bet · H401UbU16 · 2017-04-28 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Regeringen ska särskilt se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående utredningar och arbeten. Motionerna tar upp frågor om bl.a. yrkesvux och , stimulanser till kombinationsutbildningar och vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). I betänkandet finns sex reservationer (M, C, V, L, KD). Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning vuxenutbildning i svenska för invandrare Eftergymnasial utbildning för särskoleelever Motioner som bereds förenklat 1.Yrkesvux och m.m., punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända m.m., punkt 2 (M) 3.Krav på att asylsökande ska delta i sfi m.m., punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Kartläggning av existerande lärplattformar m.m., punkt 6 (M) 5.Kartläggning av existerande lärplattformar m.m., punkt 6 (V) 6.Sfi-peng, punkt 7 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1234 av (M), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkandena 17 och 19, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 11. Reservation 1 (M, C, L, KD) Stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända m.m. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 17. Reservation 2 (M) 2016/17:1240 av (M). Krav på att asylsökande ska delta i sfi m.m. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 24. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 5. Kartläggning av existerande lärplattformar m.m. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M) Reservation 5 (V) 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 18. Reservation 6 (C) Eftergymnasial utbildning för särskoleelever ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:333 av (L), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 14, 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:3069 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (S), (M), (M), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning behandlar i detta betänkande 39 motionsyrkanden som rör vuxenutbildningen från allmänna motionstiden /17. Av dessa bereds 21 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilaga 1. Motionerna tar upp frågor om bl.a. yrkesvux och , stimulanser till kombinationsutbildningar , vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och eftergymnasial utbildning för särskoleelever. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om yrkesvux och , stimulanser till kombinationsutbildningar och bakgrundskontroller av elever. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD) och 2 (M). Enligt kommittémotion 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 2 bör vuxenutbildningen på gymnasial nivå (yrkesvux) byggas ut. utvärderingar visar exempelvis att cirka tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Utan denna typ av utbildning skulle dörren in till det första jobbet vara stängd för många. Enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 29 bör en bred översyn göras av utbildningarna inom livsmedelskedjan samt viltvårdsutbildningarna i bl.a. yrkesvux och . Det finns ett behov av bättre samverkan med branscherna, med ökade inslag av praktik och en större del spjutspetsinriktning av utbildningarna. I motion 2016/17:1234 av (M) föreslås att möjligheten att inrätta en kvalificerad yrkesutbildning (KY-utbildning) i för djurvårdare ses över. Utbildningar till djurvårdare finns endast på ett fåtal orter. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 17 föreslås en översyn av hur yrkesvux kan stärkas så att kompetensförsörjningen förbättras. Motionärerna anför att det är angeläget att det finns en bredd bland yrkesutbildningarna. Yrkesvux har kommit att bli en viktig komponent för arbetslivets kompetensförsörjning, något som understryks av att utbildningen i många fall är inriktad mot yrken där det finns en brist på personer med rätt kompetens. Motionärerna anser vidare att geografiska placering bör ses över (yrkande 19). Utbildningar bör placeras där de har goda möjligheter att samarbeta med det lokala näringslivet. I kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 11 begärs att utbildningar inom besöksnäringen som anordnas av och yrkesvux utvecklas ytterligare i landets alla delar. Det krävs satsningar på regionala utbildningar inom och yrkesvux. Stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända m.m. I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 13 begärs stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända. Motionärerna anför att många nyanlända har kort utbildning, och trots det läser få av dem grundläggande vuxenutbildning vid sidan av sfi . Vad den typiska deltagaren i etableringsåtgärder gör är enligt motionärerna att delta i sfi, samhällsorientering och i utbildning i Arbetsförmedlingens regi. Mer kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med sfi och yrkesutbildning behövs. Motionärerna föreslår vidare att en ny yrkesutbildning införs med starkare koppling till arbetsmarknaden (yrkande 17). Motionärerna framhåller att dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och inte leder till jobb. Enligt motion 2016/17:1240 av (M) bör möjligheten att införa bakgrundskontroller av dem som utbildar sig för att hantera sprängämnen ses över. går det att studera kursen Explosivämnestekniker vid en yrkeshögskola. I medierna har kritik riktats mot utbildningen eftersom personer med extrema och våldsbejakande politiska eller religiösa värderingar kan använda en sådan utbildning till att skada andra. En sådan bakgrundskontroll kan göras genom att man stämmer av mot belastningsregistret men också genom att exempelvis informeras om den förhållandevis lilla grupp som genomgår den här typen av utbildningar. Bakgrund och gällande rätt Kommunernas vuxenutbildning inom skolväsendet består av vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Utbildning i svenska för invandrare (sfi) var tidigare en egen skolform men är en del av komvux, vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Komvux erbjuds i övrigt på grundläggande och gymnasial nivå. Sådan komvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grund- och gymnasieskolan. Särvux riktar sig till vuxna med utvecklingsstörning eller med en förvärvad hjärnskada, dvs. personer med en intellektuell funktionsnedsättning. Särvux erbjuds på grundläggande och gymnasial nivå. Särvux kan sägas motsvara den utbildning som ges i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. En utökad rätt till komvux har beslutat att införa en utökad rätt fr.o.m. att delta i komvux på gymnasial nivå för att uppnå behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och vänder sig till nybörjare eller behörighet till utbildning inom (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå togs bort. Både när det gäller studier som ger behörighet till högskoleutbildning och när det gäller utbildning som ger behörighet till yrkeshögskoleutbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymnasial nivå. kan kommuner, enskilt eller gemensamt, ansöka om statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå eller för särskild utbildning för vuxna (särvux) på gymnasial nivå enligt förordningen (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux). Syftet med satsningen på yrkesvux är dels att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning, dels att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. För att ge fler människor möjlighet att delta i sådan utbildning har regeringen kraftigt byggt ut antalet utbildningsplatser inom yrkesvux. Regeringen beräknar att utbyggnaden av yrkesvux motsvarar ca 27 750 platser (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 203, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). trädde förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i kraft. En bärande tanke med regionalt yrkesvux är att det i högre grad ska kunna möta behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Genom samarbete mellan kommuner stärks den regionala samverkan vid planeringen och genomförandet av utbildningarna. Utbildningsutbudet ska planeras efter samråd med Arbetsförmedlingen och den aktör som har ett regionalt utvecklingsansvar i länet eller länen. Syftet är att utbildningarna i högre utsträckning ska motsvara de kompetensbehov som efterfrågas på arbetsmarknaden inom en region. enades regeringen, , , och om den s.k. migrationsöverenskommelsen. Där beskrivs bl.a. behovet av att hitta bättre vägar för lågutbildade personer att få en sådan yrkesutbildning som gör att de kan komma ut på arbetsmarknaden. Enligt överenskommelsen ska modeller med yrkesskolor med yrkesutbildning prövas. Regeringen gav i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för och Arbetsförmedlingen utarbeta en fördelningsmodell som kan användas vid beslut om fördelning av statsbidrag för regionalt yrkesvux och då ta hänsyn till kompetensbehoven på arbetsmarknaden och arbetslöshetens omfattning i de berörda kommunerna (U2016/04619/GV). ska vidare i samråd med de nationella programråden utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer, utforma bilagor till utdrag ur betygskataloger för sammanhållna utbildningar inriktade mot yrkesområden inom regionalt yrkesvux och stödja och stimulera huvudmännens arbete med att införa regionalt yrkesvux. I uppdraget anges bl.a. att en vuxen som väljer en sammanhållen yrkesutbildning ska vara trygg i att utbildningen består av de kurser som motsvarar kraven för anställning. Vidare anförs att de kompetenskrav som finns för ett visst yrke i en region vanligtvis överensstämmer väl med kompetenskraven för samma yrke i en annan region. Vidare anges att det därigenom bör finnas goda förutsättningar att ta fram förslag till kombinationer av kurser som motsvarar behoven på arbetsmarknaden och som kan användas i hela landet. Huvudmännen kan sedan välja om och hur de ska använda förslagen. I många fall bör sådana förslag på sammanhållna yrkesutbildningar göra det lättare för huvudmännen att erbjuda ett bredare utbud av yrkesutbildningar. ska löpande hålla () informerat om hur arbetet med uppdraget fortskrider, och uppdraget ska redovisas . Eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte är utbildningar enligt högskolelagen (1992:1434) regleras främst i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Genom lagen om upphävdes lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning (KY). Enligt övergångsbestämmelserna fick en utbildningsanordnare som före hade beviljats statligt stöd för kvalificerad yrkesutbildning beviljas fortsatt stöd, dock längst t.o.m. . Kvalificerad yrkesutbildning har därefter upphört som utbildningsform. Utbildningarna inom präglas av såväl stark arbetslivsanknytning som teoretisk förankring och ska svara mot arbetsmarknadens behov. har antagit regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad av (se prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 204, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105) om motsvarande omkring 6 000 platser permanent . har vidare beslutat om ändringar i lagen om som innebär att en utbildningsanordnare inom ska ha den kompetens och de förutsättningar som krävs för att anordna en utbildning inom det yrkesområde som utbildningen avser. Det innebär att anordnaren måste ha såväl praktiska förutsättningar som egen kunskap om yrkesområdet för att få anordna en yrkeshögskoleutbildning (se 12 § lagen om , prop. 2015/16:198, bet. 2016/17:UbU5, rskr. 2016/17:64). Lagändringarna trädde i kraft , och den nya bestämmelsen om utbildningsanordnarens kompetens och förutsättningar att anordna en utbildning tillämpas i fråga om en utbildning där beslutet om huruvida utbildningen ska ingå i fattas eller . gjorde ett förtydligande och underströk att det i propositionen endast ges en exemplifiering av vem hos en juridisk person som bör ha denna kompetens. Vidare tillade utskottet att var i en organisation den person eller de personer som ska ha kompetens inom yrkesområdet eller yrkesområdena befinner sig beror på hur utbildningsanordnaren är organiserad. Bestämmelser om förutsättningarna för att en utbildning ska få ingå i finns i förordningen (2009:130) om . Det krävs bl.a. att utbildningen svarar mot behov av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet som inte tillgodoses genom en utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) eller en utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Det framgår också att Myndigheten för beslutar om en utbildning ska ingå i . Beslutet ska avse (1 kap. 3 och 4 §§ förordningen om ). Myndigheten för ska vid sin fördelning av statsbidrag eller särskilda medel för utbildningar inom särskilt ta hänsyn till i vilken grad en utbildning har en utifrån arbetslivets behov lämplig regional eller nationell placering. Därigenom kan myndigheten vid prioriteringar av utbildningar ta hänsyn till arbetsmarknadens behov på såväl regional som nationell nivå och se till att utbildningar fördelas på ett lämpligt sätt (se Ds 2015:41 s. 77). Det finns inte några bestämmelser om krav på att lämna registerutdrag ur belastningsregistret för att söka in på yrkeshögskoleutbildning. Enligt uppgift från Myndigheten för fanns det en explosivämnesteknikerutbildning t.o.m. . Någon sådan pågående utbildning finns inte. Utskottet konstaterar att gäller nya regler och förutsättningar inom vuxenutbildningen. Bland annat har rätten att delta i vuxenutbildning (komvux) på gymnasial nivå utökats, och kravet på en examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att en vuxen ska ha rätt till komvux på gymnasial nivå har tagits bort. Enligt utskottet är satsningen på allas rätt till komvux viktig eftersom den öppnar dörrar i utbildningssystemet och stärker individers rätt till utbildning. Utskottet vill framhålla att den kraftiga utbyggnaden av antalet utbildningsplatser inom yrkesvux och det nya statsbidraget för regionalt yrkesvux fr.o.m. kommer att förbättra möjligheterna att möta behov av yrkesutbildning på gymnasial nivå. Genom samarbete mellan kommuner kommer därigenom den regionala samverkan vid planeringen och genomförandet av utbildningarna att stärkas. Utskottet noterar vidare att har i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för och Arbetsförmedlingen utarbeta en fördelningsmodell för fördelning av statsbidrag för regionalt yrkesvux och att i samråd med de nationella programråden ska utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer. Därigenom finns enligt utskottet goda förutsättningar att ta fram förslag till kombinationer av kurser som motsvarar behoven på arbetsmarknaden som kan användas i hela landet. Utskottet ser vidare positivt på den fortsatta utbyggnaden av . Utskottet vill även framhålla de relativt beslutade lagändringarna för en stärkt yrkeshögskola som trädde i kraft . Med hänvisning till vidtagna åtgärder, gällande bestämmelser och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1234 (M), 2016/17:2954 (C) yrkandena 17 och 19, 2016/17:3079 (M) yrkande 2, 2016/17:3173 (M) yrkande 29, 2016/17:3372 (M) yrkandena 13 och 17 och 2016/17:3399 (KD) yrkande 11. Utskottet konstaterar att det inte pågår någon explosivämnesteknikerutbildning och att det inte finns några bestämmelser om krav på att lämna registerutdrag ur belastningsregistret för att få anställning enligt lagen om . Några krav på att lämna ett sådant registerutdrag för att komma in på yrkeshögskoleutbildning finns inte heller. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte behövs någon åtgärd från med anledning av motion 2016/17:1240 (M). vuxenutbildning i svenska för invandrare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Jämför reservationerna 3 (M, C, L, KD), 4 (M), 5 (V) och 6 (C). Krav på att asylsökande ska delta i sfi m.m. Enligt kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 24 bör det införas ett krav på att en asylsökande som är ska delta i 15 timmars sfi och 9 timmars samhällsorientering . Det finns enligt motionärerna ett behov av att direkt på asylboenden undervisa i sfi och i samhällsorientering för nyanlända . En kraftigt kortad etableringstid är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Enligt motion 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 5 bör möjligheten att läsa sfi under föräldraledigheten ses över. Som en del av jämställdhetssträvandena bör ett extra fokus läggas på nyanlända kvinnor. Många kvinnor kommer till i barnafödande ålder, vilket parat med det ojämna uttaget av föräldraförsäkringen riskerar att skapa avbrott i kvinnors etableringsprocess. Kartläggning av existerande lärplattformar m.m. Enligt kommittémotion 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 3 bör regeringen låta kartlägga existerande lärplattformar i sfi och utforma en nationell digital lärplattform. Enligt partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 18 bör regeringen återkomma med förslag på hur distansutbildning inom sfi för asylsökande och nyanlända kan utvecklas. Mot bakgrund av den rådande bristen på sfi-lärare bör distansundervisning kunna användas för att tillgängliggöra undervisningen för fler. Det skulle dessutom kunna vara ett sätt att göra utbildningar tillgängliga för asylsökande och se till att utbildningarna blir mer rikstäckande. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att en sfi-peng införs. har studerande inom sfi inte möjlighet att välja en annan utbildningsanordnare än kommunen eller de anordnare som kommunen har upphandlat. Alla utbildningsanordnare som uppnår vissa grundläggande krav bör få möjlighet att erbjuda sfi-undervisning. De som ska lära sig svenska får sedan möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare de vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Utbildning i sfi enligt skollagen Utbildning i sfi är inte längre en egen skolform inom skolväsendet utan ingår i stället i skolformen vuxenutbildning (20 kap. skollagen). Av bestämmelserna framgår bl.a. att en person har rätt att delta i utbildning i sfi det år då han eller hon fyller , om han eller hon 1. är bosatt i landet och 2. saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge (20 kap. 31 §). I skollagen avses med bosatt i landet den som ska vara folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). Enligt 29 kap. 2 § andra stycket skollagen ska som bosatt i landet anses även den som inte är folkbokförd här men som omfattas av 1 § första eller tredje stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716) har rätt till utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag till följd av , avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan, om fri rörlighet för personer är familjemedlem till en person som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall och som inte omfattas av 3 eller vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Om ett beslut om avvisning eller utvisning har meddelats mot någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 1 ska han eller hon fortfarande anses vara bosatt i på den grunden till dess att han eller hon lämnar landet. Om den som avvisats eller utvisats håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas ska personen dock anses som bosatt i på den grund som anges i andra stycket 5. Av 29 kap. 3 § skollagen framgår att de personer som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 1 och 2 har rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt . De har inte rätt till utbildning i vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller utbildning i sfi. De personer som avses i 2 § andra stycket 4 har endast rätt till utbildning i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. De personer som avses i 2 § andra stycket 5 har endast rätt till utbildning i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och, om de påbörjar utbildningen innan de fyllt , gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utbildning i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Undervisningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte (20 kap. 24 § första stycket). Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § andra stycket). Huvudmannen ska i samarbete med Arbetsförmedlingen verka för att eleven ges möjligheter att öva det svenska språket i arbetslivet och att utbildning i sfi kan kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, validering, praktik eller annan utbildning (20 kap. 25 § första stycket). Huvudmannen ska också verka för att utbildning i sfi kan bedrivas under tid när eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av sjukdom, skada eller föräldraledighet och för att utbildningen kan kombineras med aktiviteter som erbjuds inom hälso- och sjukvården (20 kap. 25 § andra stycket). Utbildningen ska kunna kombineras med förvärvsarbete (20 kap. 26 §). Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen (20 kap. 29 §). Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i sfi har inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i sfi hos kommunen. Hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i sfi erbjuds studie- och yrkesvägledning (20 kap. 30 §). Svenska från dag ett För att genomföra undervisning i svenska och samhällsorientering, Svenska från dag ett, kan studieförbunden, och även folkhögskolorna, tilldelas ett statsbidrag enligt förordningen (2015:521) om statsbidrag till särskilda folkbildningsinsatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. och folkhögskolor har själva kunnat bestämma hur och var verksamheten ska anordnas och har själva rekryterat deltagare.