bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Ytterligare indikatorer kommenteras i text, t.ex. global medeltemperatur och svenska utsläpp ur ett konsumentperspektiv. Regeringen redovisar inte övriga indikatorer som finns på miljömålsportalen under miljökvalitetsmålet. Uppföljning av etappmålet och EU:s utsläppsmål redovisas. Kopplingar görs till Agenda 2030-målen, och annan statistik tas upp för att redovisa resultat från insatser och särskilda satsningar. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som genomförts. Regeringen uppger att uppföljningen av de fyra nya etappmålen sker i budgetpropositionen . Regeringens bedömning är att utvecklingen mot miljökvalitetsmålet är negativ och att ytterligare insatser behövs från såväl regeringen som andra aktörer för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Klimatutmaningen är global, och det krävs enligt regeringen internationellt samarbete för att nå miljökvalitetsmålet. och andra rika länder har enligt klimatkonventionen ett särskilt ansvar för att ta ledningen i klimatarbetet så att det globala målet kan nås. Ökningen av medeltemperaturen och koncentrationen av växthusgaser Den globala utvecklingen i förhållande till miljökvalitetsmålet är negativ enligt regeringen. Den sammanlagda halten av växthusgaser i atmosfären är ca 470 ppm koldioxidekvivalenter och ökar . Årsmedelvärdet för koldioxid var 404,2 ppm 2016. FN:s klimatpanels femte stora utvärdering om klimatförändringarna visar på en ökning av den globala medeltemperaturen i intervallet 3,2–5,(jämfört med förindustriell tid) till slutet av detta sekel med fortsatt utsläppstakt. Etappmål för utsläpp av växthusgaser och det nationella klimatarbetet Regeringen bedömer att kommer att nå etappmålet till 2020. Enligt det senaste scenariot är bedömningen att det återstår en minskning om ca koldioxidekvivalenter 2020 för att nå målnivån. De samlade utsläppen av växthusgaser i motsvarade koldioxidekvivalenter, vilket innebär en minskning jämfört med . visar () modellberäkningar att de svenska utsläppen ur ett konsumtionsperspektiv totalt sett inte minskat under . införde regeringen ett nytt anslag (anslag 1:16 Klimatinvesteringar) i form av ett klimatinvesteringsstöd på lokal och regional nivå, det s.k. Klimatklivet. Regeringen uppger att Klimatklivet fram till beviljat ca i investeringsstöd till åtgärder som beräknas leda till en utsläppsminskning med koldioxidekvivalenter . Regeringen uppger att supermiljöbilspremien som infördes har ökat försäljningen av dessa bilar kraftigt . När det gäller elbusspremien som infördes konstaterar regeringen att ledtiderna för upphandling av bussar tar tid och att utnyttjandet var lågt . EU:s klimatpolitik, internationellt samarbete och EU:s långsiktiga mål är att minska utsläppen av växthusgaser med 80–till 2050 jämfört med nivå. Enligt Europeiska miljöbyrån har utsläppen av växthusgaser inom EU minskat med , vilket redan är mer än vad som krävs för målet till 2020. mål är, enligt det s.k. ansvarsfördelningsbeslutet, att minska utsläppen till 2020 jämfört med . förväntas ha överskott av utsläppsenheter jämfört med målbanan . Regeringen har genomfört beslut om att ta bort utsläppsenheter . Regeringen uppger därmed att utskottets tillkännagivande om hanteringen av utsläppsrätter[23] är slutbehandlat. program för internationella klimatinvesteringar bidrar till utsläppsminskningar och hållbar utveckling genom investeringar i låg- och medelinkomstländer. Nuvarande portfölj av enskilda projekt och fonder förväntas generera utsläppsminskningar, och därmed utsläppsminsknings-enheter, motsvarande som mest ca koldioxidekvivalenter, av vilka drygt utfärdats och levererats till /2017. Av dessa har regeringen beslutat att genomföra annullering av koldioxidekvivalenter. 4.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 4.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur I budgetbetänkandet påminde utskottet regeringen om sitt tidigare ställningstagande i budgetbetänkandet . Där konstaterade utskottet att det fanns flera anslag som syftar till att minska klimatpåverkan. Utskottet uppmärksammade att det var angeläget att erfarenheter från tidigare satsningar tas till vara i nya satsningar. Det var enligt utskottet önskvärt att resultatet av satsningen på supermiljöbilspremien redovisades. Utskottet förutsatte i likhet med tidigare ställningstaganden om anslagsförstärkningen att regeringen i kommande budgetpropositioner skulle återkomma till med en rapportering om hur medlen hade använts och vilka resultat som hade uppnåtts genom satsningen. Utskottet välkomnade inriktningen att klimat och miljö är en av regeringens övergripande politiska prioriteringar som ska genomsyra hela regeringens politik. underströk utskottet behovet av att resultat mäts, redovisas och rapporteras till . 4.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet ansåg i likhet med vad utskottet har anfört att det är utomordentligt viktigt att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. Likaså ansåg utskottet att det är viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan och att det är synnerligen angeläget att öka takten i detta arbete. Utskottet delade regeringens uppfattning att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. 4.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 4.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Bra struktur med tydliga indikatorer Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att strukturen i regeringens resultatredovisning övergripande är bra och att det finns tydliga indikatorer som följer upp målet och resultaten av statliga insatser. Gruppen ser positivt på att regeringen har förbättrat uppföljningen för nya satsningar. Gruppen önskar dock att fler resultat tydligare kan kopplas till målen, i likhet med att Klimatklivet väntas minska totala utsläpp av växthusgaser med 652 000 koldioxidekvivalenter . Gruppen påminner i likhet med tidigare ställningstaganden om anslagsförstärkningar att regeringen i kommande budgetpropositioner ska återkomma till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningen. Gruppen ser också fram emot att regeringen återkommer till med en redovisning av resultaten för de nya satsningarna: investeringsstöd för gröna städer, elcykelpremie och Industriklivet. Önskvärt med en renodlad redovisning Enligt gruppen förekommer det i årets budgetproposition att resultat redovisas under analys och slutsatser, t.ex. att utsläppen har ökat som ett resultat av ökad förbränning av farligt avfall. Gruppen anser att det är önskvärt att resultatredovisningen renodlas till avsnittet som handlar om resultat. 4.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Det nya klimatpolitiska ramverket är viktigt Uppföljnings- och utvärderingsgruppen välkomnar det nya förstärkta klimatpolitiska ramverket för och anser liksom regeringen att det är den viktigaste klimatreformen i svensk historia och en central del i arbetet för att ska leva upp till . Gruppen anser vidare att det är viktigt att de nya etappmålen följs upp och att resultaten från insatserna för att nå etappmålen redovisas. Gruppen ser fram emot regeringens uppföljning av etappmålen i budgetpropositionen . Internationella och nationella åtgärder behövs Gruppen anför i likhet med tidigare att det är viktigt att arbetar aktivt och pådrivande i EU och internationellt för att främja globala åtgärder som minskar människans klimatpåverkan. är det viktigt att vidta konkreta åtgärder på hemmaplan för att minska negativa klimatpåverkan. Gruppen anser att det är angeläget att fortsätta öka takten i detta arbete. beslut om att godkänna regeringens förslag om borttagande av överskottet av utsläppsenheter är en åtgärd som minskar utsläppsutrymmet inom EU. Dock är det i praktiken osäkert hur stor påverkan detta har på utsläppen inom EU, eftersom det inom EU finns ett stort överskott av utsläppsrätter. Gruppen delar regeringens uppfattning att ytterligare insatser behövs från såväl regeringen som andra aktörer för att bidra till att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Åtgärder för att minska konsumtionsbaserade utsläpp bör redovisas Gruppen anser att det vore önskvärt att regeringen redovisar vilka specifika åtgärder som genomförts för att minska de konsumtionsbaserade växthusgasutsläppen som sker i andra länder men som orsakats av vår svenska konsumtion. Koncentrationsmålet borttaget men indikatorn kvar Preciseringen för koncentrationen av växthusgaser i atmosfären har i nya klimatpolitiska ramverk utgått. Gruppen konstaterar, i likhet med regeringen, att indikatorn för koncentration av koldioxid i atmosfären är svår att utvärdera i förhållande till temperaturmålet eftersom det finns en osäkerhet kring vilken koncentrationsnivå som behövs för att nå temperaturmålet. Det är enligt gruppen önskvärt att osäkerheten kommenteras i redovisningen av indikatorn om indikatorn finns med i nästa års budgetproposition. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Det görs fyra preciseringar av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning: • Den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den maximala belastning som fastställs inom ramen för internationella överenskommelser. • Atmosfäriskt nedfall och brukande av mark leder inte till att ekosystemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av . • Sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår minst god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. • Havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen. Det har funnits tre etappmål inom området Ingen övergödning. Samtliga hade målår , och de redovisas därför inte i budgetpropositionen. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har kopplingar till tre Agenda 2030-mål: 6 Rent vatten och sanitet, 14 Hav och resurser och 15 Ekosystem och biologisk mångfald. I avsnittet om miljökvalitetsmålet Ingen övergödning används preciseringarna av miljökvalitetsmålet som underrubriker. Kopplingar görs till Agenda 2030-målen. De tre indikatorer som finns på miljömålsportalen inom miljökvalitetsmålet redovisas, och två av dem redovisas i diagram som går tillbaka till 1990-talet. I avsnittet beskrivs att nya indikatorer har tagits fram och att de kommer att redovisas fr.o.m. nästa års resultatuppföljning. Även andra underlag och relevant statistik tas upp, t.ex. rapporter från Havs- och vattenmyndigheten, , och (). Ett antal insatser som har genomförts av regeringen och myndigheter redovisas. Regeringen beskriver i resultatredovisningen att har beviljats till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) . Syftet är att minska tillförseln av fosfor och kväve till vatten. Flera LOVA-åtgärder har genomförts för att minska övergödningen, bl.a. strukturkalkning av , anläggning av våtmarker och dagvattendammar samt framtagande av kommunala VA-planer. Även andra åtgärder har vidtagits, bl.a. finansiering av åtgärder via landsbygdsprogrammet i syfte att minska fosforläckaget från jordbruksmark. För att öka kunskapen och kunna föreslå åtgärder arbetar Havs- och vattenmyndigheten och geologiska undersökning (SGU) med att identifiera områden med höga fosforhalter i bottensediment. SGU genomför också inventeringar och provtagning för att få ett bättre underlag vid bedömningen av miljötillståndet för grundvattnet. () har tagit fram en kunskapsöversikt om internbelastning och åtgärdsmetoder. Havs- och vattenmyndigheten har på uppdrag av regeringen tagit fram ett författningsförslag för små avloppsanläggningar. Regeringen gör bedömningar av tillståndet i området med utgångspunkt i de fyra preciseringarna. Målet om minskad tillförsel av kväve- och fosforföreningar visar en positiv utveckling. Tillförseln av näringsämnen i havet minskar, och har uppfyllt reduktionskraven enligt internationella överenskommelser för alla havsbassänger utom för Egentliga (bassängen som sträcker sig från till de danska sunden). För kväve är minskningsbehovet till Egentliga nära att nås, men för fosfor kvarstår av minskningsbehovet. De svenska utsläppen av kväveoxider till luft har minskat med , och utsläppen av ammoniak har minskat med det . Nedfallet av kväve på land har minskat , men de regionala skillnaderna är stora. Kvävenedfallet är fortfarande högre än den kritiska gränsen för vegetationsförändringar och läckage från skogsmark. Utsläppen av kväveoxider 2015 var och av ammoniak . ska reducera utsläppen till 118 000 respektive 2020. Uppföljningen av preciseringen om svenska vattens status visar att övergödningen är omfattande i stora delar av och längs . Störst problem finns i Norra vattendistrikt där nästan alla kustvatten och hälften av sjöarna och vattendragen är påverkade av övergödning. I Södra vattendistrikt är samtliga kustvatten och mer än en tredjedel av inlandsvattnen påverkade. av de vattenförekomster som är påverkade av övergödning väntas nå god status till 2021. omgivande hav är övergödda eller kraftigt övergödda, med undantag av . Syresituationen i djupvatten är fortfarande dålig, och utbredningen med syrefritt bottenvatten är, trots flera inflöden av syrerikt djupvatten, nästan lika stor som . Regeringen gör bedömningen att flera viktiga steg och beslut har tagits för att stärka arbetet och öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Regeringen pekar dock på att det ofta tar från det att en åtgärd vidtas till det att effekten i miljön kan mätas och att det därför ännu inte går att se den fullständiga effekt som regeringens politik har fått på miljökvalitetsmålet. behöver såväl regeringen som andra aktörer vidta ytterligare insatser för att nå miljökvalitetsmålet. Det går enligt regeringen inte att se en tydligt positiv eller negativ riktning för utvecklingen. 5.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 5.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet har i sina tidigare uppföljningar understrukit att det är önskvärt att kunna följa den långsiktiga utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt. Utskottet har därför uttryckt att det är en fördel om regeringen presenterar tidsserier för att spegla utvecklingen. Utskottet har också efterlyst underlag som visar på resultat av statliga insatser mot övergödning. Underlagen bör grundas på utvecklingen av de indikatorer som regeringen har valt. 5.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet har uttryckt sin oro över utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av stöd till lokala åtgärder mot övergödning. [24] I uppföljningen framhölls bl.a. att det är bra om nya LOVA-projekt inriktas på sektorer med störst utsläpp och hög potential för kostnadseffektiva åtgärder och att projekten präglas av långsiktighet. Likaså betonades vikten av att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. Gruppen saknade i budgetpropositionen en kommentar om varför regeringen hade ändrat sin tidigare bedömning av utvecklingen för målet. Utskottet underströk också behovet av att bygga upp kunskap och utveckla metoder för att kunna mäta insatsernas resultat, och för att kunna åstadkomma en mer effektiv styrning av medel till kostnadseffektiva åtgärder. 5.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 5.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Gruppen konstaterar att flera förbättringar av resultatredovisningens struktur har gjorts jämfört med . Preciseringarna av miljökvalitetsmålet skrivs ut i sin helhet, vilket gör att det tydligare framgår att de är mål och inte indikatorer. Samtliga befintliga indikatorer på miljömålsportalen presenteras, varav två som tidsserier. Kompletterande statistik redovisas, och det har blivit lättare för läsaren att söka källorna till statistiken. Gruppen anser att det har blivit lättare att följa de olika länkarna i kedjan med mål, åtgärder, resultat och en övergripande bedömning av möjligheterna att nå målen. De insatser som redovisas är relevanta i relation till målen och måluppfyllelsen. Gruppen ser positivt på det utvecklingsarbete som genomförts och hoppas att resultatredovisningen fortsätter att utvecklas i riktning mot ytterligare tydlighet och konkretion. Lovande med nya indikatorer Gruppen ser positivt på den översyn som tillsammans med målansvariga myndigheter genomfört av befintliga indikatorer i miljömålssystemet och de förslag till nya indikatorer som tagits fram. Gruppen instämmer i att de föreslagna indikatorerna (kväve- och fosforbelastning på havet, miljöstatus för övergödning enligt havsmiljöförordningen, nedfall av kväve till skog, status för näringsämnen enligt vattenförvaltningsförordningen samt syrefattiga och syrefria bottnar) bättre kommer att mäta måluppfyllelsen för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning än de indikatorer som använts (ammoniakutsläpp, tillförsel av fosfor till kusten samt tillförsel av kväve till kusten), då de tidigare hade ett fokus på utsläpp och inte på övergödningen. 5.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Positivt att regeringen kommenterar utskottets uppföljning Gruppen ser med oro på utsikterna att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I förra årets uppföljning påminde utskottet om sitt tidigare ställningstagande att det var angeläget att regeringen återkom till med förslag till åtgärder med anledning av de problem som uppmärksammas i utskottets rapporter från bl.a. 2014. Gruppen anser därför att det är positivt att regeringen i årets budgetproposition kommenterar utskottets uppföljning om stöd till lokala åtgärder mot övergödning och i samband med denna beskriver att Havs- och vattenmyndigheten har vidtagit åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Bland annat har en webbaserad projektkatalog utvecklats för uppföljning och spridning av resultat från projekt finansierade med lokala vattenvårdsåtgärder, och gruppen anser att det är positivt. förbrukades endast två tredjedelar av de budgeterade LOVA-medlen, och Havs- och vattenmyndigheten konstaterar att söktrycket för LOVA-projekt generellt har minskat . [25] Gruppen anser därför att det vore värdefullt att regeringen följer upp varför medlen inte kommer till användning. Gruppen upprepar också utskottets ståndpunkt att det är viktigt att regeringen i de årliga resultatredovisningarna till redovisar och bedömer de samlade resultat som uppnås genom statens olika insatser mot övergödning. Positivt att regeringen ska återkomma med metoder för att visa resultat Regeringen har i sin behandling[26] av tillkännagivande 2016 meddelat att man avser att återkomma till i frågan om regeringens arbete med att visa på resultat i det lokala åtgärdsarbetet för att minska övergödningen. Gruppen ser fram emot detta. Resultat av nya satsningar bör redovisas Regeringen föreslår i budgetpropositionen flera åtgärder för att nå målet Ingen övergödning inom ramen för en satsning på havs- och vattenmiljön. Förstärkningar föreslås bl.a. inom anslagen 1:3 Åtgärder för värdefull natur och 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. En åtgärd är att i större utsträckning restaurera och anlägga våtmarker i syfte att stärka landskapets egen förmåga att hålla kvar och balansera vattenflöden, bl.a. i syfte att minska övergödningen. Gruppen ser fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. Gruppen anser att regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av de särskilda satsningarna mot övergödning. Positivt med åtgärder för ökad kunskap Gruppen upprepar utskottets ståndpunkt att det är positivt att regeringen inriktar sina åtgärder på en ökad åtgärdstakt och på en koncentration av åtgärderna till där de behövs mest och ger tydliga resultat i miljön. Likaså anser gruppen att det är positivt att regeringen vidtar åtgärder för att öka kunskapen om övergödning. 6 Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag följs upp i sin helhet till skillnad då endast delar som berörde biologisk mångfald i rinnande vatten följdes upp. Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Regeringen har fastställt följande elva preciseringar[27]: • god ekologisk och kemisk status • oexploaterade och i huvudsak opåverkade vattendrag • strukturer och vattenflöden • gynnsam bevarandestatus och genetisk variation • hotade arter och återställda livsmiljöer • främmande arter och genotyper • genetiskt modifierade organismer • bevarade natur- och kulturmiljövärden Miljökvalitetsmålet har inget etappmål. Miljökvalitetsmålet har direkta kopplingar till två globala hållbarhetsmål i Agenda : 6 Rent vatten och sanitet och 15 Ekosystem och biologisk mångfald, varav Rent vatten och sanitet främst bidrar till miljökvalitetsmålet. I avsnittet används de elva preciseringarna av miljökvalitetsmålet som bedömningsgrund. En indikator, som använder i sin årliga uppföljning, redovisas med en längre tidsserie i diagram: antal nyuppförda byggnader inom från sjöar och vattendrag 2001–2015. Regeringen redovisar inte någon av de övriga indikatorer som finns på miljömålsportalen under miljökvalitetsmålet. Kopplingar görs till Agenda 2030-målen och i vissa fall till miljökvalitetsmålet, t.ex. att exploateringstryck i strandzonen är en av orsakerna till att miljökvalitetsmålet inte nås. Därutöver redovisas beskrivningar av vilka insatser som genomförts. Preciseringen ytvattentäkters kvalitet berör även miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, varför det finns hänvisningar till resultat som redovisas under det miljökvalitetsmålet. Regeringens bedömning är att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet. Det går inte att se en tydlig riktning om utvecklingen är positiv eller negativ. Regeringen bedömer att fragmentering, exempelvis dammar och andra vandringshinder, övergödning och försurning är de största orsakerna till att miljökvalitetsmålet inte nås. Miljö- och remitterade en promemoria med förslag som genomför de vattenkraftsrelaterade delarna av energiöverenskommelsen och tydliggör det svenska genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Regeringen anser vidare att ett genomförande av åtgärdsprogrammen enligt ramdirektivet för vatten är av stor betydelse för att nå målet. I skrivelse 2016/17:75 redovisade regeringen att den ansåg att tillkännagivandet om vattendirektivet[28] var tillgodosett. Miljö- och jordbruksutskottet delade inte i betänkandet om behandlingen av skrivelsen regeringens bedömning att ärendet är avslutat. [29] Regeringen uppger att en proposition om modernisering av miljövillkoren för vattenkraften är avsedd att lämnas till . 6.3 Utskottets tidigare ställningstaganden Utskottets tidigare ställningstagande har bara omfattat de delar som berört biologisk mångfald i rinnande vatten. 6.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur Utskottet hade inte några ställningstaganden som gällde strukturen på resultatredovisningen för miljökvalitetsmålet. 6.3.2 ställningstaganden om resultat