bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi uppgår till , fördelad på tio anslag. För åtta av dessa föreslår regeringen att den ska bemyndigas att kunna ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Förslagen till bemyndiganden redovisas i bilaga 3. Dessutom föreslår regeringen att ska fastställa avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande redogörs för regeringens förslag till anslag m.m. 2018 för utgiftsområde 21 Energi och mot detta stående förslag. Anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader får användas för förvaltningsutgifter, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Myndigheten bedriver också viss avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet. Denna avser bl.a. test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag av andra myndigheter. Viss verksamhet vid myndigheten finansieras genom offentligrättsliga avgifter av vilka myndigheten får disponera en viss del. Regeringen föreslår att anslaget ökas med sammanlagt . Ökningen motiveras med att i större utsträckning ska kunna bistå personal utomlands som är involverad i det globala klimatarbetet eller i arbetet med regeringens exportstrategi. Vidare motiveras anslagsökningen med ett behov av att förstärka myndighetens arbete med frågor kopplade till det civila försvaret inom energiförsörjningsområdet. Utöver detta ökas anslaget för att myndighetens ska kunna etablera en ny informationsplattform om solceller och för att uppdrag att samordna arbetet med hållbara transporter utökas. Anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering m.m. får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till lokalt och regionalt arbete för energihushållning. Anslaget får också användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Vidare får anslaget användas för att finansiera insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder samt utredningsinsatser. Åtgärder för att främja lågenergibyggnader, såsom demonstrationsprojekt, och för att utvärdera befintliga och nya lågenergibyggnader får också finansieras genom anslaget. Därutöver får anslaget användas för utgifter som uppkommer vid genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för att täcka utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering samt statlig medfinansiering av nationellt regionalfondsprogram. Regeringen konstaterar att det för att nå målet om effektivare energianvändning som föreslår krävs insatser för energieffektivisering. Regeringen satsar därför 2018–2020 på ett nytt program för energieffektivisering i industrin. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget öka med 40 respektive . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Därför föreslår regeringen att den ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft får användas för utgifter för statsbidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar, främjandeåtgärder samt till olika studier av miljöeffekter av vindkraftsetableringar. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen anser därför att den bör bemyndigas att för det aktuella anslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Det i särklass största anslaget inom utgiftsområdet är anslaget 1:4 Energiforskning. Anslaget används för att finansiera utgifter och statsbidrag för forsknings-, utvecklings-, demonstrations- och kommersialiseringsinsatser inom energiområdet. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Därutöver får anslaget användas för arbete med forskningsrelaterade uppgifter, utgifter för utrednings-, utvärderings- och samordningsinsatser inom energiområdet, svenskt och internationellt FoU-samarbete samt för att uppfylla åtaganden inom ramen för ingångna bilaterala energiforskningssamarbeten. ställde sig bakom den inriktning för energiforskningen –2020 som regeringen föreslog (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Beslutet påverkar anslagsramarna –2020. För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt anser regeringen att det är nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. Anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft ska finansiera utgifter för ekonomiskt stöd till kommuner, kommunala och regionala samverkansorgan samt länsstyrelser i syfte att genomföra planeringsinsatser för vindkraft och underlätta för vindkraftens utveckling. Anslaget används även för samordnings- och informationsinsatser för att främja vindkraftsutbyggnad. Regeringen konstaterar att utbyggnaden av vindkraften i fortsätter. För att stödja denna utveckling inrättar regeringen ett nytt stöd till kommuner för att underlätta för vindkraftsetableringar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med och anslår med hänvisning till detta . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Bemyndigandet föreslås öka med i förhållande till 2017 i och med det ovan omnämnda förslaget om ett nytt stöd för utveckling av vindkraft i kommuner. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Ändamålet med anslaget 1:6 : Förvaltningskostnader är att täcka kostnader för den nyssnämnda myndighetens förvaltningsuppgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget 1:7 Energiteknik får användas för att stimulera spridningen av vissa energitekniska lösningar som bedöms ha positiva effekter på klimatet. Anslaget får även användas för de administrativa utgifter som detta medför. Regeringen konstaterar att solceller är en förnybar energiteknik som kan bidra med en del av den förnybara el som behövs för att uppnå ett förnybart elsystem till 2040. Regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller och föreslår därför i höständringsbudgeten en förstärkning av anslaget med . I budgetpropositionen föreslår regeringen att anslaget ska ökas med 2018 och 2019 och med 2020. Regeringen förlänger även satsningen på energilagring och föreslår därför att anslaget ökas med ytterligare . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Regeringen föreslår därför att den ska bemyndigas att för anslaget 1:7 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) finansieras genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen betalar en avgift. Åtgärderna syftar till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället och till att tillgodose elförsörjningen vid höjd beredskap. Åtgärderna finansieras genom anslaget 1:8 Elberedskap. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som har visat på samhällets sårbarhet, redovisar regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att säkerställa att planeringen för civilt försvar inom energisektorn kan fullföljas och intensifieras ökas anslaget med . Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det, enligt regeringen, nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Bemyndigandet föreslås minska med i förhållande till 2017. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:8 Elberedskap besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019−2022. Anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer får användas för just detta ändamål samt för att finansiera utgifter för internationellt samarbete inom energiområdet. Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . Därutöver föreslås att regeringen ska bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Bemyndigandet syftar till att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt. Anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning används för att finansiera länsstyrelsernas arbete med att samordna kommuner, företag och andra aktörer i länet och för att driva utveckling, genomförande, uppföljning och utvärdering av regionala energi- och klimatstrategier. Vidare kan anslaget användas till att finansiera stöd till regionala nätverk och samverkansprojekt för att utveckla och sprida erfarenheter om arbetsmetoder, teknik och annan kunskap kring energi- och klimatomställning i t.ex. miljötillsyn och fysisk planering, samt planeringsstöd för vindkraft (avser kommunernas översiktsplanering). Regeringen konstaterar att förnybar energi och en effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen och vill därför förstärka resurserna för energi- och klimatarbetet hos offentliga aktörer på regional och lokal nivå. Med hänvisning bl.a. till en satsning på hållbara transportlösningar som främjar att befintliga transporter utnyttjas mer effektivt och till en satsning på informationsinsatser för barn och unga, föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018. beräknas anslaget öka med 90 respektive . Föreslagen anslagsnivå 2018 blir därmed . För att underlätta planering och tecknande av avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen föreslår därför att den bör bemyndigas att för anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Förslaget innebär en ökning av det tidigare bemyndigandet med som en följd av att anslaget har höjts jämfört med nivån . Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för fyraårsperioden –2021 omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelser och utrustning för elektronisk kommunikation. De planerade investeringarna –2021 beräknas enligt budgetpropositionen uppgå till högst . Det förslag till investeringsplan som regeringen vill att ska ta ställning till omfattar dock bara åren 2018–2020. Den totala investeringsvolymen för treårsperioden uppgår till , vilket framgår om man i budgetpropositionens tabell 2.53 (utg.omr. 21 Energi, s. 68) summerar de totala investeringarna i anläggningstillgångar för åren 2018–2020. Det bör noteras att den information om enskilda projekt som redovisas i budgetpropositionen och som refereras nedan bygger på Svenska kraftnäts förslag, vilket i sin tur förklarar varför det återkommande hänvisas till den ovan omnämnda fyraårsperioden –2021. När bildades var stamnätet för el i en fas av förvaltning och låga investeringsvolymer, vilket har övergått till en fas av omfattande ny- och ombyggnation. Detta innebär en väsentligt ökad investeringsvolym för att öka överföringskapaciteten i , förbättra driftsäkerheten, förnya befintliga anläggningar, ansluta ny elproduktion, främst i form av vindkraftparker, och för att anpassa stamnätet till förändrade överföringsmönster. Investeringarna i det svenska stamnätet har därmed ökat kraftigt , och en nivå i storleksordningen 2–kommer enligt regeringen att kvarstå . Mot bakgrund av att de ökade investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, uppföljning och kontroll i verksamheten har regeringen gett i uppdrag att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan. I budgetpropositionen (s. 69 f.) redovisas översiktligt de av Svenska kraftnäts investeringsprojekt som var för sig överstiger . Det konstateras att det kommer att genomföras stora samtidiga investeringar. Projekten befinner sig i olika faser, vilket gör att säkerheten i bedömningarna av investeringarna varierar. Regeringen understryker därför att redovisningen ska ses som en indikativ plan över Svenska kraftnäts projekt. är många av projekten i planeringsfasen, vilket medför att investeringsnivån för det kommande budgetåret är något lägre än för de övriga åren. Bland de större projekten kan för det första den s.k. Sydvästlänken nämnas. Sydvästlänken är en ny stamförbindelse från i , via , till i . Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. Investeringen är Svenska kraftnäts största och befinner sig nu i avslutningsfasen. har även i samarbete med Ellevio (tidigare Fortum elnät) och utarbetat en ny struktur för elnät. Projektet ström omfattar drygt 50 olika delprojekt, varav ett antal är aktuella . Projektet väst innebär en uppgradering av stamnätet genom västra delen av . Investeringen beräknas till , varav belastar fyraårsperioden. När det gäller utlandsförbindelser nämns den nya likströmsförbindelsen till (Nordbalt) som togs i drift . Vidare planeras en ny 400 kV-ledning mellan och i norr. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar fyraårsperioden. av investeringen kommer att finansieras av den finska stamnätsoperatören Fingrid. Vissa planer finns på att knyta samman med . Projektet förutsätter dock att interna flaskhalsar söderut i det tyska systemet byggs bort och att den interna överföringsförmågan inom är tillräckligt stor. Tekniska förstudier pågår och investeringen beräknas för svensk del till , varav belastar fyraårsperioden. Utöver de ovan redovisade exemplen på nyinvesteringar i stamnätet konstaterar regeringen att det även finns ett stort behov av reinvesteringar. Regeringen slår fast att stamnätets förmåga att tillgodose kundernas önskemål om överföring inte får minska som en följd av anläggningarnas ökande ålder. De äldsta delarna av 400 kilovoltsystemet är och delar av 220 kilovoltsystemet är ännu äldre. Regeringen framhåller att reinvesteringar i befintliga anläggningar därför är lika viktiga som att investera i nya. För en närmare beskrivning av övriga större ny- och reinvesteringar hänvisas till ovan omnämnda sidor i budgetpropositionen. Regeringen föreslår att ska godkänna Svenska kraftnäts investeringsplan för elförsörjning som en riktlinje för affärsverkets investeringar –2020. Regeringen anser att investeringsverksamheten inom därmed kan planeras med relativt god framförhållning. Vidare framhåller regeringen att den är medveten om att det kan förekomma tidsmässiga förskjutningar som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren. Regeringen har inget att invända mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts investeringsplan. Regeringen konstaterar dock att den höga investeringsvolymen ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Det är därför regeringens uppfattning att det är betydelsefullt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Regeringens föreslår att den ska bemyndigas att – låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför – besluta om delägarlån eller borgen om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier – besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om – bevilja lån till företag som bedriver elnätsföretag enligt ellagen (1997:857) som uppgår till högst . Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. Regeringens bemyndigande om att låta ge lån till företag som bedriver nätverksamhet enligt ellagen ryms inom den sammanlagda ramen och syftar främst till att finansiera åtgärder, utom drift och underhåll, för att öka elnätets kapacitet och att därigenom underlätta anslutningen av anläggningar för produktion av förnybar el, om det finns särskilda skäl att anta att en sådan anslutning annars inte kommer till stånd. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde, och regeringen avser – liksom tidigare – att delegera denna rätt till . Avgiftsinkomster och översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften som är den ena av stamnätstariffens komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som uppkommer vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering genom s.k. flaskhalsintäkter och transitintäkter. Nätkundernas kostnader har höjts och kommer enligt regeringen även att behöva höjas framöver för att möta affärsverkets höga investeringstakt. Regeringen redovisar vidare att det pågår en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål inom bl.a. mot bakgrund av stora omvärldsförändringar och de krav på stora investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. I kommittémotion 2017/18:3897 av m.fl. (M) anförs det inledningsvis att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Motionärerna anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Motionärerna befarar dock att regeringens politik i flera avseenden kommer att slå mot både industri och handel i stället för att stödja näringslivet. Motionärerna konstaterar att regeringens största satsningar på energipolitiken är kraftigt utbyggda solcellssubventioner, kommunala bidrag till energirådgivning, informationsplattformar, planeringsstöd, särskilda vindkraftsstöd m.m. Dessa förslag fokuserar inte på största utmaningar på energisidan, nämligen att långsiktigt säkra och tillhandahålla el till internationellt konkurrenskraftiga priser. När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning konstaterar motionärerna att många av morgondagens utmaningar kan mötas med morgondagens teknik. ligger långt framme på energiteknikområdet. Detta anser motionärerna vara en fördel såväl ur ett klimatperspektiv som för svensk innovation och konkurrenskraft på en global marknad. Motionärerna betonar att det är viktigt att den svenska energiforskningen fokuseras på att lösa viktiga energiutmaningar och lyfter särskilt fram behovet av att kunna säkerställa att den svenska kärnkraftshanteringen är av högsta klass även . Motionärerna är för och värnar förnybar energi men vänder sig mot att använda skattebetalarnas pengar så generöst som regeringen gör. finns det stöd och styrmedel som underlättar för förnybar energiproduktion, exempelvis elcertifikatssystemet och lättnader för mikroproduktion av el. Att lägga ytterligare miljardbelopp till dessa stödsystem är orimligt. Solceller är den enskilt största satsningen regeringen gör på energiområdet. Motionärerna menar att det finns bättre sätt att förvalta svenska folkets skattemedel till förmån för prioriterade satsningar. Som framgår av tabellen i bilaga 2 är motionärernas samlade anslagsförslag inom utgiftsområde 21 Energi lägre än regeringens förslag (yrkande 1). I motion 2017/18:899 av m.fl. (SD) redovisas en grundläggande inställning till energipolitiken som går ut på att den ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushållen som näringslivet. Energipolitiken ska syfta till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna ser det som viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning, och mot den bakgrunden anser de att en hög grad av självförsörjning ska prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Motionärerna strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. I motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringen om satsningar på kärnteknisk forskning (yrkande 7). Motionärerna anser med hänvisning till att kärnkraften står för nästan hälften av elförsörjning att det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet har varit ytterst blygsamt. För att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Motionärerna vill även avveckla stödet till solceller (yrkande 18). De pekar på problem med solcellers oregelbundna produktion och att solceller producerar mycket lite el under vinterns mörka och kalla månader. De anser att detta i praktiken innebär att subventionerna till solkraft blir en ren samhällskostnad eftersom ett överskott exporteras på en marknad som inte betalar för subventionerna. Då solceller producerar mycket lite ersätter de inte någon annan elproduktion eftersom det ändå måste finnas kapacitet att möta behovet av effekt de dagar då efterfrågan är som högst, dvs. Följden blir att det görs investeringar i dubbel kapacitet, vilket motionärerna menar knappast kan ses som vare sig miljövänligt eller samhällsekonomiskt. Motionärerna konstaterar vidare att det görs betydande satsningar globalt på vätgasdrivna bränslecellsfordon. I för den tekniken dock en rätt blygsam tillvaro. För att vidareutveckla tekniken och för att få fler pilotanläggningar på plats anser motionärerna att det bör tas fram en vätgasstrategi för (yrkande 30). När det avslutningsvis gäller energiforskning återupprepar motionärerna behovet av mer forskning som är inriktad på kärnkraft. De vill satsa på en statligt finansierad forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft med syftet att kunna återanvända det använda kärnbränslet. Motionärerna understryker att framtiden kräver ren energi till rimliga priser och i det perspektivet måste forskningen på detta område prioriteras. Ett tillkännagivande med denna inriktning efterfrågas (yrkande 36). I kommittémotion 2017/18:2523 av m.fl. (SD) slås det fast att som industrination är beroende av såväl konkurrenskraftiga elpriser som leveranssäkerhet under årets alla timmar. Motionärerna anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner eller oöverlagda skattesanktioner på energimarknaden raserar förutsättningarna för att nå dessa mål. De konstaterar vidare att vattenkraften och kärnkraften utgör basen i det svenska energisystemet. Vattenkraften är en viktig del av energimix då den både står för en betydande del av baskraften men också med fördel används för att reglera effektbehovet.