bet · H401KrU9 · 2017-05-24 00:00:00 — Regeringen beskriver i propositionen att kulturarvet införs som ett kulturpolitiskt område för att binda samman verksamheter i olika sektorer. Kulturarvets mångfaldiga värden beskrivs bl.a. som att kulturarv kan vara en avgörande resurs i samhällsbygget genom att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling, såväl socialt och ekonomiskt som miljömässigt. Syftet med den statliga kulturarvspolitiken är att ge kulturarvssektorn bättre möjligheter att möta nya utmaningar och att realisera de värden som kulturarvet kan bidra med i samhällslivet. I motion 2016/17:3643 tar m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 upp museerna som en viktig del i den växande besöksindustrin och menar att det finns all anledning för regeringen att beakta museer som en del av näringslivspolitiken i stort. Utskottet delar regeringens beskrivning av att kulturarvet är viktigt som utgångspunkt för nyskapande och därigenom för tillväxten inom bl.a. turistnäringen och kulturella och kreativa näringar. Nya idéer och lösningar på problem kan uppstå med kulturarv som utgångspunkt och som källa till kreativitet. Regeringen refererar också till att arbetstillfällen skapas i och kring kulturarvsarbetet, för både kvalificerad och okvalificerad arbetskraft inom t.ex. restaureringsrelaterade bygg- och underhållsarbeten och inom kulturturism. Regeringens fokus på medskapande och samverkan, inte minst på kulturmiljöområdet, gör att utskottet menar att propositionens förslag och bedömningar ger goda förutsättningar för kulturarvet som en viktig faktor för att främja regional utveckling och ekonomisk tillväxt. Utskottet finner därför inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen om museer som en del av näringslivspolitiken och avstyrker därmed motion 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 2. Dataspel som förmedlare av kulturarvet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om dataspel som förmedlare av kulturarvet. Jämför reservation 18 (SD). Regeringen gör bedömningen att bör få i uppdrag att beskriva förutsättningarna för att tillgängliggöra myndighetens digitala arkivinformation avgiftsfritt och som öppna data. Regeringen beslutade om ett sådant uppdrag där också ska redovisa konsekvenserna för verksamheten och olika intressegrupper knutna till arkivinformationen (Ku2017/00871/KL). m.fl. (SD) anför i motion 2016/17:2194 yrkande 3 att bör se över möjligheterna att använda dataspel för att förmedla och marknadsföra svenska miljöer, svensk kultur och svenska kulturskapare. Motionärerna menar att om bl.a. svenska miljöer och historisk mytologi kan gestaltas i spel kan det främja den svenska turistnäringen. omfattas arkiv, bibliotek och museer av lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen eftersom ett tidigare undantag för offentliga arkiv, bibliotek och museer togs bort i samband med att EU-direktivet om vidareutnyttjande, det s.k. PSI-direktivet, reviderades 2014. Utskottet konstaterar, precis som regeringen, att kulturarvsinformation är värdefull för många olika typer av vidareutnyttjande, ofta även i kommersiella tjänster, och att det finns stora samhällsekonomiska värden i vidareutnyttjande av offentlig information och av material som saknar upphovsrättsligt skydd. har i ett tillkännagivande anfört att regeringen bör ge de statliga myndigheterna i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). Utskottet finner det därför inte motiverat med ett tillkännagivande enligt motionsyrkandet. Därmed avstyrks motion 2016/17:2194 yrkande 3 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förstörelse av kulturarv. Jämför reservation 19 (L). Regeringen gör bedömningen att internationaliseringen och globaliseringen har inverkat tydligt på det svenska samhället och kulturarvsarbetet i under och att det ger goda möjligheter att utveckla internationell samverkan och internationellt utbyte. Regeringen bedömer vidare att bör få i uppdrag att i samarbete med andra berörda aktörer utarbeta en nationell världsarvsstrategi med en samlad beskrivning av hur arbetar med världsarvskonventionen och av hur arbetet ska inriktas framöver. Därutöver bör strategin beakta världsarvens betydelse för målen i FN:s Agenda 2030 samt för politik för global utveckling och tydliggöra de roller som , och andra berörda aktörer har i detta arbete. I motion 2016/17:3644 anför m.fl. (L) yrkande 4 att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skydda det gemensamma kulturarvet. Liberalerna vill använda biståndsmedel för att öka stödet till enskilda arkeologer, konstnärer, författare och andra konstutövare och kulturarbetare i och . Konventionen om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt () upprättades i . Konventionen bygger på säkerställandet av och respekten för kulturegendom. Regeringen har presenterat propositionen Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation (prop. 2016/17:109) med förslag om att ska ratificera det andra protokollet till . Propositionen innehåller också förslag till de lagstiftningsåtgärder som krävs för att ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt protokollet. Unescokonventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, den s.k. världsarvskonventionen, är och har ratificerats av 193 länder. I har det övergripande ansvaret för världsarvskonventionen och dess tillämpning. har myndighetsansvar för de kulturarv som är naturarv. har tillsammans med Svenska till uppgift att skapa uppmärksamhet kring den illegala handeln med kulturföremål som följd av krigshandlingar. Därutöver har Statens museer för världskultur tillförts för att utveckla ett långsiktigt arbete som främjar skydd av hotat kulturarv. Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17) att myndigheten har stora möjligheter att utveckla ett långsiktigt arbete som främjar skydd av hotat kulturarv i bl.a. och . Utskottet delar regeringens uppfattning att det internationella samarbetet inom kulturarvsområdet kan bidra till social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet, internationell solidaritet och till försoning efter konflikter. Utskottet ser fram emot att ta del av förslag till en världsarvsstrategi, inte minst utifrån uppdraget att beakta politik för global utveckling. Utskottet noterar även de aktiviteter mot kulturarvs-förstörelse som Statens museer för världskultur genomför och ser positivt på den anslagsförstärkning som myndigheten fått . Utskottet vill också i sammanhanget referera till sin behandling av proposition Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation (prop. 2016/17:109) som ska justeras (bet. 2016/17:KrU12). Mot bakgrund av pågående arbete är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i ärendet. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3644 (L) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om immateriellt kulturarv. Jämför reservation 20 (SD, KD). Regeringen gör bedömningen att och folkminnen, tillsammans med övriga berörda myndigheter och institutioner, bör fortsätta att vara samordnande och stödjande myndighet för arbetet i med tillämpningen av konvention om tryggande av det immateriella kulturarvet. Regeringen beskriver sin utgångspunkt för arbetet med tillämpningen av konventionen i som att främja och stärka det civila samhällets egna förutsättningar att bevara, föra vidare och utveckla det immateriella kulturarvet. Här bedömer regeringen vidare att bör fortsätta att prioritera det nationella förteckningsarbetet som ger en unik möjlighet till medskapande och ideellt engagemang när det gäller vad det immateriella kulturarvet kan vara och att värdehierarkier, som graderar betydelsen av olika immateriella kulturarv, bör undvikas. Denna generella utgångspunkt innebär att regeringen menar att inte bör prioritera nomineringar till de internationella listorna. I motion 2016/17:2461 anför m.fl. (KD) yrkande 6 att bör tillkännage för regeringen att den ska ge hög prioritet åt och påskynda arbetet med att säkra det immateriella kulturarvet i enlighet med konvention 2003 om tryggande av det immateriella kulturarvet. Motionärerna argumenterar för att kunskapen om det egna kulturarvet, det materiella likväl som det immateriella, skänker människor trygghet i sin identitet. Unescokonventionen om tryggande av det immateriella kulturarvet antogs av för att uppmärksamma det levande kulturarvet såsom traditioner och muntligt överförda kunskaper. Konventionen har ratificerats av 163 länder. Enligt konventionen ska länder göra en eller flera förteckningar över sina respektive immateriella kulturarv. Det går sedan att nominera element från sina förteckningar till konventionens listor. och folkminnen har det huvudsakliga ansvaret för att dokumentera immateriella kulturarv i förteckningen Levande traditioner. Myndigheten redovisade sitt regeringsuppdrag om hur det nationella arbetet med tillämpningen fortlöper tillsammans med förslag om hur arbetet kan utvecklas framöver (Ku2016/01269/KL). Utskottet konstaterar att regeringen prioriterar arbetet med att synliggöra det immateriella kulturarvet i genom att bl.a. betona medskapande och ideellt engagemang. Utskottet delar regeringens bedömning att och folkminnen även i fortsättningen bör vara samordnande och stödjande myndighet för arbete med tillämpningen av konventionen tillsammans med de fyra etablerade noderna Stiftelsen , , och samt att samarbetet med de nationella minoriteterna och det samiska folket bör utvecklas. Mot bakgrund av pågående arbete är utskottet inte berett att förorda något tillkännagivande enligt motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2461 (KD) yrkande 6. Övergripande om museisektorns struktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. statligt stöd till vissa museer. Jämför reservation 21 (SD), 22 (L) och 23 (KD). Regeringen menar att det behövs en kraftfull organisatorisk kapacitet för att kunna utföra de uppgifter som det innebär att vara ansvarig för museifrågor. har enligt instruktionen (SFS 2007:1184) ansvar för frågor om kulturarvet i bred bemärkelse, och regeringen bedömer att myndigheten har flera delar som passar väl in i en ny struktur, t.ex. och förvaltning av kulturföremål. Vidare bedömer regeringen att har välfungerande system för bidragsfördelning, uppföljning och juridiskt stöd. Myndigheten bedöms också genom att Digisam förts över till myndigheten ha goda möjligheter att utgöra ett stöd när det gäller det resurskrävande arbetet med digitalisering, där digital infrastruktur inte bara avser databaser utan även omfattar bl.a. gemensamma principer och regelverk. I förordningen (2007:1187) med instruktion för Riksutställningar anges att myndigheten har till uppgift att främja utveckling och samarbete på utställningsområdet. I kulturarvspropositionen formuleras i sammanhanget följande uppgifter som nya för med förändringen att arbetet fokuseras mot museer i stället för utställningsområdet: – främja utveckling och samarbete – samla in och förmedla kunskaper och erfarenheter – erbjuda teknik- och metodstöd. Enligt regeringen kommer förändringarna sammantaget att ge stora resurser och ledande kompetens kring frågor om bl.a. tekniska lösningar i utställningsproduktion, digital förmedling och kulturföremålsvård. Regeringen avser att återkomma om vilken myndighet som bör överta Riksutställningars uppgift att arbeta med den samtida konstens utveckling och spridning i landet, ett uppdrag som Riksutställningar haft . Regeringen anser att det är viktigt att resurser avsätts för fortsatt främjande av samtidskonstens utveckling i hela landet. Regeringen bedömer att det finns en stor potential som behöver tas till vara när samtliga resurser samlas i en myndighet. Det bör därför vara en uppgift för att driva en centrumfunktion för utveckling av kulturarvsarbetet. Verksamhetens syfte bör enligt regeringen vara att, utifrån en praktiknära ansats, utveckla kunskap och metoder som kan nyttiggöras direkt i kulturarvsverksamheterna och bidra till att göra kulturarvet tillgängligt och till en angelägenhet för alla och envar. Regeringen bedömer vidare att verksamheten måste präglas av nära samverkan med kulturarvsinstitutioner i hela landet för att kunna bli framgångsrik. Vidare vill regeringen skapa bättre förutsättningar för kunskapsdelning och bidra till högre kvalitet i museiverksamheterna, inte minst för att främja tillämpningen av den föreslagna museilagens bestämmelser om tillgänglighet, kunskapsuppbyggnad och samverkan. I stället för en professionsbaserad granskning av museiverksamheten vid centralmuseerna som föreslog (SOU 2015:89), förespråkar regeringen att , i sin nya roll och i dialog med museisektorn, skapar förutsättningar för utveckling genom att främja en kritisk och konstruktiv kvalitetsdiskussion inom museiprofessionen. Den vetenskapliga kvaliteten i den forskning som bedrivs på museer bör däremot granskas på motsvarande sätt som övrig forskning. Regeringen bedömer att inom ramen för sitt uppdrag som ansvarig för museifrågor bör ges i uppgift att fördela statsbidrag till de centrala museernas forskning. disponerar för ändamålet, inklusive förvaltningskostnader, och regeringen bedömer att den aktuella anslagsposten inom anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet bör föras över till . Regeringen avser att återkomma, utifrån remissynpunkter från bl.a. Försvarsmakten, om statsbidrag till försvarshistoriska verksamheter som enligt förordningen (2013:1007) omprövas av respektive Statens maritima museer. I motion 2016/17:3645 yrkande 5 anför m.fl. (SD) att bör tillkännage för regeringen att framtida bedömningar på museiområdet, bl.a. när det gäller bidraget till och transporthistoriska museer, måste passera för beslutsfattande. m.fl. (S) begär i motionerna 2016/17:896 och 2016/17:1678 att tillkännager för regeringen att den ska belysa frågan om en mer långsiktigt tryggad verksamhet för . I sammanhanget bör det enligt motionärerna övervägas om åtgärder kan vidtas inom ramen för den befintliga museiorganisationen för att bevara och utveckla museiverksamheten i . Ett liknande yrkande förs fram av m.fl. (L, KD) i motion 2016/17:14. Motionärerna vill se ett tillkännagivande till regeringen om ett ökat statligt ansvar för . (S) yrkar i motion 2016/17:1603 att bör tillkännage för regeringen att den ska undersöka möjligheterna till statligt bidrag till . Motionären anför att är en av världens bäst bevarade historiska gruvmiljöer och genom tiderna viktigaste silvergruva. Gruvområdet och dess byggnader kulturminnesförklarades av i . I motion 2016/17:1687 yrkar (S) att bör tillkännage för regeringen att varvsindustri är av historiskt och kulturellt intresse och förtjänar att bevaras. Motionären anför att det saknas ett museum som brett visar på varvsindustrins betydelse för hela landet. (M) yrkar i motion 2016/2017:233 att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att förutsättningarna för att ska få ett nationellt skogsmuseum i bör utredas. i är ett regionalt museum som enligt motionären i praktiken axlat rollen som ett rikstäckande museum utan statligt ekonomiskt stöd. Motionären anför att ett nationellt skogsmuseum skulle kunna bidra till ökad kunskap och kännedom om skogens värden. (M) yrkar i motion 2016/17:486 på ett tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheterna att starta ett nationellt centrum för i . Motionären anför att det är önskvärt att uppvärdera musikaliska arv. och (båda SD) yrkar i motion 2016/17:2770 att tillkännager för regeringen att staten bör köpa in för att finna en bra museal placering. Motionärerna tar upp att är enda miniubåt som sålts till kommun för placering där men att detta inte fungerat tillfredsställande. m.fl. (L, V, MP, KD, C) yrkar i motion 2016/17:13 på ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum. Eftersom flera skolmuseer lagts ned ser motionärerna det som synnerligen angeläget att bevaras för framtiden i form av ett riksmuseum. (KD) föreslår i motion 2016/17:260 ett tillkännagivande till regeringen om betydelsen av att skapa ett museum över gärning. Motionären anför att kunskapen om och hans gärning ofta är bristfällig i , inte minst i den yngre generationen. I budgetpropositionen bedömde regeringen att skulle få utökade uppgifter när det gäller museifrågor (prop. 2016/17:1 utg.omr. Regeringen gör samma bedömning som (SOU 2015:89) att museisektorn är organisatoriskt splittrad och att det i flera delar saknas en tydlig samordnande part på nationell nivå. Regeringen bedömer att det går snabbare att nå positiva effekter som administrativa kostnader kan hållas nere genom att man tillför nya uppgifter till en existerande myndighet, än om man inrättar en ny myndighet i enlighet med förslag. har godkänt regeringens förslag att tidigare ställningstagande om att inrätta myndigheten inte längre ska gälla (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, bet. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83). Regeringen avser därför att avveckla Riksutställningar, som är lokaliserat till . Regeringen avser vidare att inordna flertalet av Riksutställningars uppgifter i fr.o.m. . Vad gäller yrkandet om regeringens framtida bedömningar när det bl.a. gäller bidraget till transporthistoriska museer och kan utskottet konstatera att regeringen ekonomiska vårproposition 2016/17:100 föreslår att de ändamål och verksamheter som avser bevarande av transporthistoriska samlingar som ansvarar för och som finansieras från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det innebär att frågan har underställts prövning. Vad gäller yrkandena om statligt bidrag och intresse för olika museer och centrumbildningar runt om i landet har utskottet tidigare betonat statens centrala roll för att stödja museiväsendet och bidra till samverkan och effektiv användning av resurser (se bl.a. bet. 2015/16:KrU9). Utskottet välkomnar därför regeringens tydliga målsättning att minska sektorns organisatoriska splittring genom att utse en samordnande part på nationell nivå. I det perspektivet blir utskottets tidigare ställningstagande att staten bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer och att det är viktigt att de som tar initiativ till nya museer också ser till att investeringar och drift kan finansieras, åter aktuellt att framföra (se bl.a. bet. 2015/16:KrU9). Likaså ser utskottet potentialen i nya roll att som ansvarig myndighet för museifrågor utveckla samverkan såväl inom sektorn som med det omgivande samhället. Den s.k. museidialog som myndigheten redan påbörjat vittnar om att är lyhört för sektorns önskemål i utarbetandet av hur myndigheten ska agera som en samlingspunkt för museernas kontakter med staten. Det är utskottets mening att nya roll med uppgifter som t.ex. centrumfunktion för utveckling av kulturarvsarbetet, Digisam och att fördela statsbidrag till de centrala museernas forskning kommer att kunna bidra till ett större utbyte, högre effektivitet och nyskapande aktiviteter mellan olika aktörer inom kulturarvsområdet. Regeringens förslag att genom bestämmelser i museilagen säkra tillgänglighet, kunskapsuppbyggnad och samverkan blir centrala riktlinjer för sektorns arbete med att tillvarata hela landets kulturarv. Utskottet vill avslutningsvis också peka på den tyngdpunktsförskjutning som kultursamverkansmodellen innebär från centralt fattade beslut till ökat regionalt ansvar. Här vill utskottet lyfta fram regeringens bedömning, som är framtagen bl.a. utifrån kulturutskottets utvärderingsgrupps rapport om kultursamverkansmodellen, att dialogen mellan den nationella och den regionala politiska nivån bör formaliseras för att främja en ökad samverkan om gemensamma politiska prioriteringar (Ds 2017:8). Mot bakgrund av ovanstående är utskottet inte berett att förorda tillkännagivanden till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:13 (L, V, MP, KD, C), 2016/17:14 (L, KD), 2016/17:233 (M), 2016/17:260 (KD), 2016/17:486 (M), 2016/17:896 (S), 2016/17:1603 (S), 2016/17:1678 (S), 2016/17:1687 (S), 2016/17:2770 (SD) och 2016/17:3645 (SD) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om musealt arbete för att bl.a. dokumentera hbt-personers liv och historia. Jämför reservation 24 (L). m.fl. (L) föreslår i motion 2016/17:1079 yrkande 27 ett tillkännagivande till regeringen om att utreda det museala arbetet med att dokumentera hbt-personers liv och historia. Motionärerna anför att har nått långt i arbetet för hbt-personers rättigheter och mot den homofobi som finns i samhället. Olika museer har gjort viktiga insatser för att dokumentera hbt-historia. Liknande yrkanden framförs av och (båda L) i motion 2016/17:1995. Motionärerna föreslår att gör tillkännagivanden till regeringen om att utreda möjligheten att stötta bildandet av ett svenskt hbtq-museum (yrkande 1), om att utreda möjligheten att kostnadsfritt upplåta en byggnad på en central plats i för ett hbtq-museums dokumentations-, utställnings- och museiproduktions-verksamhet (yrkande 2) och om att utreda möjligheten att göra ett hbtq-museum till ett nationellt resurscentrum för insamling och dokumentation av hbtq-personers kulturarv (yrkande 3). Utskottet välkomnar olika museers aktiva arbete med att introducera hbt-frågor i sina verksamheter och menar att det ger bättre resultat att integrera ett hbt-perspektiv i befintlig verksamhet än att etablera ett resurscentrum eller museum för särskilda frågor. Utskottet noterar också att olika regeringsuppdrag till myndigheter inom kultursektorn fallit väl ut. Det gäller bl.a. Riksutställningars uppdrag 2014 att verka för att tydliggöra hbtq-relaterade frågor inom utställningsområdet och Statens kulturråds uppdrag att i samarbete med Riksutställningar genomföra kunskapshöjande insatser för att synliggöra normer och utmana negativa stereotyper. Utskottet kan också konstatera att många museer arbetar tillsammans med RFSL för att hbtq-certifiera sina verksamheter genom att på ett strukturerat och målmedvetet sätt förbättra arbetsmiljö och bemötande. Utskottet noterar i det sammanhanget att blev första hbtq-certifierade museum 2016. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1079 (L) yrkande 27 och 2016/17:1995 (L) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att etablera ett museum för regalskepp. Jämför reservation 25 (SD). (SD) föreslår i motion 2016/17:125 att regeringen utreder möjligheten att etablera ett museum för regalskeppet , regalskeppet och amiralsskeppet på eller i . Motionären anser att bör få ett eget museum där huvuddelen av de föremål som bärgats från skeppet och det som förhoppningsvis kommer att bärgas från skeppet kan ställas ut. Mot bakgrund av utskottets ställningstagande i förslagspunkt 17 ovan vill utskottet framhålla att staten även i fortsättningen bör vara restriktiv med att främja tillkomsten av nya museer (se bl.a. bet. 2015/16:KrU9). De som tar initiativ till nya museer bör se till att investeringar och drift kan finansieras. Oavsett hur välmotiverad en stödinsats kan te sig är det inte självklart att ett statligt engagemang alltid är den bästa lösningen. Med varje nytt statsbidragsberättigat museum följer krav på ökade statsbidrag som måste finansieras antingen med ökade anslag eller genom omprioriteringar. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:125 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om i . Jämför reservation 26 (SD, KD) och särskilt yttrande 2 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:1843 vill (M) att tillkännager för regeringen att i ska betraktas som en nationell angelägenhet och därmed stödjas för fortsatt utveckling. Motionären beskriver i som ett viktigt komplement till i .