bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — är av uppfattningen att FN, i och med det viktiga arbete staten historiskt bidragit med, kommer att gå miste om en betydelsefull röst. EU är inte en stat, och motsätter sig kraftigt en utveckling mot att det blir så. anser därför att regeringen bör verka för att EU:s förstärkta rätt att föra talan i FN upphävs alternativt begränsas för att inte inskränka medlemsstaternas rätt att framföra åsikter i FN. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 25 och 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 10, 15, 16 och 19, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 6 och 13, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 24, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16. Sedan blev medlem i Europeiska unionen har den svenska militära alliansfriheten urholkats alltmer. är med och bidrar till militariseringen av EU, svenskt samarbete med Nato stärks och det uppstår allt oftare frågetecken kring de internationella militära insatser deltar i. är emot denna utveckling. värnar FN-systemet och folkrätten samt det generella förbudet mot anfallskrig. Vi beklagar att deltagande i FN-ledda insatser kraftigt minskat . har fokuserat alltmer på Nato- och EU-ledda insatser och på deltagande i EU:s stridsgrupper. Vi vill att i stället framöver tydligt ska prioritera deltagande i FN-ledda internationella insatser. Därmed menar att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU. I stället bör EU prioritera en roll som förtroendeskapare och fredsbyggare i . Efter terrorattackerna mot införde EU en lista över individer och organisationer som klassades som terrorister. Situationen i synliggör problemen som EU:s terrorlista skapar. som EU placerar PKK på terrorlistan fördjupar man samarbetet med president regering. De dubbla måttstockarna är uppenbara. Det har blivit i det närmaste omöjligt för EU och att bli en kraft för fred när man vägrar ha någon som helst dialog med en av de stridande parterna. En förutsättning för att EU och ska kunna spela en mer aktiv roll för fred i är att man häver terrorlistningen av PKK. Att ta bort PKK från terrorlistan innebär inte att man blundar för de övergrepp som de har begått. En långsiktig och hållbar fred i kräver att övergrepp och terroristhandlingar utreds, att offren får upprättelse och att de ansvariga ställs inför rätta, oavsett vilken sida eller vilka grupper de stridit för. bör som medlem i EU verka för att PKK stryks från EU:s terrorlista. Utrikes- och säkerhetspolitik, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 6 och 13 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 25, 2016/17:457 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:1738 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 10, 15, 16 och 19, 2016/17:3382 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 14–16. EU är och ska vara det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. EU:s stora styrka ligger i en utrikespolitik baserad på normer och värderingar. Som världens största ekonomi, världens största handelspart och världens största biståndsgivare har EU möjlighet att påverka utvecklingen i världen genom en rad olika kanaler. vill att regeringen driver på för en mer aktiv, samstämmig och handlingskraftig europeisk utrikespolitik där främjandet av demokrati och ökad respekt för mänskliga fri- och rättigheter har absolut prioritet. EU kan och ska spela en central roll i omvärlden och verka för fred, frihet och säkerhet. För att det ska vara möjligt krävs tydligare visioner, förstärkt samarbete och högre effektivitet i genomförandet av den gemensamma utrikespolitiken. ska ha stor beredskap att bidra till militära insatser i EU:s regi och vara drivande i arbetet för att utveckla EU:s krishanteringsförmågor. bör vara pådrivande inom EU för att få till stånd en översyn av , s.k. battlegroups, som står i ständig beredskap att delta i en snabb och begränsad insats vid hotande folkmord och vädjan från globala och regionala organisationer. Stridsgrupperna som sådana har dock aldrig satts in, och därmed har osäkerheten kring konceptet blivit allt större. Avsevärda resurser används för att utrusta, utbilda och hålla dem i beredskap i de olika medlemsländerna. Efter en översyn bör beslut fattas om huruvida dessa styrkor ska få en mer aktiv och framträdande roll, något skulle välkomna. Tillfällen att använda dem saknas inte eftersom världen runt har blivit osäkrare och mindre stabil . har en plats i för . Alliansregeringen tog initiativ till en diskussion om hur vi inom EU kan agera mer samordnat när det gäller kandidaturer till säkerhetsrådet, för att undvika att konkurrera med varandra. Den gällande nordiska principen betyder att vi ska söka en säkerhetsrådsplats för ett nordiskt land varannan mandatperiod. vill att regeringen agerar för att inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken få till stånd ett rotationssystem för att undvika intern och kostsam konkurrens mellan EU-länder . ska fortsätta att arbeta för att stärka genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. måste kräva att FN:s resolution med kraft aktualiseras för att se till att kvinnor får inflytande i fredsarbete och det planeringsarbete som görs efter ett fredsavtal. Kraftfulla åtgärder krävs också för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen. Gemensam handelspolitik, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 19 och 20. Vi Sverigedemokrater är positiva till handel och anser att , såväl inom EU som i internationella forum såsom WTO, ska verka för en öppen och fri handel. Ökad handel ger ökad tillväxt, som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för länder och deras medborgare. Liksom tidigare anser vi att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft för såväl fattiga som mer utvecklade länder. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. Vi anser dock att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. ska t.ex. kunna ställa motsvarande krav på djuretik när det gäller de animaliska produkter vi importerar som när det gäller de inhemskt producerade produkterna. Vi ser även vikten av att handelsavtal ska innefatta bl.a. företagens sociala ansvar och miljöaspekter där prioriteringen ska vara ett minskat koldioxidläckage. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 13 samt 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22. Drygt hälften av allt globalt utvecklingsbistånd kommer från EU och dess medlemsländer. EU-länderna och EU ska samordna sina projekt för att förstärka och göra insatserna så effektiva som möjligt. Biståndets effektivitet är dock i många fall bristfällig, och en alltför stor del av EU:s bistånd går direkt till regeringar i form av budgetstöd, vilket i de flesta fall är varken önskvärt eller effektivt. har EU fasat ut sitt direktstöd till stora länder som och andra länder som och flera latinamerikanska länder. I stället riktas nu stödet mot de allra fattigaste i världen. Det är bra och en process som måste fortsätta. Det är viktigt att EU fokuserar mer resurser på bistånd för att bidra till stabilitet och fred i ett område, stödja arbete mot terrorism och främja demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen. EU har beskrivits som en av de mest öppna biståndsgivarna i världen. Information om vart biståndet går och hur det används hjälper skattebetalarna att kontrollera att deras pengar används på rätt sätt. Det ska förhindra att givarna överlappar varandra och motverkar korruption och missbruk av medel. Det är sant att EU har ett bra system för att se vart bistånd går. Däremot återstår mer att göra för att motverka korruption, krav på redovisning och transparens. EU:s biståndsprogram granskas regelbundet av oberoende experter som ska se till att räkenskaperna är i sin ordning. Om det finns misstanke om bedrägeri eller korruption ska ingripa. och delegationer i mottagarländerna övervakar och kontrollerar de projekt och program som de finansierar. Om det finns allvarliga misstankar om att pengarna missbrukas ska EU avbryta finansieringen och kräva tillbaka pengarna eller vidta andra nödvändiga åtgärder. Humanitärt bistånd bidrar till att rädda liv i akuta krissituationer och ge människor mat, tält och sjukvård i konflikter eller efter naturkatastrofer. Utvecklingssamarbetet stöder länder på medellång och lång sikt så att de kan ta sig ur fattigdomen och skapa hållbar ekonomisk tillväxt som gynnar hela samhället. EU måste på ett bättre sätt se till att övergången från katastrofbistånd till utvecklingsbistånd fungerar smidigt genom att koppla samman bistånden. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22 samt 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 13. anser att subventioner, såsom EU:s exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad ska avskaffas. motsätter sig inrättandet av ytterligare investeringsfonder som Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) eftersom detta kommer att expandera EU:s utgifter till tveksam nytta. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 13 samt 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22. EU:s medlemsländer står för av världens samlade bistånd och är många utvecklingsländers största handelspartner. EU:s utvecklingspolitik brister på en rad punkter och står inför en rad utmaningar. Det främsta problemet är självklart att få av EU:s medlemsstater lever upp till sina åtaganden när det gäller biståndet. som biståndet från EU ökade 2016 är det mycket få medlemsstater som lever upp till sina åtaganden, och andelen av EU:s bistånd som går till de minst utvecklade länderna sjunker. valde en lång rad EU-länder att använda sina biståndsbudgetar för att finansiera verksamhet på hemmaplan, verksamhet som knappast kan betraktas som bistånd, t.ex. räntekostnader, flyktingmottagande i EU, utländska studenter vid högskolor i EU och skuldavskrivningar. Utöver biståndsnivåerna och urholkningarna finns andra stora problem. är s.k. bundet bistånd vanligt i ett flertal medlemsstater. All utvecklingsforskning pekar på att det är en mycket ineffektiv biståndsform och det står i strid med tanken om ägandeskap i biståndet. Bundet bistånd tenderar att gynna näringslivet i EU snarare än jordens fattiga. EU har antagit en policy för samstämmighet i utvecklingspolitiken, Policy Coherence for Development, vilket motsvarar politik för global utveckling i . finns dock grundläggande brister i samstämmigheten mellan EU:s olika verksamheter. Unionens handels-, jordbruks- och fiskeripolitik är exempel på verksamhet som försämrar, och i vissa fall helt slår sönder, förutsättningarna för att biståndet ska kunna ge resultat. Ytterligare en bland flera stora utmaningar i EU:s utvecklingspolitik är att ett mindre antal medlemsstater med och i spetsen kunnat blockera mycket av arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i unionens bistånd. Frågor om hbtq-personers situation har fått minimal uppmärksamhet, bl.a. på grund av att en rad konservativa medlemsstater aktivt motsatt sig att EU arbetar med frågor om sexuella rättigheter eller könsidentitet inom sitt utvecklingssamarbete. bör driva på för att EU:s utvecklingspolitik ska bidra till att stärka hbtq-personers rättigheter i världen. bör aktivt verka för att EU och dess medlemsländer tar fram en tydlig färdplan för hur EU:s gemensamma mål om att nå av BNI ska uppnås. bör även verka för att man inom unionen fastställer åtagandet om att av BNI ska gå till bistånd till de minst utvecklade länderna (MUL-länderna). Dessutom bör verka för att EU:s klimatfinansiering ska ske utöver redan existerande åtaganden för biståndet. Likaså är det viktigt att klargöra att samstämmighet för utveckling är ett överordnat mål, och att det ska översättas i en konkret färdplan. bör arbeta aktivt för att en sådan färdplan blir verklighet. Slutligen finns ett behov av att tydliggöra det civila samhällets roll för utveckling, bl.a. genom deltagande i beslutsprocesser, och att öka finansieringen av det civila samhällets verksamhet. EU som global utvecklingspolitisk aktör, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 13 samt 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 21 och 22. Riktat bistånd bör i högre grad än ges till fria journalisters utbildning och kontakter i . Goda exempel är och Radio . Detta är relevant exempelvis på där många demokratiaktivister har sin bas i nättidningar eller radiokanaler som sänder från . bör dessutom driva på för att EU:s biståndsstrategier får ett ökat fokus på demokratiinsatser, och stödja de goda initiativ som redan tagits. Ett sådant är EU Human Rights Defender Mechanism, som presenterades och som ska bistå utsatta MR-aktivister i andra delar av världen. Mekanismen bidrar till uppfyllandet av de globala hållbarhetsmålen. Den väntas vara på plats och kommer att ge både akut och mer långsiktigt stöd till aktivister globalt. Det handlar om allt från fysiskt skydd till nätverksetablering. EU:s grannskapspolitik, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2766 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 10 och 11, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkande 23. Genom det östliga partnerskapet förstärks EU:s samarbete med de sex grannländerna i och . Dessa länders möjligheter att utvecklas till vitala demokratier och marknadsekonomier samt själva göra sina utrikespolitiska vägval är centrala för ett säkert och stabilt . Länder som kan och vill gå längre i sitt reformarbete ska erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad. Därtill ska länder i det östliga partnerskapet ha möjligheten att ansöka om medlemskap i . ska verka för möjligheten till differentiering mellan partnerskapsländerna där respektive land ska ha möjlighet att göra framsteg i sin egen takt. finns ett värde av att de sex länderna omfattas av samma ramverk och strategiska ansats, inte minst för att utveckla samarbetet dem emellan. Principen om konditionalitet är också central, dvs. att utvecklingen av varje lands relation med EU kommer att vara beroende av hur väl landet lever upp till åtaganden vad gäller t.ex. mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Det östliga partnerskapet ska grunda sig i ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna, respekt för skyddet av minoriteter samt principerna om marknadsekonomi och hållbar tillväxt. Det östliga partnerskapet bör bidra till detta, liksom till förbättrad givarsamordning. ska ha ett långsiktigt engagemang för fortsatt reformering av länderna inom det östliga partnerskapet, och EU ska ge dessa partnerländer starkt stöd i deras ansträngningar att närma sig EU och erbjuda bistånd i det reformarbete som detta medför. Med hänsyn till att det finns fortsatta problem i de östliga partnerskapsländerna med korruption och oligarkers särställning måste EU ställa högre krav på partnerskapsländerna när det gäller korruptionsbekämpning. Det östliga partnerskapet syftar också till att stärka EU:s och partnerskapsländernas energisäkerhet när det gäller långsiktiga leveranser och transiteringar av energi. Här har inte utvecklingen gått i önskad takt och det finns stora utmaningar. måste ta initiativ till att fördjupa och utveckla samarbetet mellan EU och partnerskapsländerna inom energisäkerhet, och EU ska arbeta för att partnerskapsländerna utvecklar rena, säkra och långsiktigt hållbara energikällor. EU:s grannskapspolitik, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2016/17:2766 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 10 och 11, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 7. anser att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för upptagande av ytterligare medlemsstater. Vi anser att det är av stor vikt att EU upprätthåller goda relationer och handelsförbindelser med grannskapet. Vi anser vidare att det är viktigt att värna varje lands rätt till territoriell integritet och suveränitet samt möjlighet att genomföra fria val utan påtryckningar från utomstående parter. Om associeringsavtal ändå ska tecknas anser vi att kraven måste skärpas. Det räcker inte med samarbete efter ett genomfört avtal, utan vi vill se tydligare reformer och uppfyllda krav om bl.a. arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter innan avtal ingås. Vidare måste stor försiktighet iakttas när det gäller beslut om nya stödpaket för särskilt det södra grannskapet. Omfattningen av sådana paket riskerar att bli mycket kostnadsdrivande för unionen i ett läge när många medlemsländer redan befinner sig i ekonomisk kris. linje bör vara att ytterligare avtal om närmare associering inte är tvingande på EU-nivå utan överlåts till sådana medlemsstater som anser sig ha kapacitet för detta. EU:s grannskapspolitik, punkt 6 – motiveringen (V) av (V). EU:s s.k. grannskapspolitik omfattar både länder söder och öster om unionen, s.k. grannskap. I de delar som berör det östliga partnerskapet står bakom utskottets utlåtande. Men vi har en rad frågor vi vill lyfta fram om det södra grannskapet, där vi ser tydliga behov av att driver på för en i grunden förändrad grannskapspolitik. EU har en historia av omfattande politiskt och ekonomiskt samarbete med auktoritära regimer i och . Efter den s.k. arabiska våren sa sig EU vilja göra ett omtag av den förda politiken, och frågor om mänskliga rättigheter stod högt upp på den politiska agendan. kan vi konstatera att lite har gjorts i praktiken. I arbetet med att bygga EU:s murar högre mot omvärlden har många av regionens auktoritära regimer varit nära allierade. Många av regimerna har dessutom beväpnats genom vapenexport från EU:s medlemsstater och betraktas som viktiga ekonomiska partner i arbetet med att öka exporten från EU. Det gäller även . anser att det, i ljuset av den arabiska våren, fortfarande finns stora behov av att i grunden reformera grannskapspolitiken med och för ett ökat fokus på folkrätt, demokrati och mänskliga rättigheter. ockupation av har skapat en av världens mest segdragna konflikter. har ockuperat delar av , och östra i strid med folkrätten. Trots omfattande och pågående folkrättsbrott har EU ett mycket omfattande samarbete med inom många områden. EU ingick ett associeringsavtal med 1995. En central del av avtalet är omfattande handelslättnader för . Avtalet är villkorat med respekt för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. I flera andra fall har EU valt att säga upp liknande avtal när länder har begått brott mot de mänskliga rättigheterna. anser att bör agera för att det nuvarande associeringsavtalet mellan och fryses tills respekterar folkrätten och upphör med sin ockupation. är stora delar av den tidigare spanska kolonin ockuperad av . Ockupationen har av i bedömts vara rättsvidrig. FN vill att det västsahariska folket självt ska få avgöra sin framtid i en folkomröstning. En folkomröstning har dock systematiskt förhalats av ockupationsmakten . ställde sig en majoritet i bakom motioner från bl.a. om att erkänna staten . Vi anser att regeringen nu ska genomföra beslut och agera för att fler länder inom EU erkänner . EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 24–26. Relationen mellan och måste vila på respekt för internationella regler, institutioner och principer. Sanktionspolitiken mot har varit framgångsrik i så måtto att EU:s 28 medlemsländer uppträtt gemensamt och koordinerat. EU måste stötta gentemot och hitta en långsiktig fredlig lösning på konflikten. EU bör utveckla närmare relationer med länderna på den afrikanska kontinenten, och det behövs ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). Kampen mot fattigdom, främjandet av hållbar utveckling och arbetet för frihandel är prioriterade områden för detta partnerskap. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 24–26 samt 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 9. EU:s alltmer fördjupade samarbete i konsulära frågor har medfört vissa fördelar. Det är dock värt att komma ihåg att möjligheten att upprätthålla egna diplomatiska representationer är ett av de mest grundläggande kännetecknen för en suverän stat. Enligt vår mening bör vi se konsulära frågor som en fråga där och de övriga medlemsstaternas nationella kompetens strikt ska värnas och där regeringen ska motverka att det konsulära samarbetet går mot en gemensam EU-representation. Vi motsätter oss därför det direktiv som formaliserar det konsulära samarbetet.