bet · H401KrU9 · 2017-05-24 00:00:00 — m.fl. (KD, M, C, L) föreslår i motion 2016/17:2553 ett tillkännagivande till regeringen om att inkludera i i de statliga satsningar som planeras för att vidareutveckla varumärket . Regeringen aviserade att man avser att bidra till Centers drift med fr.o.m. att det öppnar och framåt. Regeringens förhoppning är bl.a. att en ny byggnad för Nobelcentret ska fylla en central funktion för kultur. Mot bakgrund av utskottets ställningstagande ovan menar utskottet att i den mån insatser behöver göras på ett område som förbisetts eller inte uppmärksammats tillräckligt, bör åtgärder vidtas främst inom ramen för den befintliga museiorganisationen genom exempelvis riktade insatser. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:1843 (M) och 2016/17:2553 (KD, M, C, L). Utveckling av Statens museer för världskultur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Statens museer för världskultur. Jämför reservation 27 (SD) och 28 (L). Regeringen tar i sammanhanget inte ställning till i vilka lokaler verksamheten vid Statens museer för världskultur ska bedrivas. Regeringen noterar att samtliga föreslagna handlingsalternativ medför att myndighetens totala lokalytor minskar och att myndighetens uttalade syfte är att därigenom frigöra medel till utveckling och förnyelse av verksamheten. Regeringen refererar också till att myndigheten i rapporten betonar att inget av alternativen utgör förslag till avveckling av befintlig museiverksamhet. Regeringen gör vidare bedömningen att världskulturbegreppet och den tematik som följer av dess tillämpning är fortsatt relevant som grund för Statens museer för världskulturs uppgifter och ansvar. Regeringen bedömer också att Statens museer för världskulturs verksamhet bör utvecklas för att fortsätta att vara relevant för alla. Regeringen understryker vikten av att myndigheten står stadigt på den kunskapsbas som utgör grunden för museernas arbete och trovärdighet. Regeringen menar att myndigheten och de museiverksamheter som innefattas i myndigheten har ett stort ansvar som kunskaps- och bildningsinstitutioner och att det precis som myndigheten själv anför inte finns någon motsättning mellan ambitionen att nå en större och bredare publik och att bevara en ställning som kunskapsinstitution. I motion 2016/17:3645 yrkande 4 anför m.fl. (SD) att tillbaka har förespråkat en nedläggning av i , framför allt för att det är grundat i ett politiskt syfte och har en ideologisk inriktning snarare än kunskapsbaserad. Motionärerna menar att andra kulturer och deras historia stärks om målet för verksamheten är strikt kunskapsbaserat. m.fl. (L) anför i motion 2016/17:3644 yrkande 3 att debatten om de olika verksamheterna inom Statens museer för världskultur – , , och – är ett tydligt exempel på att regeringens ambitioner att nå stordriftsfördelar genom att slå samman olika museer kan slå väldigt fel. I motion 2016/17:663 yrkande 1 anför (L) att bör tillkännage för regeringen att den i instruktionen för myndigheten museer för världskultur bör tydliggöra att säte i innebär att myndighetschefen och andra ledande chefer ska arbeta från . Motionären hänvisar till granskning 2014 som visade att sju av åtta chefer i myndighetens ledningsgrupp då arbetade i . De slutsatser om bl.a. vikten av mer effektivt resursutnyttjande som Statskontoret förde fram i sin s.k. myndighetsanalys av Statens museer för världskultur (2015:24) ledde till att myndigheten fick i uppdrag i regleringsbrevet att redovisa dels vad myndigheten kan göra för att förbättra sina ekonomiska förutsättningar, dels hur olika handlingsalternativ kan påverka verksamheten (Ku2015/02603/KL). Myndigheten rapporterade dessa uppdrag . De förslag som Statens museer för världskultur för fram rör en översyn av marknadshyresmodellen för kulturfastigheter alternativt att regeringen innan en eventuell ny hyresmodell tas i bruk räknar upp myndighetens anslag med kompensation för nuvarande hyreskostnader och att regeringen lämnar en bedömning av de två modeller för lokaler som myndigheten föreslår, tillbyggnad av befintliga lokaler på i , alternativt nybyggnad av ett . Vad gäller verksamhetens inriktning föreslår myndigheten vissa tillägg i sin instruktion (SFS 2007:1185), i 1 § att myndighetens uppgift också ska vara att visa och levandegöra kulturer i världen med utgångspunkt i de samlingar myndigheten förvaltar, respektive i 3 § att samlingarna ska göras tillgängliga nationellt och globalt. Utskottet har följt frågan om Statens museer för världskulturs ekonomiska förutsättningar och verksamhetsutveckling . Utskottet kan konstatera att det inte är uppgift att ta ställning till frågor om en enskild myndighets organisering och lokaler utan att det ligger inom myndighetens ansvar att besluta om vilka lokaler verksamheten ska bedrivas i. Utskottet vill dock i sammanhanget uppmärksamma regeringens strategi för statens förvaltning av kulturhistoriskt värdefulla fastigheter. Utskottet finner därmed inte några skäl till tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3645 (SD) yrkande 4, 2016/17:3644 (L) yrkande 3 och 2016/17:663 (L) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Detta tillkännager för regeringen. Jämför reservation 29 (S, MP, V). Regeringen bedömer att det bör övervägas hur de transporthistoriska museer och samlingar som ansvarar för ska förvaltas . Även , , Statens maritima museer, hembygdsmuseer och olika arbetslivsmuseer har samlingar och verksamhet kopplade till transportområdet, och delar av Trafikverkets järnvägssamlingar visas på Museum i kommunens regi. föreslog 2012 i redovisningen (N2012/00833/TE) av sitt regeringsuppdrag att de transporthistoriska museerna och samlingarna samlas och förs över till för att drivas vidare. Regeringen ser flera fördelar med att ansvaret för det transporthistoriska kulturarvet läggs på en myndighet under , allt från departementets kunskap och kompetens när det gäller att styra museer, till renodling av statliga myndigheters uppgifter. En sådan ny verksamhetsstruktur bör enligt regeringen få i uppgift att främja kunskapen om och intresset för den svenska transporthistorien och dess roll i samhällsutvecklingen och ta till vara de ideella krafter och det starka folkrörelseengagemanget via det civila samhällets organisationer. ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser bevarande av transporthistoriska samlingar som ansvarar för och som finansieras från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Regeringen anser vidare att och de samlingar som ansvarar för bör integreras i myndigheten maritima museer. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer med motsvarande belopp. m.fl. (M, C, L, KD) föreslår i motion 2016/17:3643 yrkande 5 att tillkännager för regeringen att det skyndsamt bör tas fram en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Motionärerna anför att de ideella insatser som görs för att bevara, använda och utveckla det rörliga kulturarvet inte har beaktats i propositionen och att de få bevarade transportmedel från förr som utgör det levande rörliga kulturarvet behöver en inkluderande och skyddande lagstiftning. Ett liknande yrkande förs fram av (L) som i motion 2016/17:607 anför att bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att i samverkan med civilsamhället utreda en stärkt bevaranderätt för det rörliga kulturarvet. och (båda M) föreslår i motion 2016/17:1853 ett tillkännagivande till regeringen om att främja det motorhistoriska kulturarvet i . Motionärerna anför att motorentusiaster lägger ned tid och pengar på att reparera och underhålla veteranfordon och att ideellt sköta en museiverksamhet. Från samhällets sida bör man på ett bättre sätt uppmuntra verksamheten exempelvis genom att ge möjlighet att ta del av det statliga kulturstödet. (MP) yrkar i motion 2016/17:73 på ett tillkännagivande till regeringen om att stärka skyddet för det rörliga kulturarv som är rörligt. Motionären anför att byggnadsminneslag inte omfattar funktionella fordon. Utskottet konstaterar att det framför allt är de motorfordon som kopplas till försvarets historia, t.ex. Flygvapenmuseum i , som vårdas av det allmänna. Kulturarv i form av motorfordon vårdas i övrigt till stor del av civilsamhället, och utskottet konstaterar att de ideella insatser som görs för att bevara, använda och utveckla det rörliga kulturarvet inte beaktas i tillräcklig utsträckning av regeringen i propositionen. Utskottet menar vidare att det finns ett flertal exempel på hur både politiska beslut och myndigheters tolkningar av regelverk utgjort hinder för bevarandet av det rörliga kulturarvet, vilket också i enskilda fall har lett till att kulturarvsföremål gått förlorade. För att det transporthistoriska kulturarvet ska kunna bevaras måste det brukas och utvecklas som en självklar del av samhällets kulturmiljöer. Därför behöver regeringen skyndsamt ta fram en lagstiftning som slår fast myndigheters skyldigheter och ansvar för historiska transportmedel till lands, sjöss och i luften, så att de i sin myndighetsutövning kan säkerställa att det rörliga kulturarvet inte avsiktligt eller oavsiktligt hindras från att brukas eller skadas eller rent av destrueras. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt ta fram en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Detta bör tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 5 och tillstyrker delvis motionerna 2016/17:73 (MP), 2016/17:607 (L) och 2016/17:1853 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om proveniensforskning och om att öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden. Regeringen bedömer att , i samråd med de centrala museerna och , bör ges i uppdrag att ta fram en vägledning för hantering av mänskliga kvarlevor i museisamlingar samt en motsvarande vägledning för identifiering och repatriering eller restitution av föremål i museers samlingar där det kan finnas särskilda etiska skäl för ett återlämnande. Utgångspunkten bör vara att den svenska praktiken ska vara föredömlig i dessa avseenden sett ur ett internationellt perspektiv. Vägledningen för föremål i museernas samlingar ska avgränsas till föremål som tillförts samlingar i modern tid, dvs. Regeringen tar upp att samlingarna vid många museer till stora delar har samlats in innan tydliga etiska riktlinjer etablerades inom den globala museisektorn medan ett etiskt och moraliskt förhållningssätt till samlingar är helt grundläggande för museernas verksamhet och för allmänhetens förtroende för verksamheten. Det gäller såväl kulturhistoriska och konsthistoriska som museer. Det finns internationellt framstående museer som inte längre införskaffar nya föremål till samlingarna bl.a. eftersom risken för kulturarvsbrott vid köp eller mottagande av donation av föremål, som kan ha stulits eller kommer från illegala utgrävningar och som understöder terrorism eller annan kriminalitet, anses vara för hög. Regeringen menar att etiska förhållningssätt även krävs i arbetet med befintliga samlingar. Hänsyn måste särskilt tas till mänskliga kvarlevor och vissa föremål som införlivats i samlingarna då synsätten på vad som var legitima sätt att förvärva föremål var annorlunda än . och (båda M) anför i motion 2016/17:3100 att är en av de 47 stater som står bakom slutsatser och den uppföljande Terezindeklarationen . Till skillnad från , , och har enligt motionärerna inte arbetat fram system för att hantera restitutionsfall. Motionärerna yrkar på att tillkännager för regeringen att den ska genomföra proveniensforskning när det gäller de statliga samlingarna (yrkande 1) och öka kunskapen om landets restitutionsåtaganden (yrkande 2). Utskottet har tidigare konstaterat att har undertecknat Washingtonslutsatserna, som syftar till att stödja arbetet med att lösa ärenden om konfiskerad konst som beslagtogs av nazisterna under . Dessa är inte rättsligt bindande, utan de undertecknande länderna förutsätts agera i enlighet med sina respektive lagstiftningar (se bet. 2015/16:KrU9). Utskottet menar att det är mycket angeläget att den svenska praktiken är föredömlig i dessa avseenden sett ur ett internationellt perspektiv. Utskottet vill därför åter understryka vikten av att museiinstitutionerna har riktlinjer för hantering av krav på återlämnande som överensstämmer med internationella överenskommelser som ingått, t.ex. Washingtonslutsatserna. Utskottet noterar även att museernas arbete med att digitalisera sina samlingar och sin samlingsinformation ökar förutsättningarna att identifiera föremål med oklart ursprung, och utskottet finner det glädjande att digitaliseringen också bidrar till inventeringen av samlingsbeståndet som i många fall är tids- och personalkrävande. Utskottet välkomnar vidare uppdraget till att utarbeta en vägledning för identifiering, repatriering eller restitution och ser inga skäl att föregripa det arbetet. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3100 (M) yrkandena 1 och 2. Strategiskt arbete för att nå kulturmiljömålen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kulturell planering i nationella mål, förstärkt samordning mellan myndigheter, översyn av lagstiftning och traditionsenlig byggnation. Jämför reservation 30 (SD). För att skapa bättre förutsättningar att ta till vara den potential som kulturmiljön utgör för ett hållbart samhälle bör enligt regeringens bedömning ett flertal myndigheter ges i uppdrag att utarbeta vägledande strategier för kulturmiljöfrågor inom ramen för sina befintliga uppgifter, resurser och verksamheter. Strategierna ska belysa hur myndigheternas arbete med befintliga uppgifter bidrar till relevanta nationella kulturmiljömål. Det finns också behov av att i befintliga nationella forum påbörja en breddad dialog om kulturmiljöns betydelse för att nå bättre måluppfyllelse för respektive sektor. bör inom ramen för sitt uppdrag erbjuda metodstöd till de nationella myndigheterna i framtagandet av strategierna. Regeringen betonar att kulturmiljöfrågorna är utpräglat tvärsektoriella och berör många olika politikområden och verksamheter. Det handlar bl.a. om miljömålsarbetet, planer och processer inom såväl den fysiska planeringen, byggandet av bostäder och hållbara städer som det lokala och regionala tillväxtarbetet, jord- och skogsbruket, landsbygdsutvecklingen, besöksnäringen och friluftslivet. För att den potential som kulturmiljöfrågorna har att bidra till att samhällsbygget ska realiseras krävs att kulturmiljöarbetet inkluderas tidigt i dessa processer och att de instrument som ingår i kulturmiljöarbetet tillämpas effektivt såväl lokalt och regionalt som nationellt. , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , , och är ansvariga myndigheter. Regeringen vill, genom ett tillägg i förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet, förtydliga att kulturmiljön alltid utgjort en del av ändamålet i bidragsgivningen till regionala museer. Regeringen menar i likhet med och kulturutskottets utvärderingar av kultursamverkansmodellen att det råder viss otydlighet om regionala museers uppdrag inom ramen för kulturmiljöarbetet. I motion 2016/17:2205 anför m.fl. (SD) att stödet och den politiska viljan för kulturmiljövården är eftersatt, såväl i ekonomiska anslag nationellt som i kompetens lokalt. yrkar därför på att tillkännager för regeringen att kulturell planering i nationella mål och riktlinjer bör främjas (yrkande 1), att samordningen mellan myndigheter för att trygga helhetssynen om kulturmiljöerna bör förstärkas (yrkande 2) och att en nationell översyn av gällande lagstiftning och kompetens bör göras för att identifiera eventuella luckor och åtgärdsmöjligheter (yrkande 3). (SD) föreslår i motion 2016/17:2434 ett tillkännagivande till regeringen om att uppmuntra traditionsenlig byggnation utifrån principprogram att stadsplanering och arkitektur måste vara anpassade efter människors behov och det vi vet om den mänskliga naturen. Motionären anför att har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. I slutbetänkandet Planering och beslut för hållbar utveckling (SOU 2015:99) föreslår vissa ändringar i och (2010:900). Utredningen föreslår att och regeringen ska kunna göra undantag från kravet att tillgodose riksintressen om det är ett viktigt allmänt intresse att använda marken till exempelvis bostadsbebyggelse, under förutsättning att det främjar en hållbar utveckling ur ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt. Utredningen föreslår vidare en samordning av de insatser som görs för att nå sådana miljömål och andra nationella mål som har betydelse för hållbar utveckling. Utskottet delar regeringens bedömning att kulturmiljöfrågorna berör många politikområden, aktörer och verksamheter. Ett sådant tvärsektoriellt område förutsätter ändamålsenlig styrning, bl.a. i form av tydlig målhierarki och ansvarsfördelning. Många av de aspekter som förs fram i motionsyrkandena om kulturell planering, förstärkt samordning och översyn av lagstiftning och kompetens kommer med största sannolikhet att belysas i de strategier för kulturmiljöfrågor som regeringen aviserat. Utskottet vill också peka på att regeringen har aviserat att en proposition om arkitektur, form och design ska lämnas . Utskottet välkomnar i sammanhanget förtydligande tillägg i förordningen (2010:2012) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet, att kulturmiljön är en del av ändamålet i bidragsgivningen till regionala museer. Utskottet delar regeringens bedömning att detta underlättar uppföljningen av aktuellt arbete inom ramen för kultursamverkansmodellen och tydliggör de regionala museernas roll inom ramen för det offentligt finansierade kulturmiljöarbetet. Utskottet finner därför inga skäl att bifalla motionsyrkandena och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2205 (SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:2434 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av statlig kompensation vid fornfyndshantering, Arkeologiska Center, kolmilor, skärpta straff för fornminnesbrott och statsbidrag vid arkeologiska undersökningar. Jämför reservation 31 (L) och 32 (KD). Regeringen föreslår att bestämmelsen om fyndfördelning i 4 kap. kulturmiljölagen (1988:950) ändras för att förtydliga att det mottagande museet har full förfoganderätt över de mottagna föremålen. Regeringen gör vidare bedömningen att de aktörer som har en roll i det uppdragsarkeologiska systemet har ett gemensamt ansvar för att verka för att uppdragsarkeologin bidrar till att bygga upp ny och angelägen kunskap. Regeringen menar att de uppdragsarkeologiska undersökningarna och det förmedlingsarbete som utförs i samband med infrastruktursatsningar har en väsentlig betydelse för den vetenskapliga och allmänna kunskapsbildningen. Det förmedlingsarbete som utförs genom bl.a. populärvetenskapliga skrifter, fältvisningar och föredrag är ett viktigt led i arbetet med att öka tillgängligheten till kunskap och öka medvetenheten om de historiska spåren i landskapet. Regeringens bedömning är att det är centralt att kunna samlas kring perspektivet om uppdragsarkeologins betydelse för vetenskapliga framsteg och att det finns stora möjligheter för berörda myndigheter att utveckla sitt arbete och sin samverkan i detta avseende. m.fl. (M) föreslår i motion 2016/17:313 yrkande 1 ett tillkännagivande till regeringen om ett större statligt intresse för . Motionärerna anser att bör betraktas som ett riksintresse. Genom ett ökat engagemang och finansiering från statens sida kan utvecklas och bli den stora kunskaps- och besöksplats som området förtjänar. Även (KD) yrkar i motion 2016/17:2462 att tillkännager för regeringen att arkeologiska centrum är av nationellt och internationellt intresse och att regeringen bör agera därefter. Motionären anför att ökade satsningar skulle leda till ökande turism och utbildning för barn och unga. (M) yrkar i motion 2016/17:3249 att tillkännager för regeringen att förfarandet kring statliga kompensationer för fornfyndshantering bör ses över för att säkerställa att Lunds universitets historiska museum även ska kunna fortsätta sitt viktiga arbete. Motionären anför att i har huvudansvaret för omhändertagande av fornfynd från hela och har den näst största samlingen av fornfynd i . Museet lyder under och . Med ökad mängd fynd riskerar att dräneras på medel som egentligen är avsatta för utbildning. I motion 2016/17:2660 yrkar och (båda SD) på ett tillkännagivande till regeringen om att straffen för fornminnesbrott ska skärpas. Motionärerna anför att straffen enligt kulturmiljölagen (1988:950) är så låga att polisen inte utreder brotten. I motion 2016/17:2988 anför och (båda C) att enbart ett fåtal av Bergslagens och kolmilor finns registrerade. I samband med skogsbruk får rester av kolmilor inte skadas. Motionärerna menar att det vore bättre att välja ut ett antal kolbottnar med framtida bevarandevärde som registreras och sedan lämnas orörda. m.fl. (L) yrkar i motion 2016/17:3192 att tillkännager för regeringen att bestämmelsen om statsbidrag till arkeologiska undersökningar m.m. bör ses över (yrkande 31). Motionärerna vill överväga möjligheten till statsbidrag för arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande till alla tätorter och att det inte som ska krävas att fornlämningen finns i en äldre stadskärna och berörs av kompletteringsbebyggelse. Ett liknande yrkande framförs av (M) i motion 2016/17:2137 där motionären yrkar på ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn av kostnadsansvaret vid arkeologiska utgrävningar. I motion 2016/17:3347 yrkar m.fl. (KD) yrkande 51 på ett tillkännagivande till regeringen om att utreda vilka kostnader eller uteblivna intäkter som är rimliga att belasta enskilda ägare med när det gäller inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar. Motionärerna anför att den enskildes kostnader vid arkeologiska undersökningar ska vara rimliga. Bestämmelser om fornminnen finns i 2 kap. kulturmiljölagen (1988:950). Regeringen gav 2013 och i uppdrag att gemensamt utveckla och effektivisera hanteringen av fynd från arkeologiska undersökningar och ta fram förslag på hur hanteringen av arkeologiska fynd skulle kunna förbättras för att möjliggöra kvalitetssäkring av det uppdragsarkeologiska systemet. Uppdraget redovisades 2015 i rapporten och mer effektiv hantering av fynd från arkeologiska undersökningar (Ku2015/01158/KL). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att arkeologin är en viktig kunskapskälla om människans levnadsförhållande under olika tider och unik på det sättet att den i samband med utgrävningar når ut på många platser och får direktkontakt med människor där de bor och verkar. Utskottet välkomnar också myndigheternas arbete med att hitta utvecklingsmöjligheter i fyndhanteringsprocessen och regeringens förslag till ändring i regelverket om fyndfördelat arkeologiskt material. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandena /17:313 (M) yrkande 1, 2016/17:2137, 2016/17:2462 (KD), 2016/17:2660 (SD), 2016/17:2988 (C), 2016/17:3192 (L) yrkande 31, 2016/17:3249 (M) och 2016/17:3347 (KD) yrkande 51. Regeringen bedömer att en översyn bör göras av frågor som rör det kyrkliga kulturarvet inför kontrollstationen för den kyrkoantikvariska ersättningen 2019. Översynen bör bl.a. belysa ersättningens användning och effekter samt tydliggöra hur det kyrkliga kulturarvets potential som en resurs för en hållbar samhällsutveckling bättre kan tas till vara.