bet · H401UbU20 · 2017-05-19 00:00:00 — En särskild utmaning är därför att rusta och matcha den stora grupp vuxna arbetslösa som saknar relevant utbildning. Utskottet vill i sammanhanget påminna om de olika åtgärder som regeringen har vidtagit inom ramen för i syfte att fler vuxna ska utbilda sig. är centralt för regeringens mål att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Inom ramen för har det avsatts medel för fler utbildningsplatser inom vuxenutbildningen och införts en rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Det har också införts förbättrade utbildningsmöjligheter för arbetslösa bl.a. genom s.k. utbildningskontrakt för ungdomar som syftar till att en arbetslös ungdom ska studera inom komvux eller på folkhögskola med målsättningen att fullfölja en gymnasieutbildning. Utskottet instämmer med regeringen att det behövs ytterligare insatser och att det finns skäl att vidta åtgärder inom ramen för studiestödet i syfte att fler vuxna ska utbilda sig för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag att införa ett nytt studiestöd, studiestartsstöd, som genom sin utformning har rekryterande effekt och som kan användas i samband med aktiva rekryteringsinsatser. Studier bör vara ett möjligt handlingsalternativ för alla som har arbetsmarknadsmässiga behov av att utbilda sig. Det måste därför finnas både tillgång till relevant utbildning och ekonomiska möjligheter att studera för enskilda. När det gäller yrkanden om avslag på propositionen med anledning av att studenter som går samma utbildning kan komma att få olika ersättningar i form av antingen studiemedel eller studiestartsstöd, vill utskottet särskilt uppmärksamma att studiemedlen inte är utformade så att alla arbetslösa som är eller äldre ser utbildning och studier som ett realistiskt alternativ. Det behöver därför göras särskilda insatser för att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov som annars inte hade valt att studera, i syfte att stärka deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det handlar om personer som behöver inleda sina studier på grundläggande eller gymnasial nivå och som känner en oro för att ta lån – en oro som bl.a. har sin grund i en osäkerhet på den egna studieförmågan och de framtida utsikterna på arbetsmarknaden. När det gäller frågan om studiestartsstödet kan hjälpa fram en högre studiemotivation anser utskottet att kombinationen av motiverande insatser och ett förmånligt ekonomiskt stöd i form av ett studiestartsstöd bör ha goda utsikter att öka studiedeltagandet för personer med stora utbildningsbehov. Utskottet instämmer även i regeringens övriga förslag och bedömningar. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition och avstyrker motionerna 2016/17:3659 (SD) yrkande 1, 2016/17:3688 (C) och 2016/17:3690 (KD). Utskottet övergår nu till att i de nästföljande avsnitten behandla motioner som innehåller begäranden om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om målgruppen för studiestartsstödet, bl.a. frågor om att utreda möjligheten att utöka studiestartsstödet till personer med gymnasieutbildning som varit utan arbete och att enskilda själva ska kunna ansöka om studiestartsstöd. Jämför reservation 2 (M) och 3 (L). I kommittémotion 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkande 1 anser motionärerna att man ska utreda möjligheten att utöka studiestartsstödet till personer med gymnasieutbildning som varit utan arbete . Motionärerna pekar på att det finns personer med gymnasieutbildning som fortfarande inte har kommit in på arbetsmarknaden som skulle gynnas av att komplettera sina studier, exempelvis personer som läst högskoleförberedande program och fått låga betyg samt äldre personer som har en motsvarande gymnasieexamen i ett land utanför EU. Motionärerna hänvisar till att Arbetsförmedlingen i sitt remissvar anser att det är oklart vad som avses med avslutad utbildning på gymnasial nivå och att det är en tolkningsfråga vilka som ingår i målgruppen. I yrkande 2 anser motionärerna att enskilda själva ska kunna ansöka om studiestartsstöd och därmed kunna kvalificera sig för det nya stödet. Egen studiemotivation och förmåga bör inte vara ett hinder för att ta del av studiestartsstödet. I yrkande 3 vill motionärerna säkerställa möjligheter att läsa på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) med studiestartsstöd. Motionärerna anser att det med dagens system finns en risk att det inte kommer att vara möjligt för alla. I partimotion 2016/17:3676 av m.fl. (L) ställer sig motionärerna positiva till att införa ett studiestartsstöd för dem som saknar grundskoleutbildning. När det gäller gymnasieskolan, som är en frivillig skolform, anser motionärerna dock att det finns skäl att misstänka att avhoppen från gymnasieskolan kan öka om man skapar incitament att hoppa av för att senare slutföra sina gymnasiestudier med bättre ekonomiska villkor. Det kan dessutom vara problematiskt att elever i samma komvuxklass har olika ersättningar. Studiestartsstöd till personer med stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå Regeringen föreslår i propositionen att studiestartsstödet ska få lämnas till den som har kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår också att en upplysningsbestämmelse tas in i lagen om studiestartsstöd om att regeringen kan meddela föreskrifter om vid vilka läroanstalter och utbildningar studerande kan få studiestartsstöd. Regeringen föreslår vidare att en kommun som väljer att använda studiestartsstödet i nära samarbete med Arbetsförmedlingen ska anta riktlinjer för rekryteringsarbetet efter att ha inhämtat synpunkter från och lokala företrädare för arbetsmarknadens parter och folkbildningen. De kommuner som väljer att använda studiestartsstödet ska uppmana prioriterade grupper att ansöka om stöd Regeringen föreslår att en kommun som väljer att använda sig av studiestartsstödet i sitt arbete med att rekrytera personer till studier ska, i enlighet med de riktlinjer för rekryteringsarbetet som kommunen har antagit, uppmana sådana personer i hemkommunen, som kommunen anser kan antas höra till målgruppen för stödet och som kommunen bedömer är prioriterade, att ansöka om stöd. En sådan ansökan ska ges in av den sökande till kommunen. Kommunen ska pröva om den sökande har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och om den sökande har den ålder som är en förutsättning för att tillhöra målgruppen för stödet. Om kommunen i sin prövning bedömer att den sökande inte uppfyller dessa villkor eller om en ansökan har kommit in till kommunen utan att den enskilde uppmanats att ansöka om stödet, ska kommunen avslå ansökan. Om kommunen i sin prövning bedömer att den sökande uppfyller villkoren ska kommunen överlämna sitt beslut tillsammans med den sökandes ansökan till CSN för prövning av om övriga förutsättningar för att få del av stödet är uppfyllda. Regeringen föreslår att stödet inte får lämnas till den som har fått studiestöd före starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser, detta för att säkerställa att studiestartsstöd lämnas till den som annars inte hade valt att studera. Studiestartsstödet får lämnas från och med det kalenderår den studerande fyller till och med det kalenderår den studerande fyller . Det får bara lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. I den nya lagen om studiestartsstöd ska det tas in en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om till vilka arbetssökande stöd får lämnas. Regeringen föreslår vidare att studiestartsstöd ska få lämnas till studerande som är svenska medborgare. Även vissa utländska medborgare ska kunna få studiestartsstöd. Bestämmelserna om vem som kan jämställas med en svensk medborgare och till vilka andra utländska medborgare studiestartsstöd ska få lämnas ska överensstämma med bestämmelserna i studiestödslagen. Som framgår ovan är avsikten med studiestartsstödet att det ska främja rekryteringen till studier bland personer som är i behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna ta sig in på, eller tillbaka till, arbetsmarknaden. Utskottets mening är att studiestartsstödet kan bidra till att dessa personer vågar ta steget att påbörja studier eftersom det minskar de ekonomiska riskerna med att studera. Studiestartsstödet är således riktat till personer som har kort utbildning och inte är etablerade på arbetsmarknaden. När det gäller frågan om att det finns en viss otydlighet vad gäller vilka som ingår i målgruppen för studiestartsstödet kan utskottet inledningsvis konstatera att det får lämnas fr.o.m. det kalenderår den studerande fyller t.o.m. det kalenderår den studerande fyller och bara till den som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. För att säkerställa att studiestartsstöd lämnas till den som annars inte hade valt att studera får stödet inte lämnas till den som har fått studiestöd före starten av den tidsperiod som studiestartsstödet avser. I propositionen framgår att det med kort utbildning avses en tidigare utbildning på högst gymnasial nivå. I första hand innebär detta att personer som inte har en avslutad utbildning på gymnasial nivå omfattas. Enligt utskottets mening överväger fördelarna med att i rekryteringssyfte ge personer som inte har en avslutad gymnasieutbildning studiestartsstöd eventuella nackdelar i form av en risk för ökade avhopp. I vissa fall bör dock enligt regeringens mening även personer som har en avslutad utbildning på gymnasial nivå anses ha en kort utbildning. Det gäller personer med utbildningar som, med hänsyn till utbildningens ålder eller omfattning, behöver kompletteras med ytterligare studier på grundläggande eller gymnasial nivå. I propositionen framgår i sammanhanget att personer med gymnasieexamen eller motsvarande äldre utbildningar således bara kan komma i fråga för studiestartsstöd i undantagsfall. Vidare kan personer som har en utbildning på eftergymnasial nivå enligt regeringen inte heller anses ha en kort utbildning och bör därför inte kunna få studiestartsstöd. Utskottet anser att det nuvarande studiestödssystemet är väl avvägt för exempelvis den som har en längre utbildningsbakgrund och som därför ofta har en annan inställning till att studera vidare än den målgrupp som föreslås kunna ta del av studiestartsstödet. Utskottets uppfattning är, i likhet med regeringens, att det inte är lämpligt att ytterligare precisera villkoren i denna del utöver vad som framgår ovan. Det kan i stället göras inom ramen för de lokala riktlinjer som en kommun som väljer att använda sig av studiestartsstödet i sitt rekryteringsarbete ska anta i nära samarbete med Arbetsförmedlingen efter att ha inhämtat synpunkter från bl.a. . Utskottet finner således inga skäl att föreslå något förtydligande i denna fråga. När det sedan gäller frågan om vilka utbildningar som studerande ska kunna få studiestartsstöd för kan utskottet konstatera att det ska vara möjligt att studera på yrkesvux med studiestartsstöd. Som närmare framgår av propositionen ska den person som kan komma ifråga för stödet ha ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Målet bör vara att öka anställningsbarheten hos denna målgrupp. Enligt regeringen ska många av dem som beviljas studiestartsstöd exempelvis kunna studera på utbildningar inom bristyrken, inte minst inom yrkesvux som också inbegriper regionalt yrkesvux. Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att regeringen föreslår att det i den föreslagna lagen om studiestartsstöd ska finnas en bestämmelse som innebär att regeringen ska kunna meddela föreskrifter om vid vilka läroanstalter och för vilka utbildningar studerande ska kunna få studiestartsstöd. Utskottet finner inga skäl att göra någon annan bedömning. Utskottet finner heller inga skäl att föreslå någon förändring när det gäller frågan om att enskilda ska kunna ansöka om studiestartsstöd. Utskottet vill framhålla att studiestartsstödet inte är tänkt att vara ett vanligt studiestöd utan ska vara ett verktyg som kommunerna ska kunna välja att använda för att rekrytera personer till studier inom ramen för sitt ansvar att verka för att vuxna deltar i utbildning. Kommunen ska i stället uppmana sådana personer i hemkommunen som kommunen anser kan antas höra till målgruppen för stödet, och som kommunen bedömer är prioriterade, att ansöka om stöd. En sådan ansökan ska lämnas in av den sökande till kommunen. Utskottet ser inte heller i detta sammanhang några skäl att föreslå någon förändring av regeringens förslag. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2016/17:3676 (L) och 2016/17:3689 (M) yrkandena 1 och 3. Kommunernas rekryteringsarbete och resurser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden bl.a. om att tydliggöra formerna för samarbete och ansvar mellan kommunerna och om fördelningen av stödet. Jämför reservation 4 (M). I kommittémotion 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkande 4 vill motionärerna tydliggöra formerna för samarbete och ansvar mellan kommunerna, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter när det gäller studiestartsstöd. Motionärerna framhåller att det finns kommuner som upplevt att Arbetsförmedlingen inte alltid anpassar sin verksamhet efter de lokala förutsättningarna och efterlyser tydligare former för samarbetet och ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna. I yrkande 5 vill motionärerna att regeringen återkommer med förslag på hur den särskilda fördelningsnyckel som ska styra fördelningen av stödet ska se ut. Enligt motionärerna är det oklart hur fördelningsnyckeln kommer att se ut och hur fördelningen kommer att falla ut. I yrkande 6 anför motionärerna att regeringen bör utreda hur det kan förhindras att enskilda behandlas olika i frågan om studiestartsstödet. Motionärerna pekar på att förslaget innebär att stödet ska delas ut i mån av tillgängliga medel och att det finns en risk att personer som skulle ha varit berättigade till studiestartsstöd blir utan om resursramen tar slut. Enligt motionärerna finns det även en risk för att det uppstår skillnader mellan olika kommuner i hur man använder sig av möjligheten till studiestartsstöd och hur det beviljas. Kommunerna har ett ansvar för att rekrytera personer till studier Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning. Vidare ska varje kommun informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbildning (20 kap. 10 och 17 §§ skollagen [2010:800]). Rekryteringsarbetet ska ske i samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen Regeringen föreslår i propositionen att kommunens rekryteringsarbete ska ske i samverkan med Arbetsförmedlingen. Regeringen anför bl.a. att Arbetsförmedlingen har god kännedom om målgruppen tack vare sitt uppdrag att verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra arbetssökande med dem som söker arbetskraft, att prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden och att bidra till att stadigvarande och långsiktigt öka sysselsättningen. Regeringen upplyser om att myndigheten har en viktig roll i rekryteringen av individer som har behov av att ta del av studiestartsstödet. Regeringen anser att regleringen av den samverkan som föreslås mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen måste anses vara tillräckligt tydlig för de berörda aktörerna och för den samverkan som förutsätts och att någon ytterligare reglering av samverkan från Arbetsförmedlingens sida därför inte är nödvändig. Det är dock enligt regeringen viktigt att kommunen och Arbetsförmedlingen har en gemensam diskussion om hur samverkan ska utformas för att den ska fungera på ett effektivt och bra sätt kopplat till den regionala arbetsmarknaden. I propositionen framgår vidare att samverkan bör ske på en övergripande nivå och inte behöver ske på individnivå. En sådan samverkan är nödvändig för att det rekryterande arbetet ska fungera effektivt och för att stödet ska bli träffsäkert. Hur samverkan utformas i detalj bör dock utgå från förutsättningarna i respektive kommun. Samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen bör t.ex. kunna anta liknande former som den befintliga samverkan mellan dessa parter som regleras i förordningen (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Enligt den förordningen kan Arbetsförmedlingen och en kommun genomföra en kartläggning av omfattningen av ungdomsarbetslösheten i kommunen utifrån gruppens sammansättning, gruppens behov av insatser och redan pågående insatser som syftar till att minska ungdomsarbetslösheten. Inget hindrar att samverkan mellan en kommun och Arbetsförmedlingen i vissa former även kan ske på individnivå. Kommunen bör få en årlig resursram Regeringen gör bedömningen att varje kommun som önskar använda sig av studiestartsstödet i det rekryterande arbetet bör anmäla detta till (). CSN bör få meddela ytterligare föreskrifter om anmälan. För varje kommun som har anmält att de önskar använda sig av studiestartsstödet bör CSN beräkna en särskild resursram. Omfördelningar mellan kommuner bör vara möjliga. Regeringen anför bl.a. följande. I propositionen framgår att studiestartsstödet inte är ett rättighetsbaserat stöd och endast bör få beviljas i den mån det finns tillgängliga medel. De medel som avsätts för studiestartsstödet bör fördelas till kommunerna enligt en särskild fördelningsnyckel som bör beslutas av regeringen i det fortsatta förordningsarbetet. Eftersom stödet är frivilligt för kommunen bör varje kommun som önskar använda sig av studiestartsstödet i det rekryterande arbetet anmäla detta till CSN. CSN bör få meddela ytterligare föreskrifter om anmälan, exempelvis om hur och när en sådan anmälan bör ske. Med hänsyn till administrationen av stödet kan det t.ex. också finnas skäl att en anmälan endast behöver ske en gång, dvs. att en kommun som en gång har anmält sådant intresse därefter inte behöver anmäla sådant intresse på nytt. För varje kommun som har anmält att de önskar använda sig av studiestartsstödet i sitt rekryterande arbete bör CSN därefter beräkna en särskild resursram. I det fall en kommun inte vill använda sig av stödet bör medel kunna omfördelas till andra kommuner. På så sätt säkerställs att resurser inte binds upp utan endast fördelas ut till intresserade kommuner. Detsamma bör även gälla om en kommun inte kan rekrytera tillräckligt många personer för att de avsatta medlen ska komma till användning. Därför bör även resurser för stödet inom ramen för budgetåret kunna omfördelas till andra kommuner. Möjligheten till en sådan omfördelning är nödvändig för att medlen ska kunna användas effektivt. Omfördelningen bör kunna gå till kommuner som kan rekrytera fler till studier än vad deras ursprungliga anslag medger. Omfördelningen, liksom den övriga budgethanteringen, bör administreras av CSN. Hur resursfördelningen bör regleras avser regeringen att återkomma till i det fortsatta förordningsarbetet. Uppföljningssystem som redovisar den ekonomiska ramen Det kommer att bli en viktig uppgift för kommunerna att utveckla metoder för att använda sina resurser så att de kan användas på ett effektivt sätt och . För att kommunen ska kunna lämna ett säkert besked till den enskilde om studiefinansieringen krävs ett uppföljningssystem som löpande redovisar den ekonomiska ramen och hur mycket som har intecknats genom tidigare beslut. Ett sådant uppföljningssystem blir också ett bra verktyg för kommunerna i planeringen av sin rekryterande verksamhet och vid planeringen av utbildningsverksamheten. I likhet med vad som gällde för det tidigare rekryteringsbidraget bör CSN tillhandahålla ett informationssystem där kommunerna får en god översikt över beviljat och utbetalt studiestartsstöd samt kvarvarande medel. Med ett sådant webbaserat informationssystem får kommunen tillgång till nödvändig information om budgetläget. Med hjälp av denna information och med en god planering från kommunernas sida bör det i praktiken inte bli nödvändigt för CSN att avslå några ansökningar om studiestartsstöd på grund av att medlen tagit slut i en kommun. Utskottet kan konstatera att en kommun i sitt rekryteringsarbete ska samverka med Arbetsförmedlingen enligt regeringens förslag. Genom en sådan samverkan kan Arbetsförmedlingen bistå kommunen med information om olika grupper i kommunen som kan tänkas bli aktuella för stödet. När det gäller yrkandet om att det behövs tydligare former för samarbetet vill utskottet lyfta fram det regeringen anför om att det är viktigt att kommunen och Arbetsförmedlingen har en gemensam diskussion om hur samverkan ska utformas för att den ska fungera på ett effektivt och bra sätt kopplat till den regionala arbetsmarknaden. Det kan också konstateras att regeringen anser att samverkan inte behöver ske i varje enskilt fall, utan kan ske på en mer övergripande nivå. Hur samverkan utformas i detalj bör enligt regeringens mening utgå från förutsättningarna i respektive kommun. Regeringen ger som exempel att samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen bör kunna anta liknande former som den samverkan som regleras i förordningen (2015:502) om samverkan för att minska ungdomsarbetslösheten. Utskottet anser i likhet med regeringen att det inte är nödvändigt med någon ytterligare reglering i frågan. När det gäller yrkandet om hur fördelningen av medel som avsätts för studiestartsstödet bör se ut vill utskottet inledningsvis framhålla att de enligt regeringens bedömning bör fördelas till kommunerna enligt en särskild fördelningsnyckel som bör beslutas av regeringen i det fortsatta förordningsarbetet. Utskottet gör ingen annan bedömning. När det sedan gäller yrkandet om att förhindra att individer behandlas olika i fråga om studiestartsstödet kan utskottet konstatera att motionärerna anser att det finns en risk att personer som är berättigade till stöd blir utan. Utskottet vill därför uppmärksamma att det föreslagna studiestartsstödet inte är rättighetsstyrt utan ett stöd som kommunerna kan välja att använda sig av i sin rekryterande verksamhet i syfte att få fler att delta i studier. Regeringen har dock tagit hänsyn till denna fråga på så sätt att den i propositionen gör bedömningen att resurser för stödet bör kunna omfördelas till andra kommuner inom ramen för budgetåret, exempelvis om en kommun inte kan rekrytera tillräckligt många personer för att de avsatta medlen ska komma till användning. Regeringen anser även att CSN bör tillhandahålla ett informationssystem där kommunerna får en god översikt över beviljat och utbetalt studiestartsstöd samt kvarvarande medel. Med ett sådant informationssystem får kommunen tillgång till nödvändig information om budgetläget. Det bör således inte i praktiken bli nödvändigt för CSN att avslå några ansökningar om studiestartsstöd på grund av att medlen tagit slut i en kommun tack vare denna information och en god planering från kommunens sida. Utskottet avstyrker med anledning av det anförda motion 2016/17:3689 (M) yrkandena 2 och 4–6. Den närmare utformningen av studiestartsstödet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheten till deltidssjukskrivning, rätten till bostadsbidrag och nivån på fribeloppet. Jämför reservation 5 (V). I kommittémotion 2016/17:3680 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att frågan om möjligheten till deltidssjukrivning för studerande med studiestartsstöd bör beredas vidare av regeringen i linje med vad den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslagit när det gäller studiemedel.