bet · H401FöU4 · 2017-05-10 00:00:00 — betänkande 2016/17:FöU4 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Motionerna som behandlas i betänkandet berör bl.a. värnplikt, bemanning, personalförsörjning, subventioner, och veteranfrågor. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Värnplikt och bemanning ............................................................................. Subventioner, och villkor .............................................................. Studieuppehåll och tjänstledighet ............................................................... Värnplikt och bemanning, punkt 1 (SD)............................................... Värnplikt och bemanning, punkt 1 (KD) .............................................. Personalförsörjning, punkt 2 (M) ......................................................... Personalförsörjning, punkt 2 (C) .......................................................... Subventioner för gruppbefäl, soldater och sjömän, punkt 3 (SD)......... och villkor, punkt 4 (M) .......................................................... och villkor, punkt 4 (SD, C).................................................... och villkor, punkt 4 (KD)........................................................ Studieuppehåll och tjänstledighet, punkt 5 (M, C, L, KD) ................... Veteranfrågor, punkt 6 (M) .................................................................. Veteranfrågor, punkt 6 (SD) ................................................................. Veteranfrågor, punkt 6 (L).................................................................... Rekryteringskontor, punkt 7 (M) .......................................................... Utnämningar, punkt 8 (SD) .................................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2016/17:1090 av m.fl. (L), 2016/17:2429 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 23 samt 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 32. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 3 (M) Reservation 4 (C) 3.Subventioner för gruppbefäl, soldater och sjömän 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 37, 39–41 och 48. Reservation 5 (SD) 2016/17:3121 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 8, 9 och 13 samt 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 29. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD, C) Reservation 8 (KD) 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 8. Reservation 9 (M, C, L, KD) avslår motionerna 2016/17:1091 av m.fl. (L), UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2016/17:2060 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 11–13 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 10 (M) Reservation 11 (SD) Reservation 12 (L) 2016/17:2956 av (C) och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 10. Reservation 13 (M) 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 44. Reservation 14 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden om försvarets personalförsörjning och Försvarsmaktens personalpolitik. Motionerna väcktes under den allmänna motionstiden /17. De rör bl.a. totalförsvarsplikt och mönstring, och villkor för olika personalkategorier samt veteranfrågor. informerade utskottet om aktuella frågor vid sammanträdet . beslutade om lagstiftning som fastställde att försvarets personalförsörjning ska vila på frivillighet och att en könsneutral totalförsvarsplikt endast ska tillämpas när försvarsberedskapen så kräver (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). När förslaget behandlades konstaterade utskottet att det blivit alltmer uppenbart att totalförsvarsplikten urholkats och man såg ett behov av att reformera den militära utbildningen och anpassa den till en insatsorganisation i enlighet med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Utskottet utgick från att regeringen och Försvarsmakten noggrant skulle planera för att snabbt kunna återuppta grund- och repetitionsutbildningen av värnpliktiga och civilpliktiga om så skulle behövas. behandlade utskottet regeringens förslag till ny lag om soldatanställningar (prop. 2011/12:115, bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). I utskottets ställningstagande konstaterades att man noga skulle fortsätta att följa genomförandet av personalsystemet och de utmaningar som detta medför inom olika områden. Frågor om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem har behandlats av utskottet i betänkandena /14:FöU2, 2014/15:FöU7 och 2015/16:FöU8. Regeringen beslutade om en utredning av hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den beslutade försvarspolitiska inriktningen (dir. 2013:94). Utredningens betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) presenterades . Utredningen har remissbehandlats, och remissinstanserna lämnade sina svar till . beslutade utskottet att förra försvarspolitiska beslut skulle följas upp. En utredare fick därför i uppdrag att analysera om Försvarsmaktens organisation har utvecklats i enlighet med det beslut som fattade 2009 när det gäller bemanningsläget och att beskriva i vilken omfattning bemanningen har genomförts med anställd respektive värnpliktig personal. Utredarens rapport det som vi tänkt oss? (2014/15:RFR4) överlämnades till utskottet . I den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) liksom i budgetpropositionerna , 2016 och 2017 har regeringen konstaterat att det finns fortsatta utmaningar i den nya personalförsörjningen. En särskild utredare har därför haft i uppdrag (dir. 2015:98) av regeringen att föreslå en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret som även i fortsättningen huvudsakligen baseras på frivillighet, men där en ökad användning av totalförsvarsplikten kompletterar frivilligheten när krigs- organisationens behov inte kan tryggas enbart genom frivillig rekrytering. Utredaren överlämnade sitt betänkande En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) . Enligt är avsikten att omhänderta utredningen samlat med SOU 2014:73. Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. att mönstra gäller fr.o.m. . grundutbildning med värnplikt gäller fr.o.m. . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att återinföra värnplikten och om bemanning av Försvarsmakten. Jämför reservation 1 (SD) och 2 (KD). I motion 2016/17:1090 av m.fl. (L) yrkar motionärerna att ska ställa sig bakom det som anförs i motionen om att aktivera totalförsvarsplikten. Försvarsmakten upplever enligt motionärerna stora svårigheter att fullt ut bemanna försvaret med anställda yrkessoldater. kunde cirka hälften av försvaret bemannas på frivillig väg. hoppar soldaterna av . Omvärldsläget blir alltmer kritiskt. Den ryska militära aktiviteten i ökar och tonläget hårdnar. (SD) anför i motion 2016/17:2429 att värnplikten bör återinföras och att bör tillkännage detta för regeringen (yrkande 1). Motionären framhåller att värnplikten tillgodosåg vårt behov av personal som det var lärorikt för de värnpliktiga. Genom mönstringen togs personer ut till tjänstgöring som baserades dels på Försvarsmaktens behov, dels på individens kompetens och önskemål. Detta gjorde det lättare att snabbt rusta upp i händelse av krig. I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) anför motionärerna att värnpliktslagstiftningen bör aktiveras i reducerad skala (yrkande 13). Syftet är att stärka personalförsörjningssituationen på kort sikt. Den presenterade personalförsörjningsutredningen utgör där ett viktigt ingångsvärde. Motionärerna yrkar vidare på att man bör se över möjligheten att bemanna flottan och flygförbanden med kontinuerligt tjänstgörande personal för att kunna upprätthålla en hög beredskap (yrkande 23). Motionärerna beskriver flottan och flygförbanden som måttligt personalkrävande system som kan utveckla hög effekt, speciellt i ett inledande skede av en eventuell konflikt. m.fl. (SD) yrkar i motion 2016/17:2899 på att samtliga unga män i en årsklass ska mönstras på plats – frivilligt för kvinnor – och att ska tillkännage detta för regeringen (yrkande 32). Enligt motionärerna bör pliktsystemet återinföras och därmed mönstringen. Motionärernas krav på fler markförband medför ett ökat behov av soldater men också av reservofficerare. Bakgrund och tidigare behandling Utskottet har tidigare berett frågor om totalförsvarsplikt och könsneutral värnplikt, senast vid beredningen av den försvarspolitiska inriktningen –2020. Då underströk utskottet att totalförsvarsplikten kvarstår i grunden och att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap har möjlighet att aktivera icke aktiva delar av totalförsvarsplikten. När det gäller totalförsvarspliktigas fullgörande av repetitionsutbildning beslutade regeringen att de som fullgjort grundutbildningen eller motsvarande och krigsplacerats i ett krigsförband ska vara skyldiga att fullgöra repetitionsutbildningen, detta med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (dnr 2014/2039/MFI). Skyldigheten att mönstra och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt träder i kraft först efter det att regeringen beslutat om detta med hänsyn till försvarsberedskap. Denna skyldighet är könsneutral (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Utskottet beredde frågor om personalförsörjningssystemet bl.a. i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Utskottet uttalade då att man lade stor vikt vid regeringens pågående översyn av personalsystemet. överlämnades betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) till regeringen. Utredaren gör där bedömningen att såväl det försämrade omvärldsläget som svårigheterna att på frivillig väg helt bemanna krigsförbanden motiverar att regeringen fattar beslut om att skyldigheten att mönstra och fullgöra värnplikt åter ska tillämpas. I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet framhöll utskottet vidare att ett väl fungerande reservofficerssystem är av stor betydelse för krigsförbanden och för folkförankringen av det militära försvaret. Utskottet delade regeringens bedömning att den säkraste och minst resurskrävande vägen att snabbt stärka reservofficerssystemet är genom grundutbildning av taktiska reservofficerare i form av en kortare inomverksutbildning. I den försvarspolitiska inriktningspropositionen redovisade regeringen bedömningen att reservofficerssystemet ska användas på befattningar som i första hand kräver tjänstgöring vid repetitionsövningar, aktivering eller mobilisering. Reservofficerare bedömdes liksom tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän vara ett kostnadseffektivt sätt att bemanna krigsförbanden med militär personal. Regeringen anförde att reservofficerssystemet ska styras av krigsförbandens behov av militär kompetens. I betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (2016/17:FöU8) konstaterade utskottet att ett väl fungerande reservofficerssystem är av stor betydelse för krigsförbanden och för folkförankringen av det militära försvaret. Utskottet utgick därmed från att regeringen skulle säkerställa att reservofficerssystemet utvecklas i linje med detta. Med stöd av 1 kap. 3 a § lagen om totalförsvarsplikt fattade regeringen beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att mönstra gäller Skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller fr.o.m. . Totalförsvarets rekryteringsmyndighet ska kalla totalförsvarspliktiga födda till mönstring senast för inskrivning till grundutbildning med värnplikt 2018. Försvarsmakten ska genomföra grundutbildning med totalförsvarspliktiga inskrivna för värnplikt . Utskottet konstaterar att det finns utmaningar i personalförsörjningssystemet som lett till behovet av fortsatta reformer. Utskottet ser därför positivt på regeringens beslut om att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att mönstra och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Genom detta beslut skapas förutsättningar för att fullt ut bemanna krigsförbanden. Mot bakgrund av detta beslut avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1090 (L), 2016/17:2429 (SD) yrkande 1, 2016/17:2497 (KD) yrkande 13 och 2016/17:2899 (SD) yrkande 32. Utskottet anser sig inte vara berett att föreslå att ska uttala sig om fördelningen av pliktpersonalen mellan stridskrafterna. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2497 (KD) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rekrytering och personalförsörjning till Försvarsmakten. Jämför reservation 3 (M) och 4 (C). I motion 2016/17:3121 yrkande 5 föreslår m.fl. (C) att det skapas tydliga strategier och tillvägagångssätt för rekrytering av officerare. Enligt motionärerna följer personalförsörjningen av officerare en snabbt sluttande kurva som resulterar i att för få påbörjar officersutbildningen. För att snabbt och anpassningsbart både kunna växa och skifta inriktning behövs en redundans i officersförsörjningen som saknas . I motionerna 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 7 yrkar motionärerna att Försvarsmaktens behov ska vara styrande för hur försvarets personalförsörjning ska utformas. Motionärerna framhåller att försvarets personalförsörjning även i fortsättningen ska bygga på frivillighet. Värnplikten är vilande men kan aktiveras vid behov. Motionärerna hänvisar till den framlagda personalförsörjningsutredningen som föreslår att frivilligheten kompletteras med en mindre andel värnpliktig personal. Försvarsmakten ser behov av att stärka personalförsörjningen bör man enligt motionärerna använda alla verktyg som står till buds, inklusive en delvis Bakgrund och tidigare behandling Såväl regeringen som utskottet har konstaterat att det finns utmaningar i personalförsörjningssystemet som leder till ett fortsatt reformbehov (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11). fattade regeringen beslut om kommittédirektiv till en särskild utredare när det gäller en långsiktigt hållbar personalförsörjning av det militära försvaret (dir. 2015:98). Utredarens uppgift var bl.a. att utifrån krigsorganisationens behov och Försvarsmaktens rekryteringskraft föreslå en lämplig balans mellan plikt och frivillighet. Utskottet beredde även frågor om personalförsörjningssystemet i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). I betänkandet angav utskottet att man lade stor vikt vid regeringens pågående översyn av personalsystemet där utredaren bl.a. skulle föreslå en lämplig balans mellan plikt och frivillighet med utgångspunkt från krigsorganisationens behov och Försvarsmaktens rekryteringskraft. överlämnades utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) till regeringen. Utredningen gör bedömningen att svårigheterna att på frivillig väg bemanna krigsförbanden medför att regeringen bör fatta beslut om att skyldigheten att mönstra och fullgöra värnplikt åter ska tillämpas eftersom det behövs för försvarsberedskap. Utredningen konstaterar vidare att rekryteringsbasen för officersförsörjningen behöver breddas. Särskilda rekryteringsinsatser bör även göras för att bredda rekryteringsbasen för reservofficerare. Regeringen har i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) angett att man avser att ta ställning till de förslag som presenteras i betänkandet Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) och betänkandet En robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63). Därefter avser regeringen att återkomma med sitt ställningstagande i budgetpropositionen . Utskottet har tidigare framhållit att man delar Försvarsmaktens bedömning att en rekryteringsbas som främst består av frivilliga unga män är otillräcklig för att garantera en effektiv framtida kompetensförsörjning. Den nu beslutade könsneutrala mönstringsskyldigheten och plikttjänstgöringen är ett välkommet steg för att omhänderta personalförsörjningsproblematiken. Utskottet vill påtala att det nu är centralt att finna balansen mellan plikt och frivillighet utifrån krigsförbandens behov. Vidare har utskottet noterat att utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret konstaterat att rekryteringsbasen för officersförsörjningen behöver breddas och att särskilda rekryteringsinsatser även behöver göras för att bredda rekryteringsbasen för reservofficerare. Därmed bekräftar utredaren bilden av att utmaningarna inom personalförsörjningen inte bara gäller gruppbefäl, soldater och sjömän utan även andra yrkeskategorier inom försvaret. Utskottet vill inte föregå beredningen av utredningen robust personalförsörjning av det militära försvaret. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3121 (C) yrkande 5, 2016/17:3382 (M) yrkande 11 och 2016/17:3204 yrkande 7. Subventioner, och villkor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om incitament, subventioner, samt bostäder för militär personal. Jämför reservation 5 (SD), 6 (M), 7 (SD, C) och 8 (KD). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna på att möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att bo kvar på logementen för en låg hyra även efter provanställningstiden bör utredas (yrkande 37). Motionärerna anför vidare att möjligheten för samma grupp att få tillgång till billig och nyttig lagad frukost, lunch och middag bör utredas (yrkande 39). bör även tillkännage för regeringen att möjligheten att subventionera hemresor för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän bör utredas (yrkande 40). Motionärerna anför att bör tillkännage för regeringen att en premie ska utlovas när soldater tecknar ett kontinuerligt kontrakt (yrkande 41). Premien ska utbetalas i delar under kontraktstidens gång. I motionen yrkas även på att medborgare som är aktiva i frivilligrörelserna delvis ska ersättas för sina utlägg indirekt (yrkande 48). m.fl. (C) anför i motion 2016/17:3121 att möjligheten att utveckla ett incitamentssystem för arbetsgivare och egenföretagare som anställer hemvärnssoldater bör ses över (yrkande 4). Motionärerna framhåller att det behövs effektfulla incitament som gör det intressant för arbetsgivare att anställa någon som är knuten med kontrakt till Försvarsmakten. I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkar motionärerna på behovet av ett helhetspaket med incitament för att behålla Försvarsmaktens personal i längre anställningar (yrkande 8). Incitamenten kan t.ex. innefatta ekonomiska av anställning, utbildningscheckar, möjlighet till vidareutbildning eller tillgång till bostäder. motionärerna att man särskilt bör beakta Försvarsmaktens behov av bostäder (yrkande 9). En förutsättning för en hållbar personalförsörjning över hela landet är en god bostadsförsörjning – både för dem som genomför den grundläggande militära utbildningen och för dem som genomgår befäls- och Slutligen anför motionärerna att man bör initiera samtal mellan Försvarsmakten och civila arbetsgivare för att göra det lättare för medarbetare att vara tjänstgörande soldater och hemvärnssoldater och att kunna delta i övningsverksamhet (yrkande 13). näringsliv som offentliga arbetsgivare måste förbättras. mervärde för både arbetsgivaren och den anställde. exempel på samarbetsavtal mellan Försvarsmakten och civila Konceptet bör kunna utvecklas och breddas ytterligare. I motion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att Försvarsmakten ska få möjlighet att tillhandahålla bostäder till sina tillfälligt anställda (yrkande 29). Motionärerna beskriver att ett antal större lärosäten 2009 fick möjlighet att tillhandahålla bostäder åt studenter och gästforskare. Motionärerna menar att även Försvarsmakten borde ges samma möjlighet att tillhandahålla bostäder åt sina Bakgrund och tidigare behandling Utskottet behandlade frågan om ersättning vid tjänstgöring i Försvarsmakten inom ramen för budgetbetänkandet . tillkännagav för regeringen att ett förslag bör tas fram för att införa ett system med tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament för vissa personalkategorier i samband med detta (bet. 2014/15:FöU1, rskr. 2014/15:63). Utskottet har även tidigare behandlat dessa frågor i sitt betänkande Försvarets personalförsörjning och personalpolitik m.m. (bet. 2013/14:FöU2). Regeringen bedömde i den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) att Försvarsmakten inom ramen för den delegerade statliga arbetsgivarpolitiken borde överväga att ta upp diskussioner om incitamentsstrukturer för att uppmuntra att gruppbefäl, soldater och sjömän fullföljer kontrakterad tjänstgöringstid. Regeringen har därefter fattat beslut om en ny förordning som ska ersätta förordningen (2010:590) om grundläggande och kompletterande militär utbildning inom Försvarsmakten. Försvarsmaktens grundläggande militära utbildning bestod fram av en lång utbildning. Den nya förordningen trädde i kraft . Den nya militära grundutbildningen ska omfatta minst 120 och högst . Den nya, längre utbildningen ska ge de särskilda militära färdigheter och kunskaper som behövs för att kunna krigsplaceras i en befattning i totalförsvaret. Enligt förordningen (2015:613) om militär grundutbildning har vidare den som godkänts efter genomförd utbildning rätt till en utbildningspremie med ett belopp som motsvarar vad han eller hon sammantaget fått i månadsersättning under den militära grundutbildningen. Enligt förordningen får Försvarsmakten utfärda föreskrifter om hur utbildningspremien ska beräknas om rekryten gjort uppehåll i utbildningen eller bytt inriktning på utbildningen. När det gäller frågor om bl.a. fria måltider och hemresor bereddes de i utskottsbetänkandena Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2014/15:FöU7) och Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Utskottet konstaterade då att man vid tidigare behandling av frågor om ersättningar vid tjänstgöring i Försvarsmakten betonat vikten av att myndigheten ska kunna behålla sin personal. Utskottet framhöll att tillkännagett att regeringen bör ta fram ett förslag om att införa tidsdelmål och ekonomisk kompensation liksom andra typer av incitament. Utskottet ansåg inte att borde vidta ytterligare åtgärder. Vad gäller bostäder till gruppbefäl, soldater och sjömän behandlades frågan i utskottets betänkande Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2015/16:FöU8). Den särskilda utredare som avslutade sitt uppdrag om Försvarsmaktens personalförsörjningssystem lämnade förslag på vissa åtgärder i fråga om bostäder. Förslaget innehöll ett tillägg till förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning där Försvarsmakten ges möjlighet att hyra ut bostadslägenheter till gruppbefäl, soldater och sjömän i andra hand (SOU 2014:73 s. 344–353). Utredarens förslag innebär inte att Försvarsmakten ska bli skyldig att tillhandahålla gruppbefäl, soldater och sjömän ett andrahandskontrakt för en lägenhet.