bet · H501FiU5 · 2017-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen som totalt uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndigande för regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . , , och har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet behandlar utskottet även tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som rör EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Utskottet avstyrker yrkandena. och Liberalerna har reserverat sig och har lämnat ett särskilt yttrande. Proposition 2017/18:1 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. Tre yrkanden från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 27 Anslag inom utgiftsområde 27 Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020 1.Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (M) 2.Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (L) 1.Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 27 , punkt 1 (KD) 5.Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Utskottets anslagsförslag Tabell Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 27 anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 27 punkt 2. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Därmed bifaller proposition 2017:18:1 utgiftsområde 27 punkt 1. Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020 2017/18:3194 av m.fl. (L) yrkande 21, och 2017/18:3240 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 16. Reservation 1 (M) Reservation 2 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD), (L)*, (KD)*, (S), (C)*, (MP) och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen och två motioner från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut liksom förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 2. Regeringens budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen till (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslaget för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 27 i budgetpropositionen. Analysen utgör ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. I betänkandet behandlas först målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen som gäller utgiftsområdet. Slutligen behandlas tre motionsyrkanden som kommit in under allmänna motionstiden /18. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 27 Utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska unionens allmänna budget. I budgetpropositionen presenterar regeringen resultatredovisningen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen. EU:s allmänna budget bestäms , inom en flerårig budgetram. Den nuvarande fleråriga budgetramen gäller för perioden –2020 (förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013). Utgifterna i EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar under det aktuella budgetåret och kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Budgetens inkomster består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Inkomsterna benämns egna medel och omfattar en avgift baserad på medlemsländernas bruttonationalinkomst (BNI), tullavgifter, sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken och en momsbaserad avgift. EU:s egna medel regleras i beslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel. Beslutet måste efter att det antagits av Europeiska unionens råd godkännas av alla medlemsländer för att träda i kraft. godkände beslutet om egna medel för den innevarande fleråriga budgetramen (2014/335/EU, Euratom) (prop. 2013/14:238, bet. 2014/15:FiU7, rskr. 2014/15:9). godkände det sista medlemslandet beslutet, och det kunde därmed träda i kraft . Målet för den svenska budgetpolitiken i EU är att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel (prop. 1994/1995:40, bet. 1994/1995:FiU5, rskr. 1994/95:67). Totalt uppgick de ingångna åtagandena i EU-budgeten till ca , vilket även inkluderade åtaganden som ännu inte resulterat i betalningar. Åtagandena resulterade i betalningar om totalt ca (varav avsåg åtaganden ). fanns därmed sammanlagt utestående åtaganden och om totalt ca , vilket var en ökning jämfört med . avgift till EU 2016 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2016 blev , vilket var ca 6 miljarder lägre än vad som anvisades i statens budget . Jämfört med 2015 minskade avgiften till EU med . Det lägre utfallet kan huvudsakligen förklaras av en förskottsbetalning på som gjordes men som avsåg 2016. EU:s beslut om ändringsbudget ledde till att den svenska EU-avgiften minskade med , då minskningen fick kassamässig effekt. Ett beslut om ändringsbudget som sänkte EU:s utgifter med 2016 fattades så sent att effekten på den svenska EU-avgiften uppstår först . Överskottet för EU-budgeten 2016 var ovanligt högt och uppgick till . Överskottet förs upp som en inkomst budget, vilket beräknas sänka avgift . Eftersom beslutet om egna medel för perioden –2020 trädde i kraft sent 2016 hann de svenska rabatterna på EU-avgiften i form av nedsättningar av den BNI-baserade avgiften och mervärdesskattebaserade avgiften inte få effekt detta år, utan avgiften minskas med de samlade rabatterna –2016. Nedsättningen av finansieringsandel av särskilda budgetreduktion beräknas uppgå till . EU:s budget antogs av . Den beslutade budgeten (exklusive ändringsbudgetar) uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Det motsvarar en ökning med av åtagandeanslagen och en minskning med av betalningsanslagen jämfört med den ursprungligt beslutade budgeten . Regeringens analys och slutsatser Utfallet för EU-budgeten 2016 innebar att betalningarna var lägre än . Även om den svenska EU-avgiften påverkades av de minskade utgifterna på EU-budgeten var det framför allt den svenska förskottsbetalningen som förklarar att utfallet blev lägre än vad som anvisades i statens budget. Nivån på den beslutade budgeten blev något lägre när det gäller betalningsbemyndiganden jämfört med kommissionens förslag, vilket regeringen ser positivt på. Däremot ökade åtagandena något. I och med att det nya beslutet om egna medel trätt i kraft får nedsättningarna av EU-avgifterna retroaktivt 2017, men det uppkommer också en motsatt effekt på den svenska EU-avgiften som en följd av att beräknas enligt den nya redovisningen av nationalräkenskaperna, ENS 2010. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att resultaten inom utgiftsområdet i huvudsak är i linje med målet för budgetpolitik i EU. Regeringen avser att även fortsättningsvis driva en restriktiv linje i arbetet med EU-budgetrelaterade frågor. Anslag inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet anvisar anslaget inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen i enlighet med regeringens förslag och bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). Budgetpropositionen innehåller två förslag inom utgiftsområde 27, dels ett ramanslag för , dels ett bemyndigande till regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Ramanslaget för utgiftsområde 27 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag under utgiftsområde 27 om . Utgiftsområdet består av ett anslag, anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till EU:s allmänna budget. Anslaget får även användas för eventuella krav från Europeiska kommissionen om dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. Budgetens inkomster består i huvudsak av avgifter från medlemsländerna. Utgifter och inkomster ska i EU-budgeten vara i balans. Det innebär att EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning styr utgiftsnivån för utgiftsområde 27. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till . I tabellen nedan visas utgiftsutvecklingen för utgiftsområdet. Tabell Utgiftsutvecklingen för utgiftsområde 27 Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Som en följd av att beslutet om egna medel trätt i kraft beräknas EU-avgift bli lägre jämfört , då avgiften minskas med de samlade rabatterna –2016. Vissa delar av beslutet om egna medel beräknas motverka de svenska rabatterna, nämligen att en ökad andel av inkomsterna från den gemensamma tulltaxan ska gå till unionens egna medel och att en ny statistiknomenklatur införts för beräkningen av BNI. Att EU-avgiften beräknas öka –2020 beror främst på dessa två faktorer. Enligt regeringen finns det betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den förväntade eftersom EU:s budget antas efter att budgetpropositionen har överlämnats till och dessutom kan följas av ändringsbudgetar. Avgiftens storlek påverkas även av utvecklingen i EU-avgiftens olika beståndsdelar, dvs. den ekonomiska tillväxten, momsbasen och tulluppbörden. Slutligen skulle det mot slutet av perioden kunna uppstå effekter av aviserade utträde ur EU. Bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att den av bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar för innevarande eller kommande år. Regeringen avser att verka för restriktivitet i behandlingen av kommande budgetar och nästa fleråriga budgetram. aviserade utträde ur EU kommer att medföra stora konsekvenser för EU:s budget, och regeringen anser att budgeten måste anpassas därefter. Den svenska avgiften ska hållas nere. Det uppnås främst genom att minska storleken på EU-budgeten, men också genom att värna fortsatta rabatter. Regeringen avser att verka för en modern budget med omprioriteringar till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning. Detta bör ske genom väsentliga minskningar av utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken. Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga principer för vid behandlingen av EU-budgetrelaterade frågor. Vägledande för är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Förhandlingarna om EU:s budget antog kommissionen sitt förslag till årsbudget , och rådet antog sin position om årsbudgeten . Kommissionen presenterade en ändringsskrivelse med förändringar av det liggande budgetförslaget . antog sin position om årsbudgeten . enades representanter för och rådet om ett gemensamt budgetförslag . godkändes förslaget av rådet och av . Förslaget innebär totala åtaganden på och totala betalningar på . Det innebär en åtagandemarginal på och en betalningsmarginal på . överlämnade regeringen en faktapromemoria (2016/17:FPM97) om kommissionens budgetförslag. hade finansutskottet en första överläggning med statssekreterare om EU:s årsbudget. Regeringen avsåg att i förhandlingarna verka för budgetdisciplin och respekt för taken i den fleråriga budgetramen, med tillräckliga marginaler för såväl åtaganden som betalningar, och att de särskilda instrumenten inte ska mobiliseras eftersom det riskerar att öka den svenska avgiften. Budgeten ska baseras på realistiska, väl underbyggda och verifierade prognoser och spegla tidigare genomförande av budgeten. Åtagandena bör begränsas så att utrymme ges för att kunna hantera oförutsedda åtaganden . Utskottet gav stöd för regeringens ståndpunkt. Utskottet överlade en andra gång med statssekreterare inför de avslutande förhandlingarna i rådet och mellan rådet och . Regeringen avsåg att fortsätta att driva en restriktiv linje. Regeringen betonade särskilt vikten av tillräckliga marginaler under taken i den fleråriga budgetramen med anledning av förslag om att överskrida dem. Utskottet gav stöd för regeringens ståndpunkt. informerade Europeiska revisionsrättens ledamot utskottet om revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU-budgeten 2016. Revisionsrätten konstaterar i rapporten att EU:s räkenskaper ger en sann och rättvisande bild och att intäkterna som helhet var lagliga och korrekta. Revisionsrätten uppskattar felnivån i kostnaderna som helhet till , vilket kan jämföras med nivån på för väsentliga fel. De högsta felnivåerna konstateras liksom föregående år inom områdena sammanhållning (4,) och konkurrenskraft (4,). Felnivån varierar även beroende på typ av kostnad. För stödrättigheter, där betalningarna bygger på att vissa villkor är uppbyggda, är felnivån . Vid utbetalningar av kostnadsersättningar där EU ersätter stödberättigade kostnader för stödberättigade verksamheter är felnivån . gör revisionsrätten ett uttalande med reservation (och inte med avvikande mening) om de betalningar som gjorts från EU-budgeten, vilket är första gången sedan granskningarna inleddes . Detta eftersom cirka hälften av kostnaderna, som stödrättigheter utgör, ligger under felnivån på . Revisionsrätten anser vidare att de korrigerande åtgärder som vidtagits har haft en positiv effekt. Det skulle dock gå att förebygga eller upptäcka och korrigera en stor del av felen innan betalningarna gjordes om all tillgänglig information hade använts. Revisionsrätten konstaterar att EU gjorde färre betalningar än planerat, eftersom det uppstått kraftiga förseningar av utbetalningarna från många av programmen med delad förvaltning, särskilt inom områdena sammanhållning och landsbygdsutveckling. Revisionsrätten drar också slutsatsen att antalet organ och instrument som är inblandade i finansieringen av EU:s åtgärder och program har ökat kraftigt. Det gör det svårare att förvalta, granska och rapportera om EU:s kostnader på ett ändamålsenligt sätt och att få en fullständig överblick. Revisionsrätten anser att om trenden fortsätter riskerar redovisningsskyldigheten för och insynen i EU:s budget att undermineras. Utskottet anser, liksom regeringen, att målet för den svenska EU-budgetpolitiken ska ligga fast. ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU och en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. I denna restriktiva grundhållning är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning vägledande för . Den svenska EU-avgiften bör hållas nere, och budgeten bör moderniseras genom att utgifter omfördelas till ändamålsenliga åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 27. Utskottet tillstryker också regeringens förslag till bemyndigande att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU-budgeten för . Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020 Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att de aktuella motionsyrkandena är i linje med regeringens position. Utskottet ser inte skäl till att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna, som därmed avslås. Jämför reservation 1 (M) och 2 (L) samt särskilt yttrande 5 (SD). I partimotion 2017/18:3194 av m.fl. (L) anförs att inte bör acceptera en höjd EU-avgift som en följd av brexit. Förhandlingarna om nästa långtidsbudget för EU blir i stället en chans att göra kraftiga omprioriteringar. Budgeten bör under nästa period helt fokusera på områden med tydligt europeiskt mervärde: forskning, infrastruktur, brottsbekämpning, utrikespolitik, migration och bistånd. Motionärerna anser att direktstöden till jordbruket ska avvecklas och att regionalpolitiken ska inriktas på de fattigaste länderna i EU. Motionärerna anser även att kostsamma flytt mellan och ska upphöra, och att parlamentet ska ha ett säte, i . Motionärerna föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen om förhandlingarna om EU:s långtidsbudget och tillkännager detta för regeringen (punkt 21). I kommittémotion 2017/18:3240 av m.fl. (M) framhålls att EU måste ha en budget som investerar och inte i det förgångna. Budgeten bör vara tillväxtorienterad, främja EU:s konkurrenskraft, och prioritera investeringar i forskning och utveckling, innovationer och rättsliga frågor. Budgeten bör stärka EU som global aktör. Andelen av budgeten som går till jordbruksstöd och sammanhållningen bör minska, och steg i rätt riktning togs i förhandlingarna om EU-budgeten –2020. Motionärerna anser även att det måste säkerställas att budgeten används på ett effektivt sätt, med bättre revision, uppföljning av projekt och resultatanalyser, samt mer öppenhet. Vidare anser motionärerna att skatter på EU-nivå skulle försvåra för medborgarna att se kopplingen mellan deras skattebörda och det mervärde som skatten skapar för samhället. Dessutom skulle skattetrycket sannolikt öka med en EU-skatt. Det minskade bidrag till EU:s budget som utträde ur EU innebär måste i första hand hanteras genom omprioriteringar och minskade utgifter, inte genom att ökade bördor läggs på kvarvarande medlemsstater. Eftersom är nettobidragsgivare till EU:s budget är detta en fråga av stor betydelse för landet, anser motionärerna. Motionärerna föreslår att ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reformering av EU:s budget med bättre revision, resultatanalyser och öppenhet, och tillkännager detta för regeringen (punkt 15). Motionärerna föreslår också att ställer sig bakom det som anförs i motionen om omprioriteringar i EU:s budget och en minskning av utgifterna när lämnar EU, och tillkännager detta för regeringen (punkt 16). Utskottet behandlade senast frågan om EU:s fleråriga budgetram efter 2020 i utlåtande /18:FiU17 Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser, och i sitt yttrande om kommissionens arbetsprogram (2017/18:FiU2y). Utskottet framhöll då vikten av att man inom EU uppnår högsta möjliga effektivitet och sparsamhet i budgetrelaterade frågor, och att unionen och medlemsländerna blir bättre och snabbare på att leverera i enlighet med gemensamma beslut. Utskottet ansåg att även i fortsättningen ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Utskottet konstaterade att den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i , och att regeringen har fått stöd för sin linje inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Utgiftstaket i EU:s fleråriga budgetram bör enligt utskottets uppfattning stabiliseras i reala termer och understiga av de 27 medlemsländernas BNI. När bidrag försvinner behöver budgeten minska med lika mycket. Det kommer även framöver att finnas behov av att jämna ut skillnader mellan medlemsstaternas avgifter till budgeten för att undvika oproportionerligt stora nettobidrag. Gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning bör prioriteras, medan utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken bör minska väsentligt. Medlemsstater som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . Kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. Utskottet såg sammanfattningsvis de kommande förhandlingarna som ett tillfälle att ytterligare modernisera EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. Utskottet betonade att EU-budgeten inte ska finansieras genom att EU får beskattningsrätt. Utskottet konstaterar att de aktuella motionsyrkandena är i linje med regeringens position. Utskottet ser inte skäl till att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionerna, som därmed avstyrks. Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. EU måste ha en budget som investerar och inte i det förgångna. Budgeten bör vara tillväxtorienterad, främja EU:s konkurrenskraft, och prioritera investeringar i forskning och utveckling, innovationer och rättsliga frågor. Budgeten bör stärka EU som global aktör. Andelen av budgeten som går till jordbruksstöd och sammanhållningen bör minska, och steg i rätt riktning togs i förhandlingarna om EU-budgeten –2020. Det minskade bidrag till EU:s budget som utträde ur EU innebär måste i första hand hanteras genom omprioriteringar och minskade utgifter, inte genom att ökade bördor läggs på kvarvarande medlemsstater. Eftersom är nettobidragsgivare till EU:s budget är detta en fråga av stor betydelse för landet. anser även att skatter på EU-nivå skulle försvåra för medborgarna att se kopplingen mellan deras skattebörda och det mervärde som skatten skapar för samhället. Dessutom skulle skattetrycket sannolikt öka med en EU-skatt. anser att det måste säkerställas att budgeten används på ett effektivt sätt, med bättre revision, uppföljning av projekt och resultatanalyser, samt mer öppenhet. Vi tillstyrker sammanfattningsvis motion 2017/18:3240 av m.fl. om en reformering av EU:s budget med bättre revision (punkt 15) och omprioriteringar i budgeten och minskning av utgifterna när lämnar EU (punkt 16). Europeiska unionens fleråriga budgetram efter 2020, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. I slutet på 2017 kommer EU:s långtidsbudget för perioden –2025 presenteras. Brexit innebär att intäkterna till EU-budgeten minskar kraftigt, men bör inte acceptera en höjd EU-avgift. I stället blir budgetförhandlingen en chans till kraftiga omprioriteringar.