bet · H501KrU1 · 2017-11-28 00:00:00 — står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. har ställt sig bakom regeringens förslag vad gäller utgiftsramar och beräkning av inkomster, vilket innebär att ramen för utgiftsområde 17 uppgår till 15 . föreslår en utgiftsram på 15 . Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet om anslag och lämnar i stället ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 17. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 17 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:2522 yrkande 2. Utifrån regeringens resultatredovisning anser vi vidare att det saknas förutsättningar för att nå målen för den nationella kulturpolitiken och målen för statens arbete med arkitektur, form och design med den politik som regeringen för. Därför föreslår andra prioriteringar, och vårt budgetalternativ innebär följande: Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) vill tillföra anslaget 1:1 i förhållande till regeringens förslag. tillför medel för att utarbeta och marknadsföra en nationell kulturkanon. Vidare tillför för att utreda formerna för ett spelinstitut samt för att samordna kulturlotsarna (anslag 99:8). minskar anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte med totalt i förhållande till regeringens förslag. Vi vill tillföra ytterligare till anslaget utöver regeringens satsning riktad till samisk kultur. Vi avvisar regeringens satsning på förstärkning av biblioteksverksamheten om då vi anser att det är en verksamhet och här har andra förslag. Vi stöder uppmärksammandet av 2018 på . avvisar fortsatt föregående års satsningar på interkulturell verksamhet och satsningar på kulturverksamhet i förortsområdena eftersom vi har en annan syn på integration är regeringen. gläder sig över regeringens tillfälliga satsning på förskolan på anslaget 1:3 Skapande skola. tror vi att behovet är större och anslår ytterligare . Vi vill framför allt att pengarna ska användas för att i högre utsträckning anlita professionella kulturskapare. Vi vill tillföra anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser för att stödja projekt som syftar till att via nyttjande av ny teknik förbättra tillgängligheten på kulturområdet för personer med funktionsnedsättning. Projekten ska utföras parallellt och i samspel med kartläggningen av hur digital teknik kan användas för att tillgängliggöra kultur för denna grupp. Vi stöder vidare regeringens satsning på för att möjliggöra en ny forskningsfunktion för gestaltad livsmiljö. vill tillföra anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler för utökade satsningar på tillgänglighetsanpassning. Av dessa kommer från vårt tidigare anslag, Särskilda satsningar för funktionsnedsatta. Vi vill minska anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet med , delvis till följd av förändrat fokus för kulturpolitiken och avvecklat offentligt stöd till i första hand uppenbart mångkulturalistiska verksamheter. Vi ställer oss bakom regeringens satsning på digitalt kompetenslyft via biblioteken om men avvisar satsningen om för att förstärka kultursamverkansmodellen. vill tillföra anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys som kompensation för tidigare sänkningar. Teater, dans och musik (2:1–2:3) Inom anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och föreslår en minskning av anslaget med . tillförs för att i samverkan med kommuner, landsting och berörda aktörer runtom i föra ut fler föreställningar och kulturupplevelser över hela landet för att få fler barn att ta del av verksamheten. Vi avvisar förslaget om att införa en nationell barn- och ungdomsscen Unga . Vi vill tillföra vardera till Operan och för att utreda möjligheten att fortsätta utveckla och bredda arbetet med barnscenerna. avvisar regeringens ökning om till den fria scenkonsten inom anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Det är inte givet att den fria konsten ska få statliga medel enligt oss. Vi vill tillföra anslaget 2:3 i syfte att i ökad omfattning bevara, levandegöra och sprida det musikaliska kulturarvet som en viktig del av den traditionella, folkliga, svenska kulturen. av dessa medel avsätts för att förstärka och bättre samordna visarkiven i . Litteratur, läsande och språk (3:1–3:3) Anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter minskas med med anledning av en minskning av medel för internationellt litteratursamarbete, litterära evenemang och efterhandsstödet till litteratur sänks. Bidraget för kulturtidskrifter behålls till största delen, men minskas inom anslaget med . tillför anslaget 3:3 . avser bl.a. en höjning av ambitionsnivån i arbetet med konvention om skydd för det immateriella kulturarvet samt bevarandet och levandegörandet av de estlandssvenska och finlandssvenska minoriteternas kulturarv. Dessutom anslås för att åter stärka institutets arbete och närvaro i och norra . Detta för att särskilt bevara och levandegöra de samiska och tornedalsfinska kulturarven. Det finns runtom i landet en rad specialmuseer, men har inget nationellt offentligt finansierat kulturarvscenter där t.ex. döva och syn- och hörselskadade kan ta del av samlad kunskap och kompetens, föremål och arkivalier, som visar dessa gruppers historiska arv. Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ska naturligtvis i hög utsträckning vara en integrerad del i övriga museers verksamhet, men ett samlat center kunde också fungera som resurs för övriga museer. För att få en god uppfattning om behov och omfattning vill vi som ett första steg i ett synliggörande och tillgängliggörande av kulturarvet för dessa grupper ge ett riktat uppdrag till att samla in och bygga upp en kunskapsbas kring detta, i samråd med Forum för levande historia. Därför anslår vi till utföra detta arbete. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) avvisar regeringens satsning på anslaget 4:1 på för att göra till ett nav för kunskapsutveckling inom offentlig konst. Vi ställer oss bakom regeringens satsning på inom anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Vi vill tillföra anslaget 4:3 för att, med särskilt fokus på barn och unga, intensifiera arbetet med att skapa intresse kring, och sprida kunskap om, äldre hantverksmetoder och den traditionella svenska folkkonsten. ställer sig inte bakom regeringens satsning på till anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet i enlighet med vår inställning om att finansieringen till samtidskonsten bör bli mer självfinansierad. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) vill minska anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med . Vi ställer oss inte bakom regeringens satsning på området utifrån vår principiella hållning om att delar av den statliga subventioneringen av samtidskonst och samtidskonstnärer bör bli något mer återhållsam. I stället för vissa former av direkt subventionering genomför vi olika former av lättnader och bättre villkor för kulturskapare. tillför anslaget 6:1 i förhållande till regeringens förslag för att kompensera för den ökade administrationen och hanteringen kring överlämnandet av allmänna handlingar i samband med den nya lagstiftningen på området. Vi ställer oss bakom regeringens satsning om för att möjliggöra fri tillgång till arkiven. Kulturmiljö (7:1–7:4) tillför anslaget 7:1 i förhållande till regeringens förslag. Ökningen rymmer dels en återföring av tidigare minskade medel, dels en förstärkning av verksamheten och kulturarvsforskningen i övrigt. Ökningen ska täcka ökade utgifter till följd av en ambitionshöjning kring basverksamheten, förbättrad tillgänglighet till fornminnen och intensifierade åtgärder mot kulturarvsbrottslighet. Därutöver anslår vi också riktade medel för ett fortsatt och intensifierat arbete med att i olika former verka för att kartlägga, förebygga och begränsa skadorna på kulturlämningar i den svenska skogen. Anslagsökningen rymmer också öronmärkta för att täcka ökade administrativa kostnader i samband med inrättandet av en kulturarvsfond (se anslag 99:2) samt öronmärkta för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för landets kulturreservat (se anslag 99:5). Inom den ökade ramen uppdras myndigheten också att tillsammans med samordna och administrera kulturlotsar och Sverigecenter (se anslag 99:8). Vi välkomnar regeringens höjning av anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård. , då kulturreservaten infördes, var anslaget . Anslaget har således inte följt inflationen . anser att det är hög tid att skjuta till efterlängtade resurser för värnandet av våra gemensamma kulturmiljöer. En uppräkning av anslaget landar på runt i dagens penningvärde. Det innebär att regeringens satsning är otillräcklig. I och med att vi bryter ut i ett nytt öronmärkt anslag för kulturreservat (se anslag 99:5), vilket blir anslag 16:5 under nya anslag, tillför vi de medel som behövs för att anslaget ska räknas upp till fullo. föreslår en ökning om till anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten anser vi att man bör ta ett helhetsgrepp om ersättningen och bredda och fördjupa dess användningsområden. Därför syftar ökningen också till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, digitalisering och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. Museer och utställningar (8:1–8:5) vill minska anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med totalt . Stödet till Statens museer för världskultur minskas med som ett första steg i avvecklandet av det statliga stödet till i . Till förmån för vårt nya anslag, Öppna museer, drar vi under det här anslaget in de medel regeringen satsar på fri entré om 80 miljoner , vilka i stället inordnas under det föreslagna anslaget 99:4. Stödet till inklusive med Stiftelsen tillskjuts och stödet till Statens maritima museer tillskjuts . , , Livrustkammaren samt tillförs vardera. Totalt omfördelas således inom anslaget. överförs till anslaget 8:2. Anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser tillförs från anslaget 8:1. Medlen syftar till en förstärkning om vardera till Stiftelsen och Stiftelsen . Vi tillför anslag 8:3 Bidrag till vissa museer i nationellt verksamhetsstöd till det sydsamiska kulturcentret . Vi avvisar regeringens satsning om på ett nytt migrations- och demokratimuseum (Rörelsernas museum) i om . I stället läggs till Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum och till . Stöd till trossamfund (9:1–9:2) Vi tillför anslaget 9:1 stöd till trossamfunden , öronmärkta för tillsyn, granskning och uppföljning gentemot trossamfunden. Vi ser ett behov av tätare och tydligare granskning och uppföljning av trossamfund och föreningar än och anslår därför ett höjt anslag för att förstärka myndighetens arbete med granskning och tillsyn. Vi minskar anslaget 9:2 Stöd till trossamfund med för att tills vidare frysa utbetalningar till de islamiska förbund som inte uppfyller kraven på demokrati och jämställdhet på ett tillfredsställande sätt och eftersom vi är kritiska till de senaste årens svagt motiverade ökningar av stödet samt för minskade administrationskostnader för stöd till trossamfund. Filmstöd (10:1) Vi vill minska anslaget med totalt . ställer sig inte bakom att höjningen av filmstödet finansieras med en höjning av mervärdesskatten på biografbiljetter. tillför vidare till filmstöd för samisk film. Detta stöd föreslås hanteras av . Medier (11:1–11:5) vill öka anslaget 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och med . Ungdomspolitik (12:1–12:3) Vi tillför anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att organisationer som företräder ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna äska medel för kulturella verksamheter men även till att anpassa lokaler. Vi tillför också Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) ökat anslag för en förstärkning av deras gransknings- och utvärderingsarbete kring hur mottagare av offentligt stöd lever upp till de av staten ställda kraven och verkar i enlighet med den svenska demokratins grundfundament. Vi minskar anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet med , vilket dels är en minskning av anslaget till följd av att anser att det är rimligt att avveckla det skattefinansierade stödet till invandrarföreningar som vilar på etnisk grund och vars verksamhet helt eller delvis syftar till att upprätthålla hemlandets kultur och identitet i som ett led i arbetet att motverka segregation i samhället, dels är en ökning av anslaget med för att tillgängliggöra och anpassa lokaler och föreningar för personer med funktionsnedsättning. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) minskar medlen till anslaget 13:1 Stöd till idrotten med . Vi välkomnar inte de riktade anslagen för integrationsåtgärder i våra utanförskapsområden då det inte ingår i idrottens uppdrag. Vi anser att barn- och ungdomsidrotten, elitsatsningarna och idrott för äldre bör prioriteras. Vi omprioriterar inom anslaget för att stärka barn- och ungdomsidrotten, svenska idrottsutövares internationella konkurrenskraft och en fortsättning inom ramen för en permanentad elitsatsning. Vi budgeterar också för att anslaget ska ta hänsyn till pris- och löneomräkning samt stärka projekt som bidrar till idrott och hälsofrämjande aktiviteter för äldre. Vi ställer oss inte bakom regeringens ökning från för att skapa föreningsdrivna mötesplatser i socioekonomiskt utsatta områden och minskar således anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler med . Vi menar att satsningen är storstadscentrerad och är hela parti. Vi ökar anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer med . tror på friluftslivets betydelse för turismen, meningsfull fritidsaktivitet och för förståelsen för kultur- och naturvård, folkhälsa och som resurs i regional utveckling. Det är därför välkommet att regeringen sällat sig till denna linje och tillför efterlängtade anslagshöjningar. menar vi att regeringens ambitioner inte är tillräckliga, utan budgeterar ytterligare medel, varav avsätts med intentionen att ge friluftsorganisationerna utrymme att intensifiera sitt arbete med att höja medvetenheten hos medborgarna – i synnerhet barn och ungdomar – och deras förståelse och omsorg för svensk natur och det svenska immateriella kulturarvet relaterat till naturen. anser att anslaget 13:4 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer bör upphöra då vi anser att det statliga stödet till de politiska partierna är väl tilltaget. Vi minskar anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn med då vi menar att regeringens argument för anslagsökningen inte är tillräckligt tydliga. Folkbildning (14:1–14:4) Vi minskar anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med . Minskningen härleds dels till att vi, i motsats till regeringen, inte anslår några medel för fler utbildningsplatser vid de allmänna kurserna, dels till förändrade villkor för bidragsgivningen, som innebär att uppenbart samhällssplittrande, mångkulturalistiska verksamheter samt verksamheter präglade av politisk extremism eller ensidig politisk påverkan inte längre ska kunna få statligt stöd. Vid sidan av detta gör vi bedömningen att trycket på folkbildning sannolikt kommer att minska något som ett resultat av de mycket offensiva satsningar gör på nya jobb- och utbildningsplatser. Likaså minskar vi anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning med . ser i det korta perspektivet behov av tolkutbildningar, på grund av dagens, tillbaka, omfattande invandring. Vi föreslår dock en successiv nedtrappning av anslaget då vi menar att vår assimileringspolitik och ansvarsfulla invandringspolitik jämte skärpta krav på kunskaper i svenska språket kommer att göra att behovet av kontakttolkar minskar . Vi motsätter oss också de medel som regeringen öronmärker för nyanlända, vilket inte bara gäller personer som fått uppehållstillstånd utan även asylsökande, eftersom vi anser att den formen av etableringsinsatser inte bör riktas mot personer som ännu inte fått uppehållstillstånd. Det riskerar att ge otydliga signaler, urvattna medborgarskapet och ta resurser, som kan behövas i annan svenskundervisning, i anspråk. Vi minskar därmed anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen med . Vi avsätter för att bevara, vårda, levandegöra och sprida kunskap om fornlämningar, kulturlandskap och bebyggelse, bl.a. genom införandet av ett ROT-avdrag öronmärkt för kulturhistoriska bebyggelsemiljöer (anslag 99:1). Vi avsätter för att inrätta en statlig kulturarvsfond. Till denna ska privatpersoner, organisationer, föreningar och i särskilda fall även kommuner kunna vända sig för att äska medel till verksamheter som bevarar och levandegör det traditionella svenska kulturarvet (anslag 99:2). Vi avsätter för att ge stöd till projekt som stärker äldre människors möjlighet till deltagande i kulturlivet (anslag 99:3). Vi vill således förstärka den engångssatsning på kultur för äldre som den förra regeringen initierade 2011 samt göra den till ett permanent anslag. inför en fond med med syftet att tillgängliggöra museernas utställningar och arkiv (anslag 99:4). Satsningen riktar sig till hela landet, till både statliga och regionala museer och stiftelser. Fonden är ämnad att användas för att kunna delsubventionera införandet av fri entré, digitalisera eller synliggöra samlingar, utveckla kulturarvspedagogik eller för att marknadsföra och utveckla verksamheten. Målet ska vara att öppna och tillgängliggöra verksamheten för fler medborgare, då kulturarvet är vår gemensamma skatt som vi alla behöver kunskap om och känsla för. bryts ut ur det allmänna kulturmiljövårdsanslaget och öronmärks här i ett eget anslag, för att garantera medlen och uppvärdera betydelsen av denna reservatsform (anslag 99:5). Den långsiktiga ambitionen är att höja anslaget successivt. Utöver anslås till anslaget 7:1 för en utredning och framtagande av en långsiktig strategi för kulturreservaten. För att ta ett första steg på vägen inför vi ett stimulansbidrag till kommuner om i syfte att kommuner där det saknas, alternativt finns behov av, förstärkning kan tillsätta kulturmiljökompetens vid plan- eller samhällsbyggnadsförvaltningarna (anslag 99:6). Kultur har en potential och roll inom fler samhällsområden än de traditionellt kulturpolitiska, och jämte kulturens inneboende egenvärde kan dess former i samspel med andra verksamheter skapa goda instrumentella värden. Modern forskning visar t.ex. att kulturkonsumtion och kulturellt utövande har stor inverkan på människors välmående och hälsa, och inte minst betydelse för rehabilitering av vissa sjukdomar. Kultur har en viktig roll att spela både i det förebyggande folkhälsoarbetet och inom ramen för sjukvård och omsorg. driver linjen att landstingen bör bejaka kulturens hälsofrämjande egenskaper. För att främja utvecklingen och arbetet kring detta anslår vi för ett stimulansbidrag till landstingen (anslag 99:7). är ett parti som menar allvar med att kulturen är en central del av livet, politiken och samhällsbygget. Vi behöver kultur för att inte bara överleva, utan leva ett fullgott liv. Vi behöver kultur för att det binder oss samman, skapar relationer och utvecklar vår livskvalitet. En särskilt viktig roll har kultur som tillväxtfaktor för ett starkt socialt kapital. Social tillit mellan människor och mellan individer och institutioner. I kommuner finns generellt sett ett antal viktiga kulturinstitutioner såsom kulturskola, bibliotek och inte sällan ett varierat föreningsliv. Alla dessa olika former av verksamheter fyller sitt syfte och utför viktig kulturell förmedling. saknas det en funktion som har till uppgift att synliggöra, marknadsföra och samordna den lokala kulturen och kulturarvet till att bli levandegjord, förmedlad och utövad i kommunens verksamheter och föreningsliv. För att stärka invandrares integration i det svenska samhället, kommunernas utveckling, invånares relation till sitt lokala kulturarv och det sociala kapitalet lanserar därför Kulturlotsen och Sverigecenter. En landsomfattande kulturpolitisk reform för integration och vitalisering av kulturlivet till vilken vi avsätter (anslag 99:8). Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (C) Per Lodenius (C) anför: Mitt i en stark, internationellt driven högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. finns det en klyvning mellan å ena sidan de orter som växer och som har följt med i den globala uppgången och å andra sidan de orter som har ställts utanför. klyvs också av en bristande trygghet. vill stärka välfärden genom en kraftig ökning av de generella medlen till kommuner och landsting, så att de själva får makt och möjlighet att klara sina utmaningar. Inom vården måste köerna kortas och tillgängligheten öka, inte minst för de unga som lider av psykisk ohälsa. strävar efter att alla – oavsett bostadsort, bakgrund, funktionsnedsättning eller livssituation – ska ha möjlighet att delta i ett kulturliv som rymmer både professionellt buren kultur och amatörers skapande. Då främjas ett brett kulturliv som rymmer såväl nya digitala kulturella uttryck som traditionella kulturformer. har en global ledarposition när det gäller kreativitet och detta är något att vara stolt över och utveckla. Vi har framgångsrika kreativa och kulturella näringar och det finns stor tillväxtpotential. Ökat samspel i kulturfrågor mellan politik, näringsliv och engagerade eldsjälar kan skapa ökade förutsättningar för jobb, lokal och regional utveckling, attraktivitet och turism, kunskapsutveckling och nya exportframgångar. Regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Vi sparar därför mer än regeringen 2018–2020. är sparsamma med de medel högkonjunkturen ger, och prioriterar våra satsningar till just de reformer som stärker tillväxten, öppnar upp för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. För det behövs ett nytt ledarskap för . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens utgiftsramar och beräkningar av inkomster, och härigenom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag och önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande en sammanfattning av den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 17 som förordas i budgetmotion 2017/18:3701. Inom ramen för förslagen nedan föreslås en schablonmässig neddragning av pris- och löneomräkningen på berörda anslag. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) anser att regeringens förslag om ett kulturskolecentrum ska avvisas och att anslaget 1:1 därför ska minska med i jämförelse med regeringens förslag. Anslaget föreslås vidare minska med till följd av en justerad pris- och löneomräkning. vill vidare minska anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med i jämförelse med regeringens förslag. Minskning avser bl.a. två satsningar som infördes , nämligen dels för främjandet av låga taxor i den kommunala musik- och , dels för främjandet av kulturverksamheter i vissa bostadsområden.