bet · H401JuU17 · 2017-03-31 00:00:00 — När det är fråga om immaterialrättslig brottslighet anser vi därför att operatörer endast bör vara skyldiga att lämna ut uppgifter till de brottsbekämpande myndigheterna om det finns misstanke om ett brott där fängelse är föreskrivet för brottet och det enligt myndighetens bedömning kan leda till annan påföljd än böter. Tvångsmedel under förundersökning, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 19, 2016/17:1222 av och (båda M) och 2016/17:2523 av och (båda SD) yrkande 1. Stora mängder information är elektroniskt lagrad. Reglerna om beslag och husrannsakan tar emellertid inte hänsyn till det utan utgår i stället från fysiska objekt och miljöer. Enligt ett kommittédirektiv ska en särskild utredare se över reglerna om beslag och husrannsakan, i syfte att skapa ändamålsenliga regler som möjliggör effektiva och rättssäkra brottsutredningar. Det är bra att en utredning har tillsatts, men det är viktigt att denna leder till att reglerna om beslag och husrannsakan skyndsamt anpassas till modern teknik och dagens förutsättningar. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Tvångsmedel under förundersökning, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2523 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:1222 av och (båda M) och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 19. Drogproblematiken i är allvarlig, och det är lätt att förskräckas över att enskilda människors liv helt kan raseras på grund av ett drogberoende. För enskilda individer är ett liv i missbruk förödande, och flera missbrukare tvingas betala för sina misstag med sitt liv. Situationen är svår även för de anhöriga, och för samhället innebär drogmissbruket stora kostnader. Åtgärder måste därför vidtas för att förhindra att fler hamnar i drogmissbruk och för att stötta dem som kämpar mot ett missbruk. Vi anser att polisen måste få ökade befogenheter för att i ett tidigt skede kunna upptäcka och förhindra missbruk. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag på hur polisens möjligheter att göra razzior hos missbrukare ska kunna öka. Effektivare hantering av stöldbrott i butik, punkt 12 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3230 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Vi anser att det behövs en effektivare hantering av stöldbrott i butiker och varuhus. Enkla stöldbrott bör t.ex. kunna hanteras i butiken utan fysisk närvaro av polis. Det är i och för sig bra att man inom polisen genomför ett pilotprojekt och använder kunskaper från detta i det fortsatta arbetet, men finns det ingenting som hindrar att man påbörjar en ny sådan verksamhet, exempelvis i polisregion . I polisregion har man analyserat det som ansågs vara bristfälligt i den tidigare verksamheten och sagt sig vara beredda att starta upp en ny verksamhet som uppfyller de rättssäkerhetskrav som inte ansågs uppfyllda. Mot bakgrund av de erfarenheter som redan finns efter tidigare projekt är det därför enligt vår mening inte nödvändigt att avvakta det nu aktuella pilotprojektet. Vi anser således att man bör överväga att införa den s.k. snattofonen – anpassad till dagens förutsättningar – åtminstone i de polisregioner där man själva bedömer att man klarar detta. Med snattofonen avses en telefonlinje direkt till polisen. Polisen kan därigenom hålla förhör med den misstänkte via telefon och behöver inte åka till brottsplatsen. Det bör även utredas om det finns andra åtgärder som kan effektivisera och förenkla hanteringen av stöldbrott i butiker och varuhus. Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder som tillgodoser vad vi anfört. Jourdomstolar, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2304 av och (båda SD) och 2016/17:3469 av m.fl. (L) yrkande 2. Vi anser att det bör utredas om enklare brottmål där det är aktuellt att utvisa den tilltalade ska kunna prövas av särskilda snabbdomstolar. Som framgår har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, exempelvis jourdomstolar. Uppdraget ska ha särskilt fokus på unga som begår brott och personer som återkommande begår nya brott. I direktiven nämns däremot inget om att även mål där det är aktuellt att utvisa den tilltalade på grund av brott ska kunna prövas av jourdomstolen. Vi anser att detta är en brist och att regeringen därför bör vidta åtgärder för att säkerställa att även sådana mål ska kunna hanteras skyndsamt av en jourdomstol. Den nya ordningen bör därvid främst omfatta enklare fall där gärningsmannen erkänner gärningen eller har blivit tagen på bar gärning. Jourdomstolar, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3469 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:2304 av och (båda SD). Jag anser att det bör utredas om jourdomstolar kan vara ett sätt att snabba på rättsväsendets handläggning av relativt okomplicerade mål. Bevisläget vid bl.a. butiksstölder är ofta gott, och i de fall ärendet måste gå till domstol är det viktigt att detta kan ske så snabbt som möjligt. Särskilt betydelsefullt är det att unga lagöverträdare som har gjort sig skyldiga till stöld möts av en snabb och direkt konsekvens av brottet. Det är bra att regeringen nu har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder som leder till en snabbare lagföring av brott, exempelvis jourdomstolar, och att uppdraget ska ha särskilt fokus på unga som begår brott. Det är enligt min mening viktigt att utredningen leder till en effektivare handläggning av enklare mål och att unga lagöverträdare kan lagföras i nära anslutning till brottet. Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag som tillgodoser det anförda. Hot och våld mot anställda inom rättsväsendet, punkt 15 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 18. Som framgår ovan har efter förslag från utskottet i ett tillkänna-givande uppmanat regeringen att utreda hur reglerna för ordning och säkerhet i domstolarna kan tydliggöras och skärpas. Regeringen har som tidigare nämnts gett en särskild utredare i uppdrag att se över dessa frågor. Uppdraget ska redovisas . Därutöver har regeringen tillsatt en utredning som ska se över det straffrättsliga skyddet för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. Enligt vad som framkommit ovan pågår vid flera myndigheter också ett arbete som syftar till att öka säkerheten för de anställda. Med detta i beaktande ser vi inte behov av något ytterligare tillkännagivande i frågan. Häktning, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1869 av (SD), 2016/17:2344 av (SD) och 2016/17:2917 av (SD). Svenska medborgare som reser till terroristkontrollerade områden för att ansluta sig till Islamiska staten och liknande organisationer är ett stort problem för de människor som drabbas av terrorn i området. De utgör dessutom ett hot mot det svenska samhället när de återvänder till . Genom att häkta samtliga personer som återvänder från ett terroristkontrollerat område kan polisen få tid på sig att utreda om de har begått något brott eller om de har planerat att begå något brott. Om det upptäcks att en person har gjort sig skyldig till något straffbart kan den fortsatta processen med åtal och andra åtgärder snabbt inledas. Vi anser därför att det bör utredas om samtliga personer som åker till ett terroristkontrollerat område, eller som kan misstänkas ha något med terrorgrupper att göra, systematiskt ska utredas och häktas så snart de återvänder till . Det är vidare ett problem att återfallsförbrytare som misstänks för brott inte kan häktas när maximistraffet för brottet är lägre än fängelse. Vi anser därför att det bör utredas om gränsen för häktning ska sänkas så att det i fråga om återfall finns möjlighet till häktning också vid brott där det inte är föreskrivet så högt straffmaximum som fängelse . Vittnen, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2324 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2577 av (M). Vi anser att det bör utredas om vittnen i vissa fall ska kunna lämna sina vittnesmål anonymt. Möjligheten att vittna anonymt ska bl.a. omfatta vissa kategorier inom rättsväsendet, t.ex. spanare, i syfte att garantera deras säkerhet och undvika att de blir igenkända när de utför sitt arbete. Vittnen, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:2324 av och (båda SD) yrkande 3 och 2016/17:2577 av (M). Att vittna i domstol är en del av polisens arbetsuppgifter, och poliser blir kallade till förhandling enligt samma regler som gäller för andra vittnen. Rättsväsendet är skyldigt att garantera medborgarna ett rättssäkert och effektivt domstolsförfarande. Av olika skäl kan ändå passera mellan förundersökningen och huvudförhandlingen i målet. En polis som kallas att vittna kan därför ha gått på föräldraledighet, bytt arbete eller vara hemma för vård av sjukt barn när det väl är dags för rättegång. Tidpunkten för när vittnesmålet ska avlämnas anpassas inte heller till polisens arbetstider eller arbetsuppgifter. Många poliser vittnar därför i domstol på sin fritid, trots att vittnesmålet i princip uteslutande hör till den enskilda polisens yrkesutövning. Vi anser att åtgärder behöver vidtas för att underlätta för poliser att vittna i domstol, som det inte får leda till rättssäkerhetsförluster i form av inställda förhandlingar eller omotiverat utdragna domstolsprocesser. Regeringen bör därför återkomma till med förslag på åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol. Vittnen, punkt 17 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:2324 av och (båda SD) yrkande 3 och 2016/17:168 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2577 av (M). Många känner en stor oro inför att vittna. Det gäller särskilt vittnesmål som rör gängbrottslighet och grov organiserad brottslighet. Att människor tystnar av rädsla för repressalier är ett nederlag för hela samhället. I och är anonyma vittnesmål tillåtna i vissa exceptionella situationer. Denna möjlighet bör prövas även i , t.ex. när allvarliga hot föreligger. Vi föreslår att en utredning tillsätts för att möjliggöra att vittnen i vissa fall får lämna sina vittnesmål anonymt i domstolsförhandlingar. Byte av målsägandebiträde, punkt 18 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 27. En av huvudfrågorna när det gäller rättssäkerheten för brottsoffer är att lyfta situationen för sexualbrottsutsatta. Offer för sexualbrott vittnar om att rättsprocessen kan vara väldigt svår. Att ha ett målsägandebiträde man litar på är därför viktigt. Målsägandebiträdet fyller en viktig funktion för att få brottsoffret att känna sig tryggt och för att förbereda brottsoffret på rättegången. Tryggheten för brottsoffer bör bli större genom ökade möjligheter att byta målsägandebiträde. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Tolkkostnader, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2327 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:2904 av (SD). Om man inte behärskar det svenska språket har man i rätt till tolk i bl.a. brottmål. Kostnaderna för tolkhjälp betalas av allmänna medel, och enligt årsredovisningar har kostnaderna för tolkning ökat kraftigt . Detta är en utveckling som måste stävjas. Grova brottslingar kostar redan enskilda offer och samhället enorma belopp . Att de också ges särskilda gratisförmåner bidrar än mer till att urholka vårt välfärdssamhälle. måste det beaktas att alla misstänkta och tilltalade måste kunna följa rättegången på ett språk de förstår för att rättssäkerheten ska kunna garanteras. Vi vill därför att tolkhjälp även fortsättningsvis ska vara självklar och gratis i ett inledande skede. Om man som utlänning eller invandrad begår ett brott måste man dock räkna med att brottslighet inte är gratis. Samtliga tilltalade, svenska medborgare eller utländska, som är föremål för en rättegång i och som nyttjar tolkhjälp på utländska språk, bör vid fällande dom bli skyldiga att återbetala kostnaderna för tolkhjälpen. Hänsyn bör inte tas till den tilltalades betalningsförmåga, utan skyldigheten ska göras obligatorisk. Regeringen bör även i övrigt utreda hur ett nytt ersättningssystem för tolkkostnader kan se ut. Det är t.ex. rimligt att en part som är i behov av tolk och som utan giltigt skäl uteblir från en domstolsförhandling själv får ersätta kostnaderna för tolken. Kameraövervakning på allmänna platser, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har i motionerna 2016/17:1769 (SD) yrkande 5 och 2016/17:2284 (SD) yrkande 9 framfört förslag som rör kameraövervakning på allmänna platser. Vi har bl.a. anfört att regeringen bör återkomma till med förslag som gör det betydligt lättare än att få tillstånd för kameraövervakning på platser dit allmänheten har tillträde och att det bör bli tillåtet för butiker och företag att använda kameraövervakning vid gatuentréer efter anmälan till . Eftersom utskottet i detta betänkande har föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om kameraövervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet avstår vi dock från att fullt ut reservera oss till förmån för dessa yrkanden. Kameraövervakning på allmänna platser, punkt 1 (V) (V) anför: Som framgått ovan har en särskild utredare fått i uppdrag av regeringen att utreda vissa frågor om kameraövervakning i syfte att säkerställa att sådan övervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. Jag ställer mig bakom reservationen om att utredarens arbete inte bör föregripas. Jag vill dock framhålla att det finns vissa risker med en alltför omfattande användning av kameraövervakning. Enskildas integritet kan kränkas genom att uppgifter om dem spelas in, bevaras och kan användas för syften som den enskilde saknar kontroll över. Det krävs därför noggranna överväganden innan lagstiftning som innebär betydande intrång i den personliga integriteten införs. Beslut om hemlig avlyssning knutet till person, punkt 6 (V) (V) anför: Jag stöder reservationen om att det pågående utrednings- och beredningsarbetet i frågor som rör hemliga tvångsmedel inte bör föregripas. Jag vill dock framhålla att användningen av hemliga tvångsmedel medför stora inskränkningar av den personliga integriteten och i grundläggande rättigheter som skyddas av regeringsformen och . Jag är i grunden kritisk till sådan lagstiftning. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:JuU19. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:JuU8, 2014/15:JuU15 och 2015/16:JuU19. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:JuU2 och 2015/16:JuU19. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:JuU19. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:168 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att underlätta för poliser att vittna i domstol och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:176 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla åtgärder för att minska antalet inställda domstolsförhandlingar behöver utarbetas och implementeras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:199 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör utredas om reglerna om rättegångskostnader vid trafikskadeärenden bör ändras så att vardera parten bär sina egna rättegångskostnader, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:371 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa svensk lagstiftning utifrån direktiv /24/EG och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:396 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över användning av hemliga tvångsmedel i förundersökningar som gäller övergrepp i rättssak och mened och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga telefonavlyssning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:434 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagen om rättshjälp i syfte att minska kostnaderna och att öka förtroendet för rättsväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:435 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till ett stärkt vittnesskydd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:437 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta ett fristående resningsorgan i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:476 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av nämndemannasystemet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:477 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en försöksverksamhet med tv-sända rättegångar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa det generella fotograferingsförbudet i våra domstolar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:508 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över utökade möjligheter till kameraövervakning i vissa områden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förkortade handläggningstider vid tillståndsgivning för kameraövervakning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:599 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att förändra regelverket så att den med uppdrag som nämndeman inte förlorar delar av sin avtals- eller tjänstepension, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:799 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ett stärkt skydd för anklagades ställning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda rekryteringen av nämndemän och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett inrättande av en e-domstol för enklare civilrättsliga tvister och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge större möjlighet att vittna från annan ort och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att brottsoffer ska ges större möjlighet att byta målsägandebiträde och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1033 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda kameraövervakning av skogsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1080 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nämndemannasystemet och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning på brottsutsatta platser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1165 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att se över arvoden till nämndemän och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1168 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om berörda myndigheter bör ha en skyldighet att informera barn vid anhållande, häktning av eller rättegång mot deras föräldrar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1222 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över lagstiftningen då dokument som är viktiga för brottsutredningar flyttats till molntjänster och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1435 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om delgivning vid inskränkning av äganderätten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1538 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att möjliggöra att vittnen, i vissa fall, avlägger sina vittnesmål anonymt i domstolsförhandlingar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1583 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att göra en översyn av gränsdragningen mellan personlig integritet och brottskämpande myndigheters behov av information och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1611 av Serkan Köse (S):