det gäller avfolkning och ofrivillig urbanisering. Ungefär 1,4 miljoner svenskar bor och verkar på olika 2016/17:NU16 RESERVATIONER sätt på landsbygden. Dessa personer möjliggör en stark handelsbalans genom sitt värv inom t.ex. skogs-, gruv- och metallindustrin. En god infrastruktur vad gäller såväl fysiska transporter som internet är en viktig förutsättning för regional tillväxt. Vidare menar vi att en växande turism skulle ha en positiv effekt på sysselsättningen på landsbygden och främja en inflyttning till och motverka en avfolkning av landsbygden. Sysselsättningstillväxten inom turistsektorn uppgick till , som den generella sysselsättningen växte med . anser att staten bör ha en aktiv roll vad gäller att skapa förutsättningar för regional tillväxt. Det kan finnas ett ömsesidigt positivt samspel mellan det offentliga och det privata, och utmaningen ligger inte i att fördela en kaka utan att få den att bli större. Vi menar att skapandet av en uthållig och bärkraftig tillväxt fordrar tekniska landvinningar. Olika styrmedel som t.ex. regleringar, skatter och subventioner kan mildra vissa problem på kort sikt, men de kan inte lösa de stora utmaningarna på . En viktig förutsättning för att både företag och medborgare ska ha möjlighet att verka i hela är tillgången till både privat och offentlig service, något vi menar är helt avgörande. I alla delar av finns inte möjligheten att ha ett postkontor, ett apotek eller en matbutik. En större samordning av offentliga och privata tjänster än kan, menar vi, vara en väg framåt. En lokal matbutiks överlevnad kan t.ex. hänga på om de får tillhandahålla offentlig service i kombination med annan form av privat service. Detta gynnar i sin tur även den privata servicen. Målsättningen för den regionala tillväxtpolitiken bör vara att skapa förutsättningar för en kraftig men hållbar tillväxt för företag och medborgare att bo och verka i landets alla regioner. Detta menar vi att bör tillkännage för regeringen genom att bifalla motion 2016/17:2225 (SD) i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 3.En nationell strategi för tillväxt och grundläggande service, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 4 och bifaller delvis motion RESERVATIONER 2016/17:NU16 2016/17:345 av och (båda C). I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:820 (C) anser jag att hela landet ska leva och utvecklas och att alla ska ha likvärdiga möjligheter att växa upp, gå i skolan, arbeta, bo, driva företag och konsumera kultur i hela vårt land. Likvärdiga möjligheter innebär en bra skola, tillgång till mobiltelefoni och bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kommunikationer, kultur och natur. Likvärdiga möjligheter i hela landet betyder dock inte per automatik likformighet. Samma utmaning kan lösas på olika sätt i olika delar av landet. En närodlad politik, där beslut fattas så nära människor som möjligt, menar jag möjliggör en sådan utveckling. Tillsammans med övriga centerpartister vill jag skapa världens modernaste landsbygd och världens grönaste städer. I en modern ekonomi måste människor kunna röra sig mellan olika miljöer och situationer. Det råder ingen konflikt mellan stad och landsbygd. För att uppnå visionen om att hela landet ska leva och utvecklas behöver hela landet bidra. Regional tillväxt handlar om att stärka regioners och individers möjligheter till entreprenörskap, konkurrenskraft och sysselsättning. En tillväxtinriktad regionalpolitik skapar vidare möjligheter att tillvarata den lokala och regionala miljöns unika förutsättningar i storstäder, landsbygder och landsorter. Regional utveckling handlar också om närhet till beslut och att kunna påverka sin vardag. Jag menar att det behövs ständigt nya och målmedvetna insatser. Jag föreslår därför i enlighet med motion 2016/17:3096 (C) att ska tillkännage för regeringen att den ska återkomma med ett förslag till om en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:820 (C) och 2016/17:3096 (C) i de aktuella delarna. I den mån det jag har anfört överensstämmer med det som sägs i motion 2016/17:345 (C) kan den anses tillgodosedd, och den bör därför delvis bifallas. 4.Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 4 och avslår motionerna 2016/17:1011 av m.fl. (S), 2016/17:NU16 RESERVATIONER 2016/17:1614 av m.fl. (S), 2016/17:1710 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1998 av (L) yrkande 1, 2016/17:2187 av (S), 2016/17:2381 av (M), 2016/17:2999 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3004 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3041 av och (båda C). En grundpelare i regionalpolitik är att delvis omlokalisera statliga arbetstillfällen från större städer till landsbygden, att nyetablera myndigheter och verk på landsbygden samt förhindra fortsatt flytt av statliga jobb från landsbygden till storstäder. Med dagens tekniska utveckling finns det goda möjligheter att förlägga statliga arbetstillfällen till utanför storstäderna och vi menar därför att det finns få godtagbara skäl för att generellt centralisera statliga jobb till storstäderna. Denna omlokalisering bör emellertid vara ett långsiktigt mål. Om den görs i för snabb takt riskerar den att leda till ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska problem. Omlokaliseringar ska därför göras med försiktighet, och som ett komplement till de nyetableringar som i huvudsak ska göras på landsbygdsorter. Vi menar att omlokalisering av statliga myndigheter kan ge positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket kan innebära en möjlighet till bättre välfärd i form av skola och omsorg. I förlängningen ökar det dessa orters attraktionskraft när det gäller att bo där. Vi menar att genom att bifalla motion 2016/17:2225 (SD) i den aktuella delen ska tillkännage för regeringen att den när det gäller omlokalisering av statliga myndigheter ska verka i enlighet med den inriktning som vi här har redovisat. Därmed tillstyrks denna motion i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 5.Lokalisering och organisering av statliga myndigheter, punkt 3 (C) av (C).