bet · H401KrU4 · 2017-03-17 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås av och inkluderas i idrottsverksamhet. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om det civila samhället, idrott, friluftsliv, allmänna samlingslokaler och trossamfund. 13 motionsyrkanden bereds förenklat. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Civilsamhällets betydelse för integration Goda förutsättningar för ideellt arbete Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Samarbete mellan den offentliga sektorn och civilsamhället Förstärka föreningslivet för äldre Dialog och samverkan mellan trossamfund samt mellan trossamfund, staten och kommuner Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådningsorganisationer Socioekonomiska faktorers påverkan på idrottsutövande Fritidsbank/sportotek/parasportotek Barn och unga med funktionsnedsättning Förebyggande arbete mot våld och skadegörelse i samband med idrott Statlig subvention av kommunala byggen av hälsorundor Strategi för ökad vattenvana och simkunskap Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer Statligt bidrag till folkparkerna Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 1.Stärka civilsamhället, punkt 1 (C) 2.Stärka civilsamhället, punkt 1 (KD) 3.Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 2 (M) 4.Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 2 (C) 5.Goda förutsättningar för ideellt arbete, punkt 3 (C) 6.Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 4 (SD) 7.Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 4 (C, L) 8.Samarbete mellan den offentliga sektorn och civilsamhället, punkt 5 (M, C, L, KD) 9.Dialog och samverkan mellan trossamfund samt mellan trossamfund, staten och kommuner, punkt 7 (M, C, L, KD) 10.Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådnings-organisationer, punkt 8 (SD) 11.Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådnings-organisationer, punkt 8 (L) 12.Jämlikhet, punkt 9 (M) 13.Jämlikhet, punkt 9 (V) 14.Jämställdhet, punkt 10 (M) 15.Jämställdhet, punkt 10 (C) 16.Jämställdhet, punkt 10 (V) 17.Jämställdhet, punkt 10 (L) 18.Integration, punkt 11 (M, C, L, KD) 19.Socioekonomiska faktorers påverkan på idrottsutövande, punkt 12 (M) 20.Fritidsbank/sportotek/parasportotek, punkt 13 (SD) 21.Fritidsbank/sportotek/parasportotek, punkt 13 (C) 22.Översyn av kampsportslagen, punkt 16 (V) 23.Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer, punkt 21 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:3385 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (C) Reservation 2 (KD) Civilsamhällets betydelse för integration 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) Goda förutsättningar för ideellt arbete 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 5 (C) Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd 2016/17:247 av (M), 2016/17:647 av (L), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 47, 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkande 8, 2016/17:2199 av m.fl. (SD), 2016/17:2458 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2810 av m.fl. (S). Reservation 6 (SD) Reservation 7 (C, L) Samarbete mellan den offentliga sektorn och civilsamhället 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Reservation 8 (M, C, L, KD) Förstärka föreningslivet för äldre 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 2. Dialog och samverkan mellan trossamfund samt mellan trossamfund, staten och kommuner 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Reservation 9 (M, C, L, KD) Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådnings-organisationer 2016/17:526 av (M), 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:2012 av (L) yrkande 7 och 2016/17:3027 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (L) 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1598 av m.fl. (S) och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 20. Reservation 12 (M) Reservation 13 (V) 2016/17:59 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 av (M) yrkande 4. Reservation 14 (M) Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (L) 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 18 (M, C, L, KD) Socioekonomiska faktorers påverkan på idrottsutövande 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 19 (M) Fritidsbank/sportotek/parasportotek 2016/17:1600 av m.fl. (S), 2016/17:1601 av och (båda S), 2016/17:2202 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:2603 av Per Lodenius och (båda C). Reservation 20 (SD) Reservation 21 (C) Barn och unga med funktionsnedsättning ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till en dialog med idrotten kring ökad måluppfyllelse så att fler barn och unga med funktionsnedsättning ska nås av och inkluderas i idrottsverksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 8. Förebyggande arbete mot våld och skadegörelse i samband med idrott 2016/17:1615 av och (båda S). 2016/17:1990 av m.fl. (V). Reservation 22 (V) 2016/17:1686 av m.fl. (S) och 2016/17:3005 av Per Åsling och (båda C). 2016/17:1644 av (S). Statlig subvention av kommunala byggen av hälsorundor 2016/17:2566 av och (båda SD). Strategi för ökad vattenvana och simkunskap 2016/17:2821 av m.fl. (S). Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer 2016/17:2206 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 23 (SD) Statligt bidrag till folkparkerna 2016/17:2839 av (SD). 2016/17:309 av (SD) yrkande 1, 2016/17:357 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:567 av (M), 2016/17:671 av (M), 2016/17:1431 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1617 av (S), 2016/17:2206 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2429 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2592 av och (båda SD), 2016/17:3141 av (M) yrkandena 3 och 5 samt 2016/17:3377 av (L) yrkande 3. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (SD), (C), (MP), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 64 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Motionerna rör det civila samhället, idrott, friluftsliv, allmänna samlingslokaler och trossamfund. 13 motionsyrkanden bereds förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett stärkt civilsamhälle med hänvisning till att beredningen av betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle inte bör föregripas. Jämför reservationerna 1 (C) och 2 (KD). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2016/17:2951 att det finns områden där det av tradition varit föreningsdrivna verksamheter som fått nya aktörer i form av entreprenörer. Det har gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte varit någon. Följden har enligt motionärerna blivit att det skapats svårigheter för dem som arbetar ideellt när exempelvis myndigheter kräver marknadshyra för att låta en förening nyttja dess mark. Detta riskerar att urholka föreningsrätten. Motionärerna anser att det är dags med en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna (yrkande 2). m.fl. (KD) framhåller i motion 2016/17:3385 vikten av en politik som stärker det civila samhället och därmed de mellanmänskliga relationerna. Motionärerna påtalar att i civilsamhället läggs grunden för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande (yrkande 1). I direktiven till Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (dir. 2014:40) angavs bl.a. följande: Regeringen vill underlätta för det civila samhällets organisationer att utföra sin verksamhet. Denna verksamhet bedrivs inom ett flertal samhällsområden och styrs därmed av en mängd regelverk. Det civila samhällets organisationer har identifierat hinder för sina verksamheter i samband med tillämpningen av sådana regelverk. Regelverken kan även innebära svårigheter för organisationer som saknar kapacitet till avancerad förvaltning och kan därmed medföra begränsningar i organisationernas självständighet och möjligheter att verka. Vidare har företrädare för , Scouterna, Svenskt Friluftsliv, Forum, Hela ska leva, Ideell kulturallians, Sverok m.fl. uppgett att de sett en tendens till att gränsen mellan den ideella sektorn och det privata näringslivet och ibland även mellan ideella organisationer och den offentliga sektorn suddas ut… En utgångspunkt för utredningens arbete ska vara att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska öka och deras särart bevaras. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i det mål och de principer som fastställts inom politiken för det civila samhället. Utredningen uttryckte i sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) att en viktig utgångspunkt för utredningens arbete varit att frihetsgraden hos det civila samhällets organisationer ska ökas och deras särart bevaras. I betänkandet tas upp olika exempel på hinder där reglering medför att ideella föreningar i vissa delar av sin verksamhet likställs med privat vinstdrivande näringsverksamhet. Även hinder som det civila samhället kan uppleva i förhållande till kommuner och landsting redovisas. Utredningen föreslår också ett antal åtgärder. Enligt uppgift från har regeringen för avsikt att, utifrån förslagen i betänkandet, genomföra åtgärder och presentera dessa samt övriga åtgärder inom ramen för politiken för det civila samhället i en skrivelse till i anslutning /18. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt med en politik som stärker det civila samhällets organisationer och som underlättar för dem att bedriva sin verksamhet. Utskottet anser att regeringens beredning av betänkandet Palett för ett stärkt civilsamhälle, som tar upp de frågor som motionärerna berör, inte bör föregripas och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2951 (C) yrkande 2 och 2016/17:3385 (KD) yrkande 1. Civilsamhällets betydelse för integration Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om civilsamhällets betydelse för integration med hänvisning till bl.a. det arbete som pågår. Jämför reservationerna 3 (M) och 4 (C). m.fl. (M) framhåller i motion 2016/17:3372 civilsamhällets betydelse för en bättre integration. Motionärerna framhåller att det är av stor vikt att samarbetet mellan civilsamhället och den offentligt finansierade välfärden på ett mer systematiskt sätt fördjupas och förbättras. Det i sin tur kräver enligt motionärerna tydliga politiska signaler på såväl nationell som lokal nivå (yrkande 10). Per Lodenius m.fl. (C) framhåller i motion 2016/17:2951 att man bör förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället (yrkande 3). överlämnade och det civila samhället i integrationsarbetet (RiR 2014:3) till . rekommenderade i sin rapport regeringen att • genomföra en samlad analys av den statliga finansieringen av civilsamhället på integrationsområdet • efterfråga uppföljning av samarbetet med det civila samhället från Arbetsförmedlingen och • analysera behovet att vidta generellt stödjande åtgärder i syfte att underlätta civilsamhällets deltagande i upphandlingar • tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik. Regeringen överlämnade 2014, med anledning av , skrivelse 2013/14:244 till . behandlade skrivelsen (bet. 2014/15:AU9) och anförde bl.a. följande: Utskottet noterar med stor tillfredsställelse att regeringen ser det civila samhället som en viktig samhällsaktör när det gäller etablering av nyanlända invandrare. Utskottet uppmärksammar att arbetsmarknads-minister bjöd in företrädare för civilsamhället och kommuner till en konferens om hur det civila samhällets roll för nyanlända invandrares etablering kan stärkas och utvecklas. Utskottet hyser förhoppning om att granskning, där förutsättningarna för det civila samhället har uppmärksammats, kan leda till att det civila samhällets roll ytterligare förstärks och förbättras. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen i vårändringsbudgeten satsar ytterligare för att stärka verksamheten med flyktingguider och familjekontakter. I vårändringsbudgeten aviserar regeringen också en ökning av idrottsanslagen med och . Medlen ska användas för att stödja idrottsrörelsens arbete med nyanlända invandrare. Utskottet välkomnar även denna satsning. Med anledning av rekommendationer att tydliggöra den roll som överenskommelsen inom integrationsområdet har i regeringens integrationspolitik, hänvisar utskottet till att regeringen i budgetpropositionen angav att formerna för arbetet med överenskommelsen kan behöva ses över. Utskottet välkomnar att en särskild utredare har fått i uppdrag att bl.a. undersöka möjligheterna att på olika sätt göra det lättare för det civila samhällets organisationer att bedriva sin verksamhet så att dessa organisationers kompetens och kapacitet bättre kan tas till vara. Regeringen har också beslutat om att utvidga utredarens uppdrag till att omfatta hur det civila samhällets villkor kan stärkas så att dess roll i demokratin kan värnas och utvecklas. Uppdraget ska redovisas (dir. 2014:40 och 2015:38). Utskottet konstaterar att regeringens åtgärder innefattar flera satsningar, utredningsuppdrag och andra åtgärder som i stort är inriktade på iakttagelser och rekommendationer. Åtgärderna syftar till att ytterligare förbättra förutsättningarna för det civila samhällets roll i integrationsarbetet. En överenskommelse mellan () och idéburna organisationer inom integrationsområdet träffades 2010. Till överenskommelsen anslöt sig över 40 nationella organisationer, däribland ett flertal paraplyorganisationer. En extern utvärdering genomfördes som visade att formerna för arbetet behövde ses över och att alla tre parter (regeringen, organisationerna och SKL) var överens om att en effektivisering av formerna behövdes. I och med /17 avvecklades överens-kommelsen inom integrationsområdet. En ny modell för samverkan mellan regeringen och organisationer som vill samarbeta kring integration har enligt tagits fram. Denna innefattar enligt departementet ett årligt s.k. högnivåmöte med ansvarigt statsråd, samt att regeringen avser att genomföra minst två s.k. sakråd inom ramen för integrationsfrågorna. Ansvarigt departement är . Nästa högnivåmöte, där temat för nästa sakråd ska bestämmas, är planerat till . bjöd kultur- och demokratiminister in ett tiotal organisationer till ett rundabordssamtal med anledning av flyktingsituationen (inom ramen för ett sakråd). genomfördes tio möten på olika teman, exempelvis ensamkommande barn, boendesituation, hälso- och sjukvård för asylsökande, delaktighet och nyanländas etablering på arbetsmarknaden. 46 organisationer och trossamfund var representerade vid minst ett möte. Även berörda myndigheter deltog, t.ex. , och samt flera departement. Parallellt besökte kultur- och demokratiministern regelbundet civilsamhällesorganisationer där asylsökande och nyanlända omfattades av verksamheten. träffade kultur- och demokratiministern ett tjugotal organisationer på lokal och regional nivå på orter som , , , , , och . Även företrädare för kommuner och länsstyrelser deltog vid besöken. fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att ta fram en vägledning om samverkan mellan kommuner och civilsamhället i flyktingsituationen. Uppdraget redovisades i skriften Samla kraft – En vägledning för kommuner och civilsamhället om samverkan kring insatser för nyanlända. Skriften är en vägledning i mottagandet av asylsökande och i nyanländas etablering, och riktar sig framför allt till kommuner och till det civila samhällets organisationer men även till andra aktörer, inte minst till statliga myndigheter som verkar lokalt. I likhet med motionärerna vill utskottet framhålla civilsamhällets stora betydelse för att underlätta en bra integration. Många insatser och aktiviteter sker med hjälp av civilsamhället, bl.a. för att motverka sysslolösheten och förbättra möjligheterna till etablering. Som framgår ovan har en ny modell för samverkan mellan regeringen och organisationer som vill samarbeta kring integration tagits fram. Utskottet ser positivt på denna samverkansmodell, och hoppas att modellen ska bidra till att underlätta arbetet med frågor om integration ytterligare. Med tanke på det arbete som pågår, och den nya modellen för samverkan mellan regeringen och organisationer som vill samarbeta kring integration, anser utskottet att motionerna 2016/17:3372 (M) yrkande 10 och 2016/17:2951 (C) yrkande 3 inte bör leda till någon åtgärd från sida, varför de avstyrks. Goda förutsättningar för ideellt arbete Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om goda förutsättningar för ideellt arbete, med hänvisning till att det utredningsarbete som pågår inte bör föregripas. Jämför reservation 5 (C). Per Lodenius m.fl. (C) påtalar i motion 2016/17:2951 att de som bidrar till samhället med sitt ideella engagemang måste ges goda förutsättningar för sitt arbete. Det finns enligt motionärerna en trend att ge ideella organisationer projektbidrag på bekostnad av grundstöd. Detta gör verksamheterna svårstyrda, och motionärerna vill därför i stället se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga (yrkande 4). I propositionen En politik för det civila samhället (2009/10:55) gjorde regeringen följande bedömning: Bidragsnivåerna bör följas upp regelbundet i syfte att eftersträva att andelen organisationsbidrag och liknande generella bidrag ökar i förhållande till mer detaljstyrda bidrag, såsom projekt- och verksamhetsbidrag, inom respektive bidragssystem. Det bör dock finnas utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystems och områdes karaktär. hade ingen annan uppfattning än regeringen (bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2019/10:195). Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13) gör i betänkandet bl.a. bedömningen att organisationsbidrag även i fortsättningen bör vara ett prioriterat sätt för offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå att skapa ekonomiska förutsättningar för civilsamhällets röstbärarroll, och därmed också roll i demokratin. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17) anger regeringen att en övervägande del av bidragen till det civila samhällets organisationer bör vara organisationsbidrag och liknande generella bidrag för att det civila samhällets organisationer både självständigt och långsiktigt ska kunna upprätthålla funktioner utan något större inslag av offentlig styrning. Det bör dock enligt regeringen finnas utrymme för flexibilitet med hänsyn till varje bidragssystems och områdes karaktär. Sammanlagt fördelades i statligt stöd till det civila samhällets organisationer. Av dessa var generella bidrag (organisations- och verksamhetsbidrag). Liknande skrivningar gör regeringen i budget-propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. Regeringen anger: ”Att staten lämnar generella organisationsbidrag kan också vara av betydelse för självständigheten”. gav en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. • undersöka och lämna förslag till hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga inom nuvarande system och inom befintliga anslagsnivåer • undersöka och lämna förslag till vilka omprioriteringar av stöd inom nuvarande bidragsystem som skulle vara nödvändiga för att uppnå en större långsiktighet inom befintliga anslagsnivåer • undersöka berörda myndigheters, inklusive , erfarenheter av bidragshantering av statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer när det gäller långsiktighet, förutsebarhet och enhetlighet i stödet; dessa erfarenheter ska tas till vara i utredningen • i dialog med berörda myndigheter identifiera möjligheter som leder till förbättrad långsiktighet, förutsebarhet och enhetlighet hos statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer • undersöka och belysa hur mer långsiktiga stöd ska utformas utan att det civila samhällets organisationers oberoende försvagas. Uppdraget ska redovisas . Som framgår ovan har regeringen när det gäller det civila samhällets organisationer eftersträvat att en övervägande andel av bidragen ska vara organisationsbidrag och liknande generella bidrag, i förhållande till mer detaljstyrda bidrag, såsom projekt- och verksamhetsbidrag. Regeringen har som påtalats ovan också gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag till hur statliga bidrag till stöd för det civila samhällets organisationer kan bli mer långsiktiga, förutsebara och enhetliga. Utskottet anser att utredningens betänkande inte bör föregripas och avstyrker därför motion 2016/17:2951 (C) yrkande 4. Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, med hänvisning till att det pågår ett arbete inom om det som motionärerna tar upp. Jämför reservationerna 6 (SD) och 7 (C, L). m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:2810 att rasistiska och fascistiska organisationer inte bör få statligt stöd, och nämner det stöd som Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) lämnar. (M) efterlyser i motion 2016/17:247 en grundläggande översyn av regelverket för statens stöd till organisationer, och en djupgående analys av den ansvariga myndigheten verksamhet. m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:2199 att regeringen bör återkomma med förslag om hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas i syfte att förhindra att våldsbejakande och icke-demokratiska organisationer får skattefinansierat stöd. (SD) anser i motion 2016/17:2458 att offentliga bidrag enbart ska kunna gå till föreningar som har ett huvudsakligt syfte som är förenligt med det demokratiska samhällets värderingar (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 framhåller motionären att inga offentliga bidrag ska ges till etniska föreningar med undantag från de erkända nationella minoriteterna i . m.fl. (C) anser i motion 2016/17:865 att offentliga medel inte ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap (yrkande 47). m.fl. (L) framhåller i motion 2016/17:1078 att offentliga medel inte ska användas till att främja organisationer som motarbetar demokratiska principer och jämställdhet. Både stat och kommun måste enligt motionärerna bättre följa upp hur olika bidrag används och i förekommande fall dra in bidrag och kräva återbetalning (yrkande 8). (L) anser i motion 2016/17:647 att regelverket behöver skärpas för att stoppa stöd och utbetalningar till organisationer som har extremistiska budskap. Stödet till organisationer hanteras och fördelas av myndigheter i enlighet med i första hand förordningar för bidrag. I förordningarna ställs ett antal bidragsvillkor som ofta är likartade för olika typer av bidrag. Regeringen angav i propositionen En politik för det civila samhället (prop.