bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — Vad gäller motion 2016/17:531 (M) om kostnader för vindkraftsutbyggnaden vill utskottet påminna om att liknande yrkanden har behandlats av utskottet () och utskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden i frågan. Därutöver kan nämnas att forskningsprojekt om vindkraft med inriktning på frågor om ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv refereras i det betänkande om energiforskning som tog ställning till så sent som (bet. 2016/17:NU9). När det sedan gäller det som tas upp i motion 2016/17:3393 (KD) om att följa upp och utvärdera den vägledning som har tagit fram för tillstyrkan vid tillståndsprövning av vindkraft konstaterar utskottet att i sitt regleringsbrev har fått just ett sådant uppdrag. Motionen kan således anses vara tillgodosedd i den aktuella delen och bör därför avslås av . Frågor om solenergi tas upp i två motioner. När det gäller de synpunkter på beskattningen av småskalig solelproduktion som finns i motion 2016/17:1070 (L) vill utskottet påminna om att det går att få en skattereduktion med per kWh för den el som mikroproducenter av förnybar el levererar ut på nätet. Vidare har kravet på momsredovisning tagits bort för dem med omsättning , vilket underlättar för småskaliga solelproducenter. Utöver detta har föreslagit att förenklingar och anpassningar av det befintliga regelverket och skattelagstiftningen ska utredas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom bl.a. småskalig försäljning av el till olika ändamål. förslag är ute på remiss. Innan regeringen har tagit ställning till kommissionens förslag på detta område och eventuella synpunkter från remissinstanserna anser utskottet inte att det finns skäl för att bifalla önskemålet om ett tillkännagivande om solenergi med den inriktning som föreslås i motionen. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Även motion 2016/17:416 (M) om att se över möjligheterna att främja egenproducerad energi avstyrks. När det gäller förslaget i motion 2016/17:2473 (V) om att inrätta ett nationellt planeringsmål för solel och solvärme, hänvisar utskottet till den pågående beredningen inom av det förslag till solelstrategi som har tagits fram av . Utskottet anser att utfallet av beredningsarbetet bör avvaktas innan tar några initiativ med anledning av förslaget i motionen. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Avslutningsvis konstaterar utskottet att förslaget om geoenergi i motion 2016/17:3393 (KD) behandlades i likalydande form av utskottet . Utöver det utskottet då anförde kan det nämnas att har finansierat utvecklingen av en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Vidare har geologiska undersökning (SGU) uppdaterat sin rapport om förnybar geoenergi. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att det kan anses vara påkallat för att uttala sig om geoenergi i linje med vad som föreslås i motionen, vilken således avstyrks i den aktuella delen. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till bl.a. förslag från som är ute på remiss och till den energiöverenskommelse som fem partier slöt avslår motioner om kärnkraft. Jämför reservationerna 14 (SD), 15 (V) och 16 (L). Det svenska näringslivet är beroende av en fungerande energiförsörjning med internationellt konkurrenskraftiga villkor, konstateras det i motion 2016/17:2759 av (S). redovisar motionären en oro för att händelser i vår omvärld hotar den svenska energiförsörjningstryggheten. Motionären noterar att EU har en strategi som går ut på att minska EU:s beroende av rysk energi och att eventuella sanktioner mot skulle kunna äventyra svenska energibolags kärnbränslestrategi. Motionären anser att man mot bakgrund av händelserna i bör överväga möjligheterna att eftersträva minsta möjliga sårbarhet för den svenska energiförsörjningen. I motion 2016/17:737 av (M) konstateras det att den tekniska utvecklingen ständigt går framåt och att det inom kärnkraftsområdet har lett fram till säkrare och mer effektiva reaktorer som på ett ännu bättre sätt bidrar till att möta behovet av energi. Enligt motionären har regeringen genom sin kärnkraftspolitik dock visat att den anser det vara icke önskvärt att kärnkraft finns med i planen för framtida energiförsörjning. Motionären anser att behöver kunna stå på egna ben och har dessutom potential att vara en nettoexportör av elenergi på den internationella marknaden. Mot den bakgrunden begärs ett tillkännagivande om att kärnkraften kommer att behövas för framtida energiförsörjning (yrkande 1). Vidare konstaterar motionären att fjärde generationens reaktorer är under utveckling och med största sannolikhet kommer innebära att det som betraktas som kärnavfall kan bli bränsle i dessa nya reaktorer. Han anser att regeringen bör lägga upp en plan för hur kan bidra i det internationella forskningsarbetet för att få fjärde generationens kärnreaktorer i industriell drift (yrkande 4). Att alliansregeringen öppnade för att ersätta de befintliga kärnkraftsreaktorerna är mycket välkommet och en stor seger för svensk konkurrenskraft, sägs det i motion 2016/17:828 av (M). En ännu större seger är, enligt motionären, energiöverenskommelsen . Motionären konstaterar vidare att kärnkraften kommer att vara en stark, viktig och realistisk grundpelare i den svenska energiproduktionen . Ett fortsatt lagande och lappande av alla åldrande befintliga reaktorer kommer dock att orsaka allt större problem . Energibolagen bör, enligt motionärens uppfattning påbörja arbetet med att ersätta gamla kärnkraftsreaktorer med nya. bör genom ett tillkännagivande framhålla kärnkraftens betydelse för svensk energiförsörjning. Kärnkraften är basen i den svenska elproduktionen och står för närmare hälften av den el som förbrukas i , slås det inledningsvis fast i motion 2016/17:1558 av (M). industri är elintensiv och därför känslig för förändringar. En snabbavveckling av kärnkraftsreaktorer kommer därför med största sannolikhet att leda till höjda elpriser. Alla länder måste bidra till att begränsa utsläppen av växthusgaser, och för är det därför viktigt att satsa på en ren energiproduktion baserad på kärnkraft, vattenkraft och biobaserade energikällor. En energimix fri från koldioxid kan också bli en framtida exportnäring inte minst för att reducera fossil energiproduktion i grannländer. Motionären anser att måste ledas av en politik som inte skadar klimatarbetet och vill att genom ett tillkännagivande framför till regeringen att kärnkraftsproduktion inte bidrar till växthuseffekten (yrkande 2). Ytterligare ett tillkännagivande begärs om att inte ska fasa ut befintliga, säkra och uppgraderade kärnkraftsreaktorer (yrkande 3). Kärnkraften står för nästan hälften av elproduktion och kommer att utgöra grunden för svensk energiförsörjning, konstateras det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Motionärerna menar att en nedläggning av den svenska kärnkraften skulle utgöra ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin. Därutöver skulle hushållen riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av fossilbränslebaserad el. Motionärerna vill att ska ställa sig bakom ett uttalande om en långsiktig satsning på kärnkraft (yrkande 7). I motionen redovisas också tveksamheter kring kärnkraftsbranschens konkurrenssituation, och ett tillkännagivande om detta efterfrågas (yrkande 8). Vidare anser motionärerna att man bör avskaffa den bestämmelse i (17 kap. 6 a §) som hindrar utbyggnaden av kärnkraften i . Därmed skulle antalet reaktorer inte längre begränsas till dagens tio eller till att nya reaktorer enbart får uppföras på en plats där det finns andra kärnkraftsreaktorer (yrkande 12). En omställning till s.k. förnybar energi leder i realiteten till höjda utsläpp av klimatgaser, sägs det i kommittémotion 2016/17:3301 av m.fl. (SD). är, enligt motionärerna, ett tydligt exempel på detta där kolkraften byggs ut kraftfullt trots att landet även har världens mest ambitiösa satsningar på sol- och vindkraft. Motionärerna anser att regeringen ska verka för att kärnkraft ska likställas med s.k. förnybar energi och efterfrågar därför ett tillkännagivande om att regeringen i förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen ska verka för att likställa kärnkraft med förnybar energi (yrkande 10). har ett elöverskott, och den svenska exporten av el till grannländerna slog nytt rekord , sägs det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V). Överskottet kommer dessutom att växa ju mer förnybar energi som kommer in i systemet. är stödet för en avveckling av kärnkraften betydligt större än för att behålla den. Motionärerna anser att det är dags att avveckla kärnkraften och i stället satsa på förnybara energikällor. Ägarna till 1 och bör presentera avvecklingsplaner , med en avvecklingstid på högst . Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 10). Motionärerna vill även att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma till med en avvecklingsplan för de resterande reaktorerna (yrkande 11). De svenska kärnkraftverk som är i drift byggdes mellan och . Kärnkraftens årsproduktion varierar och beror på hur driften har fungerat. Långa stopp till följd av exempelvis moderniserings- och säkerhetsarbete eller oplanerade händelser har gett en lägsta produktion på , och det bästa produktionsåret gav , vilket alltså ger en skillnad på . Kärnkraftsproduktionen var knappt , vilket motsvarade av all den el som producerades i under . Även om andelen kärnkraft i elproduktionen har minskat har den näst högsta andelen kärnkraftsproduktion per capita i världen efter . behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om kärnkraftens framtid i (bet. 2015/16:NU10). Flera av dessa liknade de nu aktuella. Utskottet anförde då följande: Kärnkraften svarar för en betydande andel av den el som produceras i . I sammanhanget är det viktigt att poängtera att kärnkraften produceras på affärsmässiga grunder, och utskottets grundläggande inställning är att den ska produceras utan statliga subventioner. När det råder elöverskott sjunker elpriserna och därmed även lönsamheten för de som producerar el. Detta gäller även kärnkraftsbolagen. Prognoser om elprisets utveckling och bedömningar av den framtida lönsamheten i produktionen är att betrakta som fundamenta när kärnkraftsbolagen tar ställning till hur de ser på sin framtida produktionskapacitet. Under den förra mandatperioden beslutade om vissa lagändringar som har gjort det möjligt för bolagen att fatta beslut om att ersätta gamla reaktorer med nya. Utskottet ser ingen anledning för att agera för att ändra dessa bestämmelser i enlighet med vad som anförs i motion 2015/16:2854 (SD). Utskottet noterar i sammanhanget att de nyssnämnda lagändringarna inte har inneburit att ett generationsskifte har kommit igång i den svenska kärnkraften. Huvudförklaringen till detta torde vara att de affärsmässiga grunderna för dylika investeringar inte har varit tillräckligt goda. Utskottet vill påminna om det arbete som bedrivs inom ramen för och som syftar till att nå en bred blocköverskridande överenskommelse om hur energipolitiken ska utformas . Kärnkraftens betydelse för den svenska kraftproduktionen gör att det är nödvändigt för att noga följa utvecklingen när det gäller detta kraftslag. Utskottet förutsätter också att regeringen agerar om de sammantagna förutsättningarna förändras på ett sådant sätt som får konsekvenser för möjligheter att nå en bred överenskommelse eller som riskerar att påverka den svenska effektbalansen. Affärsmässigt baserade beslut av kärnkraftsbolagen om att avveckla eller bygga ut kärnkraften kan vara av det slaget. Åtgärder som regeringen kan vidta bör kunna inkludera sådana konsekvensanalyser som efterfrågas i några av de motioner som är aktuella i detta avsnitt men även förslag med anknytning till den s.k. effektreservens framtida utformning. Sammantaget anser utskottet inte att det finns skäl för att göra några allmänna tillkännagivanden om kärnkraftens betydelse för det svenska energisystemet i linje med vad som föreslås i ett antal av de motioner som är aktuella i detta avsnitt. Avslutningsvis avstyrker utskottet motion 2015/16:2542 (SD) i den del som gäller att regeringen ska agera inom EU för att likställa kärnkraft med förnybar energi. Utskottet anser inte att kärnkraft är en förnybar energikälla och ser därför inga skäl för att hörsamma förslaget. Aviserad avveckling av fyra reaktorer beslutade ägarna av att stänga två reaktorer –2020. Ägarna av kärnkraftverket i har i sin tur meddelat att de avser att stänga 1, och att 2 – som har varit avstängd – inte kommer att startas igen. Kärnbränslet i de svenska reaktorerna I motion 2016/17:737 (S) berörs frågan om kärnbränslet (uran) i de svenska reaktorerna, och det redovisas vissa farhågor om huruvida tillgången till dylikt bränsle eventuellt kan hotas som en konsekvens av EU:s sanktioner mot . Av en underlagsrapport från till (Energianvändning och energitillförsel – Underlag till ) framgår det att marknaden för samtliga steg i bränsleprocessen är global och välfungerande, och både och anger att beroendet av enskilda leverantörer eller regioner är mycket svagt. Regeringen, kärnkraften och energiöverenskommelsen I budgetpropositionen slog regeringen fast att samma principer gäller som tidigare, vilket bl.a. innebär att den s.k. avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras. Vidare refererade regeringen den ramöverenskommelse som slöts mellan fem partier . För kärnkraften innebär överenskommelsen följande: – Målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och innebär inte heller en stängning av kärnkraft genom politiska beslut. – Skatten på termisk effekt (den s.k. effektskatten) ska avskaffas stegvis, med start . – Placeringsreglementet i Kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. Den s.k. kärnkraftsparentesen är således förlängd i överenskommelsen genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta de nuvarande reaktorerna i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. Vidare hänvisade regeringen till arbete som då fortfarande pågick. I sitt betänkande (SOU 2017:2) bekräftade sedermera det som hade lagts fast i överenskommelsen bl.a. genom att föreslå ett mål om helt förnybar elproduktion till 2040, som inte ska ses som ett stoppdatum för kärnkraften. Vidare konstaterar att de gällande principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer kvarstår. Som har nämnts tidigare är betänkande ute på remiss till . Kärnkraft och vissa bestämmelser i I motion 2016/17:1772 (SD) omnämns bestämmelsen i 17 kap. 6 a § (1998:808). Denna bestämmelse beslutades av som ett led i den förra regeringens strävan att skapa förutsättningar för ett generationsskifte i det svenska kärnkraftsbeståndet (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26). Bestämmelsen innebär att regeringen vid sin prövning av en ny kärnreaktors tillåtlighet enligt 17 kap. endast får tillåta denna reaktor om den är avsedd att ersätta en kärnkraftsreaktor som efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi och som kommer att vara permanent avstängd när den nya reaktorn tas i kommersiell drift uppföras på en plats där en kärnkraftsreaktor efter har varit i drift för att utvinna kärnenergi. Kärnkraften svarar för en betydande andel av den svenska elproduktionen. När det gäller kärnkraftens framtid i har utskottet ingen annan uppfattning än den som har lagts fast inom ramen för den ovan refererade energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och som även har föreslagits av . förslag är ute på remiss, och remissinstansernas synpunkter kommer att vara en del av beredningsunderlaget inför de energipolitiska förslag från regeringen som kommer att få ta ställning till. Utskottet finner ingen anledning att föregripa detta beredningsarbete i allmänhet och därmed inte heller när det gäller frågor om kärnkraftens framtid. Utskottet är dessutom förvissat om att remissinstanserna – utöver det redan har gjort – ytterligare kommer att kunna belysa konsekvenserna av förslag för olika kraftslags produktionsförutsättningar, inklusive kärnkraftens. Något uttalande i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:1070 (L) om sådana analyser kan därför inte anses vara motiverat och motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Motioner om att kärnkraften bör byggas ut eller avvecklas bör därför avslås av . Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ställa sig bakom förslaget i motion 2016/17:2759 (S) om bränslet i de svenska reaktorerna. Här hänvisas till det utskottet anförde när samma förslag behandlades . Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden som är aktuella i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om naturgas, vätgas och biogas. Utskottet hänvisar bl.a. till att det inte är statsmakterna som bör avgöra behovet av ett utbyggt stamgasnät och till att den nuvarande regeringen, i likhet med den förra, har aviserat att den även fortsättningsvis kommer att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Jämför reservationerna 17 (SD) och 18 (KD). I motion 2016/17:2723 av (M) slås det inledningsvis fast att ligger långt framme i arbetet med att minska växthusutsläppen. Motionären påpekar att en ökad användning av biogas som fordonsbränsle kan kraftigt minska utsläppen av koldioxid liksom även av andra hälsofarliga ämnen som kväve och partiklar. Biogasen är förnybar, bidrar till effektiv avfallshantering och möjliggör en lokal produktion och skapa viktiga arbetstillfällen. Motionären anser det vara av stor vikt att regeringen på olika sätt arbetar för att uppmuntra byggandet av fler biogasanläggningar så att produktion och konsumtion av bio- och fordonsgas i kan öka. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas av motionären. har en outnyttjad potential för framställning av metangas av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa, slås det fast i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Metangas går att använda till både el- och värmeproduktion, och eftersom den också går utmärkt att använda som fordonsbränsle är den, enligt motionärerna, extra intressant. För att stimulera utbyggnaden av biogasproduktionen är det viktigt att producenterna kan koppla in sig på gasnätet. Då det svenska gasnätet dock är begränsat till kuststäderna i sydvästra finns det skäl att verka för att gasnätet byggs ut. Motionärerna anser att den primära målsättningen bör vara att nätet når ut i landets jordbruksintensiva regioner, t.ex. och , där potentialen att nyttja stallgödsel är stor (yrkande 21). Vidare anser motionärerna att det behövs ett nationellt samordnande av kompetens som drar upp riktlinjerna för en nationell gasstrategi (yrkande 26). Motionärerna konstaterar vidare att det görs betydande satsningar globalt på vätgasdrivna bränslecellsfordon. I för den tekniken dock en rätt blygsam tillvaro. För att vidareutveckla tekniken och för att få fler pilotanläggningar på plats anser motionärerna att det bör tas fram en vätgasstrategi för (yrkande 31). I kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) konstateras det att naturgas är den största energigasen i och att den kommer i en ledning från . Dock är infrastrukturen för naturgasnätet tämligen begränsad, vilket gör att naturgasen inte svarar för mer än av energitillförseln i landet. En potentiell utökad marknad för naturgas i ligger huvudsakligen utefter en tänkt stamledning från till , med grenledningar till och Bergslagen som kan nyttjas för både natur- och biogas. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att undersöka möjligheterna för förbättrad infrastruktur för distribution och lagring av natur- och biogas. Naturgas introducerades i genom en utbyggnad av det danska naturgassystemet till . Handeln med naturgas i det svenska systemet har varit helt konkurrensutsatt . Det sydvästsvenska naturgasnätet, som kan betraktas som det svenska gasstamnätet, sträcker sig från i söder till i norr, med en förgrening in i . tog över rollen som systembalansansvarig för det västsvenska naturgasnätet efter . I nätet finns ca 41 000 naturgaskunder, där de största är stora industrier och kraftvärmeverk. Cirka 34 000 är hushållskunder. I de 30 kommuner där naturgasnätet är utbyggt står naturgasen för av den slutliga energianvändningen, vilket är i linje med genomsnittet i övriga EU. har ingen egen utvinning av naturgas, utan all tillförsel sker från och gasen kommer huvudsakligen från de danska naturgasfälten i . Naturgas kan också importeras från . användes naturgas i , vilket följer en nedåtgående trend som har varat i . Trenden beror i huvudsak på en ökad användning av andra energislag än naturgas. Som en jämförelse kan nämnas att det användes ca el . Knappt hälften () av gasen användes inom industrin. Biogas bildas när organiskt material bryts ned av mikroorganismer utan till-gång till syre och består i huvudsak av metan och koldioxid samt små mängder svavelväte och vattenånga. Den kan bildas naturligt där det finns tillräckliga mängder organiskt material och där syre inte har tillträde, exempelvis i våtmarker. Biogas kan även framställas via rötning, förgasning och s.k. el-till-gas-teknik (power to gas). Rötning är den vanligaste och mest utvecklade tekniken. Biogas produceras dels i biogasanläggningar, där i första hand olika typer av organiskt avfall rötas, dels på deponier (soptippar). var biogasproduktionen i 1 947 GWh, vilket var mer jämfört med då den totala produktionen uppgick till 1 784 GWh. Där stod uppgraderad biogas för . Produktionsökningen var en följd av att produktionskapaciteten har ökat. Gasproduktionen från förgasning kom igång på allvar , och biogasproduktionen från s.k. samrötningsanläggningar ökade . Gårdsanläggningarnas och avloppsreningsverkens produktion ökade respektive medan de andra anläggningarna minskade sin produktion. Gasens roll i det framtida energisystemet presenterade Energiforsk rapporten i det framtida energisystemet (Rapport 2015:183). Rapporten pekar på att gas 2050 kommer att kunna spela en mycket viktig roll för effektbalansen i första hand i . Detta gäller alltså vid när kärnkraften är avvecklad och energiförbrukningen i samhället i stort är kvar på dagens nivå. Om gasen finns med som en komponent i energisystemet innebär detta också att den bidrar med ett antal andra s.k. energisystemtjänster, som att fungera som energilager och med god reglerbarhet i elproduktionen som kan balansera mer väderberoende elproduktion. I rapporten konstateras att det inte finns några planer på att bygga ut det befintliga stamnätet, och att en eventuell utökad mängd fossil gas i stället förväntas tillkomma via nya hamnar för flytande naturgas (liquid natural gas, LNG), sammankopplade med befintliga och nya regionala och lokala gasnät. Det konstateras vidare att en stor del av utvecklingen inom gaslogistikområdet har fokuserat på transporten av gas i mobila enheter snarare än i en fast infrastruktur. Det noteras att teknikutvecklingen på det sättet påminner om den som telefonin har genomgått, där steget varit att gå från den fasta infrastrukturen till förmån för en mer flexibel mobil dito. Rapportförfattarna gjorde bedömningen att det 2050 kommer att finnas flera regionala gasnät i framför allt södra och och att effektbalansen i elområdena 3 och 4 (dvs. ) kommer att hanteras med gaskraft. Gasen bedöms till största andelen vara av förnybart ursprung. I normalfallet förväntas de regionala gasnäten inte ha någon direkt koppling till dagens stamnät.