bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Av vilket skäl dröjde regeringens beslut i ärendet (Ju2016/03609/PO) till , vilket var efter det att sökanden framställde sin begäran att frågan skulle överlämnas till statsrådet? Vilka rutiner har () för att säkerställa att sekretessprövningar utförs på ett korrekt sätt? Har rutinerna följts i detta fall? Med stöd av vilken bestämmelse i föreskrifter (RKF 2015:4) om ändring i föreskrifter (1999:03) om gallring av allmänna handlingar utfördes gallringen? Vilka gallringsfrister gäller för e-postmeddelanden som är allmänna handlingar? När gallrades de e-postmeddelanden som var allmänna handlingar och som begärdes utlämnade? Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A1.6.2). Till svaret var fogat vissa bilagor, varav en del har sekretessmarkering. Vidare överlämnades en kompletterande svarspromemoria (bilaga A1.6.3). Med anledning av utskottets begäran att få del av vissa handlingar (fråga 6 och 7) har handlingar i ärende Ju2016/02631/PO bifogats svarspromemorian. I svarspromemorian anförs på fråga 1 att de svenska ståndpunkter som framfördes av regeringens företrädare vid GENVAL-mötena framgår av instruktionerna som upprättats inför mötena och de textförslag som skickats till ordförandeskapet. Ståndpunkterna förankrades i justitieutskottet och sedan även i . På fråga 2 anges som svar att de ståndpunkter som framfördes av statsrådet vid respektive framgår av rapporterna från mötena. De framförda ståndpunkterna överensstämde med de svenska ståndpunkter som förankrats i inför respektive möte. Som svar på fråga 3 anförs att utöver den förhandling som fördes vid möten i rådet har det förekommit informella kontakter där ståndpunkter har förts fram. Dessa ståndpunkter var förankrade i justitieutskottet och . Enligt svaret på fråga 4 ger såväl de rapporter som författades av regeringens företrädare som de anteckningar som upprättades av rådets generalsekretariat en rättvisande bild av det svenska agerandet vid rådsmötena. När det gäller fråga 5 anförs att det i ordförandeskapets dokument 5662/1/16 REV 1 GENVAL 13 JAI 66 framgår på sidan 13, fotnot 73, att ställt sig bakom en mer flexibel linje vad gäller tidsbegränsade licenser och tillsammans med andra medlemsstater föreslagit som gräns. Detta är inte korrekt. hade bett om större flexibilitet i texten, men det avsåg inte tidsramen, utan en uppdelning i olika vapenkategorier. Regeringens representant påpekade felet för rådssekretariatet och ordförandeskapet och bad att förkortningen SE skulle tas bort från fotnoten, vilket också skedde i en senare textversion. Som svar på fråga 8 anförs att avsikten med statsrådet svar vid interpellationsdebatten var att tillbakavisa ett påstående från om att skulle ha föreslagit ett förbud mot samtliga halvautomatiska skjutvapen, vilket inte var fallet. Regeringens målsättning vid förhandlingarna var att få till stånd någon form av särskilda kontrollnivåer för särskilt farliga vapentyper, vilket var i enlighet med de ståndpunkter som förankrats vid överläggning med justitieutskottet och . På utskottets fråga 9 om skälet till att beslut i ärendet Ju2016/03609/PO dröjde till , vilket var efter det att sökanden framställde sin begäran att frågan skulle överlämnas till statsrådet, anförs att detta berodde på den sekretessprövning som gjordes, de krav på beredning av regeringsärenden som gäller och den rådande personalsituationen på enheten. När det gäller fråga 10 om rutinerna för sekretessprövningar anförs att om en anställd i har ansvar för vården av en handling, är det i första hand han eller hon som prövar om handlingen ska lämnas ut. I tveksamma fall eller om sökanden begär det ska ett statsråd göra prövningen. Frågan får också överlämnas till regeringens prövning. Om den anställde beslutar att inte lämna ut handlingen, ska sökanden underrättas om det och om att det finns möjlighet att få frågan prövad av ett statsråd. Regler om detta finns i offentlighets- och sekretesslagen (6 kap 3 §) och i instruktionen för (18 §). För beredningsrutiner inför regeringsbeslut om sekretessprövning gäller samma rutiner som för övriga regeringsbeslut. Enligt svaret i promemorian har rutinerna följts i detta fall. Som svar på fråga 11 anförs att gallringen skedde med stöd av RKF 2015:4 2 § 1 och 2 p samt att det i föreskrifterna inte finns några tidsangivna gallringsfrister. I stället gäller att handlingarna ska, under de förutsättningar som anges i föreskrifterna, gallras när de inte längre behövs för regeringens eller verksamhet. Vidare anförs att de e-postmeddelanden som begärdes ut i ärendet Ju2016 / 03609/PO hade gallrats . Granskningen visar att regeringen vid förhandlingarna om EU:s nya vapendirektiv har gett uttryck för en ståndpunkt som har varit i linje med vad som förankrats i . Granskningen ger i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. 1.7 Förhandlingarna om fiskemöjligheter i I en anmälan till (dnr 300-2016/17), bilaga A1.7.1, begärs det att utskottet granskar om statsrådet vid förhandlingarna om förslaget till förordning om fastställande av fiskemöjligheter i har gått utöver det förhandlingsmandat som regeringen har fått från . Enligt anmälaren har regeringen efter förhandlingar i EU ställt sig bakom ett beslut om kvoter för torskfisket som låg utanför ramarna för den ståndpunkt som regeringen hade fått stöd för vid ett samråd i inför förhandlingarna i EU. Anmälaren anser att regeringen därmed har gått utanför förhandlingsmandat. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior med därtill fogade bilagor som har upprättats inom , bilaga A1.7.2 –3. Förslag till förordning om fastställande av fiskemöjligheter i Europeiska kommissionen lämnar förslag om fiskemöjligheter i . De arter som regleras är torsk, sill, skarpsill, lax och rödspätta. Kommissionen definierade i sitt årliga meddelande om fiskemöjligheter , de grundläggande principer som kommissionen avser utgå ifrån när de presenterar förslag om fastställande av maximal tillåten fångst (total allowable catch, TAC) och kvoter . Meddelandet diskuterades vid Jordbruks- och fiskerådet . presenterade kommissionen ett förslag till förordning när det gäller fastställande av fiskemöjligheter i [2]. Kommissionens förslag innehöll inte något förslag till TAC för torsk i vare sig västra eller östra . För övriga arter innebar förslaget följande: – en ökad nivå av TAC för sill, med undantag för sill i – en ökad nivå av TAC för skarpsill – en ökad nivå av TAC för rödspätta – en ökad nivå av TAC för lax, med undantag för lax i . Förslaget innebar att flertalet arter skulle förvaltas i enlighet med principen om maximalt hållbart uttag (maximum sustainable yield, MSY) utifrån de mål som slagits fast inom ramen för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken. Överläggning och preliminär svensk ståndpunkt Vid ett sammanträde i miljö- och jordbruksutskottet (prot. 2016/17:1) beslutade utskottet enligt 7 kap. 12 § riksdagsordningen att begära överläggning med regeringen, , om förslaget till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa bestånd och grupper av fiskebestånd i , KOM(2016) 545. Vid ett sammanträde i miljö- och jordbruksutskottet (prot. 2016/17:2) överlade utskottet med statsrådet om förslaget till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa bestånd och grupper av fiskebestånd i , KOM(2016) 545. Underlaget till överläggningen utgjordes av en reviderad promemoria som tidigare sänt över (dnr 1.6.2-55.2016/17). Regeringens preliminära ståndpunkt angavs vara följande: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter i anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den nya Östersjöplanen tillämpas för de bestånd som omfattas av planen. Utifrån detta kan regeringen stödja ansatsen i kommissionens förslag och stödjer att TAC för torsk, sill och skarpsill sätts i enlighet med Östersjöplanen. Regeringen anser således att det är viktigt att TAC för torsk sätts i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens MSY-mål, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den nya Östersjöplanen tillämpas. Vad gäller TAC för lax i egentliga anser regeringen att den, främst i syfte att minska fisketrycket på de svagaste laxbestånden, bör fastställas på en lägre nivå än den som föreslagits av kommissionen. När det gäller TAC för rödspätta stödjer regeringen att TAC 2017 anpassas till ICES MSY-råd om fångster i stället för landningar då rödspätta omfattas av landningsskyldigheten. Regeringen anser att det skulle finnas ett mervärde i att reglera fritidsfiske efter torsk i västra inom ramen för denna förordning, givet den västra torskens beståndssituation och fritidsfiskets bidrag till fiskeridödligheten på detsamma. Regeringen är också angelägen om att relativ stabilitet bibehålls. Generellt anser dock regeringen att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om den kan tillföra mervärde. Ordföranden konstaterade att det i övrigt inte fanns något att tillägga till den svenska ståndpunkten i detta skede. Paragrafen förklarades justerad. Till EU-nämndens sammanträde (2016/17:5) översände bl.a. en kommenterad dagordning inför Jordbruks- och fiskerådets möte . Den kommenterade dagordningen innehöll ett förslag till svensk ståndpunkt som var identiskt med den preliminära ståndpunkt som var föremål för överläggning i miljö- och jordbruksutskottet . Av EU-nämndens uppteckningar från sammanträdet (2016/17:5, § 4) framgår att statssekreterare , åtföljd av tjänstemän från , informerade och samrådde inför mötet i unionens råd för jordbruk och fiske . Vid sammanträdet delades ett s.k. non-paper på bordet. Ordföranden anförde (anförande 209) att det hade informerats om dokumentet i miljö- och jordbruksutskottet. Statssekreterare anförde följande (anförande 210): När det gäller förslaget till förordning om fastställande av fiskemöjligheter i hade regeringen överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet . Utskottet gav vid överläggningen fullt stöd till regeringens målsättning. Inledningsvis vill jag understryka att det ser positivt ut för flertalet bestånd i , även om vi har en bit kvar innan vi har nått målet om långsiktigt hållbart nyttjande av alla bestånd i . Genom att har varit en konstruktiv förhandlingspart har vi varit med och påverkat så att det nu sker en positiv utveckling för så många bestånd. Jag tänker då på de flesta sillbestånd, skarpsill, rödspätta och lax. För lax har vi lyckats att vända den negativa trend som fanns och lyckats att stabilisera situationen. Jag tror att det hade sett mycket sämre ut om hade ställt sig utanför förhandlingarna. Man hade då inte kunnat påverka förhandlingsresultatet i rätt riktning. Jag är mot den bakgrunden angelägen om att regeringen i de kommande förhandlingarna ska ha utrymme att kunna fortsätta att göra skillnad och att fortsätta att förbättra bestånden i tills vi ligger i linje med regeringens grundinställning om att fiskeriförvaltningen ska bidra till ett långsiktigt hållbart nyttjande av resurser. Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den reformerade gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. När det gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs, att den vetenskapliga rådgivningen och försiktighetsansatsen utgör grunden för besluten och att den nya fleråriga för bestånden av torsk, sill, strömming och skarpsill tillämpas. Regeringen anser att vid förhandlingarna ska verka för att en uppgörelse är i enligt [sic!] med de målsättningar som jag nu har redovisat. I fråga om torsk i det östra torskförvaltningsområdet där Ices på grund av oklara biologiska förhållanden inte har presenterat några biologiska referensnivåer anser regeringen att ska verka för att försiktighetsansatser tillämpas vid fastställandet av fiskemöjligheterna och således att kvoterna för detta bestånd minskas väsentligt. I fråga om det västra torskbeståndet anser regeringen att ska verka för en väsentlig minskning av fiskemöjligheterna i linje med fiskeripolitikens MSY-mål och Östersjöplanen. Den vetenskapliga rådgivningen utgör naturligtvis grunden för besluten. När det gäller både den östra och den västra torsken är trycket från övriga medlemsstater stort. Flera vill se mindre minskningar. Det är därför viktigt att , liksom , kan spela en aktiv roll i förhandlingarna ända till slutet. lyckades bidra till en minskning av fiskemöjligheterna för båda torskbestånden trots att andra medlemsstater förespråkade mindre minskningar eller ingen minskning alls. Hade inte varit spelbart hade resultatet sannolikt blivit sämre för torsken. För lax i egentliga föreslår kommissionen en ökning av kvoten jämfört med innevarande år. Regeringen anser dock att bland annat i syfte att skydda de svagaste laxbestånden och ge dem en möjlighet till återhämtning ska verka för att fiskemöjligheterna fastställs på en lägre nivå än den som förslagits av kommissionen. När det gäller fastställande av fiskemöjligheterna för sill och skarpsill anser regeringen att , i syfte att underlätta den landningsskyldighet som gäller i , bör verka för en kvotsammansättning för sill och skarpsill som så långt som möjligt motsvarar fångstsammansättningarna av dessa arter – detta eftersom sill och skarpsill fångas tillsammans. När det gäller rödspätta anser regeringen att TAC bör grunda sig på den vetenskapliga rådgivningen och möjliggöra den landningsskyldighet som även omfattar rödspätta i . Som ni vet innehöll kommissionens förslag inga förslag om fiskemöjligheter för vare sig östra eller västra torskförvaltningsområdet. Kommissionen har ännu inte formellt ändrat sitt förslag, men jag vill passa på att informera nämnden om att kommissionen indikerar att man anser att fiskemöjligheterna i både det västra och det östra torskförvaltningsområdet bör sänkas väsentligt, i det västraområdet [sic!] och i det östra området . Kommissionen har även indikerat att man är öppen för att införa åtgärder för fritidsfisket av västlig torsk, bland annat med hänsyn till att fritidsfisket har haft en stor påverkan på fiskeridödligheten för detta bestånd. Kommissionen har hänvisat till sådana åtgärder för fritidsfisket kan vidtas av solidaritetsskäl utifrån tanken att alla aktörer som nyttjar beståndet bör dela på ansvaret för att skydda och återställa fisket till hållbara nivåer. Denna ytterligare information förändrar inte den huvudsakliga handlingslinje som jag precis har beskrivit. Jag vill också understryka att regeringens ståndpunkt kvarstår om att reglering av fritidsfiske i första hand är varje medlemsstats ansvar och att EU-lagstiftning på detta område endast bör övervägas i specifika fall och om det kan tillföra mervärde. Jag vill förtydliga att regeringen, givet den västra torskens allvarliga beståndssituation och fritidsfiskets bidrag till fiskeridödligheten, anser att det skulle finnas ett mervärde i att reglera fritidsfiske efter torsk i västra inom ramen för denna ettåriga förordning. Regeringen är alltså angelägen om att en relativ stabilitet bibehålls. Jag vill också att ni ska vara medvetna om att de flesta medlemsstater har framfört starka invändningar mot så stora sänkningar som kommissionen har indikerat för de båda torskbestånden. Jag vill därför avsluta med att upprepa det som jag sa inledningsvis, nämligen att jag är angelägen om att regeringen i de kommande förhandlingarna ska kunna fortsätta att göra skillnad och fortsätta att förbättra bestånden i . (C) anförde (anförande 211): Punkt två handlar om den förvaltningsplan som är antagen för . Med reservation för att mitt minne sviker mig – jag måste göra den reservationen – sa den förvaltningsplanen att förändringar skulle vara inom ett visst spann, både uppåt och nedåt. Jag undrar om de förändringar som föreslås på till exempel torskområdet är inom det spann som förvaltningsplanen fastslog. Den tredje punkten gäller fritidsfisket, där jag gärna ser att regeringen starkt påtalar i att detta ska lämnas till nationellt avgörande. Det är ett medskick. Vi vill inte ha någon vare sig fiskeskatt eller fritidsfiskekortsavgift i vårt land. Det kommer att leda till en oändlig byråkrati om det införs och vi som är intresserade av fritidsfiske ska börja rapportera och så vidare. Jag vill alltså gärna att regeringen tar upp detta och med eftertryck säger att detta är och ska förbli nationellt. (V) anförde (anförande 212): Det är bra att vi nu har fått förslaget till kvoter för torsk i . Det har vi inte fått tidigare, och det är lite svårt att förhålla sig till regeringens position när det inte finns någon position i fråga om en av de viktigaste arterna att diskutera i det här fallet. Överlag tycker jag att den svenska hållningen är bra. Jag tycker att det är bra att regeringen följer kommissionen och att kommissionen följer vetenskapen. Det som är djupt otillfredsställande är att vi har ett alldeles för dåligt vetenskapligt underlag, särskilt vad gäller torskbeståndet. Jag kan hålla med i det han säger – det skulle vara önskvärt att man låg inom ett spann år för år så att det inte blir de här kraftiga rycken för fiskarna. Å andra sidan är frågan vad man ska göra ifall torskbeståndet nästan har kollapsat, vilket det nu har. Då måste man dra ned . Jag ser ingen annan lösning. Det jag skulle vilja fråga statssekreteraren om är den aktiva rollen och det öppna mandat som man efterfrågar för att kunna spela den aktiva rollen. Vi som ska ge det här mandatet vill veta vad det är för mandat vi ger. Vi vill ju inte helt och hållet köpa grisen i säcken. Min fråga är hur mycket ni är beredda att kompromissa. Som jag har förstått förhandlingsläget är det danskarna som är värst. Kan man bara trycka till dem ska man nog kunna få igenom de här förslagen, tror jag. (M) anförde (anförande 213): Den första frågan gäller utskicket som vi nu får i pappersform. Det är daterat . Jag skulle vilja fråga varför det har tagit så att få det på bordet. Den andra frågan gäller fritidsfisket, som även och har nämnt. Vi har tidigare haft skrivningar i svenska ståndpunkter som har förändrats i miljö- och jordbruksutskottet, där det har varit bred enighet i hela Alliansen, och även om att fritidsfisket ska regleras på nationell nivå. har vi detta med västra . Enligt Havsfiskelaboratoriet i plockar tyskarna upp tiotusentals ton i västra . Det är ju helt bisarrt stora mängder. Därför tycker jag att det finns skäl att fråga om det som pågår där nere verkligen är fritidsfiske. Och är den här lösningen, där man går in från EU-håll, verkligen den lösning som är mest verkningsfull? Finns det inga andra lösningar som är görliga? (KD) anförde (anförande 214): Vi har inga avvikande ståndpunkter. Däremot vill jag understryka det som tar upp. Talar vi om samma saker när vi talar om fritidsfiske i olika länder? Jag tror inte det eftersom det ser så olika ut i olika länder. nämnde , och vi har fått rapporter i miljö- och jordbruksutskottet. Hur ska detta kunna hanteras? Jag håller med om och vi är överens om att det är en nationell angelägenhet; det ska självklart lösas på den nivån i första hand. Det vill jag understryka. måste vi när vi talar om det veta att vi talar om samma sak. När man i talar om fritidsfiske, är det samma sak som vi talar om i ? Det ser olika ut. Jag tror att det vore bra om man kunde närma sig det här på ett bra sätt så att det går att jämföra. är det inte jämförbara storheter. (SD) anförde (anförande 215): Tack, statssekreteraren, för föredragningen! Vi i delar regeringens ståndpunkt att det är angeläget att nå målen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning. I och med det delar vi regeringens ståndpunkt att det behövs lägre TAC på lax ur de svagaste bestånden. Med det sagt vill vi se detta även på samtliga andra områden. måste förvaltas åt kommande generationer, och en återgång till minst 1950-talets bestånd är önskvärd. vill därför se en minskning av samtliga områden och bestånd . Därmed anmäler vi avvikande mening. Statssekreterare anförde (anförande 216): Första frågan var från och handlade om förvaltnings-planen för och spannet där. När det gäller torsken ligger förändringarna inom spannet. Det kom också en fråga om fritidsfisket från . Jag vill bara understryka att det som diskuteras nu i form av åtgärder inte handlar om fiskekort eller avgifter, utan det är andra typer av åtgärder som är uppe för diskussion. ställde frågan om det vetenskapliga underlaget för torsken. Vad har vi för red line? Är det att köpa grisen i säcken? Jag vill bara påminna om att vi har Östersjöplanen, som är en flerårig förvaltningsplan. Det är den juridiska red line som finns för . Några försämringar i relation till den kan vi absolut inte tänka oss. ställde en fråga om fritidsfisket, om det finns andra lösningar vad gäller det ganska omfattande fritidsfiske som tyskarna ägnar sig åt. Jag ber kanslirådet att lägga ut texten om det. anförde (anförande 217): I vissa länder är det pågående fritidsfisket ganska omfattande. Bara i är det drygt två och ett halvt tusen ton, vilket är lika mycket som landets yrkesfiske. Det förekommer även i andra länder. Det finns ingenting som tyder på att är på väg att reglera detta starkare, i alla fall inte . Då måste man utgå från att det kommer att fortgå på de nivåerna. Det är därför man gör bedömningen att givet det västra torskbeståndets beståndssituation finns det i det här läget ett mervärde i att reglera det på ett proportionerligt sätt i syfte att bidra till de mål som finns i CFP. Men som statssekreteraren sa återstår den generella ståndpunkten att fritidsfisket i första hand regleras nationellt. Ordföranden anförde (anförande 222): Frågan om varför det dokument som kom inte har delats ut till nämnden tidigare får vi skicka tillbaka till . Dokument av den typen bedömer vi är relevanta för vår diskussion här i nämnden. Vi vill gärna ha dem så fort som möjligt och inte innan mötet börjar genom andra källor. Det fanns uppenbarligen tillgängligt tidigare. (V) anförde (anförande 223): Jag ska bara säga något om mandatet som vi nu ger. Det är upp till ministern och ministerns sekreterare att bedöma om ni tycker att ni behöver frångå mandatet. I så fall förväntar jag mig att ni återkommer till nämnden – skriftligen eller hur det nu går till. Ordföranden anförde (anförande 224): Där gäller samma ordning som vid alla andra råd: Om regeringen bedömer att man är på väg att gå utanför mandat eller godkänna någonting – det här är ju ett beslut, en politisk överenskommelse – behöver man återkomma till nämnden. Det tar vi på samma sätt i det här rådet som i andra råd. Jag finner att det finns stöd för regeringens ståndpunkt i den här frågan med en avvikande mening från SD enligt redogörelse. Då går vi vidare till dagordningspunkt 5, EU:s och årliga samråd . Det är en diskussionspunkt. Pressmeddelande och kvoterna fiske i publicerades ett pressmeddelande med rubriken minskning av torskfisket i på regeringens webbplats. Av pressmeddelandet framgår bl.a. att det vid mötet i unionens råd för jordbruk och fiske fattades beslut att begränsa torskfisket i västra och i östra jämfört med . Vidare återges följande uttalande av statsrådet : Det här är ett oerhört viktigt och välkommet beslut.