bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — har genom ändringar i skollagen (2010:800) beslutat att införa ett legitimationssystem för lärare och förskollärare från (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). Regleringen i skollagen kompletteras av bestämmelser i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare (behörighetsförordningen) och av föreskrifter från , som är den myndighet som utfärdar legitimationen. Enligt huvudregeln i 2 kap. 13 § skollagen får endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisning i skolväsendet. Vidare får i huvudsak endast legitimerade lärare eller förskollärare anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 §). Det är endast lärare eller förskollärare som har en behörighetsgivande examen enligt behörighetsförordningen som efter ansökan ska beviljas legitimation av (2 kap. 16 § skollagen). Av 2 kap. 16 § tredje stycket skollagen framgår att prövning efter ansökan kan avse även ytterligare behörighetsgivande utbildning som läraren eller förskolläraren har slutfört med tillfredsställande resultat. Med ytterligare behörighetsgivande utbildning avses alla typer av utbildning som ger läraren eller förskolläraren behörighet att undervisa i ämnen, årskurser och skolformer utöver vad som följer av en behörighetsgivande examen. Utbildningen kan ha slutförts före, med eller efter den behörighetsgivande examen. Ansökan kan även avse ytterligare behörighet på annan grund än utbildning (se prop. 2012/13:187 s. 42). Det ska anges på legitimationen vilken behörighet läraren eller förskolläraren har att bedriva undervisning i skolväsendet, dvs. vilken eller vilka skolformer eller fritidshem, årskurser eller motsvarande, ämnen eller ämnesområden som behörigheten avser (2 kap. 16 § fjärde stycket skollagen och 4 kap. 4 § behörighetsförordningen). Det är alltså inte legitimationen i sig utan behörigheten som styr var i skolväsendet läraren eller förskolläraren får undervisa. I skollagen finns vissa undantag från kraven på legitimation och behörighet för att få bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 17 §). Bland annat får lärare som saknar legitimation och behörighet för undervisningen trots det bedriva undervisning i fristående skolor och fristående fritidshem med särskild pedagogisk inriktning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har bemyndigats att meddela föreskrifter om vilka särskilda pedagogiska inriktningar som avses. Enligt förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare avses med särskild pedagogisk inriktning Waldorfpedagogisk inriktning (1 kap. 4 §). har beslutat att vissa lärare och förskollärare, t.ex. lärare med lång undervisningserfarenhet, lärare i särskolan och lärare inom kultur- och , ska kunna få lärarlegitimation även om de inte uppfyller legitimationskraven (prop. 2012/13:187, bet. 2013/14:UbU6, rskr. 2013/14:27). Beslutet innebär också att fritidspedagoger får undervisa på fritidshem utan att ha legitimation. Bakgrund och pågående arbete Som beskrivs ovan under avsnittet Läraryrket m.m., tog regeringen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) initiativ till en nationell samling för läraryrket inom vilken arbetsmarknadens parter på skolans område arbetar tillsammans för att göra läraryrket mer attraktivt. Några av frågorna som har behandlats inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket är legitimations- och behörighetsreformen och hur lärare med utländsk lärarerfarenhet snabbare kan tas till vara i det svenska systemet. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). Utredaren har inom behörighets- och legitimationsområdet bl.a. till uppgift att identifiera eventuella problem som följer av reglerna för legitimation och behörighet samt bedöma om det finns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet utan att reformens grundprincip förändras för att underlätta kompetensförsörjningen. Utredaren ska arbeta i dialog med dem som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket. Den del av uppdraget som avser justeringar av legitimations- och behörighetsreglerna ska redovisas , tillsammans med vissa andra delar av uppdraget. Uppdraget i övrigt ska redovisas . När det gäller yrkanden om att på olika sätt ändra legitimationsreglerna för att underlätta för olika lärarkategorier att undervisa i svensk skola och på så sätt ta till vara deras kompetens vill utskottet invänta den utredning som pågår och som har till uppgift att identifiera eventuella problem som följer av reglerna för legitimation och behörighet. Utskottet anser att regeringens beredning av det kommande betänkandet får utvisa om det finns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet utan att reformens grundprincip förändras för att underlätta kompetensförsörjningen. När det gäller yrkandet om att tydliggöra legitimations- och behörighetsreglerna anser utskottet, mot bakgrund av strävan i den aktuella utredningen (dir. 2016:76) att underlätta kompetensförsörjningen, att några regeländringar som tvärtom riskerar att försvåra kompetensförsörjningen inte är aktuella. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:1069 (L) yrkande 8, 2016/17:2040 (SD), 2016/17:2973 (C) yrkande 28 och 2016/17:3389 (M) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. fortbildningsinsatser i fler ämnen, inrättandet av ett nationellt centrum för professionsutveckling och en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare. Jämför reservation 6 (M), 7 (C) och 8 (KD). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att det ska utvecklas fortbildningsinsatser i fler ämnen, likt Matematiklyftet. I yrkande 12 föreslås att alla lärare ska omfattas av en individuell kompetensutvecklingsplan. Enligt motionärerna bör en översyn göras av hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. I kommittémotion 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 2 föreslås att det inrättas ett nationellt centrum för professionsutveckling som samarbetar med landets lärosäten, Skolinspektionen, huvudmännen för skolan och professionen för att garantera alla lärares och skolledares fortbildning. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att det införs en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare och skolledare. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 29 efterfrågas en översyn av hur man kan höja kompetensen i att undervisa nyanlända elever. Ett , som är en del i ett nationellt , skulle enligt motionärerna kunna skapa förutsättningar för utveckling och högre kvalitet i skolors undervisning av nyanlända elever. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 18 begärs att personal på skolor löpande utbildas i jämställdhet och i hur sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar uppmärksammas och åtgärdas. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås att skolans offentligfinansierade fortbildning ska granskas så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Motionärerna menar att fortbildning, finansierat med offentliga medel erbjuds i alltför många skolor utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. I värsta fall kan det enligt motionärerna påverka undervisningens kvalitet när kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning. I motion 2016/17:1008 av (S) efterfrågas en översyn av utvecklingsmöjligheterna för sfi-lärare. Ett sätt att öka attraktionskraften för sfi-lärarjobbet är att finna vägar för kompetensutveckling och karriär inom yrket. Skollagen (2010:800) innehåller bestämmelser om kompetensutveckling. Av 2 kap. 34 § framgår att huvudmannen ska se till att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling. Huvudmannen ska vidare se till att förskollärare, lärare och annan personal vid förskole- och skolenheterna har nödvändiga insikter i de föreskrifter som gäller för skolväsendet. Bakgrund och pågående arbete Enligt förordningen (2015:1047) med instruktion för ska verket svara för nationellt prioriterad fortbildning och ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. För vissa fortbildningar administrerar statliga stöd och bidrag. ansvarar bl.a. för två omfattande fortbildningssatsningar, Matematiklyftet och Läslyftet, som bygger på kollegialt lärande och särskilt utbildade handledare (se nedan). Med stöd av förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor får lärosätena på uppdrag av myndigheter anordna uppdragsutbildning för andra än anställda hos uppdragsgivaren. Exempel på sådan utbildning är den utbildning som lärosätena anordnar på uppdrag av , t.ex. fortbildning av lärare och förskollärare och befattningsutbildning för rektorer. Inom ramen för olika uppdrag kan en av verkets insatser vara kompetensutveckling, t.ex. inom uppdraget att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Regeringen har tillsatt skolkommission (dir. 2015:35) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (se ovan under avsnittet Läraryrket m.m.). I delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen sin långsiktiga plan när det gäller kompetensförsörjning. Kommissionen gör bl.a. bedömningen att ett nationellt professionsprogram för lärare bör införas och att kompetensutvecklingen av lärare och rektorer ska systematiseras och göras mer likvärdig. Kommissionen anger i delbetänkandet att den avser att i sitt slutbetänkande återkomma med konkreta förslag till utformningen av insatserna. Kommissionens arbete ska slutredovisas . Som beskrivits ovan under bl.a. avsnittet Läraryrket m.m. tog regeringen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) initiativ till en nationell samling för läraryrket, inom vilken arbetsmarknadens parter på skolans område arbetar tillsammans för att göra läraryrket mer attraktivt. Utifrån den nationella samlingen för läraryrket tillsatte regeringen en särskild utredare som ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna (dir. 2016:76). När det gäller fortbildningsfrågor har utredaren bl.a. i uppdrag att ta ställning till vilken form som bäst lämpar sig för behörighetsgivande fortbildning och om den bör bli permanent samt att hålla sig informerad om arbete och de förslag som kommissionen lämnar när det gäller professionsutveckling och vid behov lämna kompletterande förslag som bidrar till att säkerställa att huvudmannen tar sitt ansvar för kompetensutveckling. Dessa delar av uppdraget ska redovisas . Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (U2015/03844/S), som beskrivs närmare ovan under bl.a. avsnittet Läraryrket m.m., genomför en rad fortbildningsinsatser. presenterade och en plan för genomförandet av åtta nationella skolutvecklingsprogram (dnr 2015:899) inom bl.a. digitalisering, nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande, kunskaper och värden, skola och arbetsliv, vidare studier samt systematiskt kvalitetsarbete. Inom ramen för de olika programmen erbjuder eller planerar att erbjuda t.ex. olika kompetensutvecklingsinsatser som genomförs ute på skolor och hos huvudmän eller genom uppdragsutbildningar vid universitet och högskolor. Matematiklyftet och Läslyftet (se nedan) ingår t.ex. i det nationella skolutvecklingsprogrammet om kunskaper och värden, tillsammans med bl.a. en liknande satsning för att utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik för lärare vid grundskolor och gymnasieskolor inom dessa ämnen. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . , som startade sin verksamhet , har till uppdrag att bidra till att de verksamma inom skolväsendet ges goda förutsättningar att planera, genomföra och utvärdera undervisningen med stöd av vetenskapligt underbyggda metoder och arbetssätt. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barns och elevers utveckling och lärande och till förbättrade kunskapsresultat för elever. Inom ramen för detta uppdrag ska bl.a. enligt myndighetens instruktion (2014:1578) – göra systematiska översikter och andra forskningssammanställningar med god vetenskaplig kvalitet och presentera resultaten på ett sätt som är användbart för de verksamma inom skolväsendet – sprida forskningsresultaten och göra dem tillgängliga för de verksamma inom skolväsendet – utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där relevant sådan forskning saknas – fördela medel till praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Vid utlysningar av forskningsmedel för praktiknära forskning anger på sin webbplats att verksamma inom förskolan och skolan med fördel får delta i forskningen. Vissa pågående och avslutade fortbildningsinsatser hade –2016 i uppdrag att svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. Fortbildningen skedde genom kollegialt lärande, med hjälp av webbaserade lärportal för matematik. Huvudmännen kunde hos söka statsbidrag för att delta genom handledare eller lärare (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 108 f.). –2016 deltog över 35 000 matematiklärare i satsningen, vilket motsvarar av alla matematiklärare i grund- och gymnasieskolan. slutredovisade uppdraget till regeringen (dnr 2011:643). Matematiklyftet fortsätter även under /18 då ger de av matematiklärarna som ännu inte fått ta del av kompetensutvecklingsinsatsen chansen att delta. fick vidare i uppdrag att 2015–2018 svara för genomförandet av fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling med fokus på det kollegiala lärandet, det s.k. Läslyftet (U2013/07215/S). har inom uppdraget tagit fram en särskild webbplattform för fortbildningen. beräknar att ca 1 600–3 000 handledare kommer att kunna leda det kollegiala lärandet med ca 32 300 lärare –2018. har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan. insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet verket har fått . Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (rapport 2015:7). genomförs en kompetensutveckling för lärare inom svenska som andraspråk och svenska för invandrare (sfi). Satsningen innebär bl.a. en möjlighet för huvudmän att ansöka till om statsbidrag som uppgår till av arbetsgivarens kostnad för en lärare som kompetensutvecklar sig inom ämnet svenska som andraspråk eller sfi. Statsbidrag lämnas under förutsättning att huvudmannen betalar ersättning som motsvarar av lärarens lön som denne fortbildar sig (förordning [2016:709] om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare). genomför och har genomfört ett flertal fortbildningsinsatser för lärare och förskollärare, exempelvis inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket. Utskottet vill också lyfta fram de pågående fortbildningsinsatserna Läslyftet och Matematiklyftet. Dessutom vill utskottet påminna om att svarar för nationellt prioriterad fortbildning och att ge stöd i form av annan kompetensutveckling för personal. När det gäller sfi-lärare hänvisar utskottet till den pågående satsningen som möjliggör för huvudmän att ansöka om statsbidrag för en lärare som kompetensutvecklar sig inom ämnet sfi. I övrigt hänvisar utskottet till huvudmannens ansvar för fortbildning och till den fortbildning och kompetensutveckling som erbjuds genom huvudmannens försorg. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att några åtgärder från inte är motiverade och avstyrker motionerna 2016/17:1008 (S), 2016/17:2954 (C) yrkande 2, 2016/17:2973 (C) yrkande 29, 2016/17:3037 (C) yrkande 18, 2016/17:3045 (M) yrkande 2, 2016/17:3211 (KD) yrkande 3 och 2016/17:3389 (M) yrkande 5 och 12. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. rekryteringen av rektorer och rektorsutbildningen. Jämför reservation 9 (SD) och 10 (L). I kommittémotionerna 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 12 föreslås att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare. I motion 2016/17:1376 av och (båda SD) begärs att rektorer som riktmärke ska tjänstgöra av arbetstiden som lärare för att stärkas i sin pedagogiska roll. Med föreslaget får rektorn enligt motionärerna bättre förståelse för sina lärares situation och behov, vilket skapar större förståelse för såväl verksamheten som de utmaningar den har. I kommittémotion 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 7 framförs att rektorsutbildningen ska innehålla krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Ledningen av utbildningen regleras i 2 kap. 9–12 §§ skollagen (2010:800). Av bestämmelserna framgår rektorns och förskolechefens arbetsuppgifter och behörighetskrav. Enligt 9 § ska det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ledas och samordnas av en rektor, och det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ledas och samordnas av en förskolechef. Dessa ska särskilt verka för att utbildningen utvecklas. Enligt 10 § beslutar rektorn och förskolechefen om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn och förskolechefen fattar i övrigt de beslut och har det ansvar som framgår av särskilda föreskrifter i skollagen eller andra författningar. Som rektor eller förskolechef får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (11 §). Enligt 12 § ska varje huvudman se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Denna skyldighet gäller dock inte för rektorer som tidigare gått befattningsutbildningen eller en äldre statlig rektorsutbildning eller som genom utbildning eller yrkeserfarenhet har förvärvat kunskaper som av en högskola som anordnar befattningsutbildning har jämställts med sådan utbildning. Bakgrund och pågående arbete Rektorsprogrammet är en grundläggande befattningsutbildning för skolledare. Utbildningen löper , är på avancerad nivå och har tre kunskapsområden: skoljuridik och myndighetsutövning, mål- och resultatstyrning samt skolledarskap. Syftet med utbildningen är att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshemmet samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Bestämmelser om befattningsutbildningen finns i förordningen (2011:183) om befattningsutbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem samt fortbildning för rektorer och förskolechefer. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker utbildning skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verksamhetsnivå ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas (2 kap. 2 §). Av 2 kap. 3 § framgår att befattningsutbildningen ska motsvara 30 högskolepoäng och bestå av kurserna skoljuridik och myndighetsutövning (10 högskolepoäng), mål- och resultatstyrning (10 högskolepoäng) och skolledarskap (10 högskolepoäng). Rektorslyftet är en statlig fortbildning för rektorer som är inriktad mot styrnings- och ledarskapsfrågor med särskilt fokus på det pedagogiska ledarskapet. Satsningen inleddes och pågår . Fortbildningen ska bidra till att fördjupa och utveckla det pedagogiska ledarskapet utifrån tydligare krav i skollagen (2010:800) och nya eller reviderade läroplaner samt utifrån vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Målgruppen är de rektorer som har gått befattningsutbildningen för rektorer, som beskrivs ovan. har senast i en rapport följt upp genomförandet av fyra av kursomgångarna inom ramen för Rektorslyftet, som genomförts –2014 (dnr 2016:64). Rapporten visar bl.a. på att deltagarna ger fortbildningen mycket positiva omdömen; har svarat att utbildningen är mycket bra eller ganska bra. lämnar i uppföljningen även vissa förslag till det fortsatta arbetet, som bl.a. handlar om att bredda satsningen till biträdande rektor och annan personal med motsvarande ledningsfunktion som genomgått rektorsutbildning. Utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner Frågor om bl.a. rektorers administrativa börda ingår i utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76), som regeringen tillsatte (se bl.a. avsnittet om läraryrket). Utredningen har till uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bl.a. se över behörighets- och legitimationsreglerna. Utredaren ska arbeta i dialog med dem som medverkar i den nationella samlingen för läraryrket. Delar av uppdraget ska redovisas . Övriga delar av uppdraget, som bl.a. rör rektorer, ska redovisas . Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet Utredningen om rektorernas arbetssituation inom skolväsendet lämnade sitt betänkande Rektorn och styrkedjan (SOU 2015:22) till regeringen. Utredaren har lämnat förslag på ett flerårigt nationellt handlingsprogram i syfte att stärka skolans styrkedja i relation till de nationella målen. Inom ramen för handlingsprogrammet föreslog utredaren bl.a. att en ny rekryteringsutbildning inrättas som riktar sig till lärare eller andra som är intresserade av framtida ledaruppdrag på olika nivåer inom skolan. Enligt förslaget ska utbildningens syfte vara att främja rekryteringen av skolledare, men också att kompetensutveckla personer som har eller kommer att ha andra ledaruppgifter som exempelvis arbetslagsledare. Betänkandet har remitterats, och remisstiden gick ut . Utskottet är väl medvetet om de utmaningar som dagens rektorer och förskolechefer står inför. Skolledarna har också en nyckelroll när det gäller utvecklingen av skolan och förskolan och ansvarar för att dessa verksamheter utvecklas mot uppställda mål. Detta ställer stora krav på skolledarnas kompetens. Utskottet vill understryka huvudmännens ansvar för att skolledarna har nödvändig kompetens för att leda verksamheten mot högre måluppfyllelse. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla de mycket positiva resultaten vid utvärdering av de fyra första kursomgångarna av Rektorslyftet. Utskottet vill när det gäller yrkanden om vem som ska rekryteras som rektor framhålla att 2 kap. 11 § skollagen fastställer att endast den som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt får anställas som rektor eller förskolechef. Utskottet kan inte se annat än att regelverket är väl avvägt och avstyrker därmed motionerna 2016/17:834 (SD) yrkande 2 och 2016/17:835 (SD) yrkande 12. När det gäller yrkandet om att rektorer ska tjänstgöra som lärare anser utskottet att det varken finns behov eller är lämpligt att detaljstyra rektorns arbetsuppgifter på det sätt som föreslås i motionsyrkandet. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:1376 (SD).