bet · H401KU16 · 2017-04-21 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden som rör frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, arbetet mot antisemitism, kommuner inom förvaltningsområden samt åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, älvdalskans ställning samt kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om de nationella minoriteterna samer och tornedalingar. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD) och ett särskilt yttrande (V). 38 yrkanden från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Antiziganism och romsk inkludering Kommuner inom förvaltningsområden samt åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk Kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk Motioner som bereds förenklat 1.Antiziganism och strategin för romsk inkludering, punkt 1 (L) 2.Antiziganism och strategin för romsk inkludering, punkt 1 – motiveringen (SD) 3.Antiziganism och romsk inkludering, punkt 2 (M, C, L, KD) 4.Antiziganism och romsk inkludering, punkt 2 – motiveringen (SD) 5.Antisemitism, punkt 3 (M, C, L, KD) 6.Kommuner inom förvaltningsområden – uppföljning och sanktionsmöjligheter, punkt 4 (M) 7.Kommuner inom förvaltningsområden – uppföljning och sanktionsmöjligheter, punkt 4 (L) 8.Åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 5 (V) 9.Åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 5 (L) 10.Förvaltningsområdenas utbredning, punkt 6 (L) 11.Finlandssvenskarnas ställning, punkt 7 (SD) 12.Älvdalskans ställning, punkt 8 (C, KD) 13.Kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk, punkt 9 (L) Motioner som bereds förenklat, punkt 10 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Antiziganism och strategin för romsk inkludering 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkandena 2 och 8 samt 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 9. Reservation 1 (L) Reservation 2 (SD) – motiveringen Antiziganism och romsk inkludering 2015/16:2492 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–4. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (SD) – motiveringen 2015/16:2495 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–4. Reservation 5 (M, C, L, KD) Kommuner inom förvaltningsområden – uppföljning och sanktionsmöjligheter 2015/16:2177 av (MP), 2015/16:2494 av m.fl. (M, C, FP, KD), 2015/16:2501 av m.fl. (M) och 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 3. Reservation 6 (M) Reservation 7 (L) Åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk 2015/16:104 av m.fl. (V) yrkande 3, 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkandena 4–6, 2016/17:98 av och (båda M), 2016/17:100 av och (båda M) och 2016/17:2146 av och (båda S). Reservation 8 (V) Reservation 9 (L) 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkande 2. Reservation 10 (L) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att analysera om finlandssvenskarna bör erkännas som nationell minoritet i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2653 av (M) och 2016/17:1961 av (C). Reservation 11 (SD) 2015/16:1559 av och (båda SD), 2015/16:2544 av (SD), 2015/16:3243 av (MP), 2016/17:31 av m.fl. (SD), 2016/17:2423 av (SD) och 2016/17:3117 av (C). Reservation 12 (C, KD) Kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk 2015/16:2787 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 8. Reservation 13 (L) Motioner som bereds förenklat 2015/16:104 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4 och 5 samt 2015/16:2499 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (S), (S), (SD), Nooshi Dadgostar (V) och (KD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas 38 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /16 och 2016/17 om minoritetsfrågor. Motionsyrkandena avser frågor om arbetet mot antiziganism och för romsk inkludering, arbetet mot antisemitism, kommuner inom förvaltningsområden samt åtgärder rörande nationella minoriteter och minoritetsspråk, förvaltningsområdenas utbredning, finlands-svenskarnas ställning, älvdalskans ställning samt kunskap om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlades (bet. 2014/15:KU16). Dessa motionsyrkanden behandlas nu i förenklad form. Det gäller motioner om de nationella minoriteterna samer och tornedalingar. Inom ramen för beredningen av ärendet har utskottet tagit del av skrivelser till utskottet från i (Fris), och folkminnen (ISOF) samt , Ulum Dalska. Utskottet har även tagit emot en delegation med företrädare från Ulum Dalska och föreningen , som i samband med besöket överlämnade en namninsamling. Antiziganism och romsk inkludering Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antiziganism och romsk inkludering. Jämför reservationerna 1 (L) och 3 (M, C, L, KD) samt motivreservationerna 2 (SD) och 4 (SD) I kommittémotion 2015/16:1482 av m.fl. (FP) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att åtgärder krävs för att bekämpa diskriminering, rasism och antiziganism. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ett europeiskt samarbete mot antiziganism. Enligt motionärerna är rasismen mot romer omfattande i hela och grundförklaringen till fattigdomen. bör därför enligt motionärerna inom EU fortsätta arbetet för att få fram ett europeiskt samarbete mot antiziganism. I kommittémotion 2015/16:2787 av m.fl. (FP) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om strategin för romsk inkludering. Motionärerna noterar att regeringen föreslår en sänkning av den samlade anslagsnivån för åtgärder för den nationella minoriteten romer. Enligt motionärerna kräver genomförandet av strategin för romsk inkludering långsiktiga och uthålliga åtaganden, och i stället för att göra nedskärningar behöver man snarare höja ambitionerna. I kommittémotion 2015/16:2492 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om fortsatt arbete för synliggörandet av behandlingen av romer och resande under svenskt 1900-tal. Motionärerna lyfter fram att många romer och resande som lever själva har utsatts för det officiella förtryck i form av inreseförbud, sterilisering, hinder för bosättning eller skolgång, nekande av mödrahälsovård osv. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en tydlig jämställdhetsdimension i arbetet för romsk inkludering. Motionärerna menar att jämställdhetsaspekten ska vara integrerad i alla åtgärder som vidtas mot antiziganism och för romsk inkludering, och att konkreta insatser som är relevanta för jämställdheten mellan romska kvinnor och män samt flickor och pojkar bör göras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om utvecklingsarbete för samråd och dialog med det romska civilsamhället. Detta är enligt motionärerna en förutsättning för att förtroendeklyftan mellan romer och det offentliga liksom samhället i stort ska kunna minskas. Motionärerna menar vidare att det utvecklingsarbete som pågår inom myndigheter och kommuner när det gäller olika former för samråd och dialog med romer och resande samt romska företrädare behöver spridas vidare. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en romsk språk- och kultur-institution. En sådan institution ska enligt motionärerna kunna tjäna som ett forum och en samlingsplats för romsk kultur och historia men också som ett när det gäller utbildning och spridande av romsk kultur och romskt språk. Av 1 kap. 2 § femte stycket regeringsformen följer bl.a. att det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. Av sjätte stycket framgår att bl.a. etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 16 kap. 8 § (BrB) föreskrivs straff för hets mot folkgrupp. Den som i ett uttalande eller i ett annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för en folkgrupp eller någon annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning ska enligt bestämmelsen dömas för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Är brottet grovt döms till fängelse i lägst och högst . I 16 kap. 9 § BrB föreskrivs straff för olaga diskriminering. En näringsidkare, eller någon som är anställd i näringsverksamhet eller i allmän tjänst eller som annars handlar på en näringsidkares vägnar eller har ett allmänt uppdrag, som i sin verksamhet diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse ska dömas för olaga diskriminering till böter eller fängelse i högst . För olaga diskriminering döms även anordnare av allmän sammankomst eller offentlig tillställning och medhjälpare till en sådan anordnare, om han eller hon diskriminerar någon på grund av hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse genom att vägra honom eller henne tillträde till sammankomsten eller tillställningen på de villkor som gäller för andra. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande om en EU-ram för nationella strategier för romsk inkludering . Kommissionen uppmanade medlemsstaterna att utifrån sin situation anta eller utveckla nationella strategier för romsk inkludering. Kommissionen utvärderar de enskilda medlemsstaternas genomförande av strategierna och rapporterar till och rådet. överlämnade regeringen skrivelsen En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). Det övergripande målet i strategin är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I skrivelsen behandlades regeringens bedömningar, mål och förslag till åtgärder inom områdena styrning och kunskapsuppbyggnad, utbildning, bostad, hälsa och social omsorg och trygghet, kultur och språk samt romers organisering och deltagande i det civila samhället. I strategin ingick även en satsning på ett utvecklingsarbete främst inom områdena utbildning och arbete –2015 i ett antal pilotkommuner, för vilken regeringen avsatte särskilda medel (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:KU1, rskr. 2011/12:62). I skrivelsen framhölls att en regelbunden uppföljning bör göras utifrån verksamhetsspecifika mål inom ett antal områden och att regeringen bör rapportera till i budgetpropositionen om utvecklingen när det gäller romsk inkludering (skr. 2011/12:56 s. 17 f.). Strategin behandlades av (bet. 2011/12:KU17, rskr. 2011/12:227). tillsatte regeringen en kommission mot antiziganism i syfte att åstadkomma en kraftsamling i arbetet mot antiziganism och överbrygga förtroendeklyftan mellan den romska gruppen och samhället i övrigt (dir. 2014:47). Kommissionen hade bl.a. i uppdrag att samla och sprida kunskap om antiziganism och åtgärder för att motverka och förebygga antiziganism. presenterades också departements-promemorian Den mörka och okända historien – om övergrepp och kränkningar av romer (Ds 2014:8). Syftet med vitboken var att ge ett erkännande åt offren och deras anhöriga och skapa förståelse för den romska minoritetens situation . Kommissionen mot antiziganism fick i ett tilläggsdirektiv i uppdrag att ta fram och sprida ett material baserat på vitboken till skolor och andra delar av samhället (dir. 2014:121). Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:44). I detta och andra rapporter som tagits fram (dnr Ku2015/00416/DISK) framgår bl.a. att det finns ett samband mellan de historiska övergrepp som beskrivs i Den mörka och okända historien och romers utsatta situation i det svenska samhället. Kommissionen menar att det negativa förhållningssätt som har präglat många av de statliga och kommunala åtgärderna gällande romer fortlever och påverkar romers tillgång till de mänskliga rättigheterna än . I slutbetänkandet lämnas ett antal rekommendationer till regeringen med utgångspunkt från kommissionens övergripande slutsats att det i stor utsträckning saknas styrning och kontinuitet i politiken på området och i initiativ från andra aktörer. Inom ramen för sitt arbete har kommissionen genomfört kunskapshöjande insatser för att förebygga och motverka antiziganism. Bland annat har kommissionen genomfört en stor spridning av ett utbildningsmaterial med lärarhandledning som utgår från regeringens vitbok. Insatsen har riktats till skolor och andra berörda delar av samhället i hela . tillkännagav med bifall till ett antal motionsyrkanden för regeringen behovet av fortsatta satsningar för bekämpandet av antiziganism och för romsk inkludering (bet. 2014/15:KU16, rskr. 2014/15:156). Av regeringens senaste redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (2015/16:75) framgår att skrivelsen inte är slutbehandlad och att arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer att fortsätta –2019. Regeringen presenterar i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr.1, s. 93 f.) det pågående arbetet på området antiziganism och romsk inkludering. Regeringen noterar i propositionen att () gör en bedömning att det förekommer en utbredd diskriminering av romer men att ärendena är bevismässigt svåra eftersom det ofta rör sig om korta händelseförlopp utan vittnen. Vidare noterar regeringen att slutredovisningen från uppdrag om en fördjupad studie om romska flickors och kvinnors livssituation och hälsa (dnr A2012/02102/DISK) bl.a. visar att romska flickor och kvinnor överlag upplever att de blir sämre bemötta av olika aktörer i samhället. Studien visar också att de hyser lägre förtroende för olika samhällsfunktioner, att de har sämre ekonomi och något sämre hälsa samt oftare är utsatta för våld eller hot om våld än övriga befolkningen. Romska flickor och kvinnor har också en sämre förankring i samhället och mer ohälsosamma levnadsvanor än befolkningen i stort. Regeringen har inom ramen för Samling mot rasism genomfört dialogmöten med företrädare för den judiska och den romska minoriteten samt med företrädare för samerna. Vid mötena diskuterades den rasism som riktas mot grupperna och hur den bäst kan mötas. Underlaget från mötena har bl.a. legat till grund för den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Vad gäller Arbetsförmedlingens uppdrag att stödja romers etablering och motverka hinder på arbetsmarknaden (dnr A2012/01386/DISK) konstaterar regeringen att kundresurser med inriktning mot den nationella minoriteten romer, som fungerat som en länk mellan arbetssökande romer och arbetsförmedlare, bidragit till ett ökat antal nyinskrivningar. Enligt råder det skillnader mellan kvinnor och män när det gäller hur många som kommer ut i olika insatser. I det regeringsuppdrag som beslutats till Arbetsförmedlingen 2016 (dnr Ku2016/00654/DISK) ingår därför bl.a. att stärka arbetet för att förbättra kvinnors möjligheter att ta del av insatserna. I uppdraget ingår även att säkerställa att det i myndigheten finns för verksamheten nödvändiga kunskaper om romer som nationell minoritet. har ca 2 600 personer internt och 8 900 personer externt tagit del av en särskilt riktad webbutbildning i detta syfte. uppdrag att se till att en lämplig uppdragsutbildning tas fram och görs tillgänglig för att utbilda personer med romsk språk- och kulturkompetens (brobyggare) för arbete inom och inom hälso- och sjukvården (dnr A2014/01285/DISK) har enligt regeringen gett positiva resultat. Flera kommuner upplever att brobyggarna har hjälpt till att lösa situationer på individnivå på ett bättre sätt och bidragit till att fler romer får tillit till myndigheterna. Regeringen noterar vidare att inom ramen för sitt uppdrag inom strategin för romsk inkludering (dnr A2012/01387/DISK) har fortsatt tillhandahålla uppdragsutbildning för brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens inom skola och förskola. har Statskontoret genomfört en utvärdering av brobyggarverksamheten inom områdena utbildning, socialtjänst och arbete som bl.a. visar att verksamheten inom skolan har lett till att – öka kunskapen bland personalen inom den kommunala förvaltningen och hos den romska minoriteten – många elever som fått stöd av brobyggare tycks ha förbättrat sin studiesituation och har lättare att fullfölja skolutbildningen – enskilda individer har fått ett bättre stöd från lärare än de hade tidigare för att kunna tillgodose sina rättigheter. Regeringen framhåller att Statskontorets samlade bedömning av brobyggar-verksamheten är att den har bidragit till romsk inkludering och att högskoleutbildningen har höjt de kommunala brobyggarnas kompetens och medverkat till att de arbetar mer professionellt. Regeringen noterar också att presenterade ett utbildningsmaterial riktat till personal inom som stöd i bemötandet och i ett inkluderande arbetssätt, med särskilt fokus på den romska gruppen (dnr Ku2016/00697/DISK). För att säkerställa att materialet används på lokal nivå beslutade regeringen att med utgångspunkt i detta ska genomföra en utbildningsinsats riktad till (dnr Ku2016/01242/DISK). För att se till att man ytterligare sprider de metoder och arbetssätt som har tagits fram i arbetet med romsk inkludering 2012–2015 har regeringen , efter en utlysning till samtliga kommuner, fattat beslut om bidrag till fem nya kommuner som ska utveckla kommunala modeller för romsk inkludering. När det gäller arbete inom ramen för det prioriterade området Lika rättigheter och möjligheter för judar, romer, samer, sverigefinnar och tornedalingar, konstaterar regeringen att myndigheten framför allt arbetat med samers och romers rättigheter på olika sätt. Forum för levande historias , som delfinansierats av regeringen, avslutades (dnr Ku2016/00546/DISK). Över 500 workshoppar och ca 130 fortbildningar av elever, tjänstemän och andra besökare har genomförts. Regeringen konstaterar att en utvärdering av utställningen visar att den bl.a. har bidragit till att bemöta och motverka stereotyper och präglats av dialog. planeras att fortsätta på andra håll i landet. Enligt regeringen har samtliga myndigheter som har fått uppdrag inom ramen för strategin för romsk inkludering på olika sätt involverat romer i sitt arbete. Vidare har myndigheterna tagit fram kunskap och verktyg som underlag och stöd för genomförandet av strategin för romsk inkludering. Pilotkommunerna har under strategins första utvecklat strukturer som ligger till grund för ett mer långsiktigt arbete med romsk inkludering. Spridningen av dessa arbetssätt och erfarenheter har bidragit till att fler kommunala initiativ tagits. Verksamheten med brobyggare inom olika områden har varit en framgångsfaktor. Romskt deltagande har enligt regeringen varit av central betydelse för att nå framgång i arbetet. Regeringen noterar att i om arbetet med romsk inkludering 2012–2015 (dnr Ku2016/00940/DISK) visar att arbetet resulterat i ett mer rättighetsbaserat arbetssätt, vilket har varit en framgångsfaktor. Av rapporten framgår även att den romska delaktigheten har varit tydlig i alla pilotkommuners organisation men sett olika ut. Formerna för deltagande har varierat från information till inflytande, delvis i relation till vilka aktiviteter det handlat om. Utvecklingen av strukturer för dialog och inflytande för romer är främst synlig i de kommuner som ingått i projektet med Kommuner och Landsting (SKL) om att utveckla systematiska och kvalitativa samråd. Dessa kommuner har uppfattat SKL:s projekt som mycket positivt, vilket också romer i kommunerna bekräftar. Regeringen beslutade att ge Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att genomföra insatser som ska bidra till att förbättra förutsättningarna för romers engagemang i det civila samhället och för romska organisationers deltagande i samhällslivet, däribland i arbetet för romsk inkludering. Mot bakgrund av vad bl.a. studie visat om hur romska flickor och kvinnor upplever sin hälsosituation och livssituation har MUCF fått i uppdrag att fördela bidrag till organisationer inom det civila samhället för olika hälsofrämjande insatser riktade till romer. Myndigheten ska när man genomför uppdraget särskilt uppmuntra romska flickors och kvinnors deltagande (dnr Ku2016/01243/DISK). Regeringen bedömer att arbetet med romsk inkludering har utvecklats positivt. Vidare gör regeringen bedömningen att samråden med de nationella minoriteterna har stor betydelse och att de har fått ett större genomslag , vilket i sin tur resulterat i en djupare kunskap och förståelse hos det allmänna för de nationella minoriteternas förutsättningar och behov. framhåller regeringen att det regelbundet måste säkerställas att de olika former som används är ändamålsenliga och att det finns en reell möjlighet till inflytande och delaktighet. Enligt regeringen visar erfarenheterna från arbetet med strategin för romsk inkludering att romsk delaktighet i arbetet är en framgångsfaktor. Integreringen av de nationella minoriteternas rättigheter inom ordinarie strukturer i det allmänna har också enligt regeringen gått framåt såväl inom minoritetspolitiken i stort som inom ramen för strategin för romsk inkludering. Regeringen beslutade (dir. 2016:73) att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn och analys av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt angränsande frågor. Med utgångspunkt i översynen, i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och i regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) ska utredaren genomföra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken och föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Uppdraget ska redovisas . I samband med att behandlade de motioner som resulterade i ett tillkännagivande (bet. 2014/15:KU16) framhöll att det behövs fortsatta satsningar för att bekämpa antiziganism och diskriminering. Utskottet noterade bl.a. skolornas centrala roll, vikten av att sprida vitboken och dess innehåll till olika delar av samhället samt att ta fram skolmaterial baserat på vitboken. Vidare noterade utskottet vikten av spridning av arbetssätt för romsk inkludering på nivå, brobyggarverksamhet med kulturkompetens, jämställdhetsåtgärder samt utveckling och produktion av lärverktyg. Utskottet betonade även vikten av utvärdering och framtidsplanering. Utskottet anser att åtgärder mot antiziganism och för romsk inkludering är av stor vikt och noterar redogörelsen i budgetpropositionen för det pågående arbetet. Utskottet konstaterar bl.a. att kommissionen mot antiziganism har lämnat sitt slutbetänkande med ett antal rekommendationer till regeringen. Utskottet noterar också att regeringen avser att fortsätta arbetet med att tillgodose tillkännagivande på området –2019. Vidare konstaterar utskottet att regeringen har beslutat om en översyn av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk där utredaren ska genomföra en sammanhållen analys av minoritetspolitiken. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om antisemitism. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:2495 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om antisemitism och förföljelse mot judar. Motionärerna menar att det är av stor vikt att fortsatta insatser görs för att sprida kunskap om antisemitism och de särskilda föreställningar som är antisemitismens näring.