bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 21 Energi som totalt uppgår till ca . Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag till avgiftsuttag för elberedskapsavgiften och det regeringen i övrigt har föreslagit om de olika anslagen. När det gäller tillstyrker utskottet regeringens förslag dels till investeringsplan för perioden –2020, dels till finansiella befogenheter . Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. I en reservation (SD) finns ett alternativt förslag när det gäller anslagen inom utgiftsområdet. Företrädarna i utskottet för , , och har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. Proposition 2017/18:1, utgiftsområde 21 Energi. Tio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppföljning av regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Anslag inom utgiftsområde 21 Anslag inom utgiftsområde 21 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 21 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 21 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 21 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 21 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 7 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 21 anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 18, 30 och 36, 2017/18:2523 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3708 av m.fl. (C), 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3817 av m.fl. (L) och 2017/18:3897 av m.fl. (M) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2020 som riktlinje för svenska kraftnäts investeringar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 2. d) Finansiella befogenheter för bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 3. e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 1. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD), (MP), (M)*, (S), (SD), (L)*, (V), (KD)*, (S), (M)*, (C)* och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 21 Energi och ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut samt de motionsyrkanden som behandlas i detta betänkande finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som företrädarna för , föreslår i sina respektive anslagsmotioner. Utskottets förslag till anslagsfördelning och till beställningsbemyndiganden finns i bilagorna 4 och 5. I bilaga 6 redovisas den anslagsfördelning som föreslås i en reservation (SD). Därutöver innehåller betänkandet ytterligare två bilagor som gäller bemyndiganden för några av anslagen (bilagorna 3 och 7). Budgetprocessen innebär bl.a. att i processens första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 21 Energi till 3 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). I detta ärende ska utskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslagen inom utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen), vilket motsvarar det andra och avslutande steget i budgetprocessen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden studerat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Utskottets överväganden inleds i det nästföljande avsnittet med en redovisning av utskottets uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen. Därefter behandlas regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet samt de anslagsrelaterade motförslag som finns i ett antal motioner. I samband med behandlingen av anslagsförslagen tar utskottet också ställning till regeringens förslag som gäller elberedskapsavgiften och svenska kraftnäts investeringsplan och finansiella befogenheter. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 21 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom näringsutskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). följde näringsutskottet sedan upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) som utskottet hade redovisat i det närmast föregående årets budgetbetänkande (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). Även denna uppföljning resulterade i ett antal förslag till förbättringar inför kommande års resultatredovisningar. Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har även fört en dialog med flera berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. och genomförde gruppen möten med statssekreterare , Miljö- och för att närmare diskutera resultatredovisningen inom utgiftsområde 21 Energi. genomförde gruppen även ett möte om resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med statssekreterarna , . grupp för uppföljning och utvärdering har följt upp resultatredovisningen i budgetpropositionen . Detta år har uppföljningen varit tvådelad. Utöver att liksom föregående år följa upp tidigare framförda synpunkter, har gruppen även genomfört en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Syftet med denna delfördjupning har varit att förtydliga de önskemål som utskottet har framfört om vikten av att det går att koppla de mål som sätts upp till de medel som avsätts i form av anslag och det resultat som olika anslagsfinansierade insatser genererar i förhållande till målen. Liksom föregående år vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen, och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). I samband med budgetberedningen följde utskottet upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) för respektive utgiftsområde (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1). Utskottet har därutöver genomfört en fördjupad uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Uppföljningen görs mot bakgrund av att utskottet tidigare noterat att det är svårt att följa sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottets förhoppning är att den fördjupade uppföljningen kan vara ett konstruktivt bidrag i ett fortsatt arbete med att förtydliga den röda tråden i resultatredovisningen. På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Med anledning av detta ansåg utskottet det vara berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstod även och är alltjämt giltig. Utskottet vill inledningsvis med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen framhålla att det är positivt att regeringen numera refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition, vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Utskottet anser dock alltjämt att det inom samtliga de tre utgiftsområdena är möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet vill här särskilt uppmärksamma de iakttagelser som görs i det här avseendet under avsnittet Den röda tråden för respektive utgiftsområde. Utskottet vill därutöver med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen framhålla ytterligare några iakttagelser som är gemensamma för samtliga utgiftsområden. Utöver målet för utgiftsområdet presenteras i samtliga utgiftsområden andra mål och prioriteringar som regeringen anger att politiken ska bidra till. Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen förtydligar hur de olika målen förhåller sig till varandra och vill även påminna om att regeringen enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet ser positivt på att regeringen inom alla de tre utgiftsområdena i större utsträckning än har valt att visualisera resultatutvecklingen genom att använda olika diagram, företrädesvis linjediagram. Sådana diagram kan i många fall göra det lättare för en läsare att bedöma om resultatutvecklingen är den önskvärda i förhållande till de mål som har beslutats. Utskottet vill även framhålla den allmänna uppfattningen att information i tabeller eller diagram inte bör lämnas okommenterad. Regeringen bör alltså underlätta tolkningen av resultatinformationen genom att i löptexten lyfta fram den del av informationen som är relevant för bedömningen av resultatet i förhållande till de riksdagsbundna målen. Slutligen anser utskottet att resultatredovisningen skulle bli tydligare om de olika avsnitten renodlades i större utsträckning. förekommer det t.ex. att regeringen redovisar mål under andra rubriker än det inledande målavsnittet och att resultat redovisas tillsammans med presentationen av indikatorerna och under avsnittet analys och slutsatser. Iakttagelser om utgiftsområde 21 Energi konstaterade utskottet att energipolitiken präglas av mål som är beslutade på flera olika nivåer. Vidare redovisade utskottet uppfattningen att det ofta är svårt att utläsa hur övergripande mål förhåller sig till övergripande EU-mål och till mål som anges på lägre nivåer i målhierarkin. Utskottet påpekade att tydligheten kunde öka om regeringen i budgetpropositionen gör mer direkta och frekventa referenser till de riksdagsbundna målen för att på så sätt göra det lättare för läsaren att återknyta till de överväganden som regeringen och har gjort i samband med att målet föreslogs och beslutades. I samband med beredningen av budgetpropositionen konstaterade utskottet att regeringen inte hade gjort några nämnvärda förändringar med denna inriktning, och utskottet såg det därför som nödvändigt att återupprepa betydelsen av att det berörda avsnittet ses över när det gäller detta. Regeringen har i flera budgetpropositioner framhållit att det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Mot den bakgrunden framförde utskottet att det hade varit klargörande om de energipolitiska EU-målen hade redovisats redan under det inledande målavsnittet. Någon anpassning i linje med utskottets förslag gjordes dock inte i budgetpropositionen . Utskottet vidhöll därför uppfattningen att det finns beaktansvärda skäl att tydliggöra EU-målen i målavsnittet. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen nu har gett akt på flera av de synpunkter som utskottet har framfört när det gäller redovisningen av målen, vilket är positivt. Redovisningen av målen har utökats: dels redovisas de tidsavgränsade energipolitiska mål som har beslutat (i ett fall med referens till att det omsätter ett mål som har beslutat), dels redovisas även EU-målen för energipolitiken. Vidare ser utskottet det som positivt att regeringen efter genomgången av riksdagsbundna mål redovisar det man betecknar ”övriga mål som hänvisas till i denna proposition”. Utskottet noterar emellertid att det i själva resultatredovisningen förekommer ytterligare mål än de som omnämnts under denna rubrik, exempelvis målet för elmarknadspolitiken och målet för gasmarknadspolitiken. Enligt utskottet är det även otillfredsställande att det i dessa båda fall inte anges vems målen är och när och var de har beslutats. För värmemarknadspolitiken anges att det är regeringens mål, men det framgår inte i vilket sammanhang regeringen har beslutat om detta mål. Det är dessutom oklart hur dessa tre mål – som alltså nämns i resultatredovisningsavsnittet – förhåller sig till de övergripande mål som redovisas under . Det är således utskottets bedömning att det alltjämt återstår viss förbättringspotential när det gäller redovisningen av målen för utgiftsområdet. Indikatorer och andra bedömningsgrunder ställde sig utskottet positivt till att regeringen hade redovisat ett antal resultatindikatorer som syftade till att underlätta bedömningen av det resultat som har uppnåtts inom utgiftsområdet. Utskottet ansåg även att det var bra att indikatorernas utveckling redovisades . I budgetpropositionen konstaterade utskottet att redovisningen hade förtydligats och omfattade längre tidsintervall, vilket gjorde det lättare att följa utvecklingen . I årets budgetproposition har tidsintervallet för de övriga indikatorerna utvidgats, vilket utskottet ser som en förbättring. Vidare ser utskottet det som positivt att regeringen i budgetpropositionen på ett tydligare sätt än tidigare anger vilka mål som övriga resultatindikatorer syftar till att följa upp. Det är enligt utskottets uppfattning dock mindre befrämjande för tydligheten att presentationen av indikatorer, vilka de är och varför de har valts blandas med själva redovisningen av resultaten av indikatorernas utveckling. Det hade enligt utskottets uppfattning förbättrat läsbarheten om en kort inledande presentation av indikatorer hade följts av en samlad redovisning av resultat, både vad gäller centrala och övriga resultatindikatorer. Utskottet anser också att regeringen bör sträva efter att använda informationen i tabellerna på ett mer direkt sätt. Tabellerna innehåller mycket information, men denna information kommenteras mycket knapphändigt. Utskottet ser det som mindre meningsfullt att regeringen redovisar resultat i tabeller som inte kommenteras närmare. Tabeller och dess innehåll bör i normalfallet inte fungera som fristående informationsbärare i förhållande till den övriga texten. I samband med förra årets budgetberedning framförde utskottet även att redovisningen hade kunnat visualiseras på något annat sätt till gagn för en än större tydlighet. Mot denna bakgrund ser utskottet det som positivt att det i årets budgetproposition har tillkommit ett illustrativt linjediagram som visar utvecklingen av centrala resultatindikatorer –2016. Utskottets allmänna uppfattning är att detta sätt att illustrera resultatutvecklingen med fördel kan användas i större utsträckning i budgetpropositionen. När utskottet beredde budgetpropositionerna konstaterades att återkopplingen i resultatredovisningen till de indikatorer som redovisas i de båda tabellerna är begränsad. Utskottet såg en potential för regeringen att med relativt enkla medel länka ihop olika delar av budgetpropositionen på ett sätt som tydliggör sambanden mellan mål och resultat och som gör det lättare att bedöma resultatutvecklingen. konstaterade utskottet att det var oklart hur resultatindikatorerna förhåller sig till det som betecknas ”andra bedömningsgrunder”. Utskottet framförde även uppfattningen att kopplingen mellan målen och det som regeringen anger vara andra bedömningsgrunder var otydlig, vilket gjorde det svårt att bedöma det resultat som redovisas och hur regeringen värderar resultatet i förhållande till relevanta mål. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på att regeringen i budgetpropositionen ger en förklaring till regeringens val av s.k. andra bedömningsgrunder. Förklaringsvärdet är emellertid fortfarande begränsat, och det är mindre klargörande att centrala mål som försörjningstrygghet redovisas i uppräkningen av andra bedömningsgrunder. Mixen av olika sorters information gör dessutom att redovisningen blir svår att överblicka. En nyhet i årets budgetproposition är att regeringens samlade bedömning av måluppfyllelsen av de riksdagsbundna målen följer i direkt anslutning till tabellerna med resultatindikatorer. Placeringen av denna centrala information ter sig enligt utskottet dock som mindre ändamålsenlig. I enlighet med det utvecklingsarbete som pågår inom – i dialog med – i syfte att förbättra resultatredovisningen bör strävan bl.a. vara att information ges på rätt plats i resultatredovisningen. Utskottet ser positivt på att regeringen har utvecklat denna samlade bedömning av måluppfyllelsen och uppfattar denna redovisning som betydelsefull. Utskottet anser dock att denna bedömning borde ligga under ett avsnitt rubricerat Analys och slutsatser, eller kanske ännu hellre under en helt egen rubrik och då med fördel efter själva resultatredovisningen. Alternativt hade vikten av denna samlade bedömning även kunnat motivera en placering allra först i den aktuella delen av budgetpropositionen. Placeringen mitt i underavsnittet Resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder gör dessvärre att denna viktiga information lätt missas. konstaterade utskottet att resultatredovisningsavsnittet i budgetpropositionen i fråga om utgiftsområde 21 Energi var omfattande och att det i inte obetydlig utsträckning bestod av utförliga beskrivningar av olika insatser eller omvärldsfaktorer. Utskottet ansåg att detta leder till att det är svårt att få en överblick och förståelse för vad regeringen anser vara det resultat som har uppnåtts inom utgiftsområdet och hur detta resultat förhåller sig till de mål som har beslutat om. Enligt utskottets uppfattning gjorde resultatredovisningens omfattning och mindre stringenta karaktär att den information som behöver för sina beslut framträdde mindre tydligt. Med anledning av budgetpropositionen konstaterade utskottet att regeringen inte hade vidtagit några åtgärder som på ett mer påtagligt sätt bidrar till att göra det lättare för eller andra att ta till sig resultatredovisningen. Utskottet upprepade därför uppfattningen att resultatredovisningen i första hand bör vara en beskrivning av de faktiskt uppnådda resultaten av genomförda statliga insatser och en bedömning av resultatets förhållande till de riksdagsbundna målen. Mot denna bakgrund ser utskottet det som positivt att regeringen i årets budgetproposition uppmärksammar det utskottet framförde när det gäller resultatredovisningen och därtill anför att den har försökt tillgodose och bemöta ställningstagande och synpunkter. Vidare gör regeringen även en notering om att resultatredovisningen till viss del även omfattar en del centrala omvärldsfaktorer som sägs vara väsentliga för att kunna ge en heltäckande bild av området. Någon motsvarande notering har inte funnits i tidigare budgetpropositioner och kan anses vara ett sätt för regeringen att tillmötesgå utskottets tidigare synpunkter på svårigheter att särskilja vad som är resultat och vad som är just omvärldsfaktorer i resultatredovisningen. I den efterföljande texten kvarstår dock denna problematik då det i mångt och mycket lämnas åt läsaren att avgöra vad som är att betrakta som ett resultat och vad som kan hänföras till kategorin omvärldsfaktorer. Resultatredovisningen i budgetpropositionen har samma grundstruktur när det gäller rubriker (mål, resultat, analys och slutsatser) som i budgetpropositionen , och innehållet under respektive rubrik är fortfarande inte renodlat.