bet · H501FiU3 · 2017-12-07 00:00:00 — De måste få förmågan till egen försörjning. Till skillnad från många av de borgerliga partierna tror jag inte att man löser detta genom att säga till de arbetslösa att det är deras eget moraliska ansvar att se till att skaffa jobb. I stället bör vi som politiker se till att möta upp detta så att de arbetslösa kan ta de jobb som finns. Därför företräder vi en linje där vi säger att vi ska ha en aktiv arbetsmarknadspolitik. Vi satsar ganska mycket mer på dessa åtgärder än vad de borgerliga partierna gör i sina budgetförslag. Vi säger att när vi nu har överskott i statens finanser ska detta användas till reformer. Det ska användas för att stärka människor och för att minska ojämlikheten, och det ska användas i hela landet. Mot detta står borgerligheten och säger att det löser sig om vi bara kan sänka skatten. Jag tror att det är fel. Jag vill dessutom drista mig till att påstå att erfarenheten säger - och att historien har visat - att den politiken inte fungerar. Jag tror dessutom att man måste börja ganska . Det räcker inte med att rikta in sig på dem som står utanför arbetsmarknaden. Vi måste redan i skolan ge barnen förutsättningar att tillgodogöra sig den grundläggande utbildningen, och vi måste också stärka dem i deras förmåga att ta steget vidare och utbilda sig på högskolor och universitet. Jag tror att detta är bra för och för dessa barn. Då måste vi också se till att satsa resurser, framför allt på kommuner, bland annat på utbildningsområdet. Där ser vi samma sak: I stället för att göra detta skär ned 4,8 miljarder på utbildningarna i kommuner och landsting för att i stället satsa på skattesänkningar. Jag tror att det är fel väg att gå. Tack, , för svaret! Det finns nog ingen som tvivlar på att alla partier vill att människor ska komma i egen försörjning och få makten över sitt eget liv eller att alla partier vill minska den sociala oron och tudelningen landet. Detta tror jag att alla är överens om. Frågan är bara hur man uppnår detta. Uppnår man det genom att ge bidrag, så att människor hamnar i en ny form av beroendeställning gentemot det offentliga? Det är detta som är skillnaden mellan den socialdemokratiska och miljöpartistiska regeringen, med stöd av , och Alliansen. Vi tror att det är riktiga jobb och företagande som skapar ett sammanhållet . Det finns en politik, som kanske har funnits , där man tror att man genom bidrag kan skapa arbeten. Men det är inte så det går till. Det är genom att minska kostnaderna för jobb och företagande som vi bygger ett hållbart och stabilt land. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det är detta som skiljer oss åt. Vi satsar våra pengar på att förbättra villkoren för jobb och företagande. Det är detta som är skillnaden. Jobbskatteavdragen, och även skattesänkningarna för pensionärer, gav mer pengar till välfärden - 100 miljarder i fasta priser. Även om man räknar bort inflation och fler invånare gav detta mer pengar. Men Socialdemokraterna kommer tillbaka till att skattesänkningar inte löser några problem. Skattesänkningarna i sig själva löser inte problemen, men de gör att människor blir benägna att jobba mer och att utbilda sig. Framför allt handlar det om att människor blir benägna att jobba fler timmar, vilket själv tog upp i sitt anförande. Fler arbetade timmar är grunden för att bygga den svenska välfärden. Därför måste vi få fler människor som betalar skatt. Vi måste få fler jobb, och vi måste minska kostnaderna för företagande. Jag fastnade särskilt för en passus i inlägg. Han sa att vi får passa oss för att göra så att människor hamnar i beroendeställning gentemot det offentliga. Det är ett mycket märkligt resonemang. Vi vill satsa på utbildning för att människor ska stärkas och för att deras frihet ska bli större, för att ojämlikheten ska minska och för att människor, förhoppningsvis, ska kunna leva ett gott och lyckligt liv. Mot det står en borgerlig politik som säger att vi borde skära ned på detta, med något märkligt resonemang om att det gör att människor hamnar i beroendeställning. Jag delar definitivt inte den uppfattningen. ställde en fråga om hur det såg ut med det reala skatteunderlaget i kommuner och landsting under den borgerliga regeringsperioden som jag inte hann med att svara på i min förra replik, så jag vill nämna något om det. Jag har tagit tillfället i akt att ägna åt att titta på detta. Jag har inte bara tagit hjälp av SKL utan också av andra institut som jobbar med kommunsektorn, bland andra Kommuninvest, som kanske är den förening eller organisation som har bäst koll på ekonomi. har det reala skatteunderlaget i kommuner och landsting växt . Så har rätt. Men man kan ställa sig frågan om detta räcker. Nej, det gör det nog inte. Att det reala skatteunderlaget växer är en bra förutsättning. Vi kan få detta att ske på flera olika sätt, bland annat genom att se till att antalet arbetade timmar ökar. Det är viktigt. ska vi göra det så att hela landet kan leva. Vi ser en utveckling mot att storstadsregionerna växer, med den urbaniseringstakt vi har, som demografin förändras i andra delar av landet. När de yrkesverksamma människorna flyttar därifrån finns de som ska försörjas, antingen i skolan eller inom äldreomsorgen, kvar. Vi står inför ett stort kompetensförsörjningsbehov , och detta problem löser man inte bara genom att sänka skatter. Den diskussionen behöver vi återkomma till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Det talas ofta om skattetryck i denna kammare. deltog jag i ett seminarium med idén om att de sju nordligaste länen i skulle få mer tillbaka från de värden som de producerar - från skogen, från vattenkraften och från gruvorna. lyfte de som höll i seminariet fram en intressant aspekt på skattepolitiken som sällan lyfts fram i riksmedierna: skillnaden i kommunalskatt och landstingsskatt mellan olika kommuner i . Det skiljer i genomsnitt i skatt per hundralapp mellan de sju nordligaste länen och övriga . Det leder till att man har en ökad beskattning på totalt 7 miljarder. Tar man extremerna skiljer det i skatt mellan rika kommuner som , och kommun jämfört med glesbygdskommunen . Här i skriker borgerliga partier i högan sky över flygskatt, sänkt brytpunkt för statlig skatt eller 3:12-reglerna, för att ge några exempel. I stället för att debattera punktskatter och marginalskatter tycker jag att mer av debatten borde handla om den orättvisa skillnad som finns vad gäller den skatt som flest av oss betalar, nämligen kommunalskatten. Vilken kommunalskatt vi har hänger givetvis samman med skatteutjämningssystemet, som har till uppgift att kompensera för skillnader i till exempel gleshet. kan vi se att utjämningen i systemet blir allt sämre. Det är bra att det nu sitter en utredare och utreder det lite mindre systemet av de två - kostnadsutjämningssystemet. Det ska bli intressant att läsa slutbetänkandet . Det är rimligt att utredningen vänder på några stenar, till exempel flyktingmottagande och gleshet. Men det är uppenbart att de som finns i skillnader i kommunalskatt är mer än bara skillnader i ambitionsnivåer för välfärden. har väckt en motion om det kommunala utjämningssystemet där vi föreslår att regeringen inrättar en parlamentarisk beredning för att kontinuerligt följa upp och anpassa det kommunala utjämningssystemet till förändrade demografiska och strukturella förhållanden. Detta är ett förslag som alla partier i ställde sig bakom. Det vore också bra om inkomstutjämningssystemet fick sig en översyn i syfte att utjämna dagens enormt stora skillnader. Runt hörnet ligger nämligen stora utmaningar för välfärden, och om man ska man tro till exempel kan kommunalskatten behöva höjas betydligt . , som tyvärr har gått iväg på ett viktigt möte, lyfte tidigare upp frågan om en kommunalskattebroms, vilket är någonting som jag kraftigt skulle invända mot. Han menar att man behöver gneta på mer och att politikerna inte gör det. Jag tror dock att det är precis tvärtom och att de politiker som är valda i och glesbygds- och landsbygdskommuner gnetar på i ganska stor utsträckning. Skillnaden för dem jämfört med de politiker som sitter i , eller är att man i dessa kommuner i väldigt stor utsträckning har markförsäljning som kommunens intäktsbas. Man har också en rik, välutbildad och i ganska liten utsträckning sjuk befolkning, som därigenom genererar stora skatteintäkter. Vi behöver snarare hitta sätt att utjämna de skillnader som finns i i stället för att straffa dem som gnetar på i motvind. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner I den budget som har förhandlat fram med regeringen finns flera viktiga satsningar på kommunerna. Förra årets satsning på 10 välfärdsmiljarder ger fortfarande stor effekt i kommunerna, och de ökade statsanslagen är en viktig förklaring till kommunsektorns goda ekonomiska utveckling. har drivit igenom en rättvisemiljard för det svikna . Det införs nu en tioårig mångmiljardsatsning som kommer att beröra många bruksorter, glesbygdskommuner, arbetarstadsdelar och förorter runt om i . Pengarna ska kunna sökas av kommuner som har områden som karakteriseras av till exempel hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande. Användningen av medlen kommer att se olika ut i olika områden, men insatser för jobb, utbildning, service, fritid och sociala insatser lär bli centrala. Det börjar lite smått med en halv miljard för att sedan öka till 2 ½ miljard . Jag tror att det kommer att bli viktiga pengar för att kompensera och stötta utvecklingen i det svikna . Kommunerna får också flera bra riktade statsbidrag. Lovstödet till aktiviteter för barn och unga kommer att byggas ut med ytterligare 250 miljoner. Vidare blir det avgiftsfri simskola, avgiftsfri kollektivtrafik för ungdomar och mer pengar till insatser till barn och unga som far illa. Bibliotekens verksamhet stärks också. I vårbudgeten föreslogs att ett nytt statsbidrag ska införas riktad till gymnasieskolans introduktionsprogram. Den nya reformen innebär att denna satsning förlängs och förstärks med 300 miljoner. Satsningen syftar till att öka kvaliteten och genomströmningen på gymnasieskolans introduktionsprogram. Det kan handla om anställningar av olika personalkategorier, insatser för att öka andelen behöriga lärare eller samverkan med det civila samhället. En lagstadgad habiliteringsersättning för personer med intellektuell funktionsnedsättning som arbetar införs. Bidraget syftar till att stödja kommunerna i deras arbete med att stimulera den enskilde att delta i verksamheten, till exempel genom att införa eller höja dagpenningen. Det tror jag kommer att göra livet bättre för många med funktionsvariationer. En av de politiskt viktigaste reformerna är avskaffandet av avdragsrätten för privat hälso- och sjukvård. Det har varit ett gissel som har lett till att vi har varit på väg i en riktning mot en alltmer amerikaniserad sjukvård där den som kan betala går först, inte den med störst behov. får vi en likvärdig sjukvård där behoven styr, som vi satsar på att stärka psykiatrin och ökar tillgängligheten till behandling av psykisk ohälsa. Det är en satsning som i ljuset av metoo känns extra viktig eftersom kvinnor i högre utsträckning än män drabbas av ohälsa bland annat på grund av större ansvar för det obetalda hemarbetet och sämre villkor på arbetsmarknaden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Barnhälsan får också en viktig satsning. Den uppsökande verksamheten för att fånga upp barn med sämre hälsa förstärks. Landstingen tilldelas mer resurser för att öka tillgängligheten. Det handlar om satsningar på ett utökat antal hembesök , att vaccination mot rotavirus inkluderas i det allmänna vaccinationsprogrammet, ökad information om vaccinationer för att möta vaccinationsskepticism samt information om tandhälsa. Förlossningsvården får en rejäl satsning på 1 miljard. Vi ser hur avstånden blivit allt längre till BB i norr som platsbristen är stor i våra större städer. Ingen kvinna ska behöva avstå cellprovtagning för screening av livmoderhalscancer av ekonomiska skäl. Därför genomför vi en satsning på avgiftsfri cellprovtagning. Allmänt tandvårdsbidrag ges som ett årligt bidrag till den som anlitar tandvården, och bidraget varierar beroende på hur gammal man är. Efter reformen får de som är en höjning på . Det gäller också alla äldre över 65. För vuxna höjs bidraget med . genomförs också en satsning riktad mot personalen i hälso- och sjukvården på 2 miljarder . Pengarna kommer att gå till att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter. Medlen får användas till att se över arbetsvillkor, erbjuda kompetensutveckling, öka bemanningen och utveckla arbetssätt i syfte att vårdpersonal ska arbeta kvar inom hälso- och sjukvården. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. har en intressant roll. Partiet är både opposition och budgetansvarigt. Det blir lite extra spännande. framförde i sitt anförande att vill se över utjämningssystemet. Då inser man att vi ser olika på olika problem. Den utredning som finns nu ser bara på kostnadsutjämningsdelen, som var inne på. Men man känner kanske inte till att utredningen rör av skatteutjämningssystemet, dessutom en del som är totalt finansierad av kommunerna. Alltså kommer det inte in några pengar alls från staten. Inkomstutjämningsdelen är väsentligt större och väsentligt mer omfattande. Jag har stora sympatier för att vissa kommuner som har det svårt behöver stöttas. Men det mesta av bidragen går till och , men det är kanske inte de kommunerna som har sådana problem som innebär att de skulle behöva stöd. I är det till exempel av intäkterna som kommer via inkomstutjämningssystemet. Jag är lite nyfiken på frågan om sjukvården. Köerna till sjukvården har som har stöttat budgeten fördubblats sedan Alliansen slutade. Jag får inte riktigt ihop bilden av det som beskriver med det som budgeten åtgärdar. Hur kan man öka kakans storlek? Det handlar om jobb, företagande och att få kakan att växa, inte bara att fördela kakan. Det brukar vara bild, men jag lånar den för det här tillfället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag instämmer mycket i beskrivning. Budgeten tar viktiga kliv för att stärka landstingen och finansieringen av sjukvården. Jag nämnde en hel drös av olika riktade satsningar. Utöver det finns viktiga satsningar som har tillkommit, till exempel välfärdsmiljarderna. De kom , och det har aviserats att de ska komma . Det kommer att stärka och säkerställa en god sjukvård i hela landet. Det är viktigt att vi ibland använder riktade statsbidrag för att peka ut områden där vi ser att utvecklingen inte går i rätt riktning. För mig är det två områden som berör kvinnor i hög utsträckning, dels förlossningsvården, som vi har sett inte fungerar på ett bra sätt över hela , dels vården som rör psykisk ohälsa. Det är därför helt rimligt att pekar med hela handen och säger att här finns pengar, här ska ske ökade satsningar och det här är områden där vården måste bli bättre. undrade hur kakans storlek ska bli större. Det är vad vi i grunden ser just . Högkonjunkturen hjälper till och bidrar. ser vi positiva signaler som vi inte har sett på . Jag tänker framför allt på den ökade sysselsättningen i samhället. har högsta sysselsättningsnivåer. Det visar på hur viktigt jämställdhetsarbetet är för att få in kvinnor på arbetsmarknaden. Det är genom att det finns fler kvinnor på arbetsmarknaden som det blir högre skatteintäkter och ökad produktivitet. Det är därför som jämställdhet är så viktigt på arbetsmarknaden. Jag är orolig för de villkor som råder på arbetsmarknaden i . Vi vet att kvinnor oftare är deltidsarbetslösa och oftare arbetar deltid, vilket gör att deras möjligheter försämras och att de får ökad ohälsa som en konsekvens av hur det ser ut på arbetsmarknaden. Att tudelningen på arbetsmarknaden är ett viktigt problem tror jag att vi alla ser. Däremot är det under den nuvarande regeringen, där Vänstern stöttar budgeten, som det i absoluta tal finns fler arbetslösa bland utrikes födda än bland inrikes födda. Befolkningsantalet är då inte så stort. Det är en dramatisk försämring och en dramatisk utmaning som vi måste komma åt med olika integrationsåtgärder. stod vi också här. Då lyfte jag upp frågan om utmaningarna med riktade statsbidrag i motsats till generella statsbidrag. Då uttryckte att han ansåg att det var en intressant tanke, och han instämde i problembeskrivningen. När jag har tittat på hur regeringen har skött sig vad gäller statsbidragen har det till viss del varit en ökning i absoluta tal, men det är framför allt en ökning av de riktade statsbidragen, som är uppe i nivåer . kommer de att minska till till 2020. låg andelen riktade statsbidrag på . Den andelen har vuxit. När man säger att man ger mer pengar till välfärden är det dessutom så att 2018 är 4,9 av de 5,9 miljarderna en ren kompensation för nya beslut, precis som jag var inne på i debatten med . Enligt SKL behövs det för att inte urholka kommunernas och landstingens ekonomi 2-3 miljarder för att kompensera för pris och löneökningar. Framöver tillkommer det visserligen 5 miljarder i generella statsbidrag 2018 och 2019, men man drar undan mer - 6 miljarder respektive 8 miljarder - av de riktade statsbidragen, det vill säga att netto minskar statsbidragen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Kommuner och landsting kommer alltså att få det svårare framöver. Hur ställer sig till det? Arbetslösheten bland utrikes födda är någonting som vi definitivt ska ta på allvar. kom det också positiva besked om att det går i rätt riktning. Vi ser att den brist på kompetent arbetskraft som finns i företagen och att de behöver anställa fler möts genom att vi utbildar fler människor, precis som var inne på, och ser till att matcha de satsningar vi gör med riktade insatser på de personer som står utanför - inte på hela gruppen som på den borgerliga regeringens tid, då till exempel jag fick statsbidrag trots att jag hade jobb. Jag tror också att det är viktigt att man ser de långtidsarbetslösa, som jag tycker har försvunnit ur den svenska debatten. Människor som har arbetskapacitet men kräver vissa speciella förutsättningar för att ta sig in på arbetsmarknaden har slagits ut av den hårda konkurrensen på svensk arbetsmarknad. när vi är i ett läge med högkonjunktur behöver de människorna komma in. Vi såg tydligt under den borgerliga regeringen att de som var långtidsarbetslösa fastnade i långtidsarbetslöshet . Det är en grupp som jag tycker att politiken borde bry sig mer om och oroa sig mer för. För att gå till det här med generella och riktade statsbidrag, som jag tycker att tar upp på ett intressant sätt, måste jag säga att jag ändå tycker att vi har tagit steg i rätt riktning. Jag ser att vi lyfter fram och höjer de generella statsbidragen på ett bra sätt. blir det ett antal riktade statsbidrag, precis , men man gör också en översyn av de statsbidrag som finns. Det är framför allt på skolområdet som man behöver ta rejäla tag - där finns det enormt många statsbidrag av olika slag. Jag tror att man behöver hitta en modell för framtiden där man har riktade statsbidrag men ser till att de näst intill automatiskt blir generella så att man inte rullar dem framför sig år . Jag tror att det är bra att politiken styr, men man bör också hitta bra modeller för att stödja och hjälpa kommunerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.)