bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — har ett pågående uppdrag att förbättra kvaliteten på vägledningen och öka kunskapen om arbetsmarknaden. Det pågår även arbete inom med att förbereda ett direktiv till en utredning om studie- och yrkesvägledningen. Vidare har utbildningsutskottet föreslagit ett tillkännagivande till regeringen om att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Utskottet föreslår med hänvisning till ovanstående att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 86 i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Jordbrukets och livsmedelskonsumtionens miljö- och klimatpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om jordbrukets miljö- och klimatkostnader och s.k. kollektiva nyttigheter, om köttproduktionens klimatpåverkan, om svensk livsmedelskonsumtions påverkan på miljö och klimat, om köttkonsumtion och om en handlingsplan för hur klimat- och miljöpåverkan av livsmedelkedjan, inklusive animalieproduktionen, ska minska. Jämför reservation 77 (C), 78 (V) och 79 (L). Det återstår många utmaningar för jordbruket när det gäller miljö och klimat, vilket bl.a. framgår av de senaste uppföljningarna av miljömålen. Att fortsätta utnyttja landsbygdsprogrammets medel för att förbättra miljön och klimatet är därför av största vikt. Regeringens förslag till livsmedelsstrategi sätter vidare forskning och innovation inom livsmedelskedjan i fokus. Ny kunskap och forskning för en hållbar produktion är avgörande för att klara framtidens livsmedelsförsörjning inom ramen för naturens begränsningar. I finns goda förutsättningar för hållbar produktion med begränsad miljöpåverkan. Regeringen anser därför att bör bidra till en hållbar ökning av livsmedelsproduktionen. För jordbrukssektorn är flera faktorer viktiga för att bidra till hållbar produktion och tillväxt. Ökad produktivitet innebär att en mindre mängd resurser används för att producera en given kvantitet, men också att de resurser som finns tillgängliga används där de ger störst värde. Enligt regeringens mening kan en inriktning mot en hållbar tillväxt också bidra till utveckling och innovation. Effektivare produktion och ny teknik kan öka konkurrenskraften och skapa nya affärsmöjligheter. Det finns flera positiva samband mellan en hållbar jordbruksproduktion och ett förbättrat miljötillstånd. Det handlar bl.a. om positiva miljöeffekter, s.k. kollektiva nyttigheter. En livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion bidrar till att nå flera av miljökvalitetsmålen och är en del i förvaltningen av landets naturresurser. Ett exempel är att ökad nötköttsproduktion kan leda till fler betande djur och fler hävdade naturbetesmarker, vilket ökar möjligheterna att nå miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Även om det i flera avseenden finns ett positivt samband mellan ökad livsmedelsproduktion och miljötillståndet finns det också negativa miljöeffekter förknippade med en ökande livsmedelsproduktion. En ökad produktion kan exempelvis leda till ökade utsläpp av ammoniak och växthusgaser samt till ökat växtnäringsläckage och fler föroreningar i mark och vatten om inte drivkraften bakom produktionsökningen är en effektivare hållbar resursanvändning. All livsmedelsproduktion påverkar miljön och klimatet, och animalier påverkar miljön mest. Köttproduktion medför bl.a. utsläpp av metangas och bidrar därför till klimatförändringen. Köttproduktionen kräver också större produktionsresurser än vegetabilieproduktionen. Regeringen anser att produktionen behöver bli mer hållbar, och de utsläpp som den ger upphov till behöver minska. har kommit långt när det gäller att begränsa miljö- och klimatpåverkan, men behöver fortsätta att utveckla produktionen för att ytterligare minska negativ miljöpåverkan. Det kommer även i fortsättningen att krävas riktade åtgärder inom miljöarbetet och ett förstärkt arbete i internationella sammanhang. Åtgärder som höjer produktiviteten leder till att mindre resurser används för produktionen. En resurseffektivare produktion innebär ofta mindre miljöbelastning per producerad enhet. Livsmedelsstrategin syftar till att främja produktivitetsökningar som minimerar miljöbelastningen, bidrar till att stärka ekosystemtjänster och successivt förbättrar mark- och jordkvaliteten. Med låga utsläpp per enhet kan svensk produktion bidra till att minska de globala utsläppen om den svenska produktionen ersätter annan produktion med högre utsläpp. Både i och i övriga västvärlden behöver vi därför förändra vårt beteende i riktning mot en mer hållbar köttkonsumtion. Ett effektivt sätt att minska utsläppen är genom förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier och mindre kött. Mot den bakgrunden är det viktigt att det finns bra information att tillgå så att konsumenterna kan göra medvetna val. Regeringen anser att en större andel av det kött som konsumeras i och världen bör vara producerat på samma resurseffektiva sätt som sker i . Det bör ge utrymme för en ökad produktion i . Regeringen anser därför att utmaningen för svenskt jordbruk i ett globalt perspektiv inte är att minska den svenska produktionen. I stället är utmaningen att utveckla produktionen så att den i högre grad bidrar till att möta den globala efterfrågan på livsmedel med liten klimatpåverkan. På detta sätt kan en ökad livsmedelsproduktion i samverka med åtgärder för att minska de globala utsläppen av växthusgaser. Ett fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen ur ett klimatperspektiv är även nödvändigt för att kunna nå nationella klimatmål och för att ska kunna fortsätta vara ett föregångsland i klimatarbetet. Åtgärder för att öka livsmedelsproduktionen i samverkar i många fall med åtgärder för att minska de globala utsläppen av växthusgaser. Att lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta utan att exportera miljöproblem till omvärlden är en generell utgångspunkt i det svenska miljömålssystemet. Regeringen anser att denna utgångspunkt måste beaktas, bl.a. när det gäller globala miljöproblem såsom utsläpp av växthusgaser där en global minskning av utsläppen behöver uppnås. Enligt kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 9 ska jordbruket bära sina egna miljö- och klimatkostnader men också ersättas för kollektiva nyttigheter såsom naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Svenskt jordbruks utsläpp kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. Ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO, genetiskt modifierad organism) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. I motionen uppmärksammas även köttproduktionens klimatpåverkan liksom vikten av metangasreducering (yrkande 12). Enligt motionärerna är köttproduktionen förknippad med stor klimatpåverkan och står för av världens totala utsläpp av växthusgaser. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre men också minska. Det är positivt att den klimatcertifierade köttproduktionen utvecklas, vilket innebär att gårdar minskar den totala klimatpåverkan i köttproduktionen. Insatser för metangasreducering leder till minskade utsläpp av växthusgaser som vi får el och värme. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 58 anförs att svensk livsmedelskonsumtions påverkan på miljö och klimat bör minska. Svensk mat är smart för både klimat och miljö och har en minimal användning av antibiotika. Genom att äta mindre men bättre kött skulle påverkan på vår omvärld minska, och att byta ut importerad mat med hög påverkan på klimat och miljö mot närproducerad mat där stor hänsyn tas till miljön och klimatet och där ekosystemtjänster främjas är således viktigt för att ska ta ett ansvar globalt. Det blir allt viktigare att anta ett livscykelperspektiv på den mat som äts för att fånga upp både nyttor och kostnader. Det är viktigt att arbeta mer fokuserat med ett folkhälsoperspektiv som är bra för både miljö och människa. Av motion 2016/17:1645 av (S) framgår att människan äter för mycket kött. Offentliga verksamheter i stat, landsting och kommuner har ett betydelsefullt ansvar att visa vägen mot en sundare mathållning, och ett införande av köttfri dag på sjukhus och skolor kan vara ett viktigt steg på vägen. Det bör tas fram en handlingsplan för hur livsmedelskedjans klimat- och miljöpåverkan, inklusive animalieproduktionen, ska minska enligt partimotion 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 2. har, inte minst i den rika delen av världen, den stora köttkonsumtionens påverkan på klimat och solidarisk fördelning av begränsade globala resurser varit kända. Av detta skäl har motionärerna föreslagit att en nationell handlingsplan med målsättningar för att minska de negativa effekterna från vår livsmedelskonsumtion ska antas. stärker skälet för att ett sådant målinriktat arbete införs även för att förbättra havsmiljön genom minskad övergödning. Miljömålsberedningen, som är en parlamentarisk kommitté tillsatt i syfte att nå en bred politisk samsyn kring miljöfrågorna, bedömer i betänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att utsläppen från livsmedelskonsumtionen behöver minska. Det kan göras genom förändrade kostvanor med t.ex. mer vegetabilier, mindre kött, säsongsbaserad kost, minskat matsvinn och genom förändrade produktionsmetoder, exempelvis genom kolinlagring i betesmarker och genom ökad vallodling. En ökad konsumtion och produktion av svenskproducerat kött på bekostnad av det importerade ger förutsättningar för en produktion med globalt sett lägre utsläpp och kan även bidra till att uppnå andra miljömål. Åtgärder behövs för att underlätta för privatkonsumenter och den offentliga sektorn att konsumera livsmedel med lägre klimat- och miljöpåverkan. Vidare redovisas i betänkandet att livsmedelskonsumtionen, i synnerhet köttet, står för en betydande andel av hushållens utsläpp av växthusgaser och miljöpåverkan i stort. Förändrade kostvanor till förmån för mer vegetabilier, mindre kött och säsongsanpassad kost är olika sätt att minska klimatbelastningen. Ett annat sätt är att minska matsvinnet. En stor del av de livsmedel som produceras går till spillo, ibland redan i produktionsledet, men i ännu högre grad i butiks- eller konsumentledet. Även andra produktionsmetoder, exempelvis ökad kolinlagring och vallodling, kan bidra till minskade utsläpp och mindre miljöpåverkan. En ökad konsumtion och produktion av svenskproducerat kött på bekostnad av det importerade ger förutsättningar för en produktion med globalt sett lägre utsläpp och kan även bidra till att uppnå andra miljömål. Svenska lantbrukare, som ligger i framkant globalt både miljömässigt och i fråga om djurskydd, behöver ges goda möjligheter att utnyttja denna potential i större utsträckning. Förändrade kostvanor kan också vara ett sätt att tillmötesgå de av FN:s globala utvecklingsmål (Agenda 2030) som har kopplingar till jordbruk och livsmedelsförsörjning. Utvecklingsmålet att utrota svält är exempelvis tydligt med att jordbruksmarkens resurser måste fördelas mer rättvist. Det innebär en förändring av konsumtionsmönstret med minskad köttkonsumtion och ökad vegetabiliekonsumtion i industriländerna. Det skulle också kunna medföra kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. Förändrade kostvanor i den här riktningen skulle också vara positivt för folkhälsan. Av betänkandet framgår att föreslår att en differentierad klimatskatt på kött kan vara ett sätt att prissätta livsmedel som ger särskilt stora utsläpp i produktionen. Utformning och konsekvenser av den här typen av styrmedel behöver dock utredas mer i detalj. lyfte fram behovet av en översyn av skattesystemet inom livsmedelssektorn, inklusive frågan om en klimatskatt, även i den senaste fördjupade utvärderingen . menade att slutsatserna från (SOU 2015:15) bör vägas in vid en sådan översyn. Frågor när det gäller t.ex. konkurrenskraft, internationellt perspektiv och miljömålskonflikter som påvisats i olika studier och utredningar måste också belysas i en sådan utredning. Enligt bereds Miljömålsberedningens betänkande inom för tillfället, inklusive bedömningarna om livsmedelsproduktionens utsläpp. Liksom Miljömålsberedningen anser regeringen att en större andel av det kött som konsumeras i och i världen bör vara producerat på samma resurseffektiva sätt som i . Med låga utsläpp per producerad enhet kan svensk produktion bidra till att minska de globala utsläppen när den ersätter annan produktion med högre utsläpp. Produktionen behöver fortsätta utvecklas och förbättras, vilket är en fråga som regeringen kontinuerligt tittar på. Vidare tillhandahåller information om hälsosam och hållbar livsmedelskonsumtion för att ge konsumenter bra information om hälsoeffekter och köttets miljöpåverkan så att de kan göra medvetna val (mer information om arbete och folkhälsa finns under rubriken , märkning och hälsa). Inom ramen för livsmedelsstrategin har regeringen gett i uppdrag att, tillsammans med och , arbeta vidare med åtgärder för minskat matsvinn i hela livsmedelskedjan från producent till konsument (mer information finns under avsnittet Hållbar konsumtion). Regeringen har även tagit fram en strategi för hållbar konsumtion som publicerades i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. Målet är att strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart är en central del av strategin. När det gäller konsumtionens miljö- och klimatpåverkan har finansmarknads- och konsumentminister vid debatten om interpellation 2016/17:178 Konsumtionens miljö- och klimatpåverkan anfört följande: Konsumtionen av kött i och i världen har ökat , vilket medför en större påverkan på miljö och klimat. Som konsumenter kan vi bidra till minskad miljöpåverkan genom att göra miljösmarta matval. Hur kosten sätts samman är en viktig faktor; en annan är matsvinnet. Inom ramen för strategin för hållbar konsumtion avser regeringen bland annat att ge i uppdrag att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Även den offentliga upphandlingen är betydelsefull när det gäller att styra mot hållbara livsmedel, vilket kommer till uttryck i den nationella upphandlingsstrategin och i uppdrag till . Det kan också konstateras att förutsättningarna för att producera hållbara livsmedel är goda i och att vi har jämförelsevis höga miljö- och djurskyddsambitioner. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Syftet är att stimulera till kunskapsutbyten och samarbeten för att på så vis öka kunskapen på området. Ett annat syfte är att främja åtgärder och att ge bättre förutsättningar för en miljömässigt hållbar konsumtion. Uppdraget ska genomföras efter samråd med , , och andra berörda myndigheter. När det gäller minskning av köttproduktionens utsläpp har landsbygdsminister anfört följande i ett svar på skriftlig fråga (fr. 2015/16:771): Konsumtionen av kött i och i världen har ökat . Det medför en större påverkan på miljö och klimat, utmaningar som behöver hanteras både i och globalt. De finns två huvudsakliga sätt att minska köttproduktionens miljöpåverkan – att minska köttkonsumtionen och att göra köttproduktionen miljövänligare. Jag delar bedömning att om en större andel av det kött som konsumeras i världen kom från svenska gårdar, eller producerades under svenska förhållanden, skulle det innebära en förbättring för klimat och miljö på ett globalt plan. Produktionen i sker även med en mycket låg användning av antibiotika och den bidrar till biologisk mångfald genom öppet landskap och hävd av betesmarker. Det är en anledning till att jag vill att produktionen i kan fortsätta att utvecklas. Jag menar att vi kan diskutera en sådan utveckling parallellt med att vi diskuterar konsumtionen av kött. Även om vi har kommit långt i så får vi inte slå oss till ro. För att begränsa miljöpåverkan från livsmedelsproduktionen behöver produktionen fortsätta att utvecklas och förbättras. En viktig del är förbättrad produktivitet och resurseffektivitet. En anledning till lägre klimatgasutsläpp från mjölkproduktionen i är den höga avkastningen som medfört att det behövs färre djur och mindre mark för samma produktion. I har vi också haft ett systematiskt arbete för att förbättra effektiviteten i gödselhanteringen vilket har resulterat i mindre utlakning och mindre förluster av kväve till luften. Som nämner har regeringen också infört styrmedel för att i högre grad utnyttja metangasen i gödseln som biogas, vilket minskar metangasavgången. De metangasutsläpp som härrör från idisslares matsmältning är mycket svåra att minska men runt om i världen pågår forskning för att försöka komma åt detta problem. är med i ett globalt forskningssamarbete i klimatfrågor inom jordbruket, , där klimatpåverkan från idisslare är ett fokusområde. () arbetar –2018 med ett projekt, med finansiering från , om effekter av en klimatskatt på livsmedel. Till skillnad från tidigare liknande förslag på skatter inom forskningen i inkluderas i detta projekt alla typer av livsmedel i skattesystemet och inte bara animaliska produkter. Syftet med projektet är att öka kunskapen om hur styrmedel kan utformas och vilka effekter de får. Klimatvinster och skatteintäkter till staten beräknas bl.a. utifrån hur skatten påverkar konsumenters efterfrågan på olika livsmedel. Det utreds även hur inkomster från konsumtionsskatten kan användas för att motverka eventuella negativa konsekvenser av skatten, t.ex. genom eventuellt stöd till bevarande av betesmarker om skatten medför att inhemsk produktion av nötkött minskar. Slutligen jämförs kostnaden för en förändrad livsmedelskonsumtion med kostnader för andra klimatåtgärder. Formas har en pågående satsning, Hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, där de utlyser (2016–2020) för projekt inom livsmedelsforskningen inklusive nutritionsforskning. Utlysningen syftar till att stödja forskning och utveckling relaterad till samhällsutmaningar och globala hållbarhetsmål inom området. Satsningen syftar även till att stärka kapaciteten hos unga forskare och främja samverkan mellan aktörer inom området. När det gäller metangasreducering redovisas i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att styrmedel som bidrar till att minska växthusgasutsläppen från jordbruket inkluderar lagstiftning om lagring och spridning av gödsel och åtgärder inom landsbygdsprogrammet, exempelvis investeringsstöd för att röta stallgödsel till biogas och därigenom minska metangasavgången, miljöersättningar till bl.a. fånggrödor och vallodling samt rådgivning inom projektet näringen. gjordes ca 1 400 rådgivningsbesök i frågor som har betydelse för att minska växthusgasutsläppen. Vidare framgår att metanreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beslutade om en förstärkning av budgeten för metanreduceringsersättningen med 30 miljoner –2019 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Regeringen har även beslutat att höja ersättningsnivån för gödselbaserad biogas från högst /kilowattimme till högst /kilowattimme. var det 51 anläggningar som tog del av metanreduceringsersättningen. All livsmedelsproduktion påverkar miljön och klimatet, och animalier påverkar mest. Det finns flera positiva samband mellan en hållbar jordbruksproduktion och ett förbättrat miljötillstånd som bidrar till att nå flera av miljökvalitetsmålen. finns det negativa miljöeffekter som är förknippade med en ökande livsmedelsproduktion. Utskottet konstaterar dock att det i finns goda förutsättningar för en hållbar produktion med begränsad miljöpåverkan. I likhet med regeringen anser utskottet att bör bidra till en hållbar ökning av livsmedelsproduktionen och att en större andel av det kött som konsumeras bör vara producerat på samma resurseffektiva sätt som i med låga utsläpp av växthusgaser per enhet. Arbetet med att utveckla produktionen för att ytterligare minska negativ miljöpåverkan måste enligt utskottet fortsätta i syfte att möta den globala efterfrågan på livsmedel med liten miljö- och klimatpåverkan. Åtgärder som lagstiftning om lagring och spridning av gödsel, åtgärder inom landsbygdsprogrammet, t.ex. investeringsstöd för att röta stallgödsel till biogas, rådgivning inom Greppa näringen och metanreduceringsersättningen är enligt utskottet viktiga styrmedel som bidrar till att minska växthusgasutsläppen från jordbruket. Utskottet delar regeringens och Miljömålsberedningens bedömning att ett sätt att minska utsläppen av livsmedelsproduktionen är genom förändrade konsumtionsvanor med mer vegetabilier och mindre kött. För detta krävs en förändring av konsumtionsmönster med minskad köttkonsumtion och ökad vegetabiliekonsumtion i industriländerna och bra information för konsumenten att tillgå så att man kan göra medvetna val. I detta sammanhang noterar utskottet att regeringen tagit fram en strategi för hållbar konsumtion och inom ramen för detta gett i uppdrag att stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Även arbetar med information om hälsosam och hållbar livsmedelskonsumtion. Vidare konstaterar utskottet att förändrade kostvanor i denna riktning också skulle vara positivt för folkhälsan. Utskottet noterar att Miljömålsberedningen bedömer att utsläppen från livsmedelskonsumtionen behöver minska. Miljömålsberedningen anser att åtgärder behövs för att underlätta för konsumenter och den offentliga sektorn att konsumera livsmedel med lägre klimat- och miljöpåverkan, en syn som utskottet delar. Miljömålsberedningens betänkande är för tillfället under beredning inom . Sammanfattningsvis anser utskottet att även i fortsättningen ska vara ett föredöme i miljö- och klimatarbetet, och för att uppnå detta behövs ett fortsatt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionen och konsumtionen ur ett miljö- och klimatperspektiv. Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på pågående arbete föreslår utskottet att motionerna 2016/17:1645 (S), 2016/17:1989 (V) yrkande 2, 2016/17:3616 (L) yrkandena 9 och 12 samt 2016/17:3618 (C) yrkande 58 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om klassificeringen av jordbruk som miljöfarlig verksamhet, om en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen, om att prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer, om att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet samt om handläggning av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Jämför reservation 80 (SD, KD), 81 (C), 82 (SD) och 83 (KD). Livsmedel kan inte produceras utan att miljön påverkas. Livsmedelsproduktionen är beroende av en god miljö och ekosystemtjänster som vattenreglering, jordmånsbildning och pollinering. Hållbar jordbruksproduktion måste relateras till hur väl olika resurser används, till produktivitet, jordbrukslandskapets positiva bidrag till skapandet av ekosystemtjänster, god livsmiljö och rekreationsmöjligheter, men också till hur väl produktionen står sig när det gäller negativa effekter på miljön. Utgångspunkten för livsmedelsstrategin är en hållbar produktion av livsmedel. Stärkt konkurrenskraft och ökad produktion ska gå hand i hand med arbetet att nå miljömålen.