bet · H501NU8 · 2017-10-20 00:00:00 — EU måste enligt utskottets mening vara en stark röst för en rättvis handel i världen för att på så vis främja hållbar utveckling och uppfyllandet av de globala målen för hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, skyddet av arbetstagares och konsumenters intressen och kampen mot korruption. Utskottet välkomnar i detta sammanhang att kommissionen lyfter fram Agenda 2030 för hållbar utveckling som en gemensam referenspunkt för hur framtida insatser bör prioriteras för att bäst gagna tillväxten, planeten och människor runt om i världen, särskilt i utvecklingsländerna. Som utskottet också har konstaterat har rättvis handel fått en mer framträdande roll i kommissionens nya handelsstrategi än i tidigare handelsstrategier, vilket är ett viktigt steg i rätt riktning. Utskottet vill även påminna dels om den svenska politiken för global utveckling som slår fast att alla politiska beslut ska ta hänsyn till mänskliga rättigheter, människors demokratiska delaktighet, fattigdomsbekämpning och miljömässig hållbarhet, dels om Global som lanserades , som är en global satsning för social dialog och bättre villkor på arbetsmarknaden. Global ska också ses som ett bidrag till den globala hållbarhetsagendan, Agenda 2030, och målet om anständiga arbetsvillkor och inkluderande tillväxt. Utskottet vill därtill framhålla vikten av att frihandelsavtal inte får leda till sänkta nivåer när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Frihandelsavtal får heller inte leda till att de sociala, fackliga och ekonomiska rättigheterna i eller EU urholkas. Handelsavtal ska också respektera demokratiskt fattade beslut. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Med anledning av vad kommissionen skriver om investeringsskydd vill utskottet anföra följande. Utskottet noterar kommissionens ambition att fortsätta sina ansträngningar för att få till stånd rättvisa regler för skydd för internationella investeringar som enskilda regeringar ges utrymme att fullfölja sina legitima politiska målsättningar. Utskottet ställer sig generellt positivt till en reformerad tvistlösningsmekanism. Öppna, tydliga och förutsägbara villkor för investeringar har betydelse för , jobben och välfärden. En modern investeringsskyddspolitik ska vara rättssäker och öppen och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande. Utskottet noterar att kommissionen begärt ett mandat för att förhandla om en multilateral investeringsdomstol och konstaterar att partier kommer att få ta ställning till detta såväl i utskottet som i . Utskottet avstår därför från att kommentera detta närmare i utlåtandet. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Globaliseringen och EU:s struktur- och investeringsfonder EU:s sammanhållningspolitik och ESI-fonderna är en betydande och integrerad del i EU:s politik för att nå målsättningarna i 2020-strategin. olika regioner, liksom olika regioner runt om i , står inför stora och delvis olika framtidsutmaningar. Insatser inom ramen för EU:s strukturfondsprogram kan enligt utskottet komma att ha stor betydelse för konkurrenskraft, kunskap och innovation och hållbar tillväxt samt öka sysselsättningen, främja anställbarheten och förbättra tillgängligheten på arbetsmarknaden. Utskottet vill framhålla sin uppfattning att EU-budgeten som en konsekvens av utträde måste minskas, och den svenska avgiften måste hållas nere. Utskottet välkomnar därför en diskussion om vad EU:s gemensamma pengar ska användas till och vad de inte ska användas till. Utskottet vill i sammanhanget även framhålla vad det tidigare betonat om vikten av att ESI-fonderna används på ett så effektivt sätt som möjligt. Arbetet med att förenkla administrationen i strukturfondsprojekten är även fortsättningsvis angeläget. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Övergripande om kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen, punkt 1 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi sverigedemokrater anser att det är dags att EU tar ett steg tillbaka. Inte minst med tanke på utfallet av folkomröstningen i är det viktigt att EU förankrar sina visioner hos befolkningen, och ur det perspektivet välkomnar vi diskussionen om EU:s framtid, där diskussionsunderlaget om globaliseringen utgör en del. EU framställs i många sammanhang som en garant för mångfald och kultur. Vi menar att det egentligen är tvärtom. EU är en likriktande och långsam byråkrati. EU har heller inte fungerat som ett fredsprojekt. Vi menar att det snarare är andra faktorer som har säkrat freden i . Den europeiska unionen plågas av ett antal allvarliga brister. EU:s budget innehåller stora felmarginaler, subsidiaritetsprincipen motarbetas aktivt av kommissionen och det demokratiska underskottet och bristen på engagemang från vanliga européer är slående. Möjligheterna att fatta beslut mot enskilda medlemsstaters vilja har lett till en snabbare och fördjupad integration, vilket i kombination med fördragens avsaknad av möjlighet till diversifiering lett till den djupaste brytning som Europasamarbetet någonsin drabbats av, nämligen utträde. Vi menar att EU inte är en hållbar plattform för samarbete, utan utgör ett uppenbart hot mot sin egen största framgång, nämligen den inre marknaden, vilken nu riskerar att splittras. Vi vill i detta sammanhang även påminna om vad företrädare för anförde i samband med utrikesutskottets granskning av kommissionens om EU:s framtid (utl. 2016/17:UU18). För oss är scenario nummer två det enda tänkbara, där EU flyttar fokus till att enbart handla om den inre marknaden. Det skulle möjliggöra ett mellanstatligt EU. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Globaliseringen och handel, punkt 2 – motiveringen (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (KD), (C) och (L). Globaliseringen knyter samman det som är nära med det som är avlägset, och förändringarna går allt fortare. Utgångspunkten är idén om individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa. Globaliseringen har stora sociala konsekvenser, främst positiva. Handeln har skapat välstånd och miljontals människor har lyfts ur fattigdom. Tillgången till kapital, innovationer och kompetens har bidragit till en ökad tillväxt, inte minst i många utvecklingsländer. Näringsfrihet, fritt företagande, fungerande äganderätt, och finansiella regler och institutioner är grunden för ekonomisk och social utveckling. resa från fattigdom till välstånd grundlades med hjälp av frihandel och näringsfrihet. Vi anser att EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. är satt under hård press, och det är därför viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. och EU ska vara en aktiv röst i världen och dess handelssamfund WTO för att driva på fler och mer omfattande globala frihandelsavtal. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Genom att handla växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Genom fler frihandelsavtal ökar förmågan att sätta standarder för den globala ekonomin, såväl för handel, respekt för internationell rätt och avtal som för hälsa och miljö. Fler människor kan då dra nytta av en öppen värld där flödet av varor, kapital och tjänster stiger i snabbare takt och välståndet ökar. Detta skapar i sin tur en gemensam styrka att genom välståndets krafter kunna värna fred och säkerhet, liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, vilket är avgörande för den globala utvecklingen. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Globaliseringen och handel, punkt 2 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Vi sverigedemokrater ser generellt positivt på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Att skapa globala handelsavtal är på ett övergripande plan eftersträvansvärt. är det i varje enskilt fall viktigt att förhålla sig till handelsavtalens innehåll och hur detta påverkar den svenska och europeiska marknaden. Handelsavtal kan därför riktas mot t.ex. regionala delar av världen eller slutas i form av bilaterala samt multilaterala avtal nationer emellan för att uppnå bästa möjliga effekt. Vi anser även att andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken som t.ex. djuretik, corporate social responsibility (företagens sociala ansvar, CSR) och miljö-aspekter, där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage. Vi anser att och EU inom ramen för WTO ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om EU och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi vill i det här sammanhanget därför även betona vikten av att ett nytt handelsavtal mellan och kommer till stånd. Vidare ser vi positivt på kommissionens övergripande handelsstrategi, och menar att den i utvalda delar kan generera positiva effekter för såväl den europeiska som den svenska marknaden. Men om man tar hänsyn till förslag från kommissionen på andra områden som t.ex. energi, infrastruktur och tillväxtskapande åtgärder ser vi en återkommande problematik när det gäller finansieringslösningar, ökad användning av strukturfonder, socioekonomiska projekt samt ständigt kostnadsdrivande lösningar och skapandet av låtsasjobb. Trots att det ofta framhålls att förslag från EU inte ska generera några kostnadsdrivande effekter går det att konstatera att de ändå gör det. Vi menar att det innebär en ökad belastning för svenska skattebetalare. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Investeringsskydd och tvistlösning, punkt 3 – motiveringen (M) av (M), (M) och (M). har det uppstått en diskussion om hur investeringsskyddet och tvistlösningsmekanismer bäst bör utformas. Vi menar att väl fungerande tvistlösningsmekanismer mellan stater och investerande företag hör till handelsavtalens grundfundament och är till för situationer när investerare anser sig ha blivit diskriminerade eller på annat sätt oskäligt behandlade av en stat. Enligt vår uppfattning är det viktigt att såväl enskilda stater som investerande företag känner trygghet i relationen med varandra. En väl fungerande mekanism för att lösa tvister är därför av ömsesidigt intresse och till nytta för att investeringar över nationsgränserna ska fungera. Framför allt är denna trygghet viktig för små och medelstora företags möjligheter att etablera sig på en internationell marknad. Vi har vissa farhågor om de förslag på reformerade tvistlösningsmodeller som kommissionen presenterar. Vi menar att den tvistlösningsmekanism som oftast används i bilaterala handelsavtal, en s.k. ISDS-klausul, i grunden fungerar väl, även om den säkert kan förfinas ytterligare. Vi vill därför framhålla vikten av att inte oreflekterat kasta bort det som fungerar i en iver att reformera och modernisera. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Investeringsskydd och tvistlösning, punkt 3 – motiveringen (V) av (V). Systemet med investeringsskydd och ISDS finns i många internationella handels- och investeringsavtal. Det inrättades efter för att skydda investerare i handelsavtal med nationer som saknade stabila och fungerande rättssystem. Genom ISDS skyddades företagen mot direkt expropriering. har ISDS alltmer kommit att utgöra ett skydd mot indirekt expropriering. Det handlar således inte längre om att skydda tillgångar som företagen äger utan om att skydda företagens beräknade vinster. Därmed kan företag stämma stater om de anser att nationella lagstiftningar hindrar dem och deras möjlighet att göra vinst. ISDS har därigenom blivit ett effektivt sätt att förhindra progressiv lagstiftning och utgör i förlängningen ett direkt hot mot demokratin i de länder som berörs. Eftersom både EU:s medlemsländer och dess motparter i flera av de handelsavtal som förhandlas har stabila och fungerande rättssystem finns heller ingen anledning att ta upp tvister i internationella domstolar, vilket är fallet med nuvarande system. Det är orimligt att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system ska innehålla ISDS-klausuler. Min åsikt är att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausuler. Med hänvisning till det anförda förordar jag att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Globaliseringen och EU:s struktur- och investeringsfonder, punkt 4 – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). Som framgår av vårt inledande ställningstagande är vi kritiska till EU som projekt, även om vi kan se att det även finns behov av ett visst Europasamarbete, inte minst gällande den gemensamma marknaden. I vår vision av det framtida Europasamarbetet behövs dock inga ESI-fonder. Företrädare för i har tidigare lämnat kritiska ställningstaganden när det gäller ESI-fonderna. Inte minst då vi ser hur fördelningen av ESI-fonderna slår ut ofördelaktigt för . Vi vill i detta sammanhang även särskilt understryka vår uppfattning att som en konsekvens av brexit inte ska betala in en större nettoavgift till den gemensamma budgeten. Den enda framkomliga vägen på det här området, som vi ser det, är att minska den gemensamma budgeten. Om vi nu inte kan avskaffa ESI-fonderna och låta medlemsstaterna själva bedöma sitt behov av satsningar, vill vi framhålla att det är av stor vikt att EU:s strukturfondsmedel används på ett så effektivt sätt som möjligt genom mer noggranna kontroller, och i vissa fall ska projektutbetalningar göras när projekten är klara, detta för att komma till rätta med de problem som vi menar förekommer . Vidare anser vi att strukturfonder endast ska användas till projekt för att stimulera tillväxt. De bör därmed inte i någon större utsträckning användas till socioekonomiska projekt. De bör också fördelas mer rättvist mellan medlemsländerna. Med hänvisning till det anförda förordar vi att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Globaliseringen och handel, punkt 2 (V) (V) anför: Som framgår inledningsvis noterar utskottet de många olika förslag som kommissionen har lagt fram på områdena handel, investeringar, investeringsskydd och tvistlösning samt innovationer i EU:s regioner. Jag vill i detta sammanhang påminna om vad sagt om . Vi anser att den går alldeles för långt och att det finns en uppenbar risk att viktiga politikområden som miljöpolitik, konsumenträtt och arbetsrätt kommer att få stå tillbaka till förmån för företagens intresse av att fritt kunna investera och konkurrera. EU behöver se över en politik som sätter företag och deras vinster framför demokrati, miljö och arbetstagarnas rättigheter. Med dagens handelspolitik sätts uppgörelser i handelsavtal före staters rätt att lagstifta och reglera. Förhandlingarna mellan och om ett nytt frihandelsavtal (TTIP) har skapat oro och protester i stora delar av unionen och har präglats av slutenhet och av att kommissionen verkar prioritera näringslivets intressen före miljön, livsmedelssäkerheten, välfärden och medborgarnas inflytande. Detta kan få stora negativa konsekvenser på en rad områden som jordbruk, livsmedelssäkerhet, klimat, miljö, energi, offentlig service och arbetstagares rättigheter. Jag och anser att detta är ett fundamentalt hot mot demokratin. Storföretag ska inte tillåtas diktera villkoren för vilken lagstiftning som ska råda i enskilda länder. Jag anser att handelspolitiken bör förändras i en mer rättvis, solidarisk och miljömedveten riktning. Handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handel skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Förteckning över granskade dokument Kommissionens diskussionsunderlag Hur vi bemöter globaliseringen (KOM(2017) 240). yttrande 2017/18:SkU4y Granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen Vi ska i diskutera Granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen. Det är en krånglig titel, men egentligen innehåller detta ganska mycket självklarheter. Det är en omvärldsbetraktelse av hur samtiden ser ut - hur den globala konkurrensen ser ut, där globaliseringen, urbaniseringen och digitaliseringen påverkar vår tillvaro. Det som skiljer nutiden och framtiden från dåtiden är att tid och plats krymper. finns det nästan inga tidsskillnader mellan att stå i och tala i och att lyssna på detsamma i på . Det finns inga tidsfördröjningar; allting är realtid. Det finns heller inte särskilt stora skillnader i platser, för platsen spelar allt mindre roll i det moderna samhället. Vår förmåga att kommunicera med varandra i realtid gör att tid och plats till slut blir obsoleta. Det råder alltid realtid, överallt. Detta påverkar våra möjligheter att skaffa kunskap. Det går mycket fortare. Det påverkar våra möjligheter att producera. Man kan göra det på många olika platser - man kan göra det utifrån en beställning på ena sidan jordklotet som snabbt exekveras på andra sidan jordklotet, för att tredje dagen levereras till en annan plats på jordklotet. Konsumtionen sker heller inte i samma sammanhang som det där kunskapen och produktionen har uppstått. Mot detta står en annan trend, och det är den närproducerade. Det finns ett behov av att veta varifrån saker och ting kommer och av att känna sig trygg med det som produceras för att man som konsument ska känna sig bekväm. Människans roll i produktionen minskar också. Alltmer blir mekaniserat, och snart väntar den artificiella intelligensen, som än så länge är på laboratoriestadium men på många håll och på många sätt förmodligen kommer att visa sig överlägsen den mänskliga hjärnans förmåga att skapa goda krafter. Vad vi som människor i och världen då har som utmaning är att fokusera på det maskiner och datorer inte kan ersätta. Vi måste fokusera på det där människan är unik. Kommissionen har fokuserat på globalisering och dess effekter, på framtidsutsikterna och på EU:s yttre åtgärder. Kommissionen menar att befintliga multilaterala institutioner såsom FN, och behöver stärkas och reformeras. Kommissionen menar att de ska bli rättvisare och bättre fylla sina syften. Jag tycker att det är viktigt att fastna lite grann på begreppet "rättvist". Vi åtta partirepresentanter i riksdag kan lägga lite olika innebörd i vad "rättvist" innebär. Rättvisa är när det är tydligt, förutsägbart och logiskt. När man kan se att det finns ett samband mellan olika värdegrunder är det rättvist, och det är en rättvis handel som bygger på dessa förutsättningar som vi från sida har all anledning att vara företrädare för. Kommissionen tittar också på EU:s inre åtgärder. Här handlar det om att göra konkurrenskraftigt och innovativt, och då krävs det enligt kommissionen också stora insatser. Man menar att det behöver vidtas konkreta åtgärder på EU-nivå, medlemsstatsnivå och lokal och regional nivå och att detta bör inriktas på framtidens branscher. När jag läste kommissionens rapport funderade jag lite grann på hur kommissionen kan veta vad som är framtidens branscher. arbetar hälften av arbetskraften i med sådant som inte fanns på kartan . Om förväntas hälften av arbetskraften arbeta med sådant vi inte vet någonting om. Då kan det synas lite väl ambitiöst att sikta in sig på vad som är framtidens branscher. Vi vet ju kanske inte ens vad de är . Däremot måste vi preparera med kunskap, utbildning, teknikutveckling och innovativa miljöer - förutsättningar för att snabbt kunna svara upp mot teknikskiften och de skiften som finns vad gäller efterfrågan och människors behov. Det måste kunna göras på ett socialt och ekonomiskt hållbart sätt. Det är så vi bygger samhället. Detta kräver också regionala och lokala investeringar. Det kräver att pengar och kapital kan flyta över gränserna på ett bra och sunt sätt där tullar och hinder inte sätter käppar i hjulen. Handel har nämligen skapat välstånd, och miljontals människor har lyfts ur fattigdom tack vare global handel. Tillgången till kapital, innovationer och kompetens har genom handel bidragit till en ökad tillväxt - inte minst i många utvecklingsländer. De som tar klivet framåt är de som bejakar näringsfriheten, det fria företagandet, fungerande äganderätt och finansiella regler och institutioner som grunden för ekonomisk och social utveckling. resa från fattigdom till välstånd grundlades med hjälp av frihandel och näringsfrihet. Genom handel växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjlighet att påverka sin framtid. Där kan vi som medlem i Europeiska unionen vara en stark pådrivande faktor genom handel som en vidareutveckling av bistånd. Det börjar med bistånd men slutar ofta med handel, och det är det bästa bistånd man kan hjälpa till med. Jag skulle vilja nämna någonting om investeringsskydd och tvistlösning. Detta är en fråga som har debatterats mycket i samband med , det transatlantiska investerings- och partnerskapsavtalet mellan och . Att investera i ett annat land är för många företag ett väldigt stort steg att ta. Det finns en osäkerhet. Ett litet eller medelstort företag i som ska ta klivet över och etablera verksamhet och bygga upp fabriker måste känna trygghet. Då måste det finnas försäkringar om att verksamheten inte kommer att exproprieras och om att företagets möjligheter att verka inte begränsas av andra skäl. Det måste finnas en tvistlösningsmekanism för att hantera tvister mellan stater och de investerande. Det har funnits ett system, den så kallade ISDS-klausulen, som har visat sig fungera väl men som i debatten har fått väldigt mycket kritik. Kommissionen har tagit fram en ny variant, som har skrivits in i med . Jag vill i sammanhanget uttrycka en viss reservation mot att kasta ut barnet med badvattnet. Låt oss genomföra dessa reformer på ett konservativt sätt, sakta och försiktigt. Låt oss inte förändra det som är bra, men låt oss möjligen förändra det som kan bli bättre. Med hänvisning till det anförda vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Jag vill också yrka bifall till motivreservationerna 2 och 4. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi ska debattera kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen. Globalisering innebär att världens länder knyts närmare varandra politiskt, kulturellt och ekonomiskt. Detta genererar generellt ökad handel och minskade klyftor men också stora utmaningar. är ett EU-kritiskt parti. Vi har en del skilda åsikter gentemot kommissionen och övriga riksdagspartier, och jag kommer att ta upp dessa i mitt anförande. Vi anser att EU ska ta ett steg tillbaka, särskilt med tanke på utfallet av folkomröstningen i . Det är viktigt att EU förankrar sina visioner hos befolkningen. Ur det perspektivet välkomnar vi diskussionen om EU:s framtid, där diskussionsunderlaget om globaliseringen utgör en del. EU framställs ofta som en garant för mångfald och kultur, men vi menar att det är precis tvärtom. EU är en likriktande och långsam byråkrati med visionen att alla medlemsländer ska utvecklas i samma riktning, oavsett medlemsländernas egna förutsättningar gällande ekonomi, kultur, infrastruktur, energi, sociala förutsättningar, arbetsmarknad, utbildning och så vidare - listan kan göras lång. Jag vill ändå framföra att ser många fördelar med delar av den inre fria rörligheten, bland annat vad gäller varor, kapital och konkurrensneutrala tjänster. Men att släppa allt helt fritt utan regleringar är något som vi inte kan ställa oss bakom.