bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Insatserna bidrar även till att nå de miljökvalitetsmål som är beroende av insatser utanför gränser för att nås, såsom luft och Begränsad klimatpåverkan liksom generationsmålet. För att ytterligare fördjupa samarbetet med befintliga samarbetsländer och även ha möjlighet att utvidga samarbetet till fler områden inom miljö och klimat föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Regeringen föreslår ett sådant bemyndigande för att kunna teckna avtal om fleråriga projekt inom det område som anslaget omfattar. Baserat på antaganden om framtida behov från genomförande myndigheter bedömer regeringen att bemyndigandet kan kvarstå nivå. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget ökas med till följd av satsning på en blå miljard. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minskas med . I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I fråga om internationellt miljösamarbete kring havsfrågor kan det redovisas att registrerade totalt 26 frivilliga åtaganden under . De frivilliga åtagandena spänner över tre prioriterade områden: marin nedskräpning, hav och klimat samt en hållbar blå ekonomi. Som exempel på dessa åtaganden kan följande nämnas: Regeringen har beslutat att ge Sida i uppdrag att ta fram underlag till en global strategi för hållbar miljö, klimat och hav samt hållbart nyttjande av naturresurser. Strategin kommer att gälla –2022 och omfatta 4,5–totalt. Vidare ger i bidrag till en ny fond, , som lanserades under havskonferensen. Fonden är avsedd att förstärka skyddet av havsmiljöer i utvecklingsländer genom att stärka bevarandet av och kustnära miljöer, skydda utrotningshotade arter och stärka hållbart nyttjande av resurser, som fiske och turism. Fonden ska också hjälpa små önationer och låglänta utvecklingsländer att stå bättre rustade mot klimatförändringarnas effekter. anslöt sig även till , ett globalt initiativ för att minska den nedskräpningen. Regeringen ger också i särskilt stöd till FN:s miljöprogram för dess arbete mot plast i haven. Som redovisas under anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ger även ett bidrag på till Internationella naturvårds-unionen (IUCN) för att minska klimatförändringarnas påverkan på haven. 1:14 Skydd av värdefull natur Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas – för ersättningar enligt 31 kap. inom ansvarsområde – till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden – för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden – för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår en satsning för att skydda värdefulla skogar på nyckelbiotoprika fastigheter och att anslaget därför ökas med 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2067. Skälet är att regeringen ska kunna teckna fleråriga avtal som avser skydd av värdefulla områden och ge förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd. Enligt motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Motionärerna vill reducera nya inköp av skogsmark och i stället prioritera skötsel av redan skyddade områden. Enligt motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med till följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag om skydd av skog. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna ser dock positivt på regeringens satsning på skydd av nyckelbiotoper och vill avsätta av anslagsmedlen för att skydda gammelskogarna. I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I budgetpropositionen framhåller regeringen att takten i arbetet med att skydda värdefulla skogar har ökat. Detta har inneburit att fler områden har skyddats som naturreservat och att arealen formellt skyddad produktiv skogsmark har ökat jämfört . Enligt regeringen bidrar dessa insatser till att nå miljökvalitetsmålet Levande skogar. I budgetpropositionen anför regeringen att ambitionen är att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att miljöhänsynen i skogsbruket ska öka. Såväl staten och kommunerna som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Skogsbruket har stor betydelse för att nå miljömålen genom bevarande och hållbart nyttjande av skogen. Regeringen påpekar även i denna budgetproposition att enligt är användningen av ersättningsmark ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar som många markägare som får ersättningsmark är nöjda. Regeringen avser att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. redovisade och regeringsuppdraget om värdefulla skogar (dnr NV-00110-16 respektive 2016/479). Regeringen anger att myndigheternas redovisning bör kunna användas i arbetet med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. 1:15 Havs- och vattenmyndigheten Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten. För att myndigheten ska kunna genomföra de föreslagna satsningarna på åtgärder för havs- och vattenmiljö för ett renare hav föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltnings-utgifter. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med och i motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Anslaget får användas för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Anslaget får användas för statsbidrag för detta. Anslaget får även användas för utgifter för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. Anslaget både förstärks och förlängs för att ytterligare påskynda klimatomställningen och för att de investeringar som medför störst klimatnytta ska kunna genomföras. Regeringen föreslår också ett särskilt ladda-hemma-stöd. Syftet med stödet är att göra det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon vid hemmet, och därmed ställa om till hållbara transportsätt. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2019–2023. Skälet är att regeringen på så sätt kan teckna avtal om fleråriga projekt inom det område som anslaget omfattar. Flera partier föreslår att anslaget avvisas i sin helhet. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Även enligt motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del bör anslaget minskas med 1 . Motionärerna anser att redan tar på sig mycket större utsläppsminskningar än vad jämförbara länder gör, och de anser därför att budgetmedel bör riktas främst till effektiva miljöinsatser. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget minskas med 1 till följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag att utöka Klimatklivet. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . Motionärerna anser att regeringen redan spenderar mycket pengar på Klimatklivet och anslår i stället 1 till ett nytt anslag: Nationella klimatinvesteringar, för långsiktiga klimatsmarta strukturella projekt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med 1 . I stället för ett ladda-hemma-stöd efterlyser motionärerna statligt stöd till allmän laddutrustning. Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer föreslår därför att anslås till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Regeringen införde anslaget 1:16 Klimatinvesteringar budget i form av ett klimatinvesteringsstöd, det s.k. klimatklivet, för att möjliggöra konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Anslaget har förstärkts och förlängts till 2020. I budgetpropositionen anför regeringen att intresset för stödet är stort. hade beviljat investeringsstöd på ca till 1 003 ansökningar. Regeringen beräknar att de beviljade åtgärderna bör leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Exempel på åtgärder som beviljats investeringsstöd är ca 9 000 nya laddpunkter för elbilar, utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel, produktion av biogas och destruktion av lustgas vid sjukhus. Utsläppsminskningen per investeringskrona för åtgärderna är i genomsnitt koldioxidekvivalenter under åtgärdernas livslängd. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 framhåller regeringen att den har för avsikt att initiera en översyn av hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. Av denna anledning föreslår regeringen att anslaget 1:3 ökas med 2018. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:17 Elbusspremie. Anslaget får användas för utgifter för elbusspremien och för statsbidrag för detta samt för berörda myndigheters arbete för detta ändamål. För att regeringens satsning på elbusspremien ska få bästa genomslag är det viktigt med långsiktighet. Regeringen förlänger därför elbusspremien och beräknar att anslaget ökas med 2020–2023. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Elbusspremie ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Skälet är att det ska vara möjligt att besluta om en elbusspremie redan i planeringsfasen. Flera partier föreslår att inga medel ska anvisas till anslaget. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Hela anslaget avvisas med hänvisning till att elbusspremien är ineffektiv och att anslagsmedlen skulle göra större nytta på andra områden. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med till förmån för Liberalernas föreslagna nya anslag Nationella klimatinvesteringar, för långsiktiga klimatsmarta strukturella projekt som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser. I partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ingen annan nivå av anslagmedlen än regeringens. Däremot föreslår motionärerna att styrmedel införs för att öka incitamenten för klimat- och miljöeffektiva lastbilar och bussar. Inte minst i stadstrafiken är utsläppen av partiklar och andra ämnen en stor källa till luftföroreningar. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs det enligt många olika lösningar såsom fordon med nollutsläpp som drivs med grön el. Regeringen införde anslaget 1:17 Elbusspremie budget i form av ett marknadsintroduktionsstöd. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att ledtiderna för upphandling av bussar är långa och att utnyttjandet var lågt . Regeringen förväntar sig dock att utnyttjandet av stödet kommer att öka eftersom krav på elbussar finns i flera planerade bussupphandlingar. I budgetpropositionen framhåller regeringen att elbusspremien är ett led i arbetet för en fossilfri transportsektor. Regeringen arbetar för att etablera ett system som bidrar till en omställning till tunga fordon med låga utsläpp av växthusgaser. Regeringen framhåller även att den undersöker möjligheterna att främja marknadsintroduktion av eldrivna mindre lastbilar i städer, t.ex. för varudistribution och sophämtning. Ytterligare uppgifter om regeringens satsningar för att uppnå en fossilfri fordonsflotta redovisas i avsnittet om förslag till nya anslag. 1:18 Investeringsstöd för gröna städer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer. Anslaget är nytt och kompletterar stadsmiljöavtalen och Klimatklivet som regeringen inrättat för att öka städernas möjligheter att lösa dagens miljö- och klimatutmaningar. Investeringsstöd för gröna städer syftar till att öka främst kommunernas möjligheter att vidta åtgärder för grönare städer, stadsnära grönska, ekosystemtjänster i urban miljö och barns utemiljöer. Enligt regeringen är hållbar stadsutveckling ett viktigt medel i arbetet för att uppnå miljömålen. Förslaget innebär bl.a. en satsning på testbäddar för utveckling av innovationer inom klimat och miljö, vilket enligt regeringen leder till förbättrad hälsa och nya jobb och till att stärka som exportnation. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2018. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för grönare städer. Anslaget får användas för statsbidrag för detta och till de administrativa utgifter som stödet medför. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. Skälet är att det ska finnas möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. Samtliga oppositionspartier avvisar anslaget i sin helhet. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Även i motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . anser att anslaget har oklara ambitioner och att det därför inte bör realiseras. Likaså i motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med eftersom motionärerna anser att det inte behövs ett statligt investeringsstöd. Motionärerna anser att städer i stället ska ges ökade möjligheter att själva fatta beslut som ökar takten i den gröna omställningen. Vidare i motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minskas med . I stället anslår Liberalerna medel till ett nytt anslag – Nationella klimatinvesteringar – för långsiktiga klimatsmarta strukturella projekt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. Också i motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . anser att ansvaret för städernas omställning vilar på kommunerna och de ser därför ingen anledning till den statliga satsningen på gröna städer. Regeringen framhåller i denna budgetproposition att miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt att de ska medverka till en god regional och global miljö. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Elcykelpremie. Anslaget är nytt. Trafiksituationen är trängd på många håll i landet, med dålig luft och konkurrens om markutnyttjande som följd. Cykling ger minskade utsläpp, positiva hälsoeffekter, minskad trängsel samt ökade möjligheter att planera hållbara och levande städer. För att fler privatpersoner ska få tillgång till elcykel, elmoped m.m. och använda dessa i pendling till arbete eller föreslår regeringen en premie. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs 2018. Anslaget får användas för utgifter för elcykelpremien och även för de administrativa utgifter som elcykelpremien medför för myndigheter. Samtliga oppositionspartier avvisar anslaget i sin helhet. Enligt motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Även i motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . anför att elcykelmarknaden redan fungerar tillfredsställande och att anslaget därför är en felaktig ekonomisk prioritering. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslår motionärerna att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar anslaget eftersom de anser att det inte finns några tecken som motiverar statligt stöd till elcykelmarknaden. För att öka cykelpendlingen anser att det i stället krävs att bl.a. cykelinfrastrukturen prioriteras högre. Anslaget föreslås minskas med även i motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del. Liberalerna ifrågasätter varför regeringen lägger skattepengar på privata inköp av elfordon. Även i motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt är elcykelbranschen redan snabbt växande, och motionärerna föreslår att medlen i stället avsätts till en satsning på cykel-infrastruktur. Inom utgiftsområde 22 föreslår därför att anslås för ett nytt anslag med benämningen Cykel-infrastruktur. I denna budgetproposition anför regeringen att bilen fortsätter att vara det dominerande färdsättet när det gäller persontransporter. Regeringen lyfter fram att antalet personkilometer med bil ökade under både 2014 och 2015, och att detta antal var högre /16 än . Regeringen beslutade om en nationell strategi för ökad och säker cykling. Regeringen framhåller att strategin ska fungera som en plattform för det fortsatta gemensamma arbetet med regeringens ambitioner för cykling. Regeringen föreslår även att ett nationellt för forskning och utbildning om cykling inrättas med () som administrativ värd (prop. 2017/18:1 utg.omr. tog regeringen emot förslag till nationell plan för transportsystemet för perioden –2029. Bland annat föreslår myndigheten att ca satsas på cykelvägar längs nationella vägar. I sitt svar på interpellation 2016/17:622 anförde miljöministern att det är svårt att på förhand bedöma satsningens klimateffekt, bl.a. på grund av svårigheten att förutse beteendeförändringar och faktisk överflyttningseffekt. Statsrådet framhöll att regeringen avser att följa premiens klimat- och miljöeffekter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Industriklivet. Anslaget är nytt. Industriklivet syftar till att stödja genomgripande åtgärder för att kraftigt minska de processrelaterade utsläppen i industrin. Utsläpp från industrins förbränning och processer utgör omkring en tredjedel av de samlade utsläppen i . Regeringen framhåller att en stor del av de direkta utsläppen för industrin kommer från några särskilt energi- och koldioxidintensiva branscher – däribland metallindustrin såsom järn och stål, kemiska industrier, raffinaderier, massa och papper samt mineralindustrin inklusive cement. De flesta av dessa branscher, utom massa och papper, har en stor andel processrelaterade växthusgasutsläpp som enligt regeringen är svåra att minska. Regeringen inför Industriklivet i syfte att stödja tekniksprång som minskar de processrelaterade utsläppen i dessa branscher. Industriklivet består av stöd till dels förstudier, dels investeringar. Regeringen föreslår att anslaget tillförs 2018. Anslaget får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Anslaget får också användas till utgifter för berörda myndigheters arbete som är relaterat till stödet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:20 Industriklivet ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Investeringscykeln för nya industriprocesser är lång, och de projekt som utvecklar nya processer är omfattande. Det behöver därför vara möjligt att stödja projekt som löper . Enligt motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . Även i motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Liberalerna anslår i stället medel till ett nytt anslag – Nationella klimatinvesteringar – för långsiktiga klimatsmarta strukturella projekt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. beslutade om regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). omfattar en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd och bygger på ett betänkande från den parlamentariska Miljömålsberedningen. Lagen träder i kraft . Det klimatpolitiska ramverket är enligt regeringen en central del i arbetet för att ska leva upp till . I budgetpropositionen anför regeringen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att alla relevanta samhällsaktörer behöver mobiliseras i detta arbete. Enligt regeringen visar utsläppsstatistiken tydligt var de stora utmaningarna finns för att nå de klimatpolitiska målen. Utmaningarna finns bl.a. i industrisektorn. Regeringen avser att stimulera effektiv och konkurrenskraftig teknik för att minska de processrelaterade växthusgasutsläppen. I budgetpropositionen anför regeringen att riktade investeringsstöd ska skapa förutsättningar för en snabb och effektiv omställning. Regeringen anför även att satsningen bygger vidare på bl.a. uppdrag om innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser. I fråga om industrins omställning kan också initiativet Fossilfritt nämnas. Regeringen startade Fossilfritt inför klimatmötet i för att ta fram branschvisa färdplaner för att företag och branscher ska kunna bli fossilfria. Enligt regeringen är initiativet en viktig plattform för dialog och samarbete. 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande. Anslaget får användas för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder. Miljöforskningen har en avgörande betydelse för möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet såväl nationellt som internationellt. Regeringen har också sett ett ökat behov av särskilda satsningar på tvärvetenskaplig forskning och innovation för att möta samhällsutmaningarnas komplexa karaktär. Med detta som utgångspunkt har Formas fått ett utökat och mer komplext uppdrag med mer forskningsmedel att fördela. För att Formas ska ha förutsättningar att möta de ökade förväntningarna föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. Regeringen ser ett behov av ett tvärvetenskapligt och oberoende expertorgan i syfte att granska och bedöma hur den samlade klimatpolitik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. Regeringen avser att inrätta den nya nämndmyndigheten med Formas som värdmyndighet. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. är en del av det klimatpolitiska ramverk som beslutade om (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Regeringen föreslår vidare en satsning på hållbara textilier, vilket bidrar till bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. beslutade och aviserade anslagsförändringar från budgetpropositionen 2017 om en ny analysfunktion vid myndigheten påverkar den beräknade anslagsnivån 2018–2020. Enligt motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del bör anslaget ökas med . Motionärerna avsätter extra medel eftersom de anser att ökade forskningsmedel kommer att kräva en mer omfattande förvaltning. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Anslaget föreslås minskas bl.a. till följd av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag om att omfördela resurser mellan anslagen 2:1 och 2:2. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minskas med .