bet · H401NU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovations på energiområdet och avslår samtliga motionsyrkanden. Det föreslagna målet innebär en utvidgning av det övergripande målet för programmet för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. I den behandlade propositionen anger regeringen även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå de uppställda energi- och klimatmålen. Motionsyrkandena som avstyrks rör på olika sätt energiforskning och har väckts i anslutning till den aktuella propositionen, i anslutning till regeringens forskningsproposition och under den allmänna motionstiden /17. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Fyra yrkanden som har väckts i anslutning till proposition 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Tre yrkande som har väckts i anslutning till proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. Nio yrkanden från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Energipolitikens mål och visioner Propositionens omfattning och avgränsning Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet Forskning om förnybar energi 1.Avslag på propositionen, punkt 1 (L) 2.Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (M) 3.Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (SD) 4.Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (L) 5.Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (KD) 6.Vissa genomförandefrågor, punkt 3 (C) 7.Forskning om förnybar energi, punkt 4 (C) 8.Forskning om förnybar energi, punkt 4 (KD) 9.Kärnenergiforskning, punkt 5 (M, SD) 10.Vissa övriga frågor, punkt 6 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:50 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (L) Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet godkänner regeringens förslag i fråga om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet. Därmed bifaller proposition 2016/17:66 och avslår motionerna 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3571 av m.fl. (SD), 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) 2016/17:3579 av m.fl. (C) yrkandena 13–15. Reservation 6 (C) Forskning om förnybar energi 2016/17:563 av (M), 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 33 samt 2016/17:3579 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 10 och 11. Reservation 7 (C) Reservation 8 (KD) 2016/17:562 av (M) yrkande 1, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:3127 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 9 (M, SD) 2016/17:3579 av m.fl. (C) yrkandena 5–9 och 12. Reservation 10 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (MP), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (SD) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas proposition 2016/17:66 Forskning och innovation på energiområdet och fyra motioner som har väckts i anslutning till propositionen. Vidare tar utskottet ställning till tre motionsyrkanden som har väckts i anslutning till regeringens forskningsproposition (prop. 2016/17:50). beslutade att överlämna de tre sistnämnda motionsyrkandena till näringsutskottet som därefter beslutade att motta dessa (näringsutskottets protokoll 2016/17:17). Därutöver behandlas sju motioner (nio yrkanden) från den allmänna motionstiden /17. Energipolitikens mål och visioner fattade beslut om ett antal energipolitiska mål utifrån den dåvarande borgerliga regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Flera av dessa mål hade sin utgångspunkt i EU:s energipolitik och de s.k. 2020-målen. Det gäller exempelvis målen • att andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020 • att energianvändningen ska vara effektivare 2020 uttryckt som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet • att utsläppen av klimatgaser enligt det nationella klimatmål som slagit fast ska minska till 2020 jämfört med inom den icke handlande sektorn. Enligt bördefördelningen inom EU ska ha förnybar energi i den slutliga energianvändningen . Enligt beslut är det svenska nationella målet dock förnybar energi 2020. Detta mål har uppnåtts , och andelen förnybar energi var enligt EU-direktivets definition . I introducerades ett system med elcertifikat. Elcertifikaten är ett marknadsbaserat stödsystem för producenter av förnybar el som ska öka produktionen av förnybar el på ett kostnadseffektivt sätt. ökade den förnybara elproduktionen med hjälp av elcertifikaten med drygt , framför allt genom ny biokraft och vindkraft. har och en gemensam elcertifikatsmarknad. Målet inom den gemensamma svensk-norska marknaden är att öka den förnybara elproduktionen med . tillsatte regeringen en för att ta fram ett underlag för en bred politisk överenskommelse om energipolitikens inriktning med fokus på 2025 och framåt. Kommissionen bestod av representanter från riksdagspartierna med energiministern som ordförande. Dessutom deltog som speciellt inbjudna generaldirektörerna för , och . uppdrag var att se över det framtida behovet av energi utifrån aktuell och befintlig forskning samt identifiera vilka utmaningar och möjligheter som finns för den framtida energiförsörjningen med ett särskilt fokus på el. slöts en energipolitisk ramöverenskommelse mellan , , , och . Enligt denna ska den svenska energipolitiken bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU och syfta till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. När det gäller elsektorn ska ha ett robust system med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Energiöverenskommelsen bygger bl.a. på det klimatmål som Miljömålsberedningen har formulerat om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp (se även nedan). Målet är förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är detta ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft. Det innebär inte heller en stängning av kärnkraftverk genom politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för återstår att ta fram men ska beslutas . När det gäller forskning och innovation på energiområdet ska fokus enligt överenskommelsen ligga på områden som bidrar till att nå uppställda klimat- och energipolitiska mål och som har förutsättningar för tillväxt och export. Insatserna ska även fortsättningsvis fokusera på teknikutveckling och demonstrations- och pilotprojekt på alla områden inom energiforskningen. Det sägs vidare att energiforskningen har en avgörande roll i fråga om att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. presenterade Miljömålsberedningen en överenskommelse med ett stort antal förslag för att skärpa miljöpolitiken i . Socialdemokraterna och samt , deltog i överenskommelsen. Miljömålsberedningen har föreslagit ett antal etapp- och sektorsmål för klimatpolitiken som även har betydelse för energipolitiken, däribland det ovan omnämnda långsiktiga målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. I propositionen anger regeringen att den planerar att återkomma med en proposition om ett klimatpolitiskt ramverk och nya mål, med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag. Propositionens omfattning och avgränsning Regeringen framhåller att propositionen behandlar den verksamhet som finansieras av anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Verksamheten utgör ett avgränsat och sammanhållet långsiktigt program med insatser kring forskning, utveckling, demonstration, kommersialisering och innovation på energiområdet som finansieras via detta anslag. Det genomförs med stöd av förordningen (2008:761) om statligt stöd till forskning och utveckling samt innovation inom energiområdet samt enligt gällande regleringsbrev för (). administrerar ett program för forskning och innovation på energiområdet. Myndigheten gör det enligt riktlinjerna i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21). Verksamheten utgörs av en strategiskt utformad samlad insats som spänner över hela innovationssystemet, i nära samverkan med, och som komplement till, övriga energipolitiska insatser och andra styrmedel som syftar till att nå klimat- och energimål samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Myndigheten ska även främja kommersialisering av forskningsresultat och spridning av nya produkter, processer och tjänster. Regeringen framhåller att stöd till forskning och innovation på energiområdet är en central och integrerad del av energipolitiken som det också är en del av forskningspolitiken. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa underlag för den strategiska prioriteringen av insatser för energiforskning och innovation –2020 genom projektet . Uppdraget redovisades i rapporten är nyckeln – strategi för forskning och innovation på energiområdet 2017–2020. Regeringen har även låtit Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) utvärdera forskning och innovation på energiområdet med avseende bl.a. på måluppfyllelse, resultat och effekter av olika typer av insatser. Tillväxtanalys redovisade sin utvärdering i rapporten och innovation för omställning av energisystemet – en analys av FoI-verksamhet. Utöver detta har konsultrapporter och mer allmänt inriktat forskningspolitiskt underlag legat till grund för regeringens överväganden i propositionen. Dessa underlag redovisas inte närmare i detta betänkande. I propositionen föreslår regeringen en utvidgning av det övergripande målet för programmet för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering på energiområdet. Regeringen anger även riktlinjer för de fortsatta insatserna för forskning och innovation på energiområdet –2020 och hur dessa ska kunna bidra till att nå de uppställda energi- och klimatmålen. Regeringen anger att propositionen läggs fram i anslutning till forskningspropositionen Kunskap i samverkan för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) och kan läsas som såväl en kompletterande del av den samlade forskningspolitiken som en central och integrerad del av energipolitiken. I budgetpropositionen föreslog regeringen en förlängning och successiv förstärkning av insatserna för forskning och innovation inom utgiftsområde 21 Energi med totalt 2017–2020 (prop. 2016/17:1). I relation till tidigare beslutade nivåer har anslaget föreslagits öka med 2017, och beräknats öka med 2018, 2019 och 2020. Detta innebär en nivå på , att jämföra med den tidigare grundnivån på ca . Regeringen påpekar att denna förstärkning möjliggör ökade ambitioner på ett flertal angelägna områden som tvärsektoriell och tvärvetenskaplig forskning och innovation, internationellt samarbete, strategiska innovationsområden och jämställdhet inom det framtida energisystemet. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet Utskottets förslag i korthet avslår en motion med begäran om avslag på propositionen. Vidare godkänner regeringens förslag till övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet. avslår samtliga motionsyrkanden som innebär andra inriktningar för energiforskningen än som kan anses omfattas av detta övergripande mål eller som bedöms vara tillgodosedda genom regeringens förslag. Jämför reservationerna 1 (L), 2 (M), 3 (SD), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att bidra till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken och energirelaterade miljöpolitiska mål. Fokus på insatserna inom energiforskningen är områden som har förutsättningar för tillväxt och export. Regeringen anser att insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska vara utformade som en central och integrerad del av energipolitiken. Forskning och innovation ska användas för att öka möjligheterna att möta de stora utmaningarna kring energi, klimat och miljö på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som även ger goda möjligheter för näringslivets och ekonomins utveckling och konkurrenskraft. Den övergripande inriktningen bör vara att främja utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem. Detta innebär att det inte bara finns skäl att rikta insatser mot förnybara energikällor, energilagring och energieffektivitet. Enligt regeringen behövs det även en trygg tillgång till energi på överkomliga villkor för att de sociala och ekonomiska dimensionerna av hållbar utveckling ska kunna nås. Regeringen anser också att det är viktigt att ta hänsyn till de eventuella risker som kan förknippas med särskilt farliga ämnen vid utveckling av ny energieffektiv teknik. Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Regeringen anger att energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Genom beslut, baserat på propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6), är det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet att insatserna ska inriktas så att de kan bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Enligt vad regeringen anför i propositionen är denna formulering både stabil över tiden och föränderlig genom att de kvantitativa mål och milstolpar som åsyftas successivt utvecklas, beslutas och uppnås. Agenda 2030 sätter förnyat fokus på sambanden mellan politikområden och på behovet av ett integrerat arbetssätt. Vidare framhåller regeringen att klimatavtalet från och regeringens ambition att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer innebär nya förutsättningar och utmaningar för energipolitiken. En viktig utmaning blir att utveckla metoder för att motverka motsättningar mellan energiförsörjning och andra relevanta mål, som exempelvis miljökvalitetsmålen. Dessutom spelar energiförsörjningen en viktig roll för möjligheterna att leva upp till överenskommelser om luftvårdspolitiken inom EU. för det förra beslutet om forskning och innovation på energiområdet stod de s.k. 2020-målen i fokus för energipolitiken. En del av dessa mål har redan uppnått. Andra fordrar ytterligare insatser och styrmedel för att nås. har det tagits fram nya kvantitativa mål på som kan ge ytterligare långsiktig styrning av insatserna. Detta gäller såväl genomförandet av klimatavtalet från som de mål som har formulerats i den svenska energiöverenskommelsen och i Miljömålsberedningens slutbetänkande. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att en satsning på energiforskning kan bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Det svenska näringslivet har stora möjligheter att utveckla och tillhandahålla varor och tjänster på en global marknad för att möta miljö- och klimatutmaningarna. Enligt energiöverenskommelsen bör insatserna inom energiforskningen fokusera på områden som bidrar till att uppnå uppställda klimat- och energipolitiska mål som även ger förutsättningar för tillväxt och export. I regeringens exportstrategi framhålls ambitiösa miljö- och klimatpolitik som en av utgångspunkterna för ökad export. Resurseffektivisering, hållbar konsumtion och produktion, miljöteknik och innovationer innebär möjligheter för affärsutveckling som miljö- och klimatpåverkan minskar. Regeringen anser att det mot denna bakgrund är rimligt att förtydliga målformuleringen och slå fast att verksamheten även ska fokusera på insatser som kan bidra till ekonomisk utveckling och export. Regeringen anser att den konkretisering av målet som beslutade enligt regeringens förslag i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6) är ändamålsenlig som en riktlinje för verksamheten kring forskning och innovation på energiområdet. Konkretiseringen innebär att forskning och innovation på energiområdet ska – bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , karakteriserat av att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, – utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader och – bidra till och dra nytta av internationellt samarbete på energiområdet. välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring, anförs det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3577 av m.fl. Därefter refererar motionärerna den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , och regeringen. Motionärerna anser att överenskommelsen säkerställer ett robust energisystem på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi. Motionärerna framhåller vidare att många av morgondagens utmaningar kan mötas med morgondagens teknik. När det gäller energiteknik ligger i framkant på många områden. Motionärerna poängterar att forskningsinsatserna inom det förnybara är viktiga och centrala för det framtida energisystemet och att de måste fortsätta, liksom även forskning som utvecklar ett modernt distributionsnät. Energiforskningen har genomförts i nära samarbete med näringslivet. Detta nära och goda samarbete bör fortsätta så att energiforskningen tydligt kan bidra till nya innovationer, nya jobb och nya produkter. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att fortsatta ansträngningarna för teknik och tjänsteutveckling inom energiområdet för att tillvarata möjligheter som kommer inom områden såsom digitalisering, förnybar energi och modern distribution (yrkande 1). Ett motsvarande yrkande finns även i kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (yrkande 33). ser positivt på propositionens övergripande inriktning men de har också en del skilda åsikter. Detta framförs inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3571 av m.fl. (SD). Motionärerna anser att de varor och tjänster som växer fram ur den svenska energiforskningen bör bidra till bl.a. en ökad export, reell tillväxt och internationella marknadsandelar. Motionärernas förhoppning är att forskningen leder till minskad användning av fossila drivmedel och till att det globala koldioxidläckaget minskar. Motionärerna säger sig se positivt på en enhetlig forskningsstrategi med riktade insatser till prioriterade forskningsområden och insatser som resulterar i maximal samhällsnytta, minskade utsläpp av växthusgaser och minskat koldioxidläckage. De menar att inga undantag bör göras för något fossilfritt energislag och föreslår ett tillkännagivande om att energiforskning ska tillåtas på alla fossilfria energislag. Det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet, slås det fast i Liberalernas partimotion 2016/17:1070 av m.fl. Motionärerna framhåller att tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Med en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Motionärerna vill därför satsa på forskning och innovation om energilagring och batterier. Motionärerna anser att fler dörrar måste hållas öppna för att säkerställa ett hållbart energisystem . Fjärde generationens kärnkraftsreaktorer har potential att sänka utsläppen av koldioxid som avfallet kan bearbetas och användas som bränsle. För klimatets skull anser motionärerna att förslaget från ledande tekniska universitet om att bygga en svensk forskningsreaktor bör genomföras. Utöver detta slår motionärerna fast att välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står industrin för en stor del av de svenska koldioxidutsläppen, och alla insatser för att minska utsläppen är enligt motionärerna därför viktiga. De konstaterar att genomför en intressant studie om förutsättningarna för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären. Motionärerna anser att denna typ av forskning bör främjas. Sammantaget begär motionärerna två tillkännagivanden med motiveringen ovan, nämligen om forskning och innovation (yrkande 8) och om forskning och innovation kring energilagring, fjärde generationens kärnkraft samt järn- och stålindustrin (yrkande 9). Av Liberalernas kommittémotion 2016/17:3572 av m.fl. framgår det att partiet anser att det inte är önskvärt att revidera de mål som finns för forskning och innovation på energiområdet. De anser det vara olämpligt att nu fastställa en ny inriktning och mål för forskning och innovation på energiområdet eftersom den konkreta innebörden av dessa mål kommer att framgå först när har behandlat och fastslagit nya energipolitiska mål. Regeringens förslag innebär dessutom en målstruktur med utgångspunkt i den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och vars innehåll Liberalerna inte står bakom och som inte heller har behandlats eller slagits fast av . Därför anser motionärerna att den nu aktuella propositionen ska avslås (yrkande 1). I stället bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att återkomma med en ny proposition om forskning och innovation på energiområdet efter det att har behandlat och slagit fast nya energipolitiska mål (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) framhålls vikten av att det satsas på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga framtida energiförsörjning med goda förutsättningar att möta framtida energibehov. Motionärerna påpekar att om de befintliga kärnkraftsreaktorerna förnyas och förbättras för en förlängd livstid som är ekonomiskt försvarbar kan det vara en god investering i forskning och utveckling. De begär ett tillkännagivande från om att forskning inom såväl förnybara energislag som kärnteknik finns med i den kommande energiforskningspropositionen för att tillgodose nödvändig kompetensförsörjning (yrkande 9). Anslag till forskning och innovation på energiområdet Som framgår av propositionsreferatet ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen en förlängning och successiv förstärkning av energiforskningsanslaget med totalt –2020 (prop. 2016/17:1, utg.omr. 21 Energi). Energiforskningsanslaget ska användas för att finansiera utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet.