bet · H401KrU10 · 2017-05-10 00:00:00 — e-boksutlån med ett fysiskt lån (mål C-174/15). Biblioteken behöver, som framgått ovan, vad gäller utlån av e-böcker avtala om det kontinuerliga användandet med rättighetsinnehavarna, dvs. Utskottet utgår från att den snabba digitala utvecklingen och den ökande andelen e-bokslån kommer att påverka upphovsmännens villkor framöver. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet, men avser att noga följa frågan. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2960 (V) yrkande 3. Teater, dans och musik Teater, dans och musik Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett nationellt folkmusikcenter, den västerländska folkmusiken och sommarturnéer för . I motion 2016/17:250 av (SD) anförs att och Kungliga baletten bör synliggöras i hela landet genom sommarturnéer i där personer som bor långt ifrån eller vanligtvis inte brukar gå på kan ta del av balett eller opera. I motion 2016/17:487 av (M) anförs att möjligheten att göra Folkmusikens hus i till nationellt folkmusikcenter bör utredas. (SD)3 föreslår i motion 2016/17:690 att mer resurser ska satsas på den västerländska konstmusiken. ska enligt sina riktlinjer nå en så stor publik som möjligt och rikta sig till vuxna såväl som till barn och unga. Operan ska sträva efter att nå nya publikgrupper och på olika sätt öka tillgängligheten. Därutöver ska Operan verka för att göra teatern tillgänglig för publik med funktionsnedsättning. Operan ska också i samverkan med andra aktörer, dvs. andra opera-, musikteater- och dansscener i , verka för att kulturen ska komma fler till del i landet. I sin återrapportering till regeringen ska Operan särskilt redovisa bl.a. turnéer och gästspel inom och utom landet och antal sända föreställningar via olika tekniska plattformar. Enligt årsredovisningen genomförde Operan 41 turnéer och gästspel , vilka nådde knappt 37 000 besökare. Operan genomförde också sommarkonserter i Kungliga foajén för att ytterligare välkomna nya publikgrupper. Folkmusikens hus är en ideell förening, som verkar i . Folkmusikens hus är ett resurs- och för folkmusik och dans med ändamål att bevara, berätta och berika. Folkmusikens hus har beviljats i verksamhetsbidrag av (anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål). Samma belopp beviljades . Ledamoten sitter fortfarande i , men utan partibeteckning. Västerländsk konstmusik innefattar musik från olika tider och skiljs från populärmusik och folkmusik. Ett riksting för västerländsk konstmusik arrangerades av i samverkan med Kungl. , och Svensk Scenkonst i syfte att stärka konstformens roll i samhället. Utskottet vill understryka betydelsen av att så många som möjligt, i hela landet, kan ta del av scenkonst i olika former. Det är också viktigt att det finns tillgång till olika musikarter. Utskottet finner dock inte skäl att förorda tillkännagivanden på sätt som föreslås i motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:250 (SD), 2016/17:487 (M) och 2016/17:690 (SD). Bildkonst, arkitektur, form och design Konst och kultur i det offentliga rummet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konst och kultur i det offentliga rummet med hänvisning till det arbete som pågår på området. Jämför reservation 5 (M). I motion 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs en utredning som tar fram förslag om hur konst och kultur kan tas till vara i det offentliga rummet. Arkitekter, konstnärer och andra skapande grupper i samverkan har en viktig roll när nya bostadsområden växer fram. Denna samverkan behöver stärkas. I samma motions yrkande 2 framförs att staten bör föregå med gott exempel när det gäller konstnärlig utformning i offentliga miljöer genom att på ett tydligt sätt inkludera konstnärer i detta arbete. Motionärerna framför vidare i yrkande 3 behovet av att ta fram förslag på hur kulturarvet under jord kan värnas givet samhällets krav på nya bostäder och nya vägar. En utredning bör titta på infrastruktur utifrån kulturen som hävarm för framtida bostadsområden på ett sätt som inte hindrar kostnadseffektivitet och ökat bostadsbyggande. Utskottet vill inledningsvis lyfta fram satsningen Äga rum. Inom ramen för denna satsning är avsikten att totalt ska avsättas –2018. Medel fördelas inom anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete i enlighet med förordningen (2016:406) om statsbidrag till kulturverksamheter i vissa bostadsområden –2018. Ansvaret för Äga rum delas av och . Satsningen syftar till att främja kultur i vissa bostadsområden och riktar sig till vissa bostadsområden med bl.a. lågt valdeltagande och andra socioekonomiska utmaningar. Satsningen ska utgå från de boendes önskemål och präglas av demokratisk delaktighet. Äga rum ska utvärderas av Myndigheten för kulturanalys. Vidare kan nämnas att den samverkan som initierades i det tidigare regeringsuppdraget Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer mellan , Statens centrum för arkitektur och design, och har fortsatt inom ramen för myndigheternas ordinarie verksamhet och även samordnas med den myndighetssamverkan som etablerades i regeringsuppdraget Främjande av hållbar stadsutveckling där även forskningsrådet Formas ingår. har, baserat på slutsatserna från regeringsuppdraget, publicerat rapporten Den offentliga konstens roll för boendemiljöer (2017). lyfter bl.a. fram att den offentliga konsten har en viktig roll att spela för att boendemiljöer ska få en genomtänkt gestaltning och för att stärka estetiska och sociala värden. Utskottet vill också lyfta fram att regeringen har aviserat att en proposition om politik för arkitektur, form och design ska lämnas . Underlag för propositionen är bl.a. förslagen i Gestaltad livsmiljö – en ny politik för arkitektur, form och design (SOU 2015:88). Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:2884 (M) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vikten av att fortsätta att intensifiera arbetet med att ge förföljda konstnärer en i , med hänvisning till det arbete som pågår. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:3286 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 anförs vikten av att fortsätta att intensifiera arbetet med att ge förföljda konstnärer en i . I motionen understryks vikten av att så många kommuner som möjligt är beredda att ta sitt ansvar och ge förföljda konstnärer en och att det därför är angeläget att regeringen fortsätter att arbeta i denna riktning. initierade organisationen () den första samarbetsorganisationen för fristäder, (Inca), som knöts till . En gemensam organisation för fristäder, International Cities of (Icorn), grundades . Icorn är en medlemsorganisation där medlemmarna utgörs av fristäderna. finns det omkring 40 fristäder i världen. Det finns 23 fristäder i ; de flesta är kommuner men även några regioner är medlemmar. Av dessa tar 21 emot fristadskonstnärer, och ett par regioner har en stödjande roll till fristadskommunerna i regionen. Vissa fristäder har flera platser och tar då vanligtvis emot två konstnärer som är verksamma inom olika konstområden. Enligt årsredovisning beviljades 9 ansökningar om fristäder (av 14). Bidrag lämnades om . blev första 1996. Åtagandena för fristaden regleras i avtal med Icorn. Den aktuella kommunen förbinder sig bl.a. att betala ut ett stipendium till fristadsförfattaren. Dessutom ska kommunen bl.a. erbjuda ett lämpligt kostnadsfritt boende. tillkännagav (bet. 2014/15:KrU9, rskr. 2014/15:239) för regeringen att den bör verka för att ytterligare öka antalet fristäder i . 2014/15:KU18, 2014/15:174). , för regeringen vad som anfördes i betänkandet om yttrandefrihetens stora vikt och att det är angeläget att kan bidra med fristäder åt förföljda författare och konstnärer. Regeringen ansåg i skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen att tillkännagivandena var tillgodosedda. Enligt regleringsbrevet ska i internationella sammanhang främja kulturens roll för yttrandefrihet och demokratisering. ska inom ramen för myndighetens uppdrag verka för synergier mellan kulturpolitiska och biståndspolitiska insatser. ska också enligt regleringsbrevet verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet i ska även främja uppmärksamheten kring fristadsfrågor samt verka för att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. Uppdraget ska genomföras i samverkan med berörda myndigheter och organisationer i det civila samhället samt med kommuner och landsting. medverkade enligt sin årsredovisning vid konferenser och möten om fristadsfrågor med svenska fristadskommuner samt Icorn för att föra en dialog om fristadssystemets utveckling. också bl.a. fört dialog med Kommuner och Landsting om fristäderna samt arrangerat ett möte med flera konstnärsorganisationer, fristäder och andra intressenter för att diskutera fristadskonstnärers möjlighet till arbete samt hur kunskap om fristadssystemet kan spridas internationellt till olika hotade fördelade projektbidrag till insatser som främjar fristadskonstnärernas möjlighet att ta del av det offentliga kulturlivet. främja en utveckling av fristadssystemet har även bidrag beviljats till nationell samordning av fristäder i . Utskottet konstaterar inledningsvis att det är angeläget att verka för fler fristäder i och att de fristadskonstnärer som finns i ska få ökad möjlighet att bli en del av offentligheten. Utskottet konstaterar att har i uppdrag att verka för fler fristäder för förföljda konstnärer samt för en utveckling av fristadssystemet. Det finns, enligt utskottets mening, ett fortsatt behov av att etablera fristäder för förföljda konstnärer för att skydda det fria ordet och det fria konstnärliga uttrycket. har här en viktig roll att förmedla kunskap och stöd samt att stå för samordning när det gäller fristadssystemet. Utskottet vill också peka på vikten av synergier mellan politikområden och vikten av myndighetssamarbete. Mot bakgrund av det arbete som pågår är utskottet inte berett att föreslå ett tillkännagivande till regeringen på sätt som föreslås i motionen. Motion 2016/17:3286 (M, C, L, KD) yrkande 2 avstyrks därmed. Genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder för att öka myndigheternas genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning inom konstområdet. Jämför reservation 7 (V). I motion 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att öka myndigheternas genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning inom konstområdet. I motionen anförs att myndigheter på alla nivåer behöver ha en genusmedveten upphandlingspolicy och bidragsfördelning inom konstområdet. och har, i enlighet med tidigare regeringsuppdrag om jämställdhetsintegrering, redovisat en plan för hur respektive myndighet avser att bedriva jämställdhetsintegrering – 2018 i syfte att verksamheten ska bidra till att nå såväl de jämställdhetspolitiska som de nationella kulturpolitiska målen. Myndigheterna ska redovisa åtgärder och resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering i sina respektive årsredovisningar –2018. Myndigheterna ska även lämna delredovisningar i särskild ordning , och då beskriva och analysera resultatet av genomfört arbete 2015–2017. Här kan nämnas att i rapporten , inkomster och sociala villkor – en rapport om konstnärer inom alla konstområden verksamma i utifrån kön, ålder, inkomst, näringsverksamhet, bosättning, utländsk bakgrund, utbildning och social bakgrund (2016) bl.a. studerat jämställdhetsvariabler. I rapporten konstateras bl.a. att könsfördelningen var jämnare än 2004. Andelen kvinnor i gruppen hade ökat från . I konstnärsgruppen var kvinnornas medianinkomst av männens medianinkomst 2014, dvs. inkomstskillnaden var något lägre bland konstnärer än i hela befolkningen där kvinnors medianinkomst låg på av männens. Utskottet konstaterar att och i enlighet med sina respektive uppdrag arbetar med frågan om hur verksamheten ska bidra till att nå såväl de jämställdhetspolitiska målen som de nationella kulturpolitiska målen, och utskottet utgår från att myndigheterna beaktar detta i sin bidragsgivning. Utskottet finner inte skäl att nu förorda ett tillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2016/17:170 (V) Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer samt att utreda om utvecklade konstnärsallianser förbättrar konstnärers möjligheter att försörja sig. Utskottet hänvisar till pågående utredning. Jämför reservation 8 (M) och 9 (V). I motion 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs att man utreder förbättringar av konstnärers möjligheter att försörja sig genom att värna och utveckla konstnärsallianser. m.fl. (V) anför i motion 2016/17:170 yrkande 7 att regeringen bör utreda förutsättningarna för att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer. I motionen framförs att bildkonstnärer är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. Motionärerna vill därför undersöka möjligheterna att skapa en konstnärsallians för bild- och formkonstnärer. För att förbättra situationen för scenkonstnärerna anslås medel till scenkonstallianser där frilansande professionella skådespelare, dansare och musiker kan få anställning och ersättning när de saknar engagemang. , Dansalliansen och Musikalliansen erbjuder sina anställda olika former av kompetensutveckling, som till stor del också är öppna för andra professionella utövare inom respektive scenkonstområde som inte är anställda vid den aktuella alliansen. Allianserna arbetar även med arbetsförmedlande verksamhet som i huvudsak är inriktad på att stärka de anställdas kontaktnät med presumtiva arbets- och uppdragsgivare för att på så sätt förbättra matchningen. Totalt uppgår det statliga bidraget till allianserna till . Staten ger stöd till bild- och formkonstnärerna i form av stipendier och bidrag via , bidrag via och bidrag inom ramen för kultursamverkansmodellen. Regeringen beslutade om utredningsdirektiv till en utredning om konstnärernas villkor (dir. 2016:93). En särskild utredare ska göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer. Utredaren ska bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Utredaren ska bl.a. kartlägga och beskriva konstnärernas förutsättningar att verka professionellt, med utgångspunkt i relevanta samhällsförändringar analysera de befintliga statliga ersättnings- och stödsystemen för konstnärer, vid behov föreslå förändringar av systemen som kan underlätta konstnärernas förutsättningar att vara yrkesverksamma samt föreslå eventuella förändringar för att förbättra möjligheterna att verka som professionell konstnär i hela landet. Utredaren ska vidare som underlag för analyser och förslag sätta konstnärernas villkor och den svenska konstnärspolitiken i ett nordiskt och europeiskt perspektiv och, i den utsträckning det är relevant, i ett bredare internationellt perspektiv och lyfta fram goda exempel. Uppdraget ska redovisas . Insatser för att skapa goda villkor för konstnärer är en prioriterad del av den nationella kulturpolitiken. Utskottet ser därför positivt på att en utredning har tillsatts för att bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar. Inom ramen för uppdraget ingår bl.a. att analysera de befintliga statliga ersättnings- och stödsystemen för konstnärer. Utskottet utgår från att frågan om allianserna kommer att tas upp i det arbetet. Utskottet anser att utredningens arbete bör avvaktas. Motionerna 2016/17:170 (V) yrkande 7 och 2016/17:2884 (M) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder för att tillförsäkra att det inte förekommer könsbaserade skillnader vid utbetalning av ersättning enligt och hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 10 (V). I motion 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att regeringen återkommer med förslag på åtgärder för att tillförsäkra att det inte förekommer könsbaserade skillnader vid utbetalning av ersättning enligt MU- avtalet Avtalet om konstnärers medverkan och ersättning vid utställning av konstverk, det s.k. , tecknades 2008 mellan staten och , konsthantverkare och industriformgivare, och Föreningen . syftar till att skapa förbättrade villkor för bild- och formkonstnärerna genom att öka deras möjligheter att få ersättning för konstnärligt arbete i utställningssammanhang. Det omförhandlade avtalet trädde i kraft . Staten är avtalspart, vilket innebär att enbart statliga arrangörer formellt binds av avtalet. Avsikten har emellertid varit att avtalet ska vara vägledande för andra arrangörer, framför allt sådana som är offentligt finansierade. Regeringen har därför angett krav på tillämpning av i bl.a. riktlinjebesluten för stiftelserna , , , Arbetets museum, , och respektive i bidragsvillkoren för , och . En särskild utredare har som nämnts ovan i uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer. Utredaren ska bedöma hur de statliga insatserna bidrar till att nå de kulturpolitiska målen och föreslå eventuella förändringar av insatserna för att anpassa dem till nuvarande förutsättningar och behov. Utredaren ska analysera och redovisa konsekvenserna av sina förslag. Konsekvensbeskrivningen ska även göras utifrån ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv, bl.a. genom att förhållanden och villkor som har samband med kön, ålder och socioekonomi görs synliga och konsekvenser för respektive kön eller grupp analyseras. Utskottet har , i betänkande 2015/16:KrU7, understrukit vikten av att följa upp . Utskottet konstaterar att en särskild utredare utsetts med uppdrag att göra en översyn av de statliga insatserna och villkoren för professionellt verksamma konstnärer. Utskottet ser ingen anledning att föregripa denna utredning. Motion 2016/17:170 (V) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kompetensutveckling för konstnärer inom entreprenörsområdet med hänvisning till uppdrag. Jämför reservation 11 (M). m.fl. (M) föreslår i motion 2016/17:2884 yrkande 5 att konstnärer ska ges möjlighet till kompetensutveckling inom entreprenörsområdet. har regeringens uppdrag att genom bevakning och analys fördjupa och sprida kunskap om konstnärers ekonomiska och sociala villkor samt förutsättningar för konstnärligt skapande. har därför som en del av uppdraget byggt upp webbportalen Konstnärsguiden. Konstnärsguiden riktar sig till yrkesverksamma konstnärer. Med konstnär avses i sammanhanget en professionellt skapande och utövande person inom konstområden som litteratur, musik, bild och form, teater, dans och film. Konstnärsguiden förmedlar information som berör konstnärers villkor och konstnärlig verksamhet i förhållande till skatte- och trygghetssystem. Guiden uppdateras kontinuerligt för att följa ändringar i lagar och regler. byggdes guiden ut med information om behovet för konstnärer att komplettera sitt försäkringsskydd och sin pension samt om möjligheten att planera sin inkomst som enskild näringsidkare. har guiden uppdaterats med deklarationsexempel och deklarationsvägledning. Den ovannämnda utredningen om konstnärers villkor kommer vidare bl.a. att kartlägga och beskriva konstnärers förutsättningar att verka. Utskottet vill inledningsvis i likhet med motionärerna understryka vikten av kompetensutveckling för konstnärer inom entreprenörsområdet. Det är enligt utskottets mening viktigt att stärka möjligheterna till eget företagande för aktörer inom den kulturella och kreativa sektorn. Utskottet konstaterar dock att insatser görs på området. Mot bakgrund av dessa finner utskottet inte skäl för ett tillkännagivande. Motion 2016/17:2884 (M) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ett moderniserat filmavtal, en differentierad biografavgift och om att värna småfilmsbiografer. Jämför reservation 12 (SD) och det särskilda yttrandet (M, C, L, m.fl. (SD) begär i motion 2016/17:2211 yrkande 6 ett moderniserat filmavtal där både staten och filmbranschen finansierar Motionärerna menar att ett förstatligande av filmpolitiken inte är rätt väg att gå. I samma motions yrkande 7 begärs en förutsättningslös utredning av en differentierad biografavgift för inhemsk film och utomeuropeisk film, vilket enligt motionärerna skulle kunna ge den svenska filmen ett välbehövligt tillskott som det ökar svensk films inhemska konkurrenskraft. Vidare begär motionärerna i samma motion yrkande 10 att regeringen noggrannare ska utreda hur mervärdesskattehöjningen påverkar småorts- Regeringen bör därför, anser motionärerna, arbeta fram ett bättre förslag för att värna småortsbiograferna och gå igenom finansieringsfrågan för att utvärdera om en mervärdesskattehöjning verkligen är den bästa vägen att gå. ett helhetsansvar för den nationella filmpolitiken. filmpolitiken finansieras, i likhet med andra kulturpolitiska områden, via statsbudgeten och styrs av mål som fastställts av (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16: KrU11, rskr. 2015/16:289). Anslaget 10:1 Filmstöd uppgår till . Anslaget för filmstöd tillfördes –2018 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 138 ff). har i anslutning till behandlingen av propositionen Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik (prop. 2015/16:132, bet. 2015/16:KrU11, rskr. 2015/16:289) bl.a. beslutat om tillkännagivanden till regeringen om en utredning om filmpolitikens framtid och om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter. Utskottet är inte berett att föreslå tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkandena. Motion 2016/17:2211 (SD) yrkandena 6, 7 och 10 avslås därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om vikten av att inte vara beroende av endast en finansieringskälla och om betydelsen av Jämför reservation 13 (L). m.fl. (L) anför i motion 2016/17:3390 yrkande 2 att en viktig del av friheten inom kulturlivet är att inte vara beroende av endast en Andra inkomstkällor, som sponsring, måste därför enligt Myndigheten för kulturanalys har i Samhällets utgifter för kultur 2014–2015 (Kulturfakta 2016:1) redogjort för statens respektive kommunernas och hushållens utgifter för kultur. De sammanlagda offentliga utgifterna för kultur uppgick till ca . De totala offentliga utgifterna för kultur per invånare var . uppgick statens samlade utgifter för kultur till ca 11,2 miljarder kronor, av statsbudgetens totala utgifter. kostnaderna för kultur för regionerna och landstingen uppgick till Kommunernas kostnader för kultur uppgick till sammanlagt (motsvarande per invånare). rapporten redovisas att hushållens utgifter för kultur och medier inklusive investeringsutgifter (dvs. utrustning för ljud och bild, exempelvis tv och kameror) 2012 var priser. utgifterna dras bort blir summan . Av dessa utgörs ca av tv-abonnemang, tv-licens och dagstidningar. Flertalet myndigheter inom kulturområdet ska i enlighet med sina respektive regleringsbrev särredovisa eventuella sponsringsintäkter i en not till resultaträkningen i årsredovisningen. En förutsättning för det kulturpolitiska målet att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund är att det finns ett självständigt kulturliv som är oberoende av kommersiella intressen och tillfälliga viljeyttringar4. Detta utgör ramar för den offentliga och privata finansieringen av kultur. Utskottet anser att sponsring kan bidra till kulturen i samhället och öka förutsättningarna för att bedriva kulturverksamhet.