bet · H401MJU10 · 2017-02-17 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om vattenvård från allmänna motionstiden /17. Yrkandena rör bl.a. åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven, förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön, hantering av avloppsvatten och regler om vattenskyddsområden. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående beredningsarbete. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 12 reservationer (M, SD, C, L, KD). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning EU:s ramdirektiv för vatten m.m. Motioner som bereds förenklat 1.Havs- och vattenmiljöarbetet, punkt 1 (C) 2.Miljöövervakning, punkt 2 (L) 3.Tillståndet i , punkt 3 (SD) 4.Den interna belastningen i m.m., punkt 4 (C) 5.Utsläppsrätter för , punkt 5 (KD) 6.Hantering av barlastvatten, punkt 6 (KD) 7.Förbud mot oljeborrning i , punkt 7 (KD) 8.Sanktioner vid oljeutsläpp m.m., punkt 8 (KD) 9.EU:s ramdirektiv för vatten, punkt 9 (M, C, L, KD) 10.Enskilda avlopp m.m., punkt 10 (KD) 11.Vattenskyddsområden, punkt 11 (M) 12.Vattenskyddsområden, punkt 11 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 12 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 1 (C) 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 2 (L) 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (SD) Den interna belastningen i m.m. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 37. Reservation 4 (C) 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (KD) 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 6 (KD) Förbud mot oljeborrning i 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 7 (KD) Sanktioner vid oljeutsläpp m.m. 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. Reservation 8 (KD) EU:s ramdirektiv för vatten 2016/17:253 av (S), 2016/17:272 av (S) och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 20. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2016/17:748 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1436 av och (båda C), 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5. Reservation 10 (KD) 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 8 och 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 11 (M) Reservation 12 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (S), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (SD), (MP) och (M). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 41 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om åtgärder mot övergödning och föroreningar i haven, förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön, hantering av avloppsvatten och regler om vattenskyddsområden. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden bereds därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om havs- och vattenpolitik, en stärkt miljöövervakning av havsmiljön, åtgärder mot övergödningen av , utsläppsrätter för , hanteringen av barlastvatten och åtgärder mot oljeutsläpp. Jämför reservationerna 1 (C), 2 (L), 3 (SD), 4 (C), 5 (KD), 6 (KD), 7 (KD) och 8 (KD). Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 32 bör regeringen verka för en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas, dels i samarbete med länder inom EU och i och dels på nationell, regional och lokal nivå. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden enligt de internationella Nagoyamålen skapar förutsättningar att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. Enligt motionärerna bör av land- och sötvattensområden och av områden vara skyddade eller bevarade på olika sätt till 2020. Regeringen måste även vara aktiv när det gäller att fasa ut skadliga ämnen som riskerar att spridas i ekosystemen. Den dialog som förts med berörda branscher har varit viktig. I kommittémotion 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 1 anför motionärerna att miljöövervakningen av havsmiljön bör förstärkas. Motionärerna föreslår därför en satsning som innebär att Havs- och vattenmyndigheten förstärker den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. I kommittémotion 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkande 1 anför motionärerna att arbetet med att återställa bör intensifieras mot bakgrund av de senaste decenniernas hårda miljöbelastning. Arbetet bör ske både nationellt och regionalt. Problematiken med övergödning är inte ny och pågår regionala initiativ, bl.a. för att reducera näringsläckage och oljeutsläpp. Här kan (Helcom) arbete framhållas. För att åtgärda effekterna av övergödningen bör man enligt motionärerna ha en restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor till lands. bör man utreda möjligheten till åtgärder till sjöss. Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 36 bör krafttag tas för att minska den interna belastningen i . Mängden näringsämnen i har minskat men koncentrationen av dessa är fortfarande hög. Detta beror till stor del på att andelen syrefria bottnar ökar där näringsämnet fosfor frigörs från sedimenten. I yrkande 37 i samma motion anför motionärerna att affärsmodeller bör främjas för att förbättra tillstånd, t.ex. musselodling som ger flera miljövinster. Detta kan minska de växtnäringsämnen som redan finns i . Kretsloppet mellan land och hav kan slutas, t.ex. genom s.k. marin biogas eller användning av musslor som foder i kycklinguppfödningen. Enligt kommittémotion 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 2 bör ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor prövas i . Den främsta orsaken till algblomning och döda bottnar är övergödning på grund av utsläpp från avlopp och jordbruk. Det är viktigt att utvecklingen av jordbruket kring sker med stor hänsyn till miljön. Ekonomiska styrmedel är ett användbart instrument i miljöpolitiken. I kommittémotion 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 7 anför motionärerna att alla hamnar i och bör ha mottagningsanordningar för barlastvatten så att detta inte släpps ut i havet. Främmande organismer, som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav, innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Enligt kommittémotion 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 3 bör ett förbud mot oljeborrning införas i . Regeringen bör verka inom EU och Helcom för att uppnå ett sådant förbud. En oljeolycka i det känsliga innanhav som utgör skulle få särskilt allvarliga miljökonsekvenser. Vidare föreslår motionärerna att bötesbeloppen för oljeutsläpp i höjs (yrkande 4). Oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i , och det är därför viktigt att skapa tydliga incitament till att undvika oljeutsläpp. I motionen anför motionärerna även att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett (yrkande 6). behandling och kompletterande uppgifter har beslutat om miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att genomföra en sammanhållen havs- och vattenpolitik. Myndigheten arbetar med frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Havs- och vattenmyndigheten samordnar uppföljningen och utvärderingen av miljötillstånd, trender, åtgärdsarbete och styrmedel för nämnda miljömål. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) redovisar regeringen sin ambition att nå miljökvalitetsmålen och framhåller att det krävs kraftfulla åtgärder framöver för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Att genomföra EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG) och EU:s havsmiljödirektiv (2008/56/EG) är centralt för att nå miljökvalitetsmålen. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter ansvarar för att ta fram åtgärdsprogram enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, och Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att ta fram åtgärdsprogram enligt havsmiljöförordningen (2010:1341). Åtgärdsarbetet har stor betydelse för att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. I det arbetet har berörda myndigheter, inklusive länsstyrelser och kommuner, en mycket viktig roll. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för att nå målen i ramdirektivet för vatten och i havsmiljödirektivet. gjordes den senaste bedömningen av miljöstatus i svenska hav inom ramen för arbetet med havsmiljödirektivet. Den samlade slutsatsen visar att god miljöstatus i många fall inte uppnås. Havs- och vattenmyndigheten fastställde ett åtgärdsprogram med 32 åtgärder för att förbättra miljöstatusen (Havs- och vattenmyndighetens rapport havsmiljö 2020: Åtgärdsprogram för havsmiljön [2015:30]) Enligt rapporten har nyttan av åtgärderna uppskattats utifrån förbättrade ekosystemtjänster, t.ex. fiske och turism, och beräknas sammantaget överstiga kostnaderna för åtgärderna. , som är en plattform för 17 myndigheters åtgärdsarbete, presenterade sin gemensamma åtgärdslista som bl.a. gäller kust- och havsmiljön. Havs- och vattenmyndigheten arbetar med den revision som genomförs på EU-nivå av kommissionsbeslutet (2010/477/EU) för havsmiljödirektivet. Kommissionsbeslutet innehåller preciseringarna för vad som kännetecknar god miljöstatus i havet. När det gäller ekosystemtjänster anför regeringen i budgetpropositionen att analyser av ekosystemtjänster är ett sätt att synliggöra och värdera människors beroende av ekosystemen för sitt välbefinnande och välfärd. För havet kan det röra sig om produktion av livsmedel och syre, klimatreglering, kulturarv och rekreation. Havs- och vattenmyndigheten har publicerat en rapport (2015:12) där man bedömt statusen för 23 olika ekosystemtjänster i svenska havsområden. Näringsvävens funktion och områdenas förmåga att producera livsmedel ansågs som dåliga i alla havsområden. Ett fåtal ekosystemtjänster som t.ex. områdenas förmåga att leverera genetiska resurser, energi och utbildning ansågs ha god status. Arbetet med att genomföra den gemensamma fiskeripolitiken (EU:s förordning 1380/2013) har fortsatt med fokus på framför allt landningsskyldigheten. Som en del i genomförandet har man inom EU kommit överens om en flerartsplan för förvaltningen av torsk, sill/strömming och skarpsillsbestånd. I planen har målen för EU:s gemensamma fiskeriförvaltning konkretiserats. Planen är därför central även för att nå målen för fiskbestånden och de näringsvävarna enligt havsmiljöförordningen. beslutade regeringen om en maritim strategi för att utveckla de maritima näringarna på ett hållbart sätt som havsmiljön och attraktiva kustområden säkerställs. Regeringen beslutade även om en havsplaneringsförordning (2015:400). Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att ta fram förslag till havsplaner. Havsplanerna ska utformas så att de bidrar till att nå och upprätthålla god miljöstatus i havsmiljön. De färdiga havsplanerna ska beslutas av regeringen . För bl.a. miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård finns ett etappmål om skydd av områden. Etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden är att av land- och sötvattensområden samt av områden bidrar till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. När det gäller skydd av områden anför regeringen i budgetpropositionen att detta är centralt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Regeringen bedömer att takten i arbetet med att inrätta skydd av områden behöver öka för att det ska vara möjligt att nå etappmålet om att skydda av områden till . Regeringen förstärker därför anslaget för åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2017. Vidare gav regeringen Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för marint områdesskydd. Handlingsplanen redovisades och kommer att utgöra ett viktigt underlag för myndigheternas arbete med att nå etappmålet om att skydda av de områdena till 2020. I ett svar på en skriftlig fråga (2016/17:503) anförde miljöminister att den sammanlagda arealen områdesskydd för har vuxit markant. Ett stort steg i arbetet med marint områdesskydd togs då regeringen beslutade att föreslå att fyra nya områden till skydd för tumlare ska ingå i det europeiska 2000. Genom regeringens beslut skyddas områdena, och uppnår därmed arealmålet om att skydda av de områdena. Däremot behöver enligt miljöministern fortfarande åtgärder vidtas för att det områdesskyddet ska bli representativt och funktionellt. Enligt en uppgift från Miljö- och återstår ett betydande arbete innan etappmålet kan anses uppfyllt eftersom etappmålens kvalitativa krav, bl.a. på att områdena ska vara ekologiskt representativa, samman-hängande och funktionella, inte är uppnådda. I budgetpropositionen framhåller regeringen vikten av det internationella och regionala havsmiljösamarbetet, som sker bl.a. genom de regionala konventionerna Ospar (Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten) och Helcom (Helsingforskonventionen för skydd av miljö). Regeringen anför att detta arbete är nödvändigt för att nå de havs- och vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. Av budgetpropositionen framgår vidare att alla sjöar och vattendrag inte kommer att uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential inom en generation. Fysisk påverkan i vattenmiljöer, övergödning, försurning och miljögifter är de främsta orsakerna till att målet inte nås. Fysisk påverkan orsakas av tidigare och pågående vattenkraftsproduktion, skogsbruk, jordbruk och infrastruktur. Den fysiska påverkan i form av vandringshinder och förändrad vattenreglering är omfattande. Dammbyggen, vandringshinder, rensningar, markavvattning och körskador i jord- och skogsbruket bidrar till påverkan. Det är enligt regeringen viktigt att minska skador och läckage från dessa näringar, särskilt ur ett lokalt perspektiv. Regeringen anför att åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EC) och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. När det gäller frågan om farliga ämnen som kan spridas i hav och vattendrag kan nämnas att en av regeringens prioriteringar är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen. Regeringens handlingsplan för en giftfri vardag utgör kärnan i detta arbete. I budgetpropositionen satsar regeringen ytterligare resurser för att stärka arbetet för en giftfri vardag. En kartläggning av farliga ämnen i varor genomförs. Miljöövervakningen stärks när det gäller farliga kemikalier. Arbetet med att skapa ett centrum för substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor inleds. Regeringen kommer göra riktade satsningar inom miljöövervakningen samt en satsning på utökad kontroll av svårnedbrytbara fluorbaserade miljögifter, s.k. PFAS i miljön. Resurser satsas även för att utreda varför vissa växtskyddsmedel återkommande hittas i vattendrag intill åkermarker. Enligt Kemikalieinspektionen (KemI) är dialoger med företag en viktig del i arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag. Under handlingsplanens första period 2011–2014 har KemI haft dialoger med flera företag från olika branscher. Förutom branschdialoger har KemI många andra dialoger med enskilda företag. Regeringens uppdrag om en giftfri vardag för perioden –2017 har inneburit att dialogarbetet har ökat. Enligt budgetpropositionen har näringslivet en betydande roll för att de svenska miljömålen ska nås. Många företag bedriver ett strukturerat miljöarbete som har stor betydelse för miljön och som ligger i linje med de svenska miljömålen. Regeringens arbete för hållbart företagande har redovisats i en skrivelse till (skr. 2015/16:69). Regeringens nationella miljömålssamordnare för näringslivet (M 2014:04) har arbetat för att tillvarata och synliggöra näringslivets miljöarbete. Flera stora företag har börjat redovisa hur deras miljöarbete bidrar till att nå miljömålen. Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare behandlat motionsförslag om miljöövervakning och då anfört att det är en viktig del av miljöarbetet att övervaka och undersöka tillståndet i miljön (bet. 2015/16:MJU14). Utskottet konstaterade i betänkandet att arbetet med miljöövervakning, framför allt övervakning av hav och vatten, hade stärkts med 2015 (prop. 2014/15:99) och att det planerades ett nytt undersöknings- och forskningsfartyg. har enligt budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) ett väl utbyggt system för att övervaka landets miljötillstånd. och Havs- och vattenmyndigheten har regeringens uppdrag att ansvara för den nationella miljöövervakningen. Miljöövervakning ger en lägesbeskrivning av tillståndet i miljön och varnar för störningar. Arbetet bygger på återkommande, systematiskt upplagda undersökningar, som visar miljötillståndet genom att registrera eventuella förändringar i naturmiljön. Regeringen har enligt propositionen tagit flera initiativ för att stärka och utveckla miljöövervakningen. förstärkte regeringen arbetet med miljöövervakning med och med 2016–2019. Satsningen har främst använts för att förbättra övervakningen av havs- och vattenmiljön. Speciella satsningar har t.ex. gjorts för att förbättra övervakningen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, där Havs- och vattenmyndigheten har ansvaret att vägleda och samordna arbetet. Arbete har också gjorts för att förbättra övervakningen till havs; ett program för marin kartering har t.ex. planlagts. Satsningen har också resulterat i ett reviderat övervakningsprogram för grundvatten och stärkt miljöövervakningen i de stora svenska sjöarna. överlämnade på regeringens uppdrag rapporten ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel (rapport 6709). Rapporten behandlar farliga ämnen som förekommer i människokroppen och i miljön, hur exponeringen sker och om åtgärder för att minska utsläppen har effekt. Rapporten utgör underlag för regeringens utveckling av arbetet med miljöövervakning. Regeringen har också tagit initiativ till att utreda förekomsten av farliga ämnen i dricksvatten. Utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B) redovisades och visar bl.a. brister i miljöövervakningen. stärkte fågelövervakningen i och med att övervakningen av kustfågel blev rikstäckande. Detta har förbättrat underlaget för rapportering enligt både fågel- och havsmiljödirektivet. Det är enligt regeringen ännu för tidigt att dra långtgående slutsatser av regeringens satsning på en stärkt miljöövervakning. Däremot visar de rapporter som regeringen begärt in att det fortfarande finns stora brister i nuvarande miljöövervakning. Miljöövervakning är enligt regeringen grundläggande för att bedöma miljötillståndet. Dagens svenska miljöövervakning behöver förstärkas för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. I budgetpropositionen föreslår därför regeringen att anslaget Miljöövervakning m.m. förstärks med 2017, 62 miljoner 2018–2020 och . Regeringen framhåller också att det är viktigt att de berörda myndigheterna, t.ex. och Havs- och vattenmyndigheten, fortsätter att vidareutveckla sitt arbete med miljöövervakning så att tilldelade medel används så effektivt som möjligt. Enligt uppgifter från () fick ett varv uppdraget att bygga nya oceangående forskningsfartyg. Fartyget blir ett kvalificerat forskningsfartyg och beräknas tas i drift 2019. Forskningsfartyget kommer att användas främst för SLU:s och miljöövervakning i och . SLU:s institution för akvatiska resurser genomför fem internationellt samordnade undersökningar med trålning och avancerad ekolodning efter fisk i , och . Undersökningarna samlar in information om olika fiskarter, som sedan används för att göra beståndsuppskattningar och ta fram råd om hållbart fiske. genomför tolv utsjöexpeditioner . Huvudinriktningen är att samla in data om övergödning, syrebrist och försurning samt att kontinuerligt mäta strömmar och studera algsituationen. Datasamlingarna utgör viktiga underlag för förvaltningen av fiskbestånden och för åtgärder för en bättre havsmiljö. Mätningarna utgör också en del av det svenska bidraget till havsmiljökonventionerna Helcom och Ospar och används av svensk och internationell forskning, kommuner och länsstyrelser. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att de åtgärder som vidtagits för att minska utsläpp från övergödande ämnen har gett resultat. Utsläppen minskar men ytterligare insatser behövs. Insatserna behöver enligt regeringen också bli mer riktade för att ge tydliga effekter i miljön. Utsläpp av kväve och fosfor har med tiden gett ett stort överskott på näringsämnen i bottensedimenten. Återhämtningstiden är lång, men tydliga och samlade insatser kan ge synliga resultat i miljön, inte minst på lokal nivå. Det finns ett stort behov av ytterligare åtgärder, framför allt vad gäller reduktion av fosfor. Klimatförändringarna kan bidra till ökad näringsbelastning. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka. Åtgärderna bör i ökad utsträckning ske där de behövs mest för att minska övergödningen och där de kan ge tydliga resultat i miljön. Det är viktigt att bygga upp kunskap och utveckla metoder för att kunna mäta insatsernas resultat och för att kunna åstadkomma en mer effektiv styrning av medel till kostnadseffektiva åtgärder. Regeringen bedömer att det samlade åtgärdsarbetet behöver uppmärksamma både extern och intern belastning. I ett svar på interpellation 2015/16:724 om miljötillståndet i anförde miljöminister (MP) bl.a. följande: Trots att utsläppen av framför allt kväve minskat och att vattenkvaliteten har blivit bättre i många svenska kustområden är situationen i Egentliga , och flera vikar mycket allvarlig. har världens största områden av döda bottnar där djupvattnet lider av permanent syrebrist. Algblomningar blir allt vanligare och börjar allt tidigare. Övergödningen har konsekvenser för fisket, turistnäringen och ekonomin i alla . Trots minskade utsläpp från land gör den interna belastningen av fosfor från de döda bottnarna att övergödningen fortsätter att förvärras. För att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning ska utvecklas positivt behöver åtgärdstakten öka, och åtgärderna behöver i ökad utsträckning vidtas där det kan ge tydliga resultat i miljön. Som framför finns ett behov av ytterligare åtgärder, framför allt vad gäller reduktion av fosfor. deltar därför aktivt i det internationella arbetet för att förbättra miljö där Helcoms Baltic Sea Action Plan, havsmiljödirektivet och ramdirektivet för vatten är de viktigaste komponenterna. (– – –) Nationellt ingår frågan också i den maritima strategi som regeringen beslutat, och frågan om att minska övergödning är viktig för att tillvarata den tillväxtpotential som finns kopplat till . Svenskarna är oroliga för framtid.