bet · H401JuU19 · 2017-03-24 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 3. Narkotika är ett stort problem i kriminalvården. Under Alliansens tid vid regeringsmakten satsade kriminalvården på en utbyggd vård för att möta missbruksproblem. Drogtester kan göras på de intagna vid olika tillfällen; vid ankomst, som rutinmässiga stickprov, som uppföljningsprov eller inför permission. Det är viktigt att alla anstalter är drogfria och att personalen ges resurser och möjlighet att kontrollera att drogfriheten efterlevs. Det ska råda nolltolerans mot narkotikamissbruk. Narkotikamissbruk på anstalt medför ofta ett hotfullt klimat. Behandling ska erbjudas dem som behöver det. Samtliga institutioner ska naturligtvis vara drogfria. Vid misstanke om missbruk ska tester utföras. Vid vägran att lämna urinprov ska anmärkningssystemet användas, vilket ska kunna leda till en senarelagd villkorlig frigivning. Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella, punkt 20 (SD) (SD) och (SD) anför: har i motion 2016/17:2303 föreslagit mer långtgående åtgärder rörande avskaffandet av villkorlig frigivning. Mot denna bakgrund, och då vad som föreslås i motionerna 2016/17:709 (M) och 2016/17:3230 (M) yrkande 6 och 2016/17:2713 (M) ligger i linje med den politik som för, stöder vi motionerna som efterfrågar ett avskaffande av villkorlig frigivning av återfallskriminella. Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:JuU8 och 2015/16:JuU21. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:JuU17 och 2015/16:JuU21. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för Liberalerna i motsvarande frågor i betänkande 2015/16:JuU21. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad beredning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. Då det gäller motionsförslagen hänvisar vi till tidigare ställningstaganden av företrädare för i motsvarande frågor i betänkande 2014/15:JuU17 och 2015/16:JuU21. Vi vidhåller de synpunkter som har framförts i de sammanhangen men avstår från att i förekommande fall på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:55 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge , Myndigheten för delaktighet eller annan lämplig myndighet i uppdrag att tillsammans med funktionshindersorganisationerna kartlägga hur tillgängligheten inom kriminalvården ser ut samt presentera förslag på vilka åtgärder som behövs för att kriminalvården bättre ska kunna möta personer med olika funktionsnedsättningar och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:342 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:628 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga behovet av en nationell samordnare för omhändertagande av barn till fängslade föräldrar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:709 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:730 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på vilka åtgärder som ska vidtas för att säkerställa att en verkställighetsplan upprättas samt att den intagne är delaktig i upprättandet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tillsammans med SKL och ansvariga myndigheter bör ta fram en nationell handlingsplan för att utveckla det återfallsförebyggande arbetet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör göra en översyn av instruktioner och regleringsbrev till de myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser i syfte att både skärpa och göra kraven på samverkan samstämmiga och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att alla intagna ges rätt att fullgöra grundskoleutbildning samt att det blir obligatoriskt för Kriminalvården att erbjuda kompletterande utbildning för de som inte har någon fullständig gymnasieutbildning, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer som avtjänar frivårdspåföljd bör ges rätt och stöd av Kriminalvården att komplettera och fullgöra grundskole- och gymnasieutbildning och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör göras en djupare översyn av situationen för kvinnor och hbtq-personer intagna i kriminalvårdsanstalt och inom frivården i syfte att förbättra och anpassa Kriminalvårdens verksamhet och insatser gentemot dessa klientgrupper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd till kommuner i kampen mot grov organiserad brottslighet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1343 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sexförbrytare ska ha en kontinuerlig kontakt med frivården i återstoden av deras liv och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att personer dömda för sexuella övergrepp mot barn ska erläggas med ett livslångt kontaktförbud när det gäller barn, som kan omprövas efter en psykologisk utvärdering, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1534 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, dir. 2014:99, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nolltolerans mot narkotika på anstalter och institutioner och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om senarelagd villkorlig frigivning vid vägran att lämna urinprov och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att följa upp och intensifiera arbetet med att motverka radikalisering och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om restriktioner och isolering av barn i häkte och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anpassa anstalterna för familjeliv och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om social impact bonds och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1535 av m.fl. (KD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om s.k. Social Impact Bonds och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1677 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga ytterligare åtgärder för att förbättra situationen i häktena och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1745 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de obevakade permissionerna för livstidsdömda mördare ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1906 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla kriminalvårdsinrättningar ska vara fria från narkotika och att ingen behandling med ersättningspreparat som metadon och därtill närliggande substanser ska få förekomma och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2301 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om oövervakade besök på anstalter och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kameraövervakning i cellen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skärpta regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2303 av och (båda SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalisera rymning och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fotboja vid frisläppande efter allvarliga brott och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strängare regler för permission och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2338 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om spartanska fängelser för utländska medborgare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2436 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra samhällstjänst regel för samtliga fängelsedömda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag till åtgärder mot de som döms till fängelse men som vägrar utföra, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ingen fånge ska friges innan eventuella skulder är betalda och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2713 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om användningen av villkorlig frigivning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3011 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla den villkorliga frigivningen efter två tredjedelar av strafftiden och att varje dömd brottsling i stället måste avtjäna minst den fulla tidsbegränsade strafftid som vederbörande dömts till och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att varje person som dömts till ett tidsbegränsat fängelsestraff sedan det fulla straffet avtjänats därefter ska villkorligt friges som motsvarar en tredjedel av samma straffvärde, dock högst , och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den fånge som missköter sig under sin fängelsevistelse i stället för villkorlig frigivning, i linje med punkten ovan, ska få sitt fängelsestraff förlängt med och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3230 av m.fl. (M): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att villkorlig frigivning inte ska ges till den som återfallit i brott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3232 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åter tillsätta den av regeringen nedlagda utredningen för att utvärdera det återfallsförebyggande arbetet inom kriminalvården, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa tydliga krav på samverkan mellan myndigheter som är ansvariga för återfallsförebyggande insatser och låta utreda hur kostnaderna ska fördelas, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av samarbete mellan kriminalvården och kommunernas socialtjänst och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalvården ska arbeta för att alla intagna i anstalt som har behov av behandling ska genomgå lämpliga behandlingsinsatser, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att utöka arbetet med särskild utslussning så att fler intagna får hjälp när de avtjänat sitt straff, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kriminalvården ska arbeta för att intagna i början av sin verkställighet ska få hjälp med kontakter med och andra för att minska risken att skulder ackumuleras , och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hot och våld mot personal alltid ska leda till konsekvenser för den intagne, och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skyndsamt följa upp och implementera den kartläggning av metoder och arbetssätt som kan användas för att förebygga våldsbejakande extremism hos kriminalvårdens klienter, vilket regeringen tidigare beslutat att ge kriminalvården i uppdrag att göra, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3236 av m.fl. (M, C, L, KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett förbättrat återfallsförebyggande arbete och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera arbete inom kriminalvården för att upptäcka och motverka radikalisering på anstalterna och inom frivården, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3383 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmetoder likt Social Impact Bonds bör prövas för att stärka det lokala arbetet tillsammans med det civila samhället och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3468 av m.fl. (L): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avhopparverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3474 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kontaktförbud med fotboja för personer som avtjänat fängelsestraff för grova sexualbrott eller grova brott mot närstående, och detta tillkännager för regeringen. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Motioner som bereds förenklat m.fl. (KD) m.fl. (SD) och (båda SD) och (båda SD) 6, 14 och 17 och (båda SD) m.fl. (M) m.fl. (L) Inledningsvis ska jag säga att vi står bakom vår reservation om att upptäcka och motverka radikalisering i fängelsemiljöer men att vi inte har för avsikt att yrka på någonting . Jag vill börja med att konstatera en sak, och det är att svensk kriminalvård mår ganska bra. Kriminalvården är en väl fungerande myndighet som har genomgått den stora omorganisation som andra myndigheter är mitt i just , och den har gjort det på ett bra sätt. Man kan nu lägga större fokus på att skruva i det som inte fungerar och förbättra verksamheten än på att gnälla över organisatoriska problem av olika slag. Vi kan se att en av de viktigaste delarna i kriminalvården, även om den räknat bara utgör av den dagliga verksamheten, är behandlingsprogrammen. De bygger på vetenskaplig grund, och i av kunskapsförakt och misstro mot vetenskap är det befriande att se att Kriminalvården - som är en av största myndigheter - envist marscherar på med ett kunskapsbaserat sätt att hantera sin verksamhet. Man utvärderar programmen vetenskapligt, och man tar bort dem som inte fungerar. Man för in nya program, testar dem i liten skala och skalar upp dem om de visar sig fungera. Ofta har man internationella förebilder där det finns lång erfarenhet av vad som funkar och inte. Man fokuserar på risk och behov hos de intagna, liksom mottaglighet. Denna starka och vetenskapliga syn är en av anledningarna till att återfallsfrekvensen minskar. Det gör den nämligen; den minskar . Återfallsfrekvensen minskar successivt och tydligt, vilket är oerhört glädjande. Ta till er det, ni som suttit vid makten under dessa år! Vi har tillsammans en fjäder i hatten av att ha en välfungerande kriminalvård. En annan indikator är att det är som någon rymde från en anstalt av klass 1 eller 2. Droganvändningen är fortsatt låg - troligen, helt ärligt, mindre än vad den är på en ordinarie svensk arbetsplats utanför murarna. Det är en mycket viktig förutsättning för att det dynamiska säkerhetsarbetet ska fungera i praktiken. Det finns en nolltolerans mot rymningar och mot alkohol och narkotika innanför murarna, och det finns en nolltolerans mot mobiltelefoner och kontraband i fängelsemiljöerna. Nolltoleransen finns inte för att det ska komma från en batongpolitikers mun av politiska skäl utan för att det ska fungera bra med behandlingen av de intagna. Det krävs lugn och ro. Det är egentligen alldeles självklart: En drogfri miljö är förutsättningen för att återfallsfrekvensen ska sjunka. Det tror jag att vi kan vara ganska överens om. Jag vill lyfta fram en speciell del av den svenska kriminalvården , och det är satsningen på våra unga förbrytare. Medierna fylls dagligdags av nyheter som handlar om gängproblematik, skjutningar och mord. Förhoppningsvis kommer väldigt många av dem som begår dessa brott in i kriminalvården - helst alla - och då gäller det att vi gör rätt. Alla som har studerat amerikansk kriminalvård vet att man i har enormt många intagna per vårdare; det är ungefär tio gånger så många fångar per kriminalvårdare i amerikanska fängelser. Kvaliteten blir därefter, det vill säga oerhört låg, och återfallsfrekvensen är hög. På våra speciella ungdomsavdelningar, som har införts , har vi i praktiken en vårdare per intagen. Det är i en internationell jämförelse exceptionellt att man har en sådan personaltäthet. Det finns flera orsaker till att vi har det så, och det finns många fördelar. En är naturligtvis att ju mindre avdelningar man har, desto mindre socialt gnissel och sociala kontakter blir det. Det är enkel matematik, för att travestera talmannen som är mattelärare. I en grupp med 8 är det 56 sociala gnidningar, jämfört med 240 på en normal avdelning med 16. Där är det naturligtvis svårare att ta kontroll över ungdomarna och deras relationer, i synnerhet när det är gängproblematik inblandat. I stället är det den klientnära verksamheten som räknas. Det är vårdarna som kan vara nära. De kan vara vuxenförebilder och upptäcka om attityden till kriminalitet fortsätter att prägla ungdomarna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor Det finns naturligtvis mycket som fungerar bra, och vi ska till exempel värna våra ungdomsavdelningar och vara stolta över dem. Det finns dock även utmaningar - det är ju så man kallar problem , "utmaningar" - och en är naturligtvis de långa häktningstiderna. De är fortsatt alldeles för höga. Vi har tre utredningar och direktiv som rapporterats in , och de har en unik palett av åtgärder som eventuellt kan råda bot på detta. Vi kommer att återkomma med detta i budgetarbetet, inte minst. Det handlar om lagstiftad begränsning av häktningstider, vilket har föreslagits. Vi får se var det landar; det kan vara rätt till mänsklig kontakt, att man tittar över hur man lättar på restriktioner och så vidare. Det handlar också om ökad effektivitet inom åklagarväsen och inte minst NFC när det gäller de kriminaltekniska utredningarna. är ett väldigt välmående och bra land, och det är det andra problemområdet jag tänker lyfta fram. Det går extremt bra för . Vi borde vara väldigt stolta över det och kanske vårda den känslan lite mer. Det har aldrig i svensk historia funnits så många arbeten för människor att söka. Aldrig någonsin har det funnits så många lediga jobb i Arbetsförmedlingens platsbank som . Arbetslösheten sjunker långsamt, och möjligheterna att söka jobb har blivit större. Detta innebär naturligtvis konsekvenser även för Kriminalvården, som på ganska har tappat stora delar av sin personal, både till och andra myndigheter och till den privata sektorn. Kriminalvårdens personal är eftertraktad av andra arbetsgivare. Detta är ju i grunden någonting väldigt positivt, men det innebär också att man kommer att stå inför ganska stora utmaningar när det gäller att rekrytera personal. Kriminalvården är ingen isolerad ö i samhället, även om det rent fysiskt kan vara så - man har ju murar, som åtskiljer fångarna från samhället utanför. Kriminalvården hänger ihop med allting annat. Vi har ett hårdare och tuffare samhälle. Vi har ett klimat där människor som hamnar i marginalen får allt svårare att komma in på arbetsmarknaden och, inte minst, bostadsmarknaden. fungerar inte samverkan mellan kommuner, vårdgivare, , Arbetsförmedlingen och kriminalvården. Vi har tagit initiativ till olika typer av samtal och behöver ta ytterligare steg, för detta måste fungera betydligt bättre än vad det gör . Men det viktigaste vaccinet är ändå ett samhälle där man hjälps åt och håller ihop. Vi kan inte stillatigande se på när klassamhället växer sig allt starkare. Vi måste göra någonting åt det, eftersom det är det främsta kriminalpolitiska vaccinet för att hålla ihop det här samhället. Man kan undra om denna vilja finns. Vi hoppas på det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kriminalvårdsfrågor debatterar vi ett motionsbetänkande gällande kriminalvårdsfrågor. Vi moderater har många bra förslag vad gäller avhopparverksamhet, återfallsförebyggande arbete, utslussning med mera. Jag kan inte ta upp alla våra förslag, så jag koncentrerar mig på några av dem. Till att börja med yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 16. När en gärningsman begår flera brott läggs brotten ihop och straffen reduceras - kallas detta straffrabatt. Enkelt förklarat innebär det att ju fler brott man begår, desto lindrigare straff får man för varje brott. Detta sänder helt fel signaler. Därför har vi i Alliansen drivit på och fått igenom ett tillkännagivande till regeringen om att se över denna straffrabatt. Vi har även fått igenom ett tillkännagivande till regeringen gällande skärpta regler för villkorlig frigivning för dem som återfaller i likartad brottslighet. Regeringen har tillsatt en utredare med uppdraget att överväga ändringar gällande villkorlig frigivning. Vi moderater vet redan nu vad vi vill - vi vill att den villkorliga frigivning som ges inte ska medges dem som återfaller i brott. Vi moderater vill också ha ökad användning av behandlingsinsatser. från Socialdemokraterna talade om att detta är väldigt viktigt inom kriminalvården. Tiden på anstalt ska användas vettigt för att man ska klara av tiden utanför fängelsemurarna utan kriminalitet. I vår motion tar vi upp att kriminalvården ska arbeta för att alla intagna som har behov av behandling ska genomgå lämpliga behandlingsinsatser och att det ska finnas tillgång till dessa. För den som vägrar att delta i programverksamhet ska detta på ett tydligare sätt än få konsekvenser för verkställigheten. I Kriminalvårdens årsredovisning framgår att av dem som har suttit i fängelse har deltagit i behandlingsprogram. Det är alldeles för få. Syftet är naturligtvis att förhindra återfall i brott och att ge klienten nya insikter och kunskaper. lämnade en rapport där det framkommer att intagna i fängelser har för lite att göra, både när det gäller behandlingsprogram och yrkesutbildning. Efterfrågan är dessutom större än utbudet, vilket är oacceptabelt. I rapporten konstateras att hälften av dem som deltagit i ett behandlingsprogram ansåg att risken för att de skulle återfalla i brott hade minskat.