bet · H401KU20d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Jag trodde att de tidigare frågorna avsåg ekonomiska åtaganden eller andra; jag har inte pratat om förhandsbesked. Förhandsbesked hade vi, jag tror ett trettiotal … När vi tillträdde i regeringen hade vi redan ett trettiotal som den förra regeringen hade. Sedan har vi arbetat med att få flera sådana, ja. ger man ömsesidiga, alltså man byter – vi röstar på er, och ni röstar på oss där – och ibland gör man ensidiga. Alla de beskeden bereds på sedvanligt sätt inom . Därutöver kommenterar vi inte enskilda länder, men det är helt enligt praxis. Alla länder gör det nog, mig veterligen. Det skulle förvåna om inte någon gjorde det, för det är naturligtvis också ett sätt att veta om det här är möjligt eller inte möjligt. Skånberg (KD): Tack för svaret! Så jag ska förstå statsministern som att det över huvud taget inte har gjorts några utfästelser, men bara när det gäller ekonomi? När det handlar om att lova andra saker – till exempel platser, ageranden eller ställningstaganden – är det fortfarande en öppen fråga om regeringen har eller inte har gjort några utfästelser. Vill då statsministern svara på min fråga: Har regeringen gjort utrikespolitiska utfästelser av icke ekonomisk art – av den typen att till exempel lova ett eller annat? : Herr ordförande! En oerhört insinuant fråga. Vi har inte gjort några andra åtaganden. Det ledamoten nu frågade först om var om det har getts några förhandsbesked på röstbyte. Så görs av alla länder, och så görs också av . Så gjordes av den förra regeringen, och så görs av den nuvarande regeringen. Sedan har vi inte gjort några andra utfästelser i form av ekonomi eller andra åtaganden. Svaret är nej. Skånberg (KD): Då är det ju klarlagt: inga ekonomiska åtaganden, inga utrikespolitiska åtaganden eller ställningstaganden. Vi kan alltså inte tro att ageranden som har varit i , till exempel, alldeles – om ställning och frågan om arkeologiska utgrävningar – har varit föremål för löften. : Nej, jag kan över huvud taget inte se det. Jag kan svara bestämt för min egen del nej, och jag har inga som helst skäl att tro att någon annan har gjort någon utfästelse i det ärendet över huvud taget – eller något annat. Inga ekonomiska åtaganden eller andra åtaganden. Vi byggde hela kandidaturen på att i , i och i andra länder som liknar oss gör man inte så. Det är inte så vi går till väga. Vi bygger kandidaturen på utrikespolitik. Vi är en intressant medpart eftersom vi har ett långt, långt arbete för att motarbeta hunger och svält samt i fred- och säkerhetsfrågor, mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, jämställdhet och så vidare. Det är det som lägger grunden för säkerhetsrådskandidaturen, inga konstiga åtaganden och givanden hit och dit – svar nej. Ordföranden: Då har vi gått igenom första rundan. Vi ska se om det finns ytterligare frågor från något håll, och vi tar partierna i samma ordning. (M): Det är inte helt lätt, , att förstå lite grann hur man … bland annat den fråga vi hade tidigare om vad som ska räknas som bistånd och inte bistånd och hur man använder biståndsmedel. Bland gemene man tänker vi oss nog biståndsmedel till svårt lidande människor i svältande delar av världen eller krigförande zoner, men det är klart att diplomati är mycket vidare än så. Det är därför vi behöver borra i detta, eftersom kandidaturarbetet förespeglades av regeringen skulle ske med både öppenhet och en liten kampanjbudget. Det har sedan framkommit, så att säga, att det är mycket annat som har skett – bland annat den konferens som både jag och kollegan har pratat om. En middagskostnad på kan verka liten i sammanhanget, men det är ändå viktigt principiellt att veta vad som går till vad eftersom det inte ska falla tillbaka på oss som land. Regeringen äger utrikespolitiken och gör utfästelser i namn, och därför är det viktigt för oss att det går rätt till. En av de andra utestående frågorna från förra omgången med utrikesministern var de många olika ytterligare ambassadörer för kampanjarbetet som regeringen använde. Där är namngivet ett antal sändebud av olika digniteter, och även riksdagsledamöter när de har varit ute och rest – eller regeringsföreträdare, rättare sagt, som statsministern sa har haft med sig i sitt ordinarie arbete att också prata väl för . Däribland har det också varit, som har nämnts i underlaget, för att ta som ett exempel, en riksdagsledamot som för sitt arbete fick både resa och traktamente med sig – utan egentligen något program eller någon agenda annat än ett antal talepunkter. För detta utgick en kostnad av , alltså nästan lika mycket som den middag vi just har pratat om. Är det vanligt att man använder sig av förespråkare på det här sättet, utan att ha en riktig agenda? : Agendan var ju säkerhetsrådskandidaturen och på det sätt vi hade byggt upp det, med det förtroende jag pratade om och de kärnfrågor vi har stått upp för på riktigt – klimat och hållbarhet, jämställdhet, jämlikhet, fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och så vidare. Det är det vi har byggt på. Det har funnits ett kansli upprättat på . Naturligtvis har FN-representationen i varit i allra högsta grad inblandad, liksom andra ambassader och beskickningar. Ja, det är klart att det är så att de allra flesta – den mycket, mycket stora delen av biståndsmedlen – går till människor som behöver. Det är därför som vi … Vi är faktiskt nummer sju, – i absoluta tal – som givare i världen. Jag är helt övertygad om att det är en av anledningarna till att vi faktiskt kom in i den första omgången. Det var inte många som trodde det, men vi kom in i den första omgången – därför att vi har ett långt åtagande och en lång trovärdighet i dessa frågor. Därför är det också så att vi använder de här medlen på det sätt som är internationellt erkänt, och det är så vi har gjort. När det gäller sändebuden är ju de redogjorda för – vilka de var och vilka kostnader respektive person har. Jag tror att det var någon person som inte hade någon kostnad; det blev aldrig tal om något. De fick sina uppdrag vid varje givet tillfälle. Huruvida det därutöver är så att UD använder sig av den formen – den frågan måste ställas till UD. (M): Den frågan ställdes till UD, och på det svarade man inte. Därför tar jag tillfället att fråga statsministern, och det är en principfråga. Jag ska specificera min fråga, och då säger jag: Den här personen hade enkom det här uppdraget, så det var inte inom en ordinarie arbetsresa eller liknande. Jag ifrågasätter varken sändebuden eller det vi alla är stolta över, nämligen slutledningen av kampanjarbetet och att det medförde en plats i säkerhetsrådet – absolut – men riksdagsledamoten i fråga hade alltså inget program. I stället får man traktamente, resa och samtliga kostnader till en kostnad av , med ett antal talepunkter – utan ett program till, om jag säger som så. Uppgiften i fråga är vi ju måna om, men att det är på så lösa boliner som man får ersättning på det här sättet? Det fick jag inget svar på av utrikesministern, och det ser ut som att statsministern låter det frågetecknet står kvar. : Med all respekt: Att jag ska veta exakt vilka program de olika sändebuden har … Vi är överens om att vi skulle använda sändebud; det var vi överens om. Det var inget gemensamt uppdrag, utan var och en fick … Det blev beslutat vid respektive tillfälle, när personen skulle åka, vad det byggde på. Det är ett beslut som tas inom ramen för . Jag menar att det är på en detaljnivå där jag inte kan anses vara den självklara budbäraren. (SD): Tack för redogörelsen än så länge, statsministern! Jag hade en del frågor tidigare kring just den här middagen och och Dacs riktlinjer kring avräkning av biståndsregler. Statsministern sa då att han inte i detalj kunde redogöra för reglerna. Låt mig därför läsa för statsministern vad som står på sidan 5 i den svarspromemoria vi har fått. Det står så här: ”Enligt riktlinjer från och utvecklings biståndskommitté, /DAC, kan bistånd användas för ’aid for environment’.” Hur är en middag ”aid for environment”? : avgörs ju vad som är gångbart och inte gångbart. Det kan vara seminarier, det kan vara studiebesök och det kan vara måltider också. Måltiden var arbetsrelaterad. Där diskuterade vi specifikt klimatfrågan inför de kommande COP 21-förhandlingarna, där världens ledare förhoppningsvis – som vi såg det då – skulle sluta ett avtal om klimatet och hur vi tar oss an klimatfrågan. Vi diskuterade också hållbar utveckling och de nya målen, Agenda 2030. I det ingår de länder som var inbjudna, i den dialogen – hur ska vi fullgöra det på bästa sätt. Här var det länder som är oerhört utsatta för klimatpåverkan. Det är länder som, en del av dem, är rädda att de ska försvinna – att de inte är kvar när vattnet höjs tillräckligt mycket. Då tycker vi att det är ganska naturligt att vi driver de frågorna. är engagerat i klimatfrågorna och ska så vara, och då ingår bland annat naturligtvis att se till att ordna erfarenhetsutbyte, seminarier och andra aktiviteter där de här länderna ges tillträde för att framföra sina synpunkter och där vi kan diskutera hur vi gemensamt ser till att föra klimatfrågan framåt så bra det någonsin går. (SD): Jag tolkar det ändå som att begreppet ”aid for environment” … Det kan naturligtvis tolkas rätt så brett, och där kan man naturligtvis stoppa in i praktiken nästan vad som helst – om man har en arbetsrelaterad middag där man pratar om miljöfrågor kan den middagen så att säga finansieras med biståndsmedel. När jag lyssnar på statsministern är min tolkning att det är ungefär så statsministern också resonerar. Det knyter an lite grann till min sista fråga som jag ställde tidigare. Det var om det förelåg något som helst hinder … Hade det varit så att man var förhindrad att helt enkelt ta och finansiera och bekosta den här middagen med andra medel än biståndspengar? Jag förstår att man i ”aid for environment” kan läsa in en middag för per deltagare som ”aid for environment”, om man bara har tillräckligt stor fantasi. Men hade man varit förhindrad att finansiera den här middagen med andra medel, statsministern – ja eller nej? : Herr ordförande! Jag har ingen anledning att sitta och spekulera i om man var förhindrad eller inte. Jag konstaterar att här har gjorts ett val. Det har gjorts en tydlig redovisning av vad pengarna har använts till, och uppfattningen är enligt att det här är i enlighet med Dacreglerna. Det är det som får gälla. (SD): Bara ett väldigt kort förtydligande: Då ska man alltså tolka det som att en middag för där man pratar miljö går att se som ”aid for environment”. Det ska tolkas på det sättet? : Exakt vilken tolkning har gjort kan jag inte svara på. Däremot är det enligt uppgift i enlighet med Dacreglerna. Det är de uppgifter har fått, och då är det det vi står för. Skånberg (KD): Herr ordförande! På sidan 10 i den promemoria vi har fått utdelad, daterad , deklarerar regeringen: ”Det finns ingen risk för att regeringen skulle frångå sina utrikespolitiska principer för att vinna röster i kampanjen.” Statsministern har tidigare förnekat att några som helst utfästelser har skett, varken av ekonomisk eller politisk art – inga platser eller andra förmåner, om jag så uttrycker det. Hur har statsministern säkerställt att inga utfästelser av sådan art – utrikespolitiskt, ekonomiskt eller platser i olika FN-organ – har utfästs av andra av regeringens representanter? : Vi har varit väldigt tydliga från start i kandidaturen att det inte är så vi arbetar, utan vi står upp för den utrikespolitik som för, som jag har nämnt tidigare – mänskliga rättigheter, fattigdomsbekämpning, fred och säkerhet, fredsbevarande och andra sådana principer. Dem har vi absolut inte avvikit ifrån. Enligt vår egen uppfattning från start, från att vi tog över regeringsmakten, har vi aldrig trott på att man ska vinna en kandidatur på det sättet över huvud taget. Man står för det man tror på, rakryggat. Det är det som vinner förtroende i längden. Här räknades det upp frångående av principer, ekonomiska åtaganden och annat. Nej, det jag har försökt framhålla är att det inte har varit på dagordningen över huvud taget. Ordföranden: Jag ber om ursäkt! Jag förbisåg att , V, också ville ställa en fråga. Jag är ledsen för det. Var så god! (V): Tack! har Dacreglerna och tolkningarna av dem diskuterats ganska mycket fram och tillbaka. Man kan tycka mycket om vilka saker som får läggas in där och så, men det är egentligen inte det vi ska diskutera . Vi ska diskutera finansiering och hantering av säkerhetsrådskampanjen. Dacreglernas konstruktion kan man diskutera någon annan gång. Utifrån att vi nu pratar om kampanjen för kandidatur till säkerhetsrådet skulle jag vilja fråga om samarbetet med Dag Hammarskjöldfonden. Det har också varit aktuellt. Känner statsministern till om det vid andra tillfällen – andra år eller i andra sammanhang – har funnits samarbeten mellan UD och ? Har det i så fall finansierats på ungefär samma sätt? Eller har man vid det här tillfället valt en annan finansieringsform än den brukliga för den här typen av samarbeten? : Herr ordförande! Enligt den information jag har är det inte alls ovanligt med den här typen av samarbete. Det är snarare rätt vanligt. Det kan vara med Dag Hammarskjöldfonden. har det också varit med Sida – det kan till och med ha varit ; men det ska jag låta vara osagt. Det är inget konstigt att man har den typen av samarbete, så länge det sker inom ramen för den verksamhet som man faktiskt arbetar med. Det tycker jag är ganska naturligt. Ordföranden: Då verkar det som att det inte finns fler frågor att ställa inom detta granskningsärende. Vi lämnar det och går över till att diskutera granskningsärende 13 om statsministerns efterlevnad av uttalande vad gäller tidigare statsråds medverkan i utskottets granskning. : Herr ordförande, ärade ledamöter! har i det här ärendet frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av utskottets uttalande om statsråds medverkan i utskottets granskning. Jag får börja med att tacka för det arbete utskottet har gjort i fråga om statsråds medverkan i granskning. Jag är den första statministern som i samband med att jag tillträdde krävde att samtliga statsråd skulle åta sig att alltid medverka i de utfrågningar som kallar till med anledning av sin granskning. Också de statsråd som har tillträtt senare har varit tvungna att göra sådana åtaganden. Anledningen till att jag krävde de åtagandena var att jag inte ansåg det godtagbart att tidigare statsråd uteblev när de inbjudits till . beslutade att en utredare skulle utvärdera frågan om statsråds medverkan i utskottets granskning. Helt i enlighet med den ordning som jag tillämpat föreslog utredaren att tillträdande statsråd ska åta sig att medverka i granskning, också efter att man har lämnat uppdraget som statsråd. Utskottet delade utredarens bedömning. Och enligt utskottets uppfattning skulle åtagandena dessutom avfattas skriftligt. Eftersom samtliga statsråd åtagit sig att medverka i utskottets granskning och åtagandet dessutom hade getts i skriftlig form bedömde jag att jag hade uppfyllt krav. När jag , efter en kontakt mellan utskottet och , blev informerad om att utskottet hade avsett att statsrådens åtaganden inte enbart skulle vara skriftliga utan även egenhändigt undertecknade togs undertecknade åtaganden fram. De gavs in till inom ramen för förra årets höstgranskning. Därmed är jag beredd att svara på frågor i det ärendet. Ordföranden: för den inledningen, statsministern! Jag lämnar första ordet till anmälande parti, som är , och . (M): Ordförande! Tack, statsministern, för den inledningen som har vissa gemensamma beröringspunkter med det jag tänker säga Den här granskningsanmälan har, som statsministern antydde, sin grund i att ett statsråd avböjde att infinna sig till en utfrågning i KU. Statsrådet hade lämnat regeringen och var alltså inte längre statsråd. Som statsministern kanske minns blev det en ganska livlig debatt i medierna, och inte bara i medierna. Även i det här huset blev det en diskussion i KU, som samma vår gav en utredare i uppdrag att utvärdera vilka krav som skulle ställas på statsråd och deras medverkan i KU:s granskning. Som statsministern sa presenterade utredaren sitt förslag . Man avrådde då från lagstiftning och föreslog i stället att tillträdande statsråd skulle göra ett åtagande att medverka i KU:s granskning, också efter det att han eller hon slutat som statsråd. Ett enigt KU instämde i utredarens slutsatser. KU uttalade att man förväntar sig att statsministern kräver av sina nya statsråd att de ska åta sig att ställa sig till KU:s förfogande, också efter tiden som statsråd. Och KU uttalade att dessa åtaganden ska avfattas skriftligt, eftersom de ska kunna följas upp på ett tillfredsställande sätt. För att ge eftertryck åt kravet på skriftliga åtaganden framhöll KU att utskottet i sin granskning skulle följa upp att statsministern ställt dessa krav och i vilken form åtagandena hade gjorts. , alltså , tillsatte statsministern tre nya statsråd: , och . Men trots KU:s uttalande avkrävde statsministern inte sina nya ministrar några skriftliga försäkringar om att medverka i KU:s granskning efter statsrådstiden. Jag var själv i kontakt med och fick då beskedet att de var muntliga. Mot den bakgrunden vill jag fråga statsministern varför han inte brydde sig om KU:s eniga uttalande om att statsråd i samband med tillträdet skriftligt ska åta sig att medverka i KU:s granskning, även efter statsrådstiden. : Herr ordförande! Jag vet inte om det är ordförvillelse, men enligt min uppfattning var det i skriftlig form eftersom vi hade överlämnat till åtagande i skriftlig form. Eftersom huvudargumentet i frågan, enligt min uppfattning, var att man skulle kunna följa upp framgår det av det som överlämnades vad det var man lovade att göra, nämligen att alltid ställa upp i , inklusive när man har frånträtt sitt statsrådsuppdrag. Därefter, när vi , ungefär , blev uppmärksammade på att avsåg undertecknade handlingar tog vi fram sådana undertecknade handlingar. Men skriftlig form innebär inom juridiken precis den skriftliga form som vi hade lämnat in. Jag uppfattade begäran som en formfråga. Det skulle vara i skriftlig form, och det hade vi lämnat in. Men när det stod klart för mig att man ville ha ett individuellt undertecknat dokument tog vi fram ett sådant. (M): Tack för det! Jag har också funderat mycket på redogörelsen från om åtagandet, som mycket riktigt har skett i skriftlig form och som statsministern visade upp här. Men att regeringen har redogjort skriftligt för innehållet i statsrådens åtaganden är naturligtvis inte detsamma som att själva åtagandet är skriftligt. Jag tycker att det synsättet är inte bara märkligt utan närmast ett försök att faktiskt vilseleda KU. Inte kan väl statsministern mena att en redogörelse i en promemoria från Statsrådsberedningen är detsamma som skriftliga åtaganden från statsråden själva? : Herr ordförande! Jag vill mena att det är i skriftlig form. Skriftlig form är en form och undertecknad är en annan. Och här framgår precis vad som skulle göras: ska enligt regeringsformen granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Utskottet kan också inhämta upplysningar genom skriftliga redovisningar och muntliga utfrågningar av bland andra statsråd och tidigare statsråd. Någon formell skyldighet för statsråd eller tidigare statsråd att delta i utfrågningar finns inte. Statsråden i den regering som tillträdde har emellertid åtagit sig att alltid medverka i den konstitutionella granskningen fullt ut och detta även efter det att uppdraget som statsråd upphört. Åtagandet innebär alltså att dessa alltid kommer att delta i utfrågningar som kallar till med anledning av sin granskning. Hela detta system bygger på att det finns ett förtroende mellan och statsminister, på att statsministern avkräver detta. var det dessutom väldigt tydligt, också i medierna, att det här hade avkrävts. har också fört det resonemanget i sitt utlåtande, med anledning av utredningen; det finns inte något lagkrav på detta. Det finns ingen sanktion. Därmed är själva formen egentligen underordnad. konstaterar däremot att givet att sådana åtaganden gjorts, dessutom medialt, offentligt, är det ett väl så starkt incitament för statsråden, även när de har avgått, att faktiskt infinna sig på utfrågning. Det var hela bakgrunden till detta. Det fanns ingen som helst anledning för mig att försöka gå bakom ryggen på eller lura . För mig var frågan om kravet på skriftlig form uppfyllt. Själva åtagandet var muntligt, men skriftlig form är detta som jag visar för utskottet . Men när ändå vill ha undertecknade sådana har vi nu tillsänt dem. (M): Jag börjar med att kommentera det som jag på ett sätt är glad över att statsministern själv tar upp när han hänvisar till den mediala debatten . Då fanns nämligen den här artikeln ute, som jag nu visar för statsministern. Den finns inte med i våra granskningshandlingar, och därför vågade jag inte nämna det. Men eftersom statsministern själv tog upp det så. Rubriken är: ”tuffa krav på ministrarna”. I artikeln redogörs för att statsministern kommer att kräva skriftliga åtaganden från sina statsråd. Men när den frågan sedan kom upp i KU:s utredning – jag satt i referensgruppen där – ville utredningen såklart titta på artikeln och få in den. Artikeln fanns på hemsida, men den där planen för ett öppet regeringskansli, som artikeln handlade om och som statsministern gick i god för, fanns inte då. Och ingen har sett den därefter heller. Jag vill alltså haka fast vid den här frågan som jag tycker att statsministern inte riktigt har klargjort. Hur ser statsministern egentligen på KU:s konstitutionella praxis? Statsministern nämnde själv att alternativet ifall den mer frivilliga skriftliga-åtagande-modellen inte hålls är hotet om lagstiftning. Och KU har , i olika granskningar och genom uttalanden, byggt upp en konstitutionell praxis som har utvecklats successivt. Ytterst handlar det om hur ett gott regeringsarbete ska bedrivas. Då är det onödigt med lagstiftning som tynger och kanske gör maskineriet i trögt. Jag skulle gärna vilja att statsministern försäkrar att han i fortsättningen ska vara mer uppmärksam på de önskemål och krav som KU ställer på statsministern i hans egenskap av regeringschef. För även om vi nu har hört att statsministern tycker att han har rättat sig efter KU:s uttalanden tog det faktiskt från KU:s beslut till dess dessa namnundertecknade åtaganden kom in. Ordföranden: En del av granskningen här i vår går ut på att KU ska göra en bedömning av exakt hur vi ser på frågan. Men statsministern får naturligtvis ändå gärna kommentera fråga. Det handlar alltså om hur vi ser på ärendet. Vi har inte dragit några slutsatser på förhand. : Vi följer naturligtvis uttalanden noga och ska naturligtvis se till att hörsamma dem. Det är därför som det nu föreligger undertecknade åtaganden från respektive statsråd. Varför det inte gjordes tidigare berodde på, som jag sa, att jag uppfattade att vi redan hade levererat detta i skriftlig form. Det levererades i skriftlig form . Sedan bekräftade KU att man avsåg skriftlig form. Men förstod vi att det som avsåg var individuellt undertecknade sådana. Då såg vi till att påbörja den processen och kunde leverera in dem i samband med höstgranskningen. Det är självfallet så att uttalanden har betydelse. (S): Jag tackar statsministern för inledningen. Precis som har nämnts diskuterades eventuell lagstiftning, det som man i medierna kallade för lex . Men precis som har nämnt ansåg KU att praxis är att föredra. Om detta inte skulle efterlevas är det lagstiftning som man kanske behöver implementera i så fall. Utifrån det ska jag ställa en liknande fråga som den ställde om något som jag också har funderat över.