bet · H401SoU8 · 2017-03-31 00:00:00 — Jag vet inte om det har blivit på Men det var den teoretiska effekten: Alla som har mycket medicinsk tillsyn åker ur assistansen. Detta gäller framför allt små barn, för de har ju nästan bara medicinsk tillsyn. Det är alltså effekten det får, och då får man ju fundera på om man vill ha det så eller inte. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Vi och andra har tittat i akter, och det man kan se när det gäller sjukvård, även om vi inte säkert kan säga att det är så, är att det är väldigt mycket sjukvård och omsorg vid beslutsfattandet. I alla fall i det material som vi har tittat på är det mindre beskrivet vad man faktiskt gör än vad som beskrivs när det gäller sjukvård och omsorg. Det består mycket av det, och det blir många timmar på det. Det tar mycket tid, och det blir mycket assistans, så detta är förmodligen en förklaring till att det blir väldigt mycket timmar. Vi har lämnat några rekommendationer vad gäller sjukvård, assistans och praxisbildningen och sagt att regeringen ska se över möjligheten att skapa ett system för hur man gör den här egenvårdsbedömningen så att den uppfyller krav på patientsäkerhet. Man ska nämligen komma ihåg att så fort något blir egenvård så åker det ut från hela patientsäkerhetssystemet, och då blir assistenten, och i någon mån också anordnaren som arbetsgivare, egentligen ansvarig för vad som händer. Sedan ska man kanske titta på och klargöra om man tycker att staten ska betala väldigt mycket egenvård. Det är det man måste ta ställning till: Vill man ha ett särskilt system för det, eller tycker man att det kan ingå i assistansen? Det är sådant man måste ta ställning till bara. Så säger vi. När det gäller praxisbildningen får regeringen se om man tycker att det utfall som vi har haft i domstolen stämmer överens med hur man vill ha det. Det är liksom inte mer än så. Detta är våra rekommendationer. Vi har i rapporten alltså på något sätt kartlagt sjukvården inom assistansen och tittat på vilka effekter det får framför allt för staten i kostnadshänseende men också för assistenter ur ansvarssynpunkt. Detta är rapportens två huvudfokus. Ordföranden: går vidare till . Jag hälsar välkommen, samordnare för funktionshindersfrågor. , : Från den statliga ersättningen till den kommunala nivån: Jag ska berätta och prata mer om kostnadsutvecklingen vad gäller den kommunala insatsen personlig assistans enligt LSS. Det finns inga skarpa linjer och tydliga avgränsningar när det gäller vad kommunen egentligen betalar. Jag visar här en bild av kostnadsutvecklingen. Den är väldigt grovt förenklad, men vi brukar ändå redovisa på det här sättet på . Det finns en del som kommunerna utför, ett verksamhetsåtagande, där de faktiskt får ersättning från . Det är till exempel när kommunen är anordnare av assistansersättning, för det förekommer faktiskt. Så har vi den del som kommunen står för själv och som det inte utgår någon ersättning för. Det är, förutom den personliga assistansen, alltid de första , oavsett, och också när det gäller att gå in vid sjukdom och så vidare. Jag vill visa att det är väldigt komplext, men jag kommer alltså att fokusera på den del som enbart är kommunens, den del som i bilden är mörk. BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Bilden visar kostnadsutvecklingen för personlig assistans eller kommunernas kostnader 2011–2015 i löpande priser. Vi fokuserar på den nedre, mörka delen. låg kommunernas kostnader alltså på 7,9 hade det ökat till 9,8 miljarder, vilket är en ökning Det här är alltså löpande priser, det vill säga faktiska eller flytande värden som inte tar hänsyn till inflation eller prisförändring. Därför är det ett rätt trubbigt mått, men det är ett vanligt mått. Det finns ett annat mått, och jag vill visa även det för att nyansera något. Här visas och samma insatser, men pratar vi i stället om Det innebär, som de flesta vet, att det tas hänsyn till Detta är ett ganska bra mått när man vill jämföra . använder det här när vi jämför, och vi är förtjusta i det. Vi har i det här fallet utgått års prisnivå, och då kan vi se att det är närmare 9,8 miljarder i kostnader . var det något högre än i den andra jämförelsen, nämligen 8,69 miljarder. Det är alltså en viss skillnad mot när vi tittade på löpande priser. Tittar vi på kostnadsökningen här, när vi har mer jämförbara siffror, så handlar det om en ökning på . är ganska stor skillnad. Vill vi alltså ta det här med löpande priser så talar vi om , men om vi vill ta hänsyn till att priset förändras är vi faktiskt nere på . Oavsett vilket ökar kostnaderna, och det är förstås mycket pengar vi pratar om. Kostnaden på för personlig assistans i kommunerna är väldigt mycket pengar, men jag vill med den här bilden sätta in det lite grann i ett större sammanhang. levererade snarlika uppgifter – de här är lite färskare, och vi har precis fått loss dem från SCB. Hela LSS inom kommunerna kostade totalt . Om vi utgår från en fastprisberäkning ser vi, och jag har satt det inom parentes, att det är en 10-procentig ökning. Utgår vi från löpande priser blir ökningen , så det skiljer sig lite hur man räknar. Alla kostnader ökar inte, vilket vi har hört . för barnboende minskar till exempel, medan kostnaden för vuxenboende å andra sidan ökar, faktiskt mer än vad personlig assistans gör. Kostnader för insatser enligt socialtjänstlagen 0–, hemtjänst och så vidare, var 2015 . Beroende på vad vi väljer för kostnadsmått är det en 17-procentig ökning sedan Här ser vi alltså en större ökning. Det händer mer med kostnaderna inom Även om det är lägre nivåer så är det mer här som det händer saker, och framför allt är det hemtjänst och boendestöd som står för ökningen. Det som tål att sägas, och det som jag säger sist är det som står först: Kommunernas kostnader för stöd till personer med funktionsnedsättning år 2015 var totalt . Även om priserna ökar är det faktiskt så att denna andel har varit oförändrad , det vill säga STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING av totala kostnader. Kostnaderna för stöden till personer med funktionsnedsättning utgör , och det har varit . Detta handlar förstås även om att andra verksamheter ökar i pris, exempelvis äldreomsorgen. Då undrar man förstås varför kostnaderna ökar. Det är kanske den absolut mest intressanta frågan. Det finns flera orsaker, och jag ska börja med att säga att den kommunala insatsen har ökat rätt rejält inom personlig assistans. hade 4 300 personer insatsen, vilket är en ökning . Det är rätt mycket. Men vi vet också en del om varför det ökar. En väldigt konkret orsak är att vissa personer får sin assistansersättning indragen, och får man den indragen men har kvar ett behov så dyker man ju upp någon annanstans i välfärdssystemet, exempelvis inom personlig assistans i kommunen, och då följer också kostnaden med. De är inte så många, men ändå. Men vi ser också, har jag skrivit här, många beslut i åldersgruppen 60–. Vi pratar mycket om nybeviljande bland unga, men det är faktiskt så att det är rätt många i den här åldersgruppen som får ett första beslut om personlig assistans. Det är ett väldigt tydligt hopp. Det finns flera orsaker till detta, och en är förstås folkhälsan. Vi vet att stroke kryper nedåt i åldrarna. Det kan handla om alzheimer och så vidare. Personer som skulle ha hamnat inom äldreomsorgen hamnar här. Vi lever , vilket även gäller personer med funktionsnedsättning, och de behåller stöden. var av dem som hade personlig assistans eller äldre. var motsvarande andel . Sedan undrar man förstås också om behoven ökar. Finns det en faktisk ökning i samhället? Vi har inte kunnat hitta det i våra analyser. Vi har ju rätt trubbiga register som handlar om vårdutnyttjande och så vidare, och det ger inte riktigt hela sanningen, men det vi får höra nu är att till exempel autism faktiskt ökar. Även vuxna människor får diagnoser i allt högre utsträckning, och vi måste fundera på vad detta står för: Stämmer det överens med en faktisk ökning, eller är det en överdiagnostisering? Antalet timmar inom assistansen ökar, och de som får assistans får allt fler timmar. hade av dem som hade personlig assistans . var den andelen . ser vi att de som har 0–minskar. Det har blivit en halvering . Utvecklingen indikerar alltså en förskjutning mot mer omfattande behov, men det kan också vara så att det blir allt svårare att få assistans, vilket vi också fått signaler om. Vi har granskat lokala riktlinjer och så vidare. Men de som får tycks också få fler timmar. Ordföranden: går vidare, och jag hälsar välkommen, ekonom på och Landsting. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING , Kommuner och Landsting: Eftersom jag kommer sist blir det väl en del repetition, men jag hoppas att ni står ut med det. Jag tänkte också börja i helhetsbilden och lite grann sätta in personlig Det är alltså en insats inom LSS som är delad mellan stat och kommun, och om man räknar totala nettokostnader för insatser för personer med funktionsnedsättning landar det på 81 miljarder. Då är alltså statens andel ungefär 25 miljarder, kommunernas LSS-kostnader är 45 miljarder och SoL-insatserna, alltså insatser enligt socialtjänstlagen, ungefär 11 miljarder. Som en jämförelse har jag tagit med äldreomsorgen som hade en nettokostnad på 99 miljarder. En bakgrund till att vi sitter här är att kostnaderna för insatser för personer med funktionsnedsättning är den verksamhet som har ökat mest. man tittar på kostnadsutvecklingen som jag har valt gäller siffran alltså både statliga och kommunala kostnader. Äldreomsorgen har ökat och kommunernas totala verksamhetskostnader . Någon av de tidigare talarna var också inne på att den 65-årsreform som infördes , alltså att personer som hade assistans innan 65-årsdagen kunde behålla den, ju har gjort att det har blivit en viss överströmning av kostnader från äldreomsorg till LSS. För de här tio åren handlar det i runda slängar om Det innebar en ambitionshöjning; de personer som får behålla assistansen skulle tidigare ha haft tidigare insatser som inte kostade riktigt lika mycket. Om man tittar på de kommunala LSS-insatserna, förutom personlig assistans, har kostnaderna i fasta priser ökat på grund av att man har fått fler brukare, alltså fler som får service från kommunerna. har inte ökat , och så har det varit under en ganska De kommunala insatserna skiljer sig i det avseendet från personlig När det gäller kommunernas kostnader för personlig assistans, alltså de första , är det ganska oproblematiskt. schablonersättningen, vilket uppgick till 4,9 miljarder. assistanskostnaderna är lite knepigare att bena upp, men personlig assistans enligt LSS är i sin helhet kommunalt finansierad, och den kostade 2,9 Basansvaret, alltså ansvaret för sjuklöner för privata assistansanordnare och kommunernas kostnader för tillfälliga utökningar av assistansen, schablonberäknar vi till ungefär en halv miljard. Här ligger även merkostnader för personlig assistans, vilket handlar dels om att kommunerna inte klarar sig på den statliga assistansersättningen, dels om kostnader som hänger ihop med basansvaret. Kommunerna är ju ansvariga för alla som har personlig assistans, och en del som privata utförare säger nej till hamnar hos kommunerna. Den del som har varit mest diskuterad hos oss är ökningen av personlig assistans enligt LSS. Som konstaterats förut blir personer av med sin assistansersättning, vilket nu har skett på grund av att man har skärpt STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING tolkningen av vad som utgör grundläggande behov, och detta har gjort att kostnadsökningen för personlig assistans enligt LSS har varit ganska kraftig . Den har mer än fördubblats. Genomsnittligt timantal har ökat från ungefär 2009 till 2015, och det beror förmodligen på att de som kommer över och som har haft statlig assistansersättning har ett större behov än de som har funnits i den kommunala personliga assistansen. Vad tycker vi är viktiga frågor i det här? Huvudmannaskapet har flera tidigare talare varit inne på. Det är egentligen en väldigt knepig sak att man gjorde den här konstruktionen, och vi är tveksamma till om det är långsiktigt hållbart att ha en insats med två huvudmän. Det blir ju väldigt många gränsdragningsproblem. För den enskilde är det två myndigheter som ska göra i princip samma biståndsbedömning. 20-timmarsgränsen gör naturligtvis att om man hamnar mitt emellan och de olika myndigheterna gör olika bedömningar så blir det ett väldigt krångligt och byråkratiskt system. från vår synvinkel är det naturligtvis också det här med kostnadsövervältring, och om man hade en enda huvudman för insatsen personlig assistans skulle man slippa mycket av detta. SKL tycker att staten ska ta ett större ansvar och vara huvudman för hela den personliga assistansen. En annan viktig fråga tycker vi är ersättningsnivån för den personliga assistansen. har man ju inte haft någon uppräkning för priser och löner , utan det har varit mer en schablonmässig uppräkning, vilket naturligtvis sätter press på löner och villkor för dem som är anställda som personliga assistenter. När det gäller sjuklöneansvaret för privata utförare har det funnits tre olika förslag att det ska tas bort, men tyvärr har det inte genomförts. Det är ganska unikt med en ordning där arbetsgivarna inte har det fulla ansvaret för kostnader för sjukdom hos sina anställda. När jag beskriver det för någon som inte känner till det tror de inte på mig först. Så tokigt kan det väl inte vara? Men så har det varit under en när det gäller den här verksamheten, och vi tycker att det är väldigt olyckligt att de förslag som har funnits framme inte har genomförts. Slutligen vill jag bara peka på att vi tycker att det är ett bra initiativ att man diskuterar de här frågorna. Man måste ju kunna diskutera kostnadseffektiviteten för verksamheter för personer med funktionsnedsättning precis som för alla andra offentliga verksamheter. Använder vi våra pengar så effektivt som möjligt? Är dessa lösningar bästa sättet att använda skattepengarna på? Ordföranden: tackar så mycket för det! Då har vi hört från alla som vi hade bjudit in , och vi övergår till den del där det ges möjlighet för utskottets ledamöter att ställa frågor till er som haft föredragningar. BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Vi har också företrädare för den nu pågående utredningen som leds av och hennes sekretariat här, och vi har också Myndigheten för Även dessa har möjlighet att svara på frågor om det skulle finnas sådana. Jag lämnar ordet till Socialdemokraternas företrädare, . Jag vill påminna ledamöterna om att försöka hålla frågorna korta och koncisa och också berätta vem frågan riktas till. (S): Ordförande! Min fråga riktar sig i första hand till I den senaste rapporten från finns en skrivning om att man tycker att tolkat domarna från på ett för hårt sätt. På vilket sätt tycker juristen att domarna övertolkas i fråga om grundläggande behov, framför allt egenvård och särskild tillsyn? , kammarrättsråd: Det är alltid lite knepigt för en domare att recensera Högsta förvaltningsdomstolens domar. är den yttersta uttolkaren av den lagstiftning man har att tillämpa. När kommer med ett prejudicerande avgörande är det inte fråga om något nytt. definition varit så. Om man upplever att det har blivit en förändring handlar det om att lagen har tillämpats på ett felaktigt sätt. bara om HFD har uttalat sig i frågan och sedan ändrar inriktningen som man kan säga att rättsläget har förändrats. Jag har svårt att ha några synpunkter på tolkningen av avgörandena. alltid lite svårt att vara tydlig som domare! (M): Tack till alla som har kommit hit för att bidra. vänder mig till regeringen. Jag måste inleda med att jag beklagar att ansvarigt statsråd inte är här, trots möjlighet till en god prioritering eftersom vi hade lång framförhållning till utfrågningen. Det här är en stor och viktig frihetsreform. Vi i tar på stort allvar den oro som har ökat med anledning av förändringen av regleringsbrevet innan utredningen var avslutad. Statsrådet sa i att regeringen vidhåller att det är ett problem att kanske av de 30 miljarderna används till reklam och sponsring. Står regeringen fast vid beräkningen? Det ska alltså innebära att 3 miljarder inte går till det beloppet är avsett att göra. Vilken källa använder regeringen när man anger något sådant i ? Vi värnar att skattebetalarnas pengar ska gå till vad de är avsedda att gå till, men vi känner oro om detta inte bygger på erfarenhet och beprövad kunskap. I sådana fall skulle vi andra få del av kunskapen. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING , : har ett annat åtagande utomlands och hade inte möjlighet att vara med. Men det här är naturligtvis mycket viktigt för oss, och jag är glad att jag har möjlighet att lyssna till, ta del av kunskap och höra frågor och svar. Med oss finns tjänstemän från för att bära tillbaka den kunskap som presenteras här samt frågor och svar. Det som lyfter upp här är en interpellationsdebatt mellan och statsrådet. Regeringen har verkligen känt, och känner, en oro för att det kan vara så att en så stor andel som uppåt går till annat. Det är olika utredningar, bland annat några av dem som har tagits upp , som utgör underlag för att det kan vara så. Det viktigaste i detta är givetvis att genomlysa de arbetssätt som inte minst har för att komma till rätta med och hitta när felaktig användning är i full kraft. Regeringen har givit uppdrag och anslagit medel till , Inspektionen för vård och omsorg, för att bedriva ett systematiskt arbete för att hitta oegentligheter där de inte ska finnas. De pengar som är avsatta till assistans ska gå till assistans. (C): Det här är mycket viktiga frågor, och jag tackar alla. Jag skulle vilja diskutera de regionala skillnaderna som togs upp av Det är en fråga riktad till regeringen, och . Vad jag förstod var snittet 23 miljarder, men spannet, om man ser på länet med lägst nivå, skulle bli 18 miljarder, och länet med högst nivå, 33 miljarder. Hur mycket av detta kan förklaras med faktiska skillnader hos människorna? Vi vet att samma mönster finns inom sjukvården. Det skiljer mycket i kostnader mellan vissa delar av landet. Hur mycket är faktiska skillnader, och hur mycket handlar om olika praxis? Det är inte acceptabelt i ett riksperspektiv eftersom det ska vara rättvisa ersättningar. Hur viktigt är det att titta på detta? Hur mycket kan ligga på att det är skillnader i praxis, som egentligen inte är acceptabla, och hur kan man komma åt att minska skillnaderna? Ordföranden: Det var som kom med den uppgiften. Var frågan ställd till henne, till eller regeringen? (C): Frågan är ställd till regeringen, men jag ställer den gärna även till andra som kan ge synpunkter. Ordföranden: Då ger jag först regeringens företrädare möjlighet att svara på frågan. Sedan kanske någon kan komplettera. BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING , : Både den tidigare utredningen som har redovisat och utredning ger viktiga perspektiv i fråga om att genomlysa vilka skillnader som Det ska vara en likvärdig och kvalitativ bedömning över hela landet. ska inte spela någon roll var man bor. Jag vill gärna höra , f.d. huvudsekreterare i om assistansersättningens kostnader: Det fanns ingen sådan förklaring som vi ansåg vara objektiv i fråga om faktiska skillnader i behoven hos befolkningen Vi gjorde utredningen , och fokus kom att riktas mot praxis och kultur. Statskontoret hade gjort en ordentlig kartläggning av hur arbetade med ersättningen. ett stort problem är att man inte såg denna ersättning som en speciell sorts ersättning i totala del, vilket den faktiskt är. om mycket pengar och ofta en livsvarig ersättning. Det är ett svårt regelverk att tillämpa, och det har varit problematiskt för många handläggare. Många av våra förslag handlar om att måste få ett bra regelverk och bra system så att de kan göra vad de ska göra. det mycket om att ensa synen och kulturen i så att skillnaden inte blir sådan. Det är en risk för dem som eventuellt får för lite. Man ska inte tappa den aspekten. Detta skrev vi också i utredningen. Ordföranden: ger möjlighet att ge sin syn på detta. , : Det är en intressant fråga. sa ger lagstiftningen utrymme för bedömningar. Därför är det viktigt att handläggning innebär att bedömningarna är så likvärdiga som möjligt över hela landet så att besluten blir rättssäkra. Det betyder att vi behöver följa den praxis som finns och anpassa vår tillämpning till praxis. behöver också se vilket stöd våra handläggare behöver så att de kan göra Det har vi jobbat med . framåt har vi publicerat olika typer av stöd och vägledningar till våra handläggare för att säkerställa att vår handläggning blir mer likvärdig, vilket den också har blivit. Vi kan se att antalet timmar ökar , och vi ser att den som blir nybeviljad får i genomsnitt mer timmar än den som blev nybeviljad året Den fråga som vi ställer oss är naturligtvis om synen på vad som är rimlig tidsåtgång har ändrats. Här ser vi att det finns ett behov av att ta fram stödmaterial till våra handläggare så att de lättare kan göra bedömningar av vad som är en rimlig tidsåtgång. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING (SD): Många har talat här om barn med funktionsnedsättning som nekas personlig assistans med hänvisning till just föräldraansvaret. Ett rykande färskt exempel är den lille , rullstolsbunden, hjärnskadad och blind. Enligt föräldrarna behöver han vård dygnet runt, men han får inte det på grund av hänvisning till föräldraansvaret. Alla som är föräldrar förstår att det är ett orimligt ansvar där samhället måste bistå med hjälp om vi inte ska riskera utbrända föräldrar, ökade kostnader för vårdbidrag med mera. var tidigare inne på att vi måste se den samlade bilden av kostnaderna för samhället. Jag vänder mig till regeringen med min fråga om hur man ser på utvecklingen när det gäller dels föräldraansvaret, dels den samlade bilden av kostnaderna för samhället förutom det personliga lidandet. Dagens möte är ett bra exempel på att samla olika myndigheter och diskutera frågor över gränserna. Hur fortsätter det arbetet? Det är inte rimligt att det finns beslutsfattare som har till uppgift att dra ned på arbetslösheten och bidragsberoendet som beslut fattas på annat håll som riskerar att öka de kostnaderna. Hur ser det fortsatta arbetet ut? Frågan är riktad till regeringen. , : Det är viktigt att se till den situation som många föräldrar till barn med funktionsnedsättning har. Det är ett tufft och utsatt läge för de föräldrarna. Det handlar om en riktigt bra insats för barnen. Frågan om föräldraansvaret är med i den utredning som vi tillsatte . Jag vet inte om utredaren har hunnit titta på frågor om föräldraansvaret och är beredd att säga någonting. Ordföranden: Jag ger utredaren möjlighet att svara på frågan, om ni har hunnit så långt i utredningen. (KD), särskild utredare: Jag tycker att föräldraansvaret är en viktig fråga, och jag tror inte att någon vill att föräldrarna ska behöva ta ett sådant ansvar att de inte kan arbeta. Det är absolut en förutsättning. Alla ska kunna arbeta, även med ett barn med funktionsnedsättning. Vidare handlar det om att ge föräldrarna ett gott stöd i sitt föräldraskap till ett barn med funktionsnedsättning. Här blir det lite olika ingångar. Vårt uppdrag i utredningen är att titta på anhöriga som assistenter. Det är en kanske lite annan inriktning än den som frågeställaren har. Vi ska titta på den frågan, och vi ska göra en internationell utblick. Jag vet att det finns de som tycker att det är bra att anhöriga är assistenter, och det finns de som tycker att det är dåligt och att det finns risk för att barnets självständighet minskar. BILAGA 3 STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN OFFENTLIG UTFRÅGNING Vi ska titta på och fördjupa oss i dessa frågor, men vi har inte kommit så Det finns stora möjligheter i att få anhörigassistans. kan vara bra, men det kan ibland vara dåligt. Det är något som vi fördjupar oss i, men det finns inte några resultat . Jag kan inte ge mer svar än så. (V): Jag har en fråga som knyter an till