bet · H401UbU20 · 2017-05-19 00:00:00 — Motionärerna anser att förslaget om att det inte ska vara möjligt att vara deltidssjukskriven och studera på halvtid med studiestartsstöd medför en ekonomiskt svår situation, då studiemedlet eller studiestartsstödet minskas som det inte finns någon möjlighet till ersättning från sjukförsäkringen. I yrkande 2 vill motionärerna utreda hur rätten till bostadsbidrag för studenter med studiestartsstöd kan regleras så att den blir likvärdig med den för studenter med studiemedel. Motionärerna påpekar att förslaget innebär att möjligheterna att få bostadsbidrag blir olika för studerande med studiestartsstöd i jämförelse med studerande med studiemedel. Det beror på att studerande med studiestartsstöd enligt förslaget kommer att få en betydligt högre bidragsgrundande inkomst än studerande med studiemedel. I yrkande 3 föreslår motionärerna att förslaget till fribelopp för studiestartsstödet bör läggas på en nivå som uppmuntrar till fokus på studierna. Motionärerna anser att arbete vid sidan av studierna ska vara en möjlighet och inte en nödvändighet för den som studerar på heltid. Studerande har olika förutsättning att arbeta vid sidan av sina studier, och ett för högt fribelopp kommer att förändra synen på studier som en heltidssysselsättning. Bestämmelser om studiemedel finns såväl i studiestödslagen (1999:1395) som i studiestödsförordningen (2000:655) och i föreskrifter som har meddelats av . Därutöver finns det också vissa bestämmelser som rör studiemedel i annan lagstiftning, bl.a. i socialförsäkringsbalken, inkomstskattelagen (1999:1229) och i lagen (1998:674) om statlig ålderspension. Studiestödet består huvudsakligen av studiehjälp och studiemedel. Studiehjälp, som består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg, är bidrag som får lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år den studerande fyller . Studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel och får lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundläggande och gymnasial nivå. Studiemedlen behovsprövas gentemot den studerandes egen inkomst Den som har en inkomst som överstiger ett s.k. fribelopp får reducerade studiemedel. Fribeloppet beräknas med utgångspunkt i antalet veckor med studiemedel per halvår (3 kap. 16 och 17 §§ studiestödslagen). På årsbasis kan en heltidsstuderande ha en inkomst på utan att studiemedlen reduceras (2017). Enligt 3 kap. 24 § studiestödslagen meddelar regeringen föreskrifter bl.a. om att studiemedel får lämnas för tid då den studerande är sjuk. I 3 kap. 26–32 §§ studiestödsförordningen (2000:655) regleras detaljerna kring detta. Där anges bl.a. förutsättningarna för att behålla studiemedel då en studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier. I socialförsäkringsbalken framgår att studiemedel i form av studiebidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag, ingår i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag (97 kap. 13 § och 98 kap. 9 §). Enligt lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ska studiebidrag ingå vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. Regeringen föreslår att studiestartsstöd ska få lämnas med fullt belopp bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Som den studerandes inkomst ska den studerandes överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital räknas. Vid studier under ett kalenderhalvår föreslås fribeloppet svara mot av prisbasbeloppet vid studier på heltid (2017), av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid (2017) och av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid (2017). För den som studerar med studiestartsstöd under längre eller föreslås fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än . Fribeloppet ska då ökas eller minskas vid studier på heltid, vid studier på men av heltid och vid studier på men av heltid. Om den studerandes inkomst är högre än fribeloppet, föreslås det belopp som får lämnas minskas av den överskjutande inkomsten. Regeringen anför bl.a. följande. Studiestartsstödet är avsett att kunna täcka studerandes levnadsomkostnader . Inriktningen bör dock vara att stödet ska behovsprövas och att det därför enbart bör lämnas till dem som är i behov av stödet för att kunna studera. Regeringen anser därför att rätten till studiestartsstöd bör prövas i förhållande till den studerandes inkomst. Inkomstprövningen bör utformas på samma sätt som inom studiemedelssystemet. I propositionen anför regeringen att det är motiverat att ha ett lägre fribelopp inom studiestartsstödet än inom studiemedelssystemet. Regeringen framför att studiestartsstödet är ett förmånligt studiestöd som till skillnad från studiemedlen enbart består av bidrag och inte innehåller någon lånedel. Fribeloppsgränsen för den som studerar på heltid med studiestarts-stöd blir med förslaget . Även med den föreslagna fribeloppsgränsen har studerande med studiestartsstöd därmed möjlighet att arbeta vid sidan av sina studier och under eventuella lov. Det är enligt regeringen rimligt att ge en sådan möjlighet eftersom sådant arbete tillsammans med studierna kan innebära ökade möjligheter för personerna att etablera sig på arbetsmarknaden. Även de som har slutfört sina studier och övergår till ett arbete kommer med den föreslagna fribeloppsnivån i de allra flesta fall att kunna göra det utan att bli återbetalningsskyldiga. Stödet ska samordnas med studiemedel och andra förmåner On en person som har studiestartsstöd därefter beviljas studiemedel enligt studiestödslagen, ska studiestartsstöd enligt regeringens förslag inte få lämnas eller tas emot för den tid för vilket det lämnas studiemedel. En följdändring ska göras i studiestödslagen som innebär att inte heller studiemedel ska få lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas studiestartsstöd. Utöver det ska samordningen mellan studiestartsstödet och andra ersättningar i huvudsak överensstämma med samordningsbestämmelsen i studiestödslagen. Det innebär att studiestartsstöd inte heller kan lämnas eller tas emot som bl.a. aktivitetsstöd lämnas. I socialförsäkringsbalken ska följdändringar göras så att studiestartsstödet hanteras på samma sätt som studiemedel när det gäller minskning av rehabiliteringsersättning, rätten till sjukpenning i särskilda fall, rätten till handikappersättning samt vid beräkning av inkomstunderlaget för betalningsskyldighet för underhållsstöd och bidragsgrundande inkomst för bostadsbidrag. En följdändring ska även göras i lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag som innebär att studiestartsstöd, på motsvarande sätt som gäller för studiebidrag enligt studiestödslagen, ska ingå med vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Om tilläggsbidrag för ett barn kan lämnas enligt både lagen om studiestartsstöd och studiestödslagen ska en samordning av bidragen göras så att tilläggsbidrag enligt båda lagarna sammanlagt inte ska kunna lämnas med mer än ett tilläggsbidrag . Regeringen anför bl.a. följande. Det kan inte uteslutas att studerande med studiestartsstöd kommer att uppfylla villkoren för olika samhällsstöd . Det är viktigt att de som studerar med studiestartsstöd inte överkompenseras genom att de får mer än en ersättning som är avsedd att täcka kostnader för uppehälle. Att förmåner inte kan lämnas innebär att en studerande inte kan ha ersättning från två olika håll för samma aktivitet. Det bör däremot, på samma sätt som gäller för studiemedel, vara möjligt att parallellt uppbära vissa ersättningar om det rör sig om skilda aktiviteter som under samma kalendertid berättigar till respektive ersättning. Den sammanlagda ersättningen kan dock aldrig överstiga ersättning för mer än heltid. Regeringen lämnar förslag till följdändringar i vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken som innebär bl.a. att studiestartsstödet bör ingå i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag (97 kap. 13 § och 98 kap. 9 §). På motsvarande sätt som gäller för studiemedel bör dock inte eventuellt tilläggsbidrag ingå i inkomstunderlaget. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag ingår studiebidrag enligt studiestödslagen . Detta regleras inte i socialförsäkringsbalken utan i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. Enligt regeringen är tanken att studiestartsstödet bör hanteras på samma sätt som studiemedel. Därför bör en konsekvensändring göras även i lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag som innebär att studiestartsstöd, på motsvarande sätt som gäller för studiebidrag enligt studiestödslagen, ska ingå med vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Stödet bör kunna behållas vid sjukdom och annan ledighet Regeringen föreslår att bestämmelserna om studiestartsstöd under sjukdom och annan ledighet i huvudsak ska överensstämma med bestämmelserna i studiestödslagen. Det innebär att det ska finnas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om för vilken tid studiestartsstöd får lämnas under sjukdom och annan ledighet. Regeringen anför bl.a. följande. På samma sätt som studerande med studiemedel har möjlighet att behålla stödet vid sjukdom m.m. anser regeringen att även studerande med studiestartsstöd bör ha möjlighet att behålla stödet om de blir sjuka, vårdar barn m.m. Regeringen föreslår därför att lagen om studiestartsstöd ska innehålla en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om för vilken tid studiestartsstöd får lämnas under sjukdom och annan ledighet. I fråga om vad som gäller vid deltidssjukskrivning framför regeringen att bestämmelserna som rör studiestartsstödet i huvudsak bör korrespondera med de bestämmelser som finns i studiestödsförfattningarna. Detta innebär att det på motsvarande sätt som i 3 kap. 26 § studiestödsförordningen, enligt dess nuvarande lydelse, bör krävas att den studerande ska vara helt oförmögen att studera på grund av sjukdom för att få behålla studiestartsstödet utan att några studier bedrivs. En studerande som är delvis oförmögen att studera kan därför, enligt gällande regler, inte behålla studiestartsstödet för den tid som den studerande är sjuk, utan kan enbart få studiestartsstöd för den tid han eller hon studerar. En studerande som fått sin sjukperiod godkänd av har under vissa förutsättningar rätt till studiemedel under sjukdom. Det krävs enligt studiestödsförordningen att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Det är alltså inte möjligt att vara sjuk på deltid och studera på deltid med helt studiemedel. En studerande som är partiellt studieoförmögen kan enligt studiestödslagen få studiemedel endast i den omfattning studier faktiskt bedrivs. Den som studerar med studiemedel och blir partiellt sjukskriven kan inte få sjukpenning från för den del som personen inte studerar. Skälet till det är att sjukförsäkringen är en försäkring för bortfall av arbetsinkomst. Sjukpenning på grund av bortfall av inkomst av studiemedel eller förmåner och bidrag kan således inte betalas ut. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 2015:21) gjort bedömningen att möjligheten till deltidssjukskrivning för studerande bör utredas vidare. Betänkandet bereds fortfarande inom . Utskottet anser att man bör avvakta beredningen av betänkandet och avstyrker med det anförda motion 2016/17:3680 (V) yrkande 1. När det gäller yrkandet om att rätten till bostadsbidrag för studenter med studiestartsstöd ska bli likvärdig med den för studenter med studiemedel vill utskottet anföra följande. Bostadsbidrag kan enligt 94–97 kap. socialförsäkringsbalken lämnas till barnfamiljer och hushåll utan barn. Rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek är beroende av den försäkrades bidragsgrundande inkomst. Den bidragsgrundande inkomsten utgörs av överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet, kapital samt del av egen eller barns förmögenhet, del av barns inkomst av kapital och vissa andra inkomster. Med vissa andra inkomster avses bl.a. studiemedel i form av studiebidrag, utom den del som avser tilläggsbidrag. Enligt lagen om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ska studiebidrag ingå vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. Utskottet kan konstatera att den bidragsgrundande inkomsten kommer att bli högre för den som uppbär studiestartsstöd än för den med studiebidrag. Skälet till det är att studiestartsstödet som det föreslås i propositionen är högre än studiebidraget. Ett högre stöd ger således ett lägre bostadsbidrag. Utskottet har ingenting att invända mot regeringens förslag och avstyrker med det anförda motion 2016/17:3680 (V) yrkande 2. När det sedan gäller yrkandet om att fribeloppet för studiestartsstödet bör läggas på en nivå som uppmuntrar till fokus på studierna och inte bör vara för högt vill utskottet framhålla följande. Den som har studiemedel får ha inkomster upp till ett visst belopp, ett s.k. fribelopp, utan att dessa minskas. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. På årsbasis kan en heltidsstuderande ha en inkomst på utan att studiemedlen reduceras (2017). Fribeloppsgränsen för den som studerar på heltid med det föreslagna studiestartsstödet blir . Det föreslagna studiestartsstödet är enligt utskottets mening ett förmånligt studiestöd och består till skillnad från studiemedlen enbart av bidrag och innehåller inte någon lånedel. Utskottet anser i likhet med regeringen att det av detta skäl är motiverat att ha ett lägre fribelopp inom studiestartsstödet än inom studiemedelssystemet. Även med den föreslagna fribeloppsgränsen har studerande med studiestartsstöd möjlighet att arbeta vid sidan av sina studier och under eventuella lov. Utskottet anser således att den föreslagna fribeloppsgränsen för studerande med studiestartsstöd är väl avvägd. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2016/17:3680 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avstyrker ett motionsyrkande om att avskrivningsmöjligheten för studielån ska behållas. Jämför reservation 6 (SD). I motion 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 2 begär motionärerna att man ska behålla avskrivningsmöjligheten för studielån. Studielån inom studiemedelssystemet som tas i samband med behörig-hetsgivande studier inom t.ex. komvux eller inom folkbildningen kan till viss del skrivas av om den studerande går vidare till högskolestudier. Möjligheten till avskrivning av studielån omfattar även låntagare som studerar på högskolornas basår, dvs. enligt förordningen (2007:432) om behörighetsgivande förutbildning vid universitet och högskolor. Förutsättningarna för att få avskrivning av studielån för tidigare studier regleras i 4 kap. 22 § studiestödslagen. Avskrivning får göras med en sjättedel av det först lånade beloppet för varje 60 högskolepoäng som kan ingå i en högskoleexamen och som låntagaren har genomfört med godkänt resultat. Den sammanlagda avskrivningen får dock omfatta högst hälften av det först lånade beloppet. Högst 180 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier, ger grund för avskrivning. Möjligheten till avskrivning av lån gäller endast studiemedelstagare som har studiemedel med den generella bidragsnivån och som även tar lån. För dem som har studiemedlens högre bidragsnivå ges därför ingen möjlighet till avskrivning. Regeringen föreslår att möjligheten att skriva av studielån tagna i samband med behörighetsgivande studier för studerande som går vidare till högskolestudier ska avskaffas. Regeringen anför bl.a. följande skäl. Regeringen ifrågasätter avskrivningens betydelse för rekryteringen till högre studier. Avskrivning av lån för behörighetsgivande studier är relativt okänd bland de studerande. En enkätundersökning från CSN har visat att av de låntagare som studerat och tagit lån på flera nivåer anger att avskrivningsmöjligheten påverkade valet att studera vidare på högskolan. Betydligt fler, , kände inte till att det fanns någon möjlighet att få avskrivning, och uppger att de hade studerat vidare ändå (CSN [2011] Vilken inverkan har studiestödet på valet mellan att studera och inte studera? – en enkätundersökning [CSN:s dnr 2011-2189-7979]). Regeringen konstaterar att undersökningen visar att avskrivningsmöjligheten för en majoritet inte hade någon påverkan på valet att fortsätta sina studier. Regeringen anser att subventioner i form av bidrag ur rekryteringssynpunkt är att föredra framför avskrivningar längre fram i tiden. Detta eftersom bidrag innebär att alla får del av subventionen, dvs. även de som inte utnyttjar lånesystemet. Regeringen är medveten om att avskrivningsmöjligheten bidrar till att hålla nere den studerandes skuldsättning. Frågan om skuldsättning är viktig för regeringen. är enligt regeringen en lika viktig fråga om låntagarna har möjlighet att återbetala sin studieskuld. Regeringen anser att en lite högre studieskuld inte behöver vara något problem så länge låntagarens betalningsmöjligheter är goda. Den s.k. visade i betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå (SOU 2013:20) att återbetalningsproblem är betydligt vanligare bland dem som tagit lån på lägre utbildningsnivåer än på högre. De låntagare som berörs av förslaget om avskaffad avskrivning av lån tagna vid behörighetsgivande studier är personer som studerar på grundläggande och gymnasial nivå, inklusive högskolans basår, med studiemedel och lån och som går vidare till högskolestudier. De som går vidare till högskolestudier t.ex. efter att ha studerat på högskolans basår har alltså, oavsett skuldens storlek, betydligt bättre möjligheter att betala tillbaka sin skuld än de som enbart studerar på låg utbildningsnivå. Detta eftersom utbildningspremien på studier på eftergymnasial nivå generellt sett är högre än på gymnasial och grundläggande nivå. Det bör därför enligt regeringen vara mer motiverat med riktade resurser mot studerande på dessa lägre utbildningsnivåer som har ett behov av att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet kan konstatera att det främsta syftet med att möjliggöra avskrivning av studielån för tidigare studier är att minska skuldsättningen för dem som har studerat med studielån på både grundskolenivå eller gymnasieskolenivå och eftergymnasial nivå. Ett annat skäl är att främja rekryteringen av studerande till framför allt naturvetenskapliga och tekniska studier (prop. 1999/2000:10 s. 121). Utskottet vill uppmärksamma det regeringen anför i propositionen om att en lite högre studieskuld inte behöver vara något problem så länge låntagarens betalningsmöjligheter är goda, vilket den s.k. visade i betänkandet vuxenutbildning på grundläggande nivå (SOU 2013:20). När det gäller den grupp som går vidare till högskolestudier och således kan bli föremål för den nuvarande avskrivningsmöjligheten delar utskottet regeringens uppfattning att det är en grupp som har bättre möjligheter att betala tillbaka sin skuld än de som enbart studerar på låg utbildningsnivå. Av undersökningen som kommenteras i propositionen framgår vidare att avskrivningsmöjligheten för de flesta studenter inte påverkade deras val att fortsätta sina studier. I stället anser regeringen att subventioner i form av bidrag är att föredra ur rekryteringssynpunkt framför avskrivningar längre fram i tiden, eftersom bidrag innebär att även de som inte utnyttjar lånesystemet får del av subventionen. Utskottet anser att regeringens förslag är väl avvägt och avstyrker med det anförda motion 2016/17:3659 (SD) yrkande 2. Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (SD, C, KD) av (SD), (SD), (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3688 av och i (båda C) och 2016/17:3690 av m.fl. (KD) samt avslår proposition 2016/17:158 punkterna 1–5. Vi anser att ska avslå proposition 2016/17:158 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd. Vi utvecklar våra närmare skäl i våra respektive särskilda yttranden i detta betänkande. Målgruppen för studiestartsstödet, punkt 2 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3676 av m.fl. (L). Enligt regeringens förslag är det i huvudsak personer utan grund- och gymnasieutbildning som ska kunna ta del av det nya rekryterande studiestartsstödet. Det finns dock personer med gymnasieutbildning som fortfarande inte har kommit in på arbetsmarknaden och skulle gynnas av att komplettera sina studier. Som exempel kan nämnas personer som läst högskoleförberedande program och fått låga betyg samt äldre personer som läst motsvarande gymnasieexamen i ett land utanför Europeiska unionen. Det är enligt vår mening oklart vad som avses med avslutad utbildning på gymnasial nivå, vilket innebär att det blir en tolkningsfråga om vilka som ingår i målgruppen. Reglerna förutsätter att kommunerna gör ett individuellt prioriteringsarbete, vilket kommer att kräva extra administrativa resurser. Vi anser därför att regeringen ska utreda möjligheten att utöka studiestartsstödet till fler grupper och tydligare precisera vilka som ska ha rätt till stödet och inte. Regeringen framhåller att syftet med studiestartsstödet är att öka rekryteringen till studier bland personer med stort utbildningsbehov som annars inte hade valt att studera. Genom att erbjudas ett studiestartsstöd ska individer finna den motivation som krävs. Vi anser dock att regeringen, i samband med att reglerna förtydligas, bör införa en möjlighet för individer att själva kunna ansöka om studiestartsstöd och på så sätt kunna kvalificera sig för stödet. Vissa kommuner har redan specialiserade utbildningsprogram för personer som står långt från arbetsmarknaden. Det är viktigt att även dessa får en möjlighet att ta del av studiestartsstödet. Egen studiemotivation och förmåga bör inte vara ett hinder för att också ansöka om att ta del av studiestartsstödet. Stödet är i sig en viktig del i att minska de ekonomiska nackdelarna mellan att gå från en mer generell bidragsförsörjning till studier med studiemedel. Vi anser att det är angeläget för hela den grupp som får studiestartsstödet att studier också kan ske på yrkesvux. Detta behöver säkerställas. Med dagens system ser vi en risk i att det inte kommer att vara möjligt för alla. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Målgruppen för studiestartsstödet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3676 av m.fl. (L) och 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. Jag ställer mig positiv till att man inför ett studiestartsstöd för dem som saknar grundskoleutbildning. Alla i ska ha möjlighet att slutföra . Gymnasieskolan är dock en frivillig skolform, och det finns skäl att misstänka att avhoppen från ungdomsgymnasiet ökar om man skapar incitament för elever att hoppa av för att senare slutföra sina gymnasiestudier med bättre ekonomiska villkor. Dessutom kan det vara problematiskt om elever i samma komvuxklass har olika ersättningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kommunernas rekryteringsarbete och resurser, punkt 3 (M) av (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3689 av m.fl. (M) yrkandena 4–6. Enligt regeringens förslag ska kommunerna samarbeta med Arbetsförmed-lingen vid rekryteringen av elever som erbjuds studiestartsstödet. Det finns enligt vår uppfattning kommuner som upplevt att myndigheten inte alltid anpassar sin verksamhet efter de lokala förutsättningarna.