bet · H401TU14 · 2017-04-24 00:00:00 — Ökningen av andelen dubbfria vinterdäck är extra tydlig i och där det bedrivits information och på vissa gator införts ett förbud mot dubbdäck. Utskottet vill understryka att det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten äventyras. Utskottet anser också att den period som gäller för krav på vinterdäck är väl avvägd. Vad gäller vinterdäckskravet för tunga fordon och ett eventuellt utökat krav på vinterdäck för tillhörande ekipage vill utskottet understryka att den fastställda nollvisionen för trafiksäkerheten också omfattar tunga fordon och trafiksäkerheten vid vinterväglag. Bland de åtgärder som redan har vidtagits vill utskottet lyfta fram de skärpta kraven i trafikförordningen som gäller för vinterdäck på tunga fordon. Denna ändring genomfördes efter en utredning om de problem den tunga trafiken har med framkomligheten . Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att Transportstyrelsen fick ett regeringsuppdrag om att följa upp ett antal initiativ på yrkestrafikområdet och utreda vissa aktuella frågor, bl.a. att utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv utreda om ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon och hur dessa krav i sådana fall bör utformas. Inom ramen för arbetet ska även erfarenheter från andra europeiska länder hämtas in och redovisas. Transportstyrelsen slutredovisar sitt uppdrag till . Utskottet är sammanfattningsvis väl medvetet om de trafiksäkerhets-aspekter som måste beaktas i fråga om användning av vinterdäck men även de miljömässiga utmaningar som följer av dubbdäcksanvändningen. Utskottet finner dock inte skäl att ta något initiativ med anledning av de motionsförslag som behandlas här. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:1171 (C) yrkande 1, 2016/17:1832 (M), 2016/17:2173 (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2368 (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3374 (L) yrkande 3 och 2016/17:3391 (KD) yrkandena 14 och 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om registreringsskyltar och fordonsregistrering. Utskottet hänvisar bl.a. till gällande ordning och vidtagna åtgärder. Boriana (M) pekar i motion 2016/17:428 på det växande problemet med stulna registreringsskyltar: enligt statistik från Transportstyrelsen rapporterades att 32 519 registreringsskyltar var efterlysta i , en ökning . För den som får sin registreringsskylt stulen kan det snabbt uppkomma en svår ekonomisk situation i form av betalningskrav för obetalda parkeringsböter, obetald trängselskatt eller obetald bensin, påpekar motionären. Vid sidan av de åtgärder som redan vidtagits för att stävja stölder av registreringsskyltar yrkar motionären på att nya registreringsskyltar bör utformas så att de kasseras automatiskt när de tas bort från fordonet. (M) framhåller i motion 2016/17:2941 behovet av att öka antalet miljöbilar på de svenska vägarna för att minska utsläppen. Motionären anser att det är nödvändigt att skapa incitament för att få fler miljöbilar i trafiken och öka medvetenheten om det utbud av miljöbilar som finns. Därför vill motionären att man ser över möjligheten att införa gröna registreringsskyltar för miljöbilar. I motion 2016/17:3202 uppmärksammar (M) problemen med s.k. målvakter som står som ägare till ett stort antal fordon. För detta får de betalt av de riktiga ägarna, vilka därmed kommer undan parkeringsböter, trängselavgifter, fordonsskatt m.m. Dessa målvakter är kraftigt skuldsatta och saknar oftast utmätningsbara tillgångar. Motionären framhåller att ny lagstiftning visserligen har gett möjlighet att beslagta misstänkta fordon, men att förfarandet fungerar relativt dåligt då man har svårt att hinna med alla ärenden. Det är därför angeläget att förhindra att personer skriver över sina bilar på någon annan i syfte att komma undan böter, skatter och olika avgifter. För att komma till rätta med problemet föreslår motionären följaktligen att det inte ska vara möjligt att registrera sig som ägare till en ny bil om man har obetalda böter. Utskottet påminner inledningsvis om att det är Transportstyrelsen som ansvarar för frågor som rör fordonsregistrering och att bestämmelser om registrering av ägar- och fordonsuppgifter m.m. anges i lagen (2001:558) om vägtrafikregister och i tillhörande förordning. Det framgår också av lagen att syftet med vägtrafikregistret är att tillhandahålla uppgifter om fordonsägare för sådan verksamhet som staten eller en kommun ansvarar för (t.ex. inkassering av fordonsskatt eller felparkeringsavgifter), för trafiksäkerhets- eller miljöändamål och för att förebygga brott i den allmänna omsättningen av fordon. Mot denna bakgrund har också utskottet i tidigare sammanhang (bet. 2015/16:TU9) ansett att frågan om registreringsskyltars utformning lämpligast regleras på myndighetsnivå, dvs. Enligt vad utskottet har erfarit är det är möjligt för fordonsägare att byta registreringsnummer om registreringsskyltarna förlustanmälts. Transport-styrelsen fick således in 23 begäranden om utbyte av registreringsnummer med anledning av förlust, vilket beviljades i tre fall. I de fall som inte beviljades berodde det på att skyltarna hade återfunnits eller att kompletterande uppgifter till anmälan saknades. Utskottet vill också påminna om att beslutade om en ny lagstiftning för att bl.a. minska incitamentet att använda s.k. fordons-målvakter (prop. 2013/14:176, bet. 2013/14:CU36, rskr. 2013/14:239). I korthet innebär den nya lagstiftningen följande • Från kan fordon med obetalda fordonsrelaterade skulder tas i anspråk och säljas av Kronofogden för att betala skulderna. Detta gäller även om fordonet har bytt ägare. • Om ägaren till ett felparkerat fordon har obetalda felparkeringsavgifter på mer än har kommunen rätt att omhänderta och flytta fordonet. Ett omhändertaget fordon återlämnas först då alla felparkeringsavgifter och kostnader för flytten är betalda. • Inför ett bilköp kan köparen få information från Transportstyrelsen om det finns obetalda skulder kopplat till fordonet som beslutats efter . • De nya reglerna gäller endast för skulder som beslutats efter . Bortsett från att försvåra fordonsmålvakternas verksamhet var en målsättning att minska de restförda fordonsrelaterade skulderna till det allmänna. Infrastrukturminister konstaterade också i ett frågesvar (fr. 2016/17:539) att de nya reglerna har gjort det mindre lönsamt att ha fordon registrerade på fordonsmålvakter eftersom skulderna nu är kopplade till fordonet och inte till den juridiska ägaren. Syftet med regelförändringarna är att skapa verktyg för polisen, och andra myndigheter att komma åt fordonsägare som inte gör rätt för sig. Statsrådet tillstod att ytterligare och mer långtgående åtgärder riktade mot fordonsmålvakter skulle kunna innebära inskränkningar i äganderätten och att sådana åtgärder då måste vara proportionerliga och balanserade. Statsrådet framhöll att regeringen följer utvecklingen för de fordonsrelaterade skulderna till det allmänna och för en dialog med berörda myndigheter i frågan. Utskottet är positivt till detta. Utskottet ser naturligtvis allvarligt på problemen med stulna registreringsskyltar och de oegentligheter som är förknippade med fordonsmålvakter. Mot bakgrund av vad som anförs ovan finner dock utskottet inte skäl att ta några särskilda initiativ. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:428 (M), 2016/17:2941 (M) och 2016/17:3202 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om enskilda vägar. Utskottet noterar att de enskilda vägarnas betydelse är väl uppmärksammad. Jämför reservationen 15 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:3139 yrkande 2 efterfrågar (C) en översyn av vilka enskilda vägar som bör omklassificeras till allmänna vägar. Detta bör enligt motionären ske genom ett uppdrag till att identifiera vilka enskilda vägar som fungerar som allmänna vägar eller nyttjas av andra än andelsägarna i sådan omfattning att de bör betraktas som allmänna. Likalydande önskemål framförs även i motion 2016/17:2984 av Per Åsling och (båda C) i yrkande 2. m.fl. (M, C, L, KD) uppmärksammar i kommitté-motion 2016/17:2530 de enskilda vägarna och deras betydelse för befolkningen, transportsektorn och besöksnäringen. För att de enskilda vägarna som får statsbidrag ska ha en bra standard, rätt sträckning och god bärighet betonar motionärerna i yrkande 5 behovet av att rätt förutsättningar ges i form av regelverk och ansvariga myndigheters tillämpning av detta och bemötande. I propositionen Infrastruktur för framtiden  innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) framhåller regeringen att en stor del av vägnätet på landsbygden utgörs av enskilda vägar. Regeringen pekar på att de enskilda vägarna spelar en stor och viktig roll eftersom de ansluter till det statliga vägnätet. Staten medfinansierar också byggande och drift av ca 7 av det enskilda vägnätet, och regeringen anför att fortsatta satsningar på bärighet och tjälsäkring är angelägna för att göra det möjligt att upprätthålla full bärighet året runt på de vägar som bedöms som viktiga för näringslivet, en åtgärd som utskottet stöder. I utskottets behandling (bet. 2016/17:TU4) av propositionen noterade utskottet regeringens förslag om att av planeringsramen ska fördelas till drift, underhåll och reinvesteringar av statliga vägar inklusive bärighet och tjälsäkring samt statlig medfinansiering till enskilda vägar. Utskottet välkomnade detta och underströk i sammanhanget att ett väl fungerande enskilt vägnät är av stor vikt för att främja en positiv utveckling i hela landet, inte minst för sysselsättning och tillväxt. Utskottet betonade också att många människor och företag, i synnerhet på landsbygden, är beroende av att det finns en god framkomlighet på de enskilda vägarna. Utskottet vill också uppmärksamma de åtgärder som vidtagits för att förenkla regelverket för enskilda vägar, inte minst genom de förändringar regeringen föreslog i proposition 2014/15:71 Förenklingar i anläggningslagen. Propositionen innehöll förslag om bl.a. ändringar i anläggningslagens regler om gemensamhetsanläggningar och enskilda vägar. Regeringens avsikt med förslagen var att göra rätten till ersättning mer enhetlig och handläggningen av ärenden om gemensamhetsanläggningar och enskilda vägar mer rationell. biföll de föreslagna ändringarna (bet. 2014/15:CU12, rskr. 2014/15:211). Vad gäller statsbidrag till enskilda väghållare vill utskottet klargöra att det är som beslutar om bidrag till årlig drift och underhåll enligt den nuvarande ordningen. Bidrag till investeringar däremot sker efter prioritering i respektive länsplan. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma de förslag som har lämnat om ändringar i systemet med statsbidrag till enskild väghållning. Ett av förslagen är att vägbroar som inte är berättigade till bidrag för årlig drift ska kunna få det. Infrastrukturminister påminner dock i ett frågesvar (fr. 2016/17:366) om att en utvidgning av statsbidragen måste analyseras ur statsstödssynpunkt. Statsrådet anger också att även övriga delar i förslag måste granskas och konsekvensbedömas inom ramen för den pågående beredningen av ärendet. Utskottet noterar sammanfattningsvis att de enskilda vägarnas betydelse är väl uppmärksammad i det pågående arbetet, varför utskottet avstyrker motionerna 2015/16:3139 (C) yrkande 2, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2016/17:2984 (C) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om ljusföroreningar. Utskottet ser positivt på bl.a. de ansträngningar som görs för att värna miljön och spara energi genom användningen av ny teknik. I motion 2016/17:355 uppmärksammar (C) de problem som uppstår på grund av ljusföroreningar och som leder till sämre hälsa för både djur och människor. Det är därför enligt motionären angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med ljusföroreningar som till stor del kommer från belysning för bilvägar, cykel- och gångbanor. Motionären anser att trafikkontoren har möjlighet att välja nya tekniska lösningar som kan utnyttjas för att släcka belysningen när vägarna inte trafikeras och att kommunerna kan arbeta mer med frågan i detaljplanerna. Utskottet vill inledningsvis påminna om att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) har tagit fram en ny version av styrdokumentet Vägars och gators utformning (VGU). Den uppdaterade versionen är , och reglerna är obligatoriska i arbete. För kommunerna är däremot VGU ett frivilligt och rådgivande dokument. Som ett komplement till VGU finns för att underlätta tolkningen av de krav och råd som ges om vägbelysning i VGU. innehåller också mer djupgående information och hänvisning till litteratur inom belysningsområdet. Utskottet är införstått med att ljusföroreningar har en negativ ekologisk inverkan och bidrar till en onödig energiförbrukning och anser därför att felriktad eller överflödig belysning bör reduceras till ett minimum. Det är inte bara själva ljuskällan som kan ge upphov till ljusföroreningar, utan även störande reflektioner kan bidra. Utskottet konstaterar att oavskärmat ljus mot öppna landskap inte ska förekomma enligt VGU och att minskade ljusföroreningar bidrar till en lägre energiförbrukning. Utskottet vill här särskilt lyfta fram effekter på individ och samhälle (SOU 2016:85) där man uppmärksammar de möjligheter som digitalisering erbjuder för att minska påverkan på miljön, t.ex. användning av sensorer för att styra smart gatubelysning. Utskottet anser sammanfattningsvis att det är av stor vikt att belysningen regleras på ett sådant sätt att negativa konsekvenser minimeras utan att trafiksäkerheten försämras. Utskottet ser därför positivt på pågående arbete, inte minst vad gäller användningen av ny teknik för att värna miljön och spara energi. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:355 (C). Tunga fordon, punkt 1 – motiveringen (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Genom regeringens förslag om en ny bärighetsklass, BK4, i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor skapas möjlighet att öppna upp delar av vägnätet för tyngre lastbilar med en totalvikt på upp till . Förslaget gynnar både svenskt näringsliv och miljön eftersom antalet lastbilstransporter kan hållas nere om fordonen tillåts lasta mer. Regeringen anger i propositionen att ett upplåtande av ett vägnät för BK4 bör vägledas av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas upp på ett ansvarsfullt sätt. Vi välkomnar detta. De begränsningar som regeringen anger i propositionen för den nya bärighetsklassen motiveras av dels infrastrukturens fysiska förutsättningar, dels regeringens ambition att uppmuntra miljövänliga järnvägs- och sjöfartstransporter i de fall där dessa alternativ finns till hands. Ett generellt införande av den nya bärighetsklassen på hela det vägnät som har de fysiska förutsättningarna riskerar enligt regeringens uppfattning att leda till en överflyttning av gods från sjöfarten och järnvägen till vägtransporter, en uppfattning som vi också delar. De systemanalyser som har låtit göra visar också tydligt att det finns en risk för överflyttning av transporter från järnväg till väg som en följd av att tyngre godstransporter tillåts på väg. Det är angeläget att motverka en sådan utveckling. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. För att klara omställningen måste samhället använda transporter smartare, vilket inbegriper en överflyttning av godstrafik från väg till mer kapacitetsstarka och klimatsmarta transporter på järnväg eller till sjöss, inte tvärtom. I sammanhanget vill vi avslutningsvis påminna om att i rapporten som kan upplåta för en ny bärighetsklass 4 (2016:141) redovisar de vägar som kan bli aktuella för att tillhöra den nya bärighetsklassen givet att överflyttningen av transporter från väg till järnväg och sjöfart inte får äventyras. Det föreslagna vägnätet är på strax , och förslaget skulle enligt ha positiva samhällsekonomiska effekter. Det skulle bidra till kostnadseffektivare transporter för näringslivet, lägre miljöbelastning och en ökad kapacitet i befintlig infrastruktur, som det inte skulle krävas några åtgärder i infrastrukturen. Vi instämmer till fullo i att det av trafiksäkerhetsskäl är viktigt att inte belasta vägarna med tyngre fordon om de inte tål det, men vi motsätter oss utskottsmajoritetens förslag om att endast ska beakta bärigheten vid bedömningen av vilka vägar som kan trafikeras av fordon som omfattas av den nya bärighetsklassen. Skälet för vårt ställningstagande på denna punkt är att vi ser en uppenbar risk för att lastbilstransporternas attraktivitet kommer att öka på bekostnad av järnvägens och sjöfartens och att detta bidrar till ökade utsläpp från vägtrafiken. Vi anser i stället i likhet med regeringen att ett upplåtande av vägnätet för BK4 måste ske på ett sådant sätt att de totala klimat- och miljöeffekterna blir positiva och en överflyttning av godstransporter från järnväg och sjöfart kan undvikas. Förslag om kompletterande tillkännagivande, punkt 2 (M, SD, C, KD) av (M), (M), (SD), (M), (C), Boriana (M), Per Klarberg (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3629 av Per Klarberg m.fl. (SD) och 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Vi står bakom utskottsmajoritetens ställningstagande i den del som tillgodoser yrkande 1 i allianspartiernas följdmotioner 2016/17:3633 (L) och 2016/17:3634 (M, C, KD), dvs. att regeringens förslag till lag om ändring i lagen om vägtrafikdefinitioner bör bifallas men att regeringens motivuttalanden om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bör vägledas av principen att de totala klimat- och miljöeffekterna måste bli positiva och att regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart inte får åsidosättas inte ska ligga till grund för vilket vägnät som ska upplåtas åt de tyngre lastbilarna. Lastbilar med en maxvikt på upp till ska som anförs i utskottsmajoritetens ställningstagande tillåtas på samtliga de vägar där bärigheten är tillräcklig. Mot bakgrund av frågans stora angelägenhet anser vi dock dessutom att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den ska säkerställa att det är vägarnas bärighet som är avgörande för vilket vägnät som upplåts till de tunga lastbilarna och att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur reformen genomförs. Därmed tillstyrker vi också motionerna 2016/17:3629 (SD) och 2016/17:3634 (M, C, KD) yrkande 2. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa frågor i samband med införandet av ett vägnät för tyngre fordon, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkandena 3–5. Vi inom Liberalerna är positiva till att det införs en ny bärighetsklass för att möjliggöra tyngre transporter på vägnätet. Vi saknar dock i regeringens proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor en mer ingående redogörelse för hur intermodaliteten ska kunna säkerställas för godstransporter och hur nödvändiga åtgärder inom infrastrukturplaneringen ska genomföras och kontrollsystemet utvecklas för de tunga fordon som kommer att trafikera våra vägar. Vi vill understryka vikten av intermodalitet för godstransporter. Transporter inleds ofta på mindre vägar där lastbilstransporter är det enda alternativet, för att sedan lastas om till mer kapacitetsstarka och klimatsmarta transporter på järnväg eller till sjöss. Intermodaliteten i systemet är en viktig faktor för ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Om vägnätet inte får utnyttjas fullt ut för transporter med tungt gods trots att bärighet finns, riskerar utvecklingen mot ökad intermodalitet att hämmas. Vi anser mot denna bakgrund att den begränsning av vägnätet som regeringen föreslår i propositionen i syfte att förhindra en överflyttning av gods från järnväg och sjöfart till lastbil är ytterst olämplig. Vår ståndpunkt är att möjligheten att frakta gods på järnväg och till sjöss ska underlättas genom attraktivitet och tillgänglighet – inte genom politiska styrmedel som hindrar vägtransporter. Att förbereda vägnätet för lastbilar som kan väga upp till kommer att på sina ställen kräva investeringar i förstärkningsåtgärder, inte minst på broar. Dessa åtgärder måste ingå som en del i infrastrukturplaneringen och därför också hanteras inom ramen för infrastrukturpropositionens åtgärder. I detta sammanhang anser vi att införandet av brukaravgifter eller en s.k. bompeng bör övervägas. Vidare vill vi peka på att vid inrättandet av en ny bärighetsklass kommer att behöva göra en viss omskyltning längs med vägarna. Vi anser i detta sammanhang att dagens digitala strukturer bör användas genom att s.k. appar och tillägg i gps:er visar tillåtna vägar. Detta kostnadseffektiva tillvägagångssätt har med framgång testats och använts i bl.a. . Den nya typ av tyngre fordon som kommer att få trafikera delar av vårt vägnät måste också omfattas av ett kontrollsystem som säkerställer att de inte framförs på vägar och broar som saknar tillräcklig bärighet och att fordonens tillåtna viktgränser inte överskrids. Det är också viktigt att gällande trafikregler efterlevs. Detta bedömer vi som nödvändigt både för att bevara infrastrukturen och för att värna trafiksäkerheten på vägarna. Detta kontrollsystem bör basera sig på s.k. egenkontroll och på att ansvariga myndigheter gör uppföljningar, vilka kan ske genom exempelvis stickprovskontroller. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Långa lastbilar, punkt 4 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2015/16:1576 av (M) yrkande 2, 2015/16:2097 av (M), 2015/16:2249 av m.fl. (FP) yrkande 18 i denna del, 2015/16:2371 av m.fl. (C) yrkande 30 i denna del, 2015/16:3059 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 19, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 13 i denna del, 2015/16:3148 av m.fl. (KD) yrkande 28 i denna del, 2015/16:3208 av m.fl. (C) yrkande 9 i denna del, 2016/17:814 av (M) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 50.1 i denna del, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 16, 2016/17:2744 av (M), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3507 av (C) yrkande 14.1 i denna del, 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3634 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 3. Vi anser att längre lastbilar, på samma vis som tyngre lastbilar, skulle kunna effektivisera de tunga transporterna på väg. Transportstyrelsen lämnade en omfattande utredning om hur bl.a. längre lastbilar skulle kunna introduceras i . I utredningen identifieras de förordningsändringar som behövs för att bl.a. tillåta längre fordonståg. Vidare pekar myndigheten på att utökade tekniska krav måste ställas på de längre lastbilarna för att dessa ska kunna trafikera det allmänna vägnätet med samma trafiksäkerhetsnivå som dagens fordonståg. Vi vill i sammanhanget understryka att den närmare utformningen av de utökade tekniska kraven därför är av stor betydelse. Utredningen har remissbehandlats och ärendet bereds inom . Vi noterar att även om många remissinstanser är positiva till Transportstyrelsens förslag, fanns det också farhågor från flera om att tyngre och längre lastbilar skulle kunna innebära en överflyttning av gods från järnvägen till lastbilar med risk för ökade koldioxidutsläpp som följd. Regeringen anger i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor att det visat sig att det finns möjlighet för samhället att tillgodogöra sig fördelar genom att i ett första steg tillåta fordon med högre bruttovikt än men med maximal tillåten längd oförändrad.