bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — När det gäller internationell handel framhåller regeringen att bidrar till utveckling av det internationella regelsamarbetet på både multilateral, regional och bilateral nivå. Regeringen uppger att man lägger särskilt stor vikt vid arbetet i (), frihandelsförhandlingarna mellan och (TTIP) och frihandelsförhandlingarna mellan och . Regeringen betonar att man kommer att verka för progressiva internationella handelsavtal och riva handelshinder, som man står upp för miljön, löntagarnas intressen och människors hälsa. Vidare fastslås att regeringens uppfattning är att handelsavtal ska respektera demokratiskt fattade beslut. Regeringen uppger vidare att man prioriterar utvecklingsländernas integration i den globala handeln och aktivt arbetar med handels- och utvecklingsfrågor för att nyttja synergieffekter mellan dem. När det gäller andra aktuella handelsavtal uppgav regeringen att man verkade för ett avslut om förhandlingar om tjänstehandel (Trade in Services Agreement, ) och miljövaror (Environmental Goods Agreemenet, ) . Regeringen betonar att man fortsätter driva att EU ska ha en öppen och regelbaserad handelspolitik gentemot omvärlden och att man i linje med detta fortsätter motverka EU:s användande av handelspolitiska skyddsåtgärder och förslag om att minska tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. Kommissionens handelsstrategi – handel för alla presenterade kommissionen sitt meddelande om en ny handels- och investeringsstrategi: Handel för alla, mot en mer ansvarsfull handels- och investeringsstrategi (KOM(2015) 497). I meddelandet presenterade kommissionen ett hundratal åtgärder och initiativ som den hade för avsikt att lägga fram. Kommissionen aviserade bl.a. nio nya förslag eller initiativ för en handels- och investeringspolitik med mer insyn och 36 förslag till initiativ och åtgärder för att främja en handels- och investeringspolitik som baseras på värden. Dessa är två av de fyra övergripande områdena i strategin. De andra två områdena är en effektiv politik som tar itu med den nya ekonomiska verkligheten och håller vad den lovar samt ett framåtblickande förhandlingsprogram för att forma globaliseringen. Utskottet ställde sig positivt till kommissionens meddelande, och i utlåtandet över meddelandet (utl. 2015/16:NU8) framhöll utskottet bl.a. att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. Utskottet anförde vidare att det ställde sig positivt till en reformerad tvistlösningsmekanism och framhöll att en modern investeringsskyddspolitik ska vara rättssäker och öppen och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande. Utskottet fann den politiska inriktningen som fastställdes i meddelandet vällovlig. Utskottet konstaterade och uttalade sitt stöd för att utvecklingsfrågor, globala värdekedjor, främjande av digital handel, hållbart företagande, mänskliga rättigheter, etik och antikorruption hade fått en betydligt mer framträdande roll än i tidigare handelsstrategier. Utskottet framhöll vidare kommissionens transparensinitiativ inom ramen för förhandlingarna mellan och som positivt och välkomnade kommissionens ambition att inleda och slutföra flera förhandlingar om frihandelsavtal. Utskottet påtalade emellertid också att det ansåg att det hade varit önskvärt att kommissionen i meddelandet inkluderat förslag om reformering av systemet med handelspolitiska skyddsåtgärder. I utlåtandet fanns det åtta reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Utskottet har i föregående års handelspolitiska betänkande (bet. 2015/16:NU9) beskrivit världshandelsorganisationens (WTO) bakgrund och organisation. Här nämns även WTO:s tre huvudavtal (, GATS och TRIPS). I betänkandet redogjordes även för WTO:s tionde ministerkonferens som hölls den 15–i , och innehållet i det s.k. Nairobipaketet och det uppdaterade informationsteknikavtalet () som båda antogs vid ministerkonferensen. Av WTO:s webbplats framgår att avtalet om förenklade handelsprocedurer trädde i kraft efter det att två tredjedelar av medlemsländerna ratificerat avtalet. Avtalet förhandlades fram under den nionde ministerkonferensen på , men antogs först efter vissa fortsatta förhandlingar mot bakgrund av regeringsskiftet i . Den elfte ministerkonferensen kommer att hållas den 11–i , . översände den nya amerikanska administrationen handelspolitiska agenda och årliga rapport till den amerikanska kongressen. I avsnittet med presidentens handelspolitiska agenda presenteras Trumpadministrationens handelspolitiska grundprinciper och mål samt följande fyra prioriterade områden: att skydda den nationella suveräniteten gentemot handelspolitiken, att strikt tillämpa handelslagar, att använda inflytande för att öppna utländska marknader och att förhandla nya och bättre handelsavtal. I dokumentet problematiseras bl.a. WTO och dess tvistlösningssystem. Trumpadministrationen anför bl.a. att även om WTO:s tvistlösningspanel, eller överklagandeorgan, dömer till nackdel för kommer Trumpadministrationen att aggressivt försvara amerikansk suveränitet över handelspolitiken. Vidare anförs att det är dags för en mer aggressiv strategi. Trumpadministrationen kommer att använda allt i sin makt stående inflytande för att uppmuntra andra länder att ge de amerikanska producenterna ett rättvist och ömsesidigt tillträde till sina marknader. Syftet med detta arbete är att se till att fler marknader verkligen är öppna för amerikanska varor och tjänster och att förbättra, snarare än begränsa, global handel och konkurrens. En sådan politik kommer enligt administrationen att bidra till den globala ekonomins tillväxt genom att bryta ned långvariga handelshinder och främja ökad konkurrens. Trumpadministrationen kommer inte att tolerera orättvisa handelsmetoder som skadar amerikanska arbetare, lantbrukare, ranchägare, tjänsteproducenter eller andra företag, stora som små. När WTO antar tolkningar av WTO-regler som underminerar och andra WTO-medlemmars förmåga att effektivt möta dessa orättvisa handelsmetoder med korrigerande åtgärder som uttryckligen är tillåtna enligt undergräver dessa tolkningar förtroendet för hela handelssystemet. I sitt betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2015/16:NU9) redogjorde utskottet för det s.k. ISDS (Investor-State Dispute Settlement) som är ett internationell skiljeförfarande som kommer till stånd när en investerare anser att en stat brutit mot ett ingånget investeringsavtal (, BIT). I betänkandet presenterades även kommissionens förslag till ett moderniserat investeringsskydd, (), där grunden i förslaget är att det ska inrättas ett nytt system med en permanent investeringsdomstol till vilken det ska utses offentliga domare och vars process ska vara mer transparent än ISDS. Kommissionens förslag till moderniserat investeringsskydd har därefter införlivats i det färdigförhandlade avtalet med (). publicerade kommissionen en uppdatering av statusen på pågående handelsavtalsförhandlingar. Här framgår bl.a. att det har hållits 15 förhandlingsrundor med om ett transatlantiskt handels- och investeringspartnerskap (TTIP), den senaste . Samtalen är nu pausade i avvaktan på besked från den nya administrationen i . När det gäller avtalet med () undertecknades avtalet . Detta skedde efter det att rådet gett sitt godkännande för undertecknande samt en provisorisk tillämpning av de delar av avtalet som omfattas av EU:s exklusiva beslutskompetens. Resultatet innebär att avtalet kan börja gälla provisoriskt i de delar som inte kräver de nationella parlamentens godkännande, efter att det kanadensiska parlamentet godkänt det. förväntas godkänna avtalet . Det betyder att bl.a. kapitlen om tullättnader, offentlig upphandling och hållbar utveckling kan tillämpas, men däremot inte kapitlet om investeringsskydd. Innan kan träda i kraft ska det godkännas av samtliga nationella parlament i EU samt tio regionala parlament. Enligt kommissionens dokument har det sedan rådet gav kommissionen mandat att inleda förhandlingar med skett betydande framsteg, och målet är att förhandlingarna ska kunna avslutas tidigt . Efter den 17:e förhandlingsrundan som genomfördes var flera kapitel i stort sett klara. Förhandlingar om ett multilateralt tjänstehandelsavtal () påbörjades och utöver EU deltar 22 WTO-medlemmar i samtalen. Vid slutet av 2016 uppges de flesta parterna ha indikerat vilka av deras tjänstemarknader som de var villiga att öppna upp och i vilken utsträckning. genomfördes den 21:a förhandlingsrundan. avvaktar man att nästa steg ska slås fast. I det handelspolitiska betänkandet finns en mer ingående redogörelse för vad avtalet uppges omfatta och mer allmän information om tjänstehandel (bet. 2015/16:NU9). pågår plurilaterala förhandlingar om ett frihandelsavtal för gröna varor (Environmental Goods Agreement) mellan EU och 16 andra medlemsländer i WTO. Syftet med avtalet är att ta bort tullar på sådana miljövaror som har betydelse för att skydda miljön och motverka klimatförändringar genom att de renar luft och vatten, hjälper till med avfallshantering, bidrar till energieffektivisering, kontrollerar luftföroreningar eller producerar förnybar energi. genomfördes en 18:e förhandlingsrunda som följdes upp av ett ministermöte . Trots de ansträngningar som gjordes kunde man inte nå ett avtal. avvaktar man att nästa steg ska slås fast. folkomröstade om dess medlemskap i , vilket resulterade i att lämnasidan vann med 51,9 procents röstandel. premiärminister, , presenterade ett s.k. vitpapper om hur landets regering ser på utträde från och nya partnerskap med EU. Här framgår bl.a. att den brittiska regeringen kommer att prioritera att säkerställa en så fri handel med varor och tjänster mellan och EU som möjligt med minsta möjliga handelshinder. De avser dock inte att söka medlemskap i den inre marknaden utan fortsätta ett nytt strategiskt partnerskap med EU, vilket inkluderar ett ambitiöst och omfattande frihandelsavtal och ett nytt tullavtal. röstade en majoritet i brittiska parlamentet för regeringens brexitlag som innebär att premiärministern kan aktivera artikel 50 i Lissabonfördraget. I och med att artikel 50 aktiveras påbörjas förhandlingarna med EU om ett utträde, vilket ska ske . har uppgett att hon planerar att aktivera artikel 50 . gav regeringen i uppdrag att analysera och lämna alternativ till hur handel med tjänster mellan och kan regleras vid ett brittiskt utträde ur EU och dess inre marknad. I uppdraget ingick också att analysera och lämna alternativ till hur tull- och handelsprocedurer för handel med varor mellan och kan regleras vid ett brittiskt utträde. Uppdraget redovisades i en rapport . Av rapporten framgår att är en av viktigaste handelspartner. exporterade tjänster till till ett värde av och varor för . Detta innebär att är den tredje största mottagaren av svenska tjänster och den sjätte största mottagaren av varor. Importen från uppgick under till vardera för tjänster och varor. Därmed är den största respektive den femte största avsändaren för den svenska importen. En gemensam slutsats för både analysen om tjänstehandel och handeln med varor är att oavsett vilket alternativ som blir resultatet av utträdesförhandlingarna kommer det enligt att innebära en försämring i handeln mellan och jämfört med vad som gäller . En annan slutsats är att möjligheten att hitta alternativ som skulle innebära att de negativa effekterna mildras drastiskt skiljer sig åt för handeln med varor respektive tjänster. När det gäller handeln med varor finns det inga bra alternativa lösningar, medan det kan finnas fler möjligheter när det gäller tjänstehandeln. En annan slutsats är att det är ytterst osäkert vilka ekonomiska konsekvenser de olika alternativen skulle ge. Ytterligare en gemensam slutsats är den osäkerhetsperiod som väntar. utträde ur EU beskrivs som en flerstegsprocess, och även om vissa steg delvis kan hanteras parallellt betonar att ingen kommer att veta säkert hur det kommer att bli förrän . Behovet av information och stöd till företag och konsumenter är ännu en gemensam slutsats. framhåller att alla berörda myndigheter gemensamt måste verka för en sammanhållen information och anser att EU bör sträva efter att skapa en tydlig process för att hantera hinder i handeln. En mer övergripande slutsats som lyfter fram är hur tydligt den inre marknadens värde för handel med varor och tjänster är, när den inre marknaden mäts mot andra alternativ. framhåller att ett djupt och brett frihandelsavtal även i sin mest ambitiösa tappning inte ger de fördelar som den inre marknaden ger. Regeringen har även gett ett uppdrag till Business med anledning av brexit. fick myndigheten i uppdrag att analysera nya möjligheter för investeringsfrämjandet som kan uppstå vid ett brittiskt utträde ur EU och dess inre marknad. Uppdraget redovisades i en rapport . En slutsats är att är en för perifer marknad för att automatiskt vinna nya utländska investeringar i en omlokalisering av företagens verksamhet mot EU-området. Business föreslår en förstärkt marknadsföring mot utvalda utländska företag och investerare med budskap som förmedlar fördelarna med att bedriva verksamhet i mot bakgrund av brexit. Business föreslår också ett förstärkt riktat investeringsfrämjande i sektorer med hög svensk konkurrenskraft och på marknader där har störst möjlighet att attrahera investeringar till följd av brexit. Vidare föreslår Business ett ökat fokus på att främja expansionsinvesteringar i samt en kraftsamling för att få () till . Slutligen föreslås ett samarbete med UK Trade and Investment/för att öka de brittiska företagens investeringar i . Vid sin behandling av handelspolitiska motioner avstyrkte utskottet motioner om insyn i handelsavtalsförhandlingar och en konsekvensanalys av CETA bl.a. med hänvisning till pågående initiativ och arbete i EU (bet. 2015/16:NU9). Utskottet underströk också vikten av att vid ett eventuellt beslut om ratificering av skulle ha ett gediget underlag att ta ställning till. fick i uppdrag av regeringen att analysera eventuella effekter på miljön, människors och djurs hälsa samt på demokratiskt beslutsfattande. redovisade uppdraget i en rapport (dnr 3.2.4-2016/01059-2). Myndigheten uppger att man i sin analys särskilt har fokuserat på frågeställningar som berör det framtida regleringsutrymmet och staters rätt att reglera, och att man har gjort en genomgång av de kapitel i avtalet som bedöms beröra dessa aspekter. har samverkat med flera andra expertmyndigheter, bl.a. , , och . framhåller att yttrandet mot bakgrund av den korta remisstiden har begränsats till en övergripande analys av eventuella effekter på de områden som omfattats av uppdraget. anför vidare att det är deras och expertmyndigheternas uppfattning att det, för att kunna analysera konsekvenserna av avtalet mera fullständigt, krävs både en mer djupgående analys av flera delar i avtalet i samråd med sakmyndigheterna samt att avtalet har varit i kraft över . övergripande bedömning är att CETA skyddar parternas framtida regleringsutrymme. bedöms avtalet medföra vissa positiva effekter på miljö och hälsa, medan någon betydande risk för negativa effekter inte kan förutspås, inte heller i frågan om demokratiskt beslutsfattande. gör vidare bedömningen att investeringskapitalet i inte inskränker på rätt att reglera i någon betydande utsträckning. Skyddet som ges till investerare ges i stort sätt redan av svensk lag och . I den mån rätt att reglera inskränks beror det enligt på att Lissabonfördraget förflyttat betydande inflytande över investeringsrättsliga överenskommelser från EU:s medlemsstater till EU. bedömer även att risken för någon form av ”nedkylningseffekt” på EU:s lagstiftningsarbete, på grund av samstämmigheten i skydd mellan svensk lagstiftning och CETA, på sin höjd är marginell. Regulativt samarbete i det s.k. kommer enligt myndigheten varken att ändra befintlig eller utveckla ny lagstiftning. påtalar vidare att samarbete på området miljö och hälsa pågår och bör ses som en resurs för att åstadkomma bättre regler nationellt, regionalt och globalt. ser inte heller någon risk för att gällande eller kommande regler eller standarder inom EU eller för att skydda miljö och människors och djurs hälsa ska bli sämre. påtalar att det i avtalet finns inskrivet att CETA:s syfte inte får medföra att miljölagarnas skyddsnivå minskar. Varje land har rätt att behålla sina skyddsnivåer och behöver inte automatiskt godkänna en vara som har godkänts på den andra marknaden. Den förstärkta dialogen, t.ex. informationsutbyte kring vetenskapliga underlag, kunskap, metoder och riskvärderingar, bedöms vidare vara positivt för ett starkt skydd för hälsan och miljön. gör även bedömningen att tjänstekapitalet har få effekter på miljö, hälsa och demokratiskt beslutsfattande. I CETA har enbart bundit åtaganden som redan är gällande rätt. har dessutom behållit regleringsutrymme genom att avstå från åtaganden i vissa sektorer, som t.ex. alla tjänster inom ramen för det offentliga hälsovårds- och utbildningssystemet, samt genom undantag för s.k. ”public utilities”, vilket exkluderar offentliga monopol och exklusiva rättigheter. Privatfinansierade utbildnings- och hälsovårdstjänster är det enda område där binder sig , vilket på kan leda till ökat inflöde av kanadensiska leverantörer av dessa tjänster. På djurskyddsområdet kommer CETA att formalisera redan befintligt samarbete, vilket enligt bedöms som positivt. EU:s nya tullkvoter för nötkött i CETA kommer sannolikt inte att få någon direkt betydelse för svensk nötköttsproduktion och hävdandet av naturbetesmarker i . EU:s tullkvoter för nötkött i CETA kan däremot bidra till ett ökat intresse i för att producera nötkött utan tillväxthormoner. beslutade regeringen om ett nytt uppdrag till att analysera när det gäller bestämmelserna om investeringsskydd inklusive domstolslösningen, offentlig upphandling, miljö- och hälsorelaterade frågor och tjänstehandel samt forumet för regleringssamarbete. Av uppdraget framgår att ska analysera bestämmelserna om investeringsskydd och domstolslösningens effekter på svensk lagstiftning, svensk policyutrymme och svenska skyddsnivåer, särskilt möjligheten att utan krav på kompensation från investerare införa strikt lagstiftning om förnybar energi, natur- och miljöhänsyn vid gruvverksamhet, kemikalier, integritetsfrågor och djurskydd. Vidare ska även möjligheterna att införa eller bevara monopol och andra allmännyttiga företag analyseras. När det gäller offentlig upphandling ska analysera frihandelsavtalets effekter på möjligheten att använda offentlig upphandling för att främja djurskydd och användningen av ekologiska, miljöanpassade och rättvisemärkta varor. Avtalets potentiella effekter för svenskt lantbruk och svensk livsmedelsproduktion till följd av slopade tullar för kanadensiskt kött ska även analyseras. I uppdraget ingår också att analysera ett antal konkreta fall för att belysa hur en tvistlösning mellan investerare och stat skulle hanteras i praktiken. Därutöver ska de s.k. ratchet-klausulerna och stand-still-bestämmelserna, i kombination och var för sig, analyseras i vissa avseenden samt vilka sektorer som undantas från tjänsteliberalisering i enlighet med undantaget om tjänster som tillhandahålls i samband med utövandet av statliga befogenheter. Slutligen ska analysera riskerna för att forumet för regleringssamarbete, som inrättas genom frihandelsavtalet, och det arbete som ska bedrivas där kan komma att försena eller försvåra framtida svensk lagstiftning. Myndigheten ska också lämna förslag på dels hur relevanta aktörer i det civila samhället kan ges förutsättningar att påverka forumet, dels hur andra aktörer än företag kan garanteras insyn och möjlighet till påverkan. Av uppdraget framgår att ska samråda med , , , , , , , , och andra berörda myndigheter. Myndigheten ska också inhämta synpunkter från relevanta akademiska institutioner. Uppdraget ska redovisas i en skriftlig rapport . I detta sammanhang kan även påminnas om de s.k. hållbarhetsmässiga konsekvensanalyser (Sustainability Impact Assessments, ) som kommissionens handelsdirektorat beställer av samtliga större multilaterala, regionala eller bilaterala avtal som kommissionen förhandlar för medlemsstaterna. En sådan analys är omfattande och inkluderar analyser och djupgående utredningar till stöd för bästa möjliga effekt av handelsavtal utifrån ett hållbarhetsperspektiv. Arbetet med rapporterna görs av externa konsulter i dialog med olika intressenter och syftar till att integrera hållbar utveckling i EU:s handelspolitik. SIA-rapporternas innehåll och deras syfte har beskrivits i ett tidigare betänkande (bet. 2015/16:NU9). Här framgår även att enligt uppgift från varit pådrivande för att inkludera i frihandelsavtalsförhandlingar och att det blev obligatoriskt under ordförandeskap 2001. har också drivit vikten av att analyserna görs både under själva förhandlingarna, i takt med att avtalstexterna förändras och efter att avtalen är klara. När det gäller insyn har den nya kommissionen sedan den tillträdde 2015 vidtagit vissa åtgärder för att öka insynen i handelspolitiken. Som utskottet tidigare skrivit om (bet. 2015/16:NU9) har bl.a. förhandlingsmandatet för TTIP och samt fortlöpande förhandlingstexter (EU:s position) för TTIP publicerats på kommissionens webbplats. I det här sammanhanget kan även nämnas att statssekreterare i inför ett möte i rådet för utrikesfrågor (handel) framhöll att regeringen hade verkat för och skulle fortsätta verka för största möjliga offentliga insyn i förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med (uppteckningar 2015/16:17). Regeringen ansåg vidare att öppenhet var centralt för att förhandlingarna skulle kunna avslutas med gott resultat och att den aktiva och breda dialogen med fack, näringsliv och andra intressenter från det civila samhället skulle fortsätta. Vidare framkom att de konsoliderade förhandlingstexterna skulle bli tillgängliga i medlemsstaternas huvudstäder, och att de nationella parlamentarikerna skulle kunna ta del av texterna. besvarade EU- och handelsminister en interpellation (ip. 2016/17:49) av (V) om öppenhet i TTIP. Av statsrådets svar framgår att det efter önskemål från EU har inrättats särskilda läsrum i EU:s medlemsstater där regeringstjänstemän och parlamentsledamöter har möjlighet att ta del av amerikanska förhandlingspositioner och utkast. har velat ha vissa i förväg bestämda garantier för sekretess för hantering av de amerikanska förhandlingsdokumenten. Enligt den svenska offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska svenska myndigheter självständigt sekretesspröva ett dokuments innehåll. har därför inte kunnat godta kraven på sekretessgarantier eftersom delar av dessa kan stå i strid med svensk grundlag. I det läsrum som finns på UD förvaras således inte några dokument som innehåller eller redogör för amerikanska förhandlingspositioner, utan de riksdagsledamöter som önskar ta del av dessa kan göra det i kommissionens läsrum i . Solvit startades för att tillgodose behovet av en mer informell process där företag och personer kostnadsfritt kan få hjälp med snabba och pragmatiska lösningar på problem som de upplever på den inre marknaden. I varje EU-land samt i , och finns ett Solvitcentrum som tar emot anmälningar om hinder i en gemensam databas för att sedan analysera problemet och i samarbete med varandra och myndigheten i det land där problemet uppstått försöka komma till rätta med det. En lösning på problemet kan vara att myndigheten ändrar sitt agerande, men ett resultat av Solvits arbete kan också vara ett konstaterande att inget EU-rättsligt brott har begåtts. Solvit har inga sanktionsmöjligheter och kan inte tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad Solvit kommit fram till. Det här sättet att arbeta har dock enligt uppgift från , som ansvarar för , visat sig framgångsrikt och har hjälpt många företag och personer att få ut det mesta av den inre marknaden.