bet · H501AU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Utskottet noterar att jämfört med regeringen föreslår , och Liberalerna väsentligt lägre anslag inom utgiftsområdet för insatser till personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Partiernas förslag skiljer sig åt och är i fall något otydligt, medan och Liberalerna t.ex. helt avvisar regeringens förstärkning av . Liksom vid flera tidigare budgetbehandlingar kan utskottet sympatisera med intentioner vad gäller personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga. Utskottet anser dock att regeringens prioriteringar på området är väl avvägda. Regeringen uppmärksammar i budgetpropositionen att flera jobb som kan vara en väg in på arbetsmarknaden kräver körkort. Regeringen förklarar att den avser att införa en möjlighet till lån för utbildning för B-körkort. Avsikten är att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera till högre genomströmning i gymnasieskolan. Medel avsätts för ändamålet inom ett nyinrättat anslag. Utskottet välkomnar initiativet som kan bidra till att förbättra förutsättningarna för många att ta sig in på arbetsmarknaden. När det gäller genomförandet av arbetsmarknadspolitiken spelar Arbetsförmedlingen en central roll. Utskottet konstaterar att samtliga alternativa anslagsförslag innebär att myndighetens förvaltningsanslag bör sättas lägre än vad regeringen vill. Längst vill Liberalerna och gå med förslag om kraftiga minskningar av anslaget. Flera partier anser till och med att Arbetsförmedlingen bör läggas ned i dess nuvarande form. Även när det gäller kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser innehåller samtliga alternativa anslagsförslag minskningar med . Längst går som vill skära ned anslaget med mer än , en minskning med jämfört med regeringens förslag. Förslag framförs om att avveckla flera av de program och insatser som Arbetsförmedlingen använder sig av , såsom extratjänster, instegsjobb, arbetsmarknadsutbildningar och moderna beredskapsjobb. Flera partier avvisar även regeringens förslag om att förenkla systemet för de subventionerade anställningarna. Utskottet delar inte det synsätt som förs fram i de alternativa anslagsförslagen. Utskottet anser fortfarande att det övergripande uppdraget för utförandet av arbetsmarknadspolitiken bör ligga på den offentliga Arbetsförmedlingen. Utskottet anser att den bedömning som regeringen gör när det gäller medel till Arbetsförmedlingen och till de olika program och insatser som finns i myndighetens verktygslåda är väl avvägd. , , , och förslag präglas av drastiska nedskärningar och misstro till arbetsmarknadspolitiken. Utskottet anser inte att det är en konstruktiv väg i där arbetsmarknadspolitiken bör verka för att vägleda och stärka personer att komma i arbete, inte minst gäller det personer som står långt från arbetsmarknaden. Utskottet delar i stället regeringens uppfattning att det är angeläget att Arbetsförmedlingens verksamhet är anpassad till arbetsgivarnas behov och att myndigheten är en offensiv partner på såväl nationell som regional och nivå. Som utskottet har uttryckt kan det dock finnas utrymme för alternativa insatser från kompletterande aktörer. Med detta sagt vill utskottet poängtera att Arbetsförmedlingen har stora utmaningar att komma till rätta med. Det resultat som myndigheten har levererat har i flera avseenden inte varit tillräckligt. Det finns således utrymme för förbättringar inom flera av de uppgifter som ligger inom myndighetens ansvarsområde. Utskottet noterar att det har publicerats rapporter om olika delar av Arbetsförmedlingens verksamhet, bl.a. av Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (Tillämpningen av regelverket för lämpligt arbete, rapport 2017:16) och av (Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse, RiR 2017:26). Arbetsförmedlingens generaldirektör har också under beredningen av ärendet vid ett utskottssammanträde lämnat information om det arbete som pågår för att förbättra resultaten och möta de problem som finns. Utskottet följer detta arbete noggrant. Utskottet vill vidare framhålla att regeringen kontinuerligt har vidtagit flera åtgärder för att förstärka Arbetsförmedlingen och skapa möjligheter för myndigheten att effektivisera sin verksamhet. Ett exempel från årets budgetproposition är satsningen som redovisats ovan om ett enklare och mer effektivt system för de subventionerade anställningarna. Utskottet anser att det är tydligt att regeringen för en aktiv politik för att skapa bättre förutsättningar för Arbetsförmedlingen. Det är välkommet att regeringens styrning av myndigheten inriktar sig på resultat. Avslutningsvis när det gäller Arbetsförmedlingen vill utskottet hänvisa till att regeringen, mot bakgrund av tillkännagivande (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184), har beslutat om tilläggsdirektiv till den pågående . Av direktiven framgår bl.a. att utredningen ska analysera och lämna förslag på hur Arbetsförmedlingens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras och hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer samt hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organiseras (dir. 2017:71). Utskottet följer utredningens arbete noga och noterar att ett första delbetänkande överlämnades (SOU 2017:82). Betänkandet behandlar bl.a. frågan om att stärka Arbetsförmedlingens vägledning och innehåller en kartläggning av ansvarsfördelningen mellan olika aktörer. I betänkandet föreslås bl.a. att det ska inrättas en digital plattform för livslångt lärande. Utskottet noterar att förslag om en nationell studie- och jobbrådgivning till stor del liknar utredningens förslag i denna del. Utskottet anser att utredningens förslag bör behandlas i vanlig ordning, med bl.a. möjlighet för remissinstanser att yttra sig. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen noterar utskottet att samtliga borgerliga partier bl.a. vill sänka taket i den inkomstrelaterade ersättningen. I likhet med det som utskottet konstaterade vid förra årets budgetbehandling har arbetslöshetsförsäkringen förstärkts av den nuvarande regeringen, efter ett antal försämringar under den tidigare alliansregeringen. Utskottet står fast vid uppfattningen att en ökad inkomsttrygghet bl.a. bidrar till en god matchning genom att personer kan söka och tacka ja till arbeten som de har lämpliga kvalifikationer för. Utskottet delar regeringens bedömning att höjningen var av väsentlig betydelse för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en inkomstbortfallsförsäkring som ger individen trygghet vid arbetslöshet. Efter höjningen av taket minskade andelen ersättningstagare som inte får av sin dagsförtjänst , en minskning som kvarstod . Utskottet välkomnar även att regeringen avsätter medel i årets budgetproposition för att sänka karensvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen . Det är enligt utskottet en träffsäker reform. Utskottet anser att regeringens avvägningar om arbetslöshetsförsäkringen överlag är välgrundade och kan således inte stå bakom de borgerliga partiernas olika förslag om arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet står heller inte bakom den tidsgräns för aktivitetsstödet som och föreslår inom ramen för samma anslag. Utskottet vill vidare särskilt betona hur värdefullt det är att har en regering som så tydligt prioriterar arbetsmiljön. Det är helt centralt att alla som arbetar i ska ha ett arbete där man som yrkesverksam inte blir utnyttjad eller utsliten. Ingen ska riskera att dö eller skadas allvarligt i sitt arbete. En bra arbetsmiljö är också en viktig förutsättning för hög produktivitet, högt arbetskraftsdeltagande och hög sysselsättningsgrad. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att resurserna inom arbetsmiljöpolitiken kraftigt har förstärkts , bl.a. för att bemöta ökningen av organisatoriska och sociala arbetsmiljöbesvär. Ett område som i viss mån varit eftersatt , bl.a. beroende på den tidigare alliansregeringens nedläggning av , är forskning och kunskapsinsamling om arbetslivet och utvärdering av arbetsmiljöpolitikens effekter. Det är därför högst välkommet att regeringen avser att inrätta den nya Myndigheten för arbetsmiljökunskap. Vidare är det glädjande att arbetslivsforskningen fortsätter att prioriteras i årets budget, med särskilda medel till Forte och för att finansiera forskning om bl.a. arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och om kvinnors arbetsrelaterade ohälsa. Utskottet ser även positivt på att regeringen har tillsatt en utredning om ett hållbart arbetsliv (dir. 2017:56) och kommer att följa utredningens arbete med stort intresse. Utskottet följer på samma sätt regeringens vidare beredning av betänkandet från utredningen om arbetsmiljöregler (SOU 2017:24). Utredningen har enligt regeringen bidragit med ett beslutsunderlag för eventuella åtgärder och regeländringar på arbetsmiljöområdet. Mot regeringens krafttag för att komma till rätta med problem på arbetsmiljöområdet står de borgerliga partiernas splittrade förslag. Utskottet konstaterar att och inte står bakom förslaget till en ny myndighet. Samma partier avvisar tillsammans med Liberalerna de särskilda medel som regeringen avsätter till arbetslivsforskning. och Liberalerna nöjer sig dock inte där utan vill även kraftigt sänka anslaget till . verkar dock göra samma bedömning som utskottet i fråga om betydelsen av att prioritera arbetsmiljön och välkomnar regeringens satsningar på dessa områden. Utskottet kan inte se att de borgerliga partierna presenterar någon sammanhängande arbetslivspolitik. Det förvånar utskottet att flera av partierna inte prioriterar arbetsmiljön på ett tydligare sätt. Utgångspunkten bör enligt utskottet vara insikten att en god arbetsmiljö gör det möjligt för fler att arbeta och minskar risken för utslagning. En förbättrad kunskap om vilka arbetsmiljöinsatser som fungerar kan bidra till att skapa ett hållbart arbetsliv. Utskottet anser således att det finns starka skäl för att stå bakom den anslagsfördelning som regeringen föreslår inom arbetslivspolitiken. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 14 , liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden finns sammanställda i bilaga 4 respektive 5. Anslag inom utgiftsområde 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 14 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2017/18:2526 av m.fl. (SD) och 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2, 9, 14 och 15, bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 14 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:1213 av och (båda C) yrkande 3, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:2959 av (M) yrkande 1, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 4, 5, 10, 19 och 24, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 8–12, 15–18 och 30, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkandena 1, 9 och 10, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 2, 2017/18:3712 av m.fl. (C), 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3810 av m.fl. (L), 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17, 2017/18:3876 av m.fl. (M) yrkandena 1–7 och 2017/18:3901 av m.fl. (M) yrkande 5. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden har i sin partimotion om budgeten (2017/18:2487) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden och stakat ut partiets viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. För utgiftsområde 14 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än den som regeringen föreslår i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar. Vi kan dock konstatera att det inte finns något hinder att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 14. kan konstatera att såväl det egna förslaget som övriga oppositionspartiers förslag om de aktuella anslagen håller sig väl inom den beslutade utgiftsramen. En möjlighet finns således för en riksdagsmajoritet att välja en väg som innebär bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av de felaktiga prioriteringarna i regeringens förslag. konstaterar att arbetslösheten är hög, trots att befinner sig mitt i en högkonjunktur. När man tittar närmare på hur arbetslösheten ser ut kan vi konstatera att en stor grupp arbetssökande inte når upp till kraven på svensk arbetsmarknad. Denna grupp har ökat stadigt som ett resultat av den sittande regeringens ansvarslösa invandringspolitik. har därför en tudelad arbetsmarknad där arbetslöshetsnivåerna för utrikes födda ligger på markant högre nivåer än för inrikes födda. som många i det svenska samhället är arbetslösa står de svenska företagen inför problem med att hitta kvalificerad arbetskraft till de tusentals lediga tjänster som finns. Ingen enskild åtgärd eller reform kan råda bot på denna problematik; snarare krävs en mångfald av åtgärder, där en effektiv politik för återvandring är en ofrånkomlig del. I vårt budgetförslag föreslår vi satsningar i syfte att värna den moderna, kunskapsbaserade och högproduktiva arbetsmarknaden i . Det innebär bl.a. att vi vill flytta resurser från Arbetsförmedlingens verkningslösa åtgärder och subventionerade anställningar inom utgiftsområde 14 och i stället satsa på mer verkningsfulla åtgärder. Enorma summor läggs på Arbetsförmedlingen utan att resultaten når upp till godtagbara nivåer. Arbetsförmedlingen bör därför avvecklas i dess nuvarande form och dess insatser och program bör öppnas upp för övriga samhällsaktörer. I fråga om myndighetens insatser och program anser vi att dessa överlag inte är kostnadseffektiva och för dåligt kontrollerade. Kostnaderna på området kan minskas kraftigt, bl.a. genom att avveckla instegsjobben som är både ineffektiva och diskriminerande. Samma sak gäller för nystartsjobben som också skyndsamt bör avvecklas. Med dessa utgångspunkter bör anslagen 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader, 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser och 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar bestämmas till väsentligt lägre nivåer än de som regeringen har föreslagit. Som en följd av den föreslagna omdaningen av arbetsmarknadspolitiken bör ett nytt anslag om upphandling av kompetensförstärkning införas och ordentliga resurser avsättas för ändamålet. Avsikten med anslaget är att satsa medel på de nya aktörer som kommer att sköta matchningsuppdraget. Medlen ska även användas för kontroll och uppföljning av resultat. Vidare anser vi att lärlingsanställningar bör få en mer framträdande roll som en del av arbetsmarknadspolitiken. Det bör införas en helt ny anställningsform som ska kunna tillämpas . En del av lärlingsanställningen ska bestå i att arbetsgivaren är helt befriad från att betala arbetsgivaravgifter, vilket ska ske i form av ett stöd som betalas ut i efterhand till arbetsgivaren. För denna satsning bör ett nytt anslag sättas upp inom utgiftsområde 14. I vårt budgetförslag prioriterar vi vidare vikten av en stärkt arbetslöshetsförsäkring. Vi föreslår att taket för ersättningen höjs kraftigt till per dag , för att därefter minska till per dag. Prioriteringen görs mot bakgrund av att anser att arbetslöshetsförsäkringen är helt central både för den enskilda arbetstagaren och för arbetsmarknaden i stort. Satsningen medför en kombination av både stärkt försäkringsskydd och incitament till att hitta ett nytt jobb relativt snabbt. Satsningen innebär också att vill att anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ska bestämmas till en väsentligt högre nivå än vad regeringen har föreslagit. inriktning för arbetsmarknadspolitiken handlar inte, som utskottsmajoriteten tycks tro, om att ställa grupper mot varandra. Till skillnad från regeringen står vi för en ansvarsfull politik och värnar om att lägga grunden för en långsiktigt hållbar arbetsmarknad. När det gäller arbetsmiljöområdet fortsätter att prioritera resurser till området. Vi vill särskilt betona den viktiga roll som har för att kontrollera arbetsmiljön på våra arbetsplatser. I vårt förslag avsätter vi lika stora medel till myndigheten som regeringen gör. välkomnar även regeringens förslag om att inrätta en ny myndighet för arbetsmiljökunskap. Det är viktigt att med stöd i forskning hantera olika arbetsmiljöfrågor och effekterna för samhället. Vårt förslag på området är dock mer ambitiöst än regeringens, och vi avsätter avsevärt mer medel till den nya myndigheten. För att komma till rätta med arbetsrelaterade besvär och uppmuntra till friskvård föreslår också genom ett nytt anslag en särskild satsning på friskvård och företagshälsovård. Avslutningsvis avsätter medel för ett nytt anslag som gäller ett centrum för äldrepolitik. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 14 och avstyrker regeringens förslag i de delar det inte överensstämmer med förslag. Övriga partiers förslag avstyrks. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 14 finns sammanställt i bilaga 6. Anslag inom utgiftsområde 14 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet och presenteras i vår budgetmotion (2017/18:3681), där även Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken återfinns. Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 14. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3876, som innebär att anslagen inom utgiftsområde 14 borde ha begränsats med ca . är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjlighet att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de människor som är nya i . För att komma till rätta med den allt mer tudelade arbetsmarknaden är det alltså helt centralt att det alltid måste löna sig att arbeta. anser att saknar det politiska ledarskap och den handlingskraft som krävs för att ta sig an utmaningar. Politiken präglas av en tydlig brist på konkreta reformer för jobb och integration och en ovilja att se problemen med utanförskapet. Det finns också för få vägar in på arbetsmarknaden. Omfattande skattehöjningar på jobb och företagande samt en ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen försvagar tillväxtförutsättningarna. Samtliga av regeringens egna expertmyndigheter gör också bedömningen att regeringens politik har en obefintlig eller marginell effekt på ökad sysselsättning. Slutsatsen blir att riskerar att påtagligt försvagas med en regering som inte vill eller inte orkar genomföra de reformer som krävs. Mot regeringens haltande förslag inom arbetsmarknadspolitiken står väl avvägda budgetalternativ inom utgiftsområde 14. Ett budgetalternativ med tydligt fokus på att skapa jobb. Vi vill se besparingar inom anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader. Arbetsförmedlingens verksamhet ger inte de resultat som bör kunna krävas av en myndighet som ansvarar för så stora delar av våra skattepengar. Genom att göra besparingar inom anslaget kan verksamheten effektiviseras. vill även att det skapas ett särskilt omställningsspår hos Arbetsförmedlingen för att erbjuda stöd till byte av arbetsplats eller arbetsgivare vid psykisk ohälsa. anser att det är hög tid att ta krafttag mot ineffektiviteten i arbetsmarknadspolitiken. Ett område där det finns stort utrymme för förbättringar är arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Vi anser att anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser kan bantas rejält jämfört med regeringens förslag. Subventionerade anställningar är visserligen en viktig väg in på arbetsmarknaden för nyanlända och personer med kort utbildningsbakgrund eftersom de sänker arbetsgivarnas kostnader för att anställa. Dagens subventioner fungerar dock för dåligt och är alltför krångliga att administrera. vill därför införa ett förenklat regelverk för subventionerade anställningar genom att ersätta flera olika stöd med ett nytt stöd. Stödet ska bygga på nystartsjobben som infördes av alliansregeringen. Vidare vill vi att särskilda medel ska tillföras för kombinationsutbildningar för nyanlända inom ramen för etableringsuppdraget. Jämfört med regeringens förslag vill vi också se en kraftig ökning av anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar. En viktig del av såväl som övriga allianspartiers arbetsmarknadspolitik utgörs av satsningen på s.k. inträdesjobb. Syftet med satsningen är att skapa fler enkla jobb och sänka trösklarna till arbetsmarknaden. Inträdesjobb är en ny anställningsform som innebär att nyanlända samt ungdomar utan gymnasieexamen ges möjlighet att ta ett arbete till av gällande ingångslön som inga socialavgifter behöver betalas av arbetsgivaren. Anställningen gäller i maximalt . förslag behandlas i bet. 2017/18:FiU1. Vidare anser vi att regeringen tänker fel i fråga om hur medlen till arbetslöshetsförsäkringen bör hanteras. För att det ska bli en effektiv omställningsförsäkring bör antalet ersättningsdagar begränsas till och ersättningstaket i arbetslöshetsförsäkringen av arbetslösheten uppgå till per dag och därefter till per dag. En sådan utformning innebär, till skillnad från regeringens förslag, en tydlig inriktning på att söka och skaffa jobb. Vi noterar i sammanhanget att bl.a. och har bedömt att alliansregeringens tidigare reformer på området har lett till ett ökat deltagande på arbetsmarknaden och därmed till ökad sysselsättning. För att stärka drivkrafterna till arbete vill vi även tidsbegränsa aktivitetsstödet så att detta upphör vid arbetslöshet längre än . Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen innebär en kraftig besparing inom anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. När det gäller arbetet med att minska sjukfrånvaron råder det en bred konsensus mellan om att arbetsgivaren har en nyckelroll i arbetet. Särskilt framträdande är denna roll vid psykisk sjukdom. För att komma till rätta med den höga sjukfrånvaro som finns i vissa sektorer och hos vissa arbetsgivare behöver tillsynen och kontrollen av de arbetsgivare som inte håller nere sjuktalen ökas. För detta ändamål föreslår att får i uppdrag att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög sjukfrånvaro. Särskilda medel avsätts för uppdraget inom anslaget 2:1 . I vårt förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 14 belyser vi också frågan om en förbättrad studie- och jobbrådgivning för olika grupper, såsom personer som redan har ett arbete och ungdomar. Såväl personer som står inför att karriärväxla mitt i livet som ungdomar kan nämligen ha svårt att få den rådgivning som kan behövas för att fatta ett välinformerat beslut om framtiden. För att underlätta rörligheten och matchningen på arbetsmarknaden vill därför införa en nationell studie- och jobbrådgivning.