bet · H401SoU7 · 2017-04-28 00:00:00 — – psykologiska effekter (minska problembeteende, rastlöshet, ovilja till samarbete, apati, ensamhet, nedstämdhet/depression/oro, förvirring) – fysiska effekter (förbättra minne, aptit, orientering, aktivitetsförmåga, muskelstyrka, motorik, smärtlindring, blodtryck). Enligt ovan nämnda rapport är det vetenskapliga stödet för effekterna av besök av en vårdhund otillräckligt. konstateras att det för enskilda personer kan ha betydelse och göra skillnad att träffa en vårdhund även om resultaten på gruppnivå inte når tillräcklig statistisk styrka. Vidare konstateras att det kan finnas positiva effekter med vårdhundar när det gäller psykisk ohälsa, positiva känslor och ensamhet. I vägledningsdokument Hundar i vård och omsorg påtalas ett antal risker som måste beaktas när en hund används inom en vård- eller omsorgsverksamhet. Bland annat nämns allergier, smittspridning, fysiska skador och rädsla. I betänkande 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor behandlade utskottet en motion om att utreda och uppmärksamma sällskapsdjurens positiva effekter på människan och hur sällskapsdjur kan nyttjas mer i samhällets tjänst inom vården, äldreomsorgen, skolan och kriminalvården. Utskottet ansåg inte att något initiativ borde tas med anledning av motionen. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet noterar vägledning om hundar i vård och omsorg liksom för äldre i särskilt boende. Utskottet har förståelse för det som framförs i motionerna 2016/17:1346 (SD) yrkandena 8 och 9 och 2016/17:3377 (L) yrkande 4 men anser inte att det finns skäl för att nu ta några initiativ på området. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jämlik hälsa. Jämför reservation 4 (C), 5 (V) och 6 (L). I motion 2015/16:1607 av och (båda MP) begärs ett tillkännagivande om att se över inrättandet av ett centrum för samisk hälsa. I kommittémotion 2016/17:479 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram ett förslag till en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. I motion 2016/17:523 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att låta instifta ett centrum för samisk hälsa. I partimotion 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om hälsofrämjande insatser ur ett hbt-perspektiv. I kommittémotion 2016/17:1197 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att förutsättningarna för en svensk folkhälsolag där statens ansvar tydliggörs bör utredas. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om att hälsan hos kvinnor med funktionsnedsättning bör förbättras. Bakgrund och pågående arbete I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) framhåller regeringen sitt mål att alla ska erbjudas vård på lika villkor och med gott bemötande, oavsett kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, ålder, bostadsort, utbildning eller ekonomi. Vidare framgår av propositionen att regeringen på olika sätt stöder arbetet med verktyget Öppna jämförelser. Genom Öppna jämförelser får huvudmän, professioner och patienter insyn i och möjlighet att jämföra kvaliteten inom hälso- och sjukvården och identifiera områden där det finns skillnader. Olika rapporter från bl.a. visar att det fortfarande finns oskäliga skillnader inom hälso- och sjukvården (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9 s. 31) Kommissionen för jämlik hälsa (dir. 2015:60) Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna minskar (dir. 2015:60). Till grund för kommitténs uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommittén har antagit namnet Kommissionen för jämlik hälsa och publicerade ett första delbetänkande (SOU 2016:55). Delbetänkandet innehåller inga förslag på konkreta åtgärder för att minska hälsoklyftorna, utan är ett led i arbetet med att formulera sådana förslag och att föra en bred dialog om jämlik hälsa med relevanta aktörer i samhället. Kommissionens huvudsakliga fokus ligger på skillnader mellan socioekonomiska grupper samt mellan könen. Av utredningsdirektivet (dir. 2015:60) framgår vidare att kommissionen i sitt arbete även ska beakta andra hälsoskillnader i samhället, t.ex. mellan personer med funktionsnedsättning, hbtq-personer, personer med utländsk bakgrund, det samiska folket, personer som tillhör nationella minoriteter och den övriga befolkningen. Hälsans fördelning baserat på olika åldersgrupper bör även beaktas. Det första delbetänkandet lyfter fram exempelvis geografiska ojämlikheter samt hälsoskillnader mellan personer i särskilt utsatta situationer och den övriga befolkningen. Särskilt tydliga är dessa skillnader för personer med funktionsnedsättning, hbtq-personer och vissa nationella minoriteter. överlämnade kommissionen sitt andra delbetänkande, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket (SOU 2017:4). I betänkandet diskuteras och analyseras styrningen och uppföljningen av folkhälsopolitiken. Kommissionen lägger fram en rad förslag för att förtydliga och utveckla det folkhälsopolitiska ramverket i syfte att förstärka arbetet med en god och jämlik hälsa. Kommissionens slutbetänkande ska överlämnas till regeringen . En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 slutrapporterade sitt uppdrag inom ramen för regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Enligt rapporten finns det stora skillnader i såväl hälsoutfall som andra hälsorelaterade indikatorer mellan personer som har respektive inte har en funktionsnedsättning. Som ett första steg i det vidare arbetet föreslås en kartläggning av landstingens arbete för att nå personer med funktionsnedsättning. I det andra delbetänkandet från Kommissionen för jämlik hälsa (SOU 2017:4) framgår att Myndigheten för delaktighet (MFD) presenterade ett förslag till struktur för genomförande, uppföljning och inriktning inom funktionshindersområdet, En funktionshinderspolitik för ett jämlikt och hållbart samhälle – MFD:s förslag på struktur för genomförande, uppföljning och inriktning inom funktionshindersområdet. I detta förslag nämns att även i fortsättningen bör vara en viktig aktör inom funktionshinderspolitiken och att arbetet med uppföljning av hälsan för personer med funktionsnedsättning är viktigt. Förslaget från MFD är ett underlag i arbetet med att ta fram en ny funktionshinderspolitik. Enligt uppgift i betänkandet (SOU 2017:4) bereds frågan inom . Hälsan och hälsans bestämningsfaktorer för transpersoner har i uppdrag att följa upp hälsan bland homo- och bisexuella samt transpersoner, och publicerade 2015 en rapport om hälsoläget bland transpersoner i , Hälsan och hälsans bestämningsfaktorer för transpersoner – En rapport om hälsoläget bland transpersoner i . Enligt rapporten påverkas förutsättningarna för hälsan bland transpersoner, främst livsvillkor, som bl.a. kränkande behandling, diskriminering, våld och lågt förtroende för samhällsinstitutioner. Kunskapssammanställning över faktorer som påverkar jämlik psykisk hälsa fick i uppdrag av regeringen att i samverkan med den nationella samordnaren inom området psykisk hälsa (S 2015:09) och Kommissionen för jämlik hälsa (S 2015:02) ta fram en kunskapssammanställning över bestämningsfaktorer för en jämlik psykisk hälsa (S2016/05699/FS delvis). Kunskapssammanställningen ska belysa befintlig aktuell forskning och annan kunskap om skillnader i psykisk hälsa som kan kopplas till faktorer som exempelvis kön, könsidentitet eller könsuttryck, socioekonomi, funktionsnedsättning, sexuell läggning och utländsk bakgrund eller tillhörighet till en nationell minoritet. Uppdraget ska slutredovisas . Psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap presenterade en rapport om psykisk ohälsa bland personer i samkönade äktenskap som tagits fram inom ramen för regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. I rapporten bland personer i samkönade äktenskap konstaterar att förekomsten av psykisk ohälsa i form av riskbruk och beroende, ångestsjukdomar och depressioner är högre bland personer i samkönade äktenskap än bland personer i olikkönade äktenskap. menar att en högre förekomst av psykisk ohälsa bland hbtq-personer än övriga kan bero på allvarlig psykosocial stress eftersom gruppen ständigt kan befinna sig i en minoritetsposition med risk för diskriminering och negativt bemötande. Kunskapssammanställning om samers psykosociala ohälsa slutrapporterade sitt regeringsuppdrag att i samråd med samt forskare och praktiker på området kartlägga samers psykosociala hälsa (S2015/3140/FS). Uppdraget redovisas i rapporten om samers psykosociala ohälsa. I rapporten konstaterar man bl.a. att den psykosociala hälsan bland svenska samer är sämre än hos den svenska befolkningen i stort. Den mest centrala förklaringen bedöms vara kopplad till sociokulturella faktorer och barriärer mellan samer och svenskar, där okunskap och fördomar hos majoritetsbefolkningen, exempelvis hos vårdpersonal, kan öka risken att samer upplever sig etniskt diskriminerade. Inom ramen för ett projekt finansierat av ingick , och Region en överenskommelse om samverkan för psykisk hälsa hos samer. Överenskommelsen gäller –2020. ska en konkretiserad plan tas fram för utveckling inom områdena kunskapsuppbyggnad, tillvaratagande av samisk kompetens, tillgänglighet och självmordsförebyggande arbete. Planen gäller , och hela processen ska utvärderas . Region ingick även ett samarbetsavtal med Finnmarkssykehusets avdelning Sanks (Samisk nasjonalt kompetansetjeneste – psykisk helsevern og rus). I Årsredovisning 2015 för Region framgår att avtalet innebär att samiska patienter med psykisk ohälsa kan remitteras till Sanks. Förutom detta ingår flera kompetenshöjande åtgärder i avtalet. I betänkande 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor behandlade utskottet motioner om jämlik hälsa. Utskottet anförde att de växande hälsoskillnaderna är ett stort problem och välkomnade därför Kommissionen för jämlik hälsa. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att utskottet ansåg att det inte behövdes något initiativ. beslutade i enlighet med utskottets förslag. De växande hälsoskillnaderna är oroande, och utskottet ser därför positivt på det omfattande arbete som pågår på området. Utskottet noterar bl.a. och arbete för att öka kunskapen om folkhälsan och dess bestämningsfaktorer för vissa grupper eller delar av befolkningen. Vidare noterar utskottet det pågående arbetet med att ta fram en ny funktionshinderspolitik. Utskottet ser även positivt på det arbete som Kommissionen för jämlik hälsa (dir. 2015:60) genomför inom ramen för sitt uppdrag att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Utskottet noterar att kommissionen i sitt första delbetänkande (SOU 2016:55) bl.a. har identifierat sju områden där olika former av resursbrister kan vara mest avgörande för jämlik hälsa: Kunskaper, kompetenser och utbildning Arbete, arbetsförhållanden och arbetsmiljö Kontroll, inflytande och delaktighet Områdena motsvaras av ett flertal samhällsinstitutioner och aktörer och inkluderar exempelvis olika välfärdstjänster som mödra- och barnahälsovård, förskola, skola, hälso- och sjukvård, handikapp- och äldreomsorg samt olika socialförsäkrings- och transfereringssystem som föräldrapenning, barnbidrag, sjukpenning, arbetslöshetsersättning och pensioner. Vidare noterar utskottet att kommissionen i sitt andra delbetänkande (SOU 2017:4) analyserar styrning och uppföljning av folkhälsopolitiken och även lägger fram flera förslag. I betänkandet föreslås bl.a. att en statlig utredning bör se över och bedöma om existerande lagstiftning är tillräcklig eller om en särskild folkhälsolag skulle bidra till bättre möjligheter att nå målet om en god och jämlik hälsa. Utredningens slutbetänkande och dess fortsatta beredning bör inte föregripas. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:1607 (MP), 2016/17:479 (V), 2016/17:523 (M), 2016/17:1079 (L) yrkande 4, 2016/17:1197 (V) och 2016/17:3037 (C) yrkande 25 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kosmetika. Jämför reservation 7 (C). I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att bredda begreppet kosmetika inom kosmetika-förordningen i syfte att stärka konsumentskyddet. I motion 2016/17:944 av (S) begärs ett tillkännagivande om småskalig produktion av bivaxsalva genom att se över möjligheten till vissa regelundantag. Bakgrund och gällande rätt Lagstiftningen för kosmetiska produkter är densamma för alla länder inom EU/EES. Hälsoaspekter regleras i kosmetikaförordningen (1223/2009) som ställer krav på säkerhetsbedömning, innehållsförteckning och märkning. Kosmetikaförordningen listar vissa ämnen som tillåtna, förbjudna, deklarationspliktiga etc. Ämnen som är cancerframkallande, skadar arvsmassan eller påverkar reproduktionen är förbjudna att använda i kosmetiska produkter. är ansvarig myndighet för kosmetiska produkter som riktar sig till konsumenter. Vad gäller miljöaspekter hos kosmetika produkter ligger ansvaret hos Kemikalieinspektionen, och ämnena regleras av EU:s kemikalieförordning Reach (1907/2006). Medlemsstaterna har möjlighet att ansöka om undantag för särskilda ämnen och få tillstånd att införa nationella förbud. Kosmetikaförordningen definierar kosmetika som ämnen eller blandningar som är avsedda att appliceras på människokroppens yttre delar eller på tänder och slemhinnor i munhålan i uteslutande eller huvudsakligt syfte att rengöra eller parfymera dem eller förändra deras utseende, skydda dem, bibehålla dem i gott skick eller korrigera kroppslukt. Bivaxsalva räknas därmed som en kosmetisk produkt. Försäljning eller bortskänkning av kosmetiska produkter kräver inte tillstånd från , men det finns vissa andra krav. Exempelvis måste produktionen följa god tillverkningssed och produkten anmälas till EU:s kosmetikaregister Notification Portal (CPNP). EU:s medlemsländer är också enligt kosmetikaförordningen skyldiga att utföra tillsyn av de kosmetiska produkterna. I ligger tillsynsansvaret för produktområdet kosmetiska produkter enligt miljötillsynsförordningen (2011:13) hos och de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna. För att finansiera detta arbete tar ut en avgift på per verksamhet och per produkt. De straffsanktioner som är aktuella om en produkt på den svenska marknaden bryter mot reglerna återfinns i 29 kap. 3, 5 och 9 §§ (1998:808) och utgörs av böter eller fängelse i högst . Utskottet konstaterar att lagstiftningen för kosmetiska produkter är densamma för alla länder inom EU/EES. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Utskottet föreslår att motion 2016/17:824 (C) yrkande 19 och 2016/17:944 (S) avslås. Sexualitet och reproduktiv hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ungdomsmottagningar, sexualitet och reproduktiv hälsa, ett nationellt abortregister och amning. Jämför reservation 8 (SD, KD) och 9 (C). I motion 2015/16:1516 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över hur ungdomsmottagningarna kan hållas tillgängliga för ungdomar också . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över hur en nationell strategi för ungdomsmottagningarnas verksamhet kan förverkligas och omfatta studiebesök och utbyggt samarbete med . Sexualitet och reproduktiv hälsa I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 54 begärs ett tillkännagivande om vikten av abortförebyggande arbete. Ett liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 58. I motion 2016/17:2947 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att förbättra preventivmedelsrådgivningen och förskrivningen särskilt för unga kvinnor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur tillgängligheten ska utvecklas till sexuell och reproduktiv hälsa genom hela livet för både flickor och pojkar och kvinnor och män. I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 56 begärs ett tillkännagivande om att se över frågan om ett nationellt abortregister. I motion 2016/17:2774 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att överväga behovet av nationell amningssamordning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att överväga behovet av en nationell kunskapsbas och ett nationellt för amning. Bakgrund och pågående arbete och har på regeringens uppdrag (S2009/4860/FS, S2010/4321/FS, S2011/5840/FS och S2012/4528/FS delvis) tagit fram ett underlag för utformningen av en nationell strategi för arbetet inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i . redovisade myndigheterna sin rapport till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Ungdomsmottagningar berörs i rapporten som ett av flera exempel på centrala arenor för det hälsofrämjande arbetet. Av rapporten framgår att ungdomsmottagningar är ett frivilligt åtagande för kommuner och landsting. Tillgången till mottagningar i landet är därför varierande, liksom organisation, uppdrag, bemanning och innehåll. Vidare tar rapporten upp att det inte finns någon övergripande organisations- eller ledningsstruktur på nationell nivå för ungdomsmottagningarna och att det också saknas nationella rekommendationer och kvalitetsindikatorer. I rapporten anför och att de bedömer att det behövs en nationell samordning för att utveckla och stärka kunskapsstyrningen inom SRHR-området och föreslår därför att regeringen ger ett samordningsansvar. Genom ett tillägg i Folkhälsomyndighetes instruktion ingår fr.o.m. att myndigheten ska verka för kunskapsuppbyggnad och nationell samordning inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt följa upp utvecklingen inom området. har regeringen en ny strategi inom området psykisk hälsa. Genom en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) har medel avsatts för att stimulera och stödja kommuner och landsting att öka tillgängligheten till stöd och behandling av god kvalitet och att förebygga och motverka psykisk ohälsa. överenskommelse ingick en satsning på ungdomsmottagningar, där tillförs kommuner och landsting. Enligt överenskommelsen kan dessa medel användas till utökade öppettider, förstärkt kompetens, ökad delaktighet eller till att starta nya mottagningar. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) anförs att målsättningen är att överenskommelsen 2016 ska följas av överenskommelser med en likartad inriktning . överenskommelse mellan staten och SKL avsätts för ungdomsmottagningar runt om i landet. Utvecklingen av ungdomsmottagningarna ska redovisas inom ramen för den fördjupade analysen av barn och unga som länet, kommunerna, landstingen eller regionerna genomför. Utöver detta ska länen lämna in en redovisning av hur medel använts samt en plan för det fortsatta arbetet med att förstärka ungdomsmottagningarna. Sexualitet och reproduktiv hälsa I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) anförs att genom ett tillägg i sin instruktion har fått ett utpekat ansvar för att verka för nationell samordning och kunskapsuppbyggnad inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt för att följa upp utvecklingen inom området. Regeringen gav också i uppdrag att låta genomföra en nationell befolkningsstudie på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. ska delredovisa uppdraget . En slutrapport ska redovisas (S2016/04991/FS). Senast en motsvarande studie gjordes var 1996. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) föreslås också kostnadsfria preventivmedel inom läkemedelsförmånerna för personer för att minska antalet oönskade graviditeter bland unga. beslutade i enlighet med regeringens förslag. är preventivmedel som ingår i läkemedelsförmånerna kostnadsfria för personer som vid inköpstillfället inte har fyllt . Tonårsaborterna har enligt uppgifter från minskat stadigt , och minskningen antas bero på mer utvecklade preventivmetoder och subventioneringar av preventivmedel. Enligt statistik om aborter 2015 rapporterades ca 38 000 aborter till , vilket motsvarar 20,9 per 1 000 kvinnor i åldern 15–. På grund av förändrade inrapporteringsrutiner och ett tillfälligt stopp i inrapporteringen är de senaste årens statistikrapporter inte helt jämförbara. Antalet aborter ligger enligt på samma nivå som –2012. konstaterar att aborter utförs allt tidigare under graviditeten. utfördes av alla aborter före vecka 7 och före vecka 12. En förklaring till att aborter görs allt tidigare under graviditeten är införandet av nya metoder för medicinsk abort och mer utvecklad ultraljudsteknik. Förordningen om patientregister hos beslutade regeringen att ta bort undantaget för aborter i förordningen (2001:707) om patientregister hos . Det innebär att abort likställs med andra åtgärder som utförs inom hälso- och sjukvården. Enligt tidigare bestämmelser i förordningen fick personnummer och vissa andra uppgifter inte behandlas i patientregistret för vårdkontakt som innehöll koder för abort eller därtill sammanhängande diagnoser. ansåg att undantaget kunde uppfattas som särbehandlande i och med att den vård som gavs i samband med abort inte kunde kvalitetssäkras på nationell nivå. kom mot denna bakgrund in med en hemställan till regeringen om ändring i förordningen tillsammans med en kompletterande integritetsanalys som behandlats och diskuterats av etiska råd. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) anför regeringen att man under beredningen av beslutet tagit stor hänsyn till ärendets integritetsaspekter. Regeringens bedömning är att patientregistret möter de höga krav på säkerhet och sekretess som behöver ställas. Det omgärdas av omfattande sekretess, och det finns enligt regeringen inga kända fall där information från registret om enskilda individer kommit i felaktiga händer. har i uppdrag att leda en samordningsgrupp för amningsfrågor med företrädare för , och . Syftet med samordningsgruppens arbete är samverkan och samordning mellan myndigheter och andra aktörer för att främja, skydda och stödja amning. Gruppen har tagit fram en strategisk plan för samordning av amningsfrågor för perioden –2016. Av information på webbplats framgår att samordningsgruppens arbete följs upp av den nationella amningskommittén, som utöver myndigheternas företrädare även består av företrädare för enskilda intresseorganisationer och professionella sammanslutningar inom hälso- och sjukvården. Motioner om ungdomsmottagningar och oönskade graviditeter behandlades i betänkande 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor. Utskottet anförde att det i rapporten till nationell strategi för sexuell och reproduktiv hälsa (SRHR) bl.a. bedöms att oönskade graviditeter behöver prioriteras i det förebyggande arbetet. I strategidokumentet föreslås att ska få ett samordningsansvar för att utveckla samverkan, uppföljning och utvärdering, inklusive att förstärka kunskaps- och metodutvecklingen samt att förbättra hälsokommunikationen och kunskapsspridningen. Eftersom rapporten var under beredning inom ansåg utskottet att resultatet av beredningen inte borde föregripas. biföll utskottets förslag. Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet en skriftlig fråga om abortregister (fr. 2016/17:77). Frågan gällde hur sjukvården ska bemöta kvinnor som inte vill att personuppgifter registreras vid abort och om det är statsrådets och regeringens mening att de ska nekas ingreppet. Statsrådet anförde att regeringsbeslutet om att registrera aborter inte handlar om något separat abortregister utan om att ett undantag från att registrera vissa uppgifter kopplade till abort tas bort i förordningen om patientregister hos . Vidare anförde statsrådet att abort är en av de vanligaste medicinska behandlingarna i och för regeringen en självklar del av hälso- och sjukvården.