bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Utbyggnaden av bredband med hjälp av stöd från landsbygds- programmet i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas fortsätter genom tidigare aviserade satsningar på totalt 4 . Regeringen beslutade om förslag till ändring av det svenska landsbygdsprogrammet 2014–2020, vilket bl.a. innebär att stödet till utbyggnad av bredband på landsbygden inom ramen för programmet nu formellt ökas med , vilket aviserades i samband med budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. Förslaget om ändring av landsbygdsprogrammet har skickats till kommissionen för ett godkännande innan programändringarna kan träda i kraft. beviljas stöd till bredbandsutbyggnad från landsbygdsprogrammet endast i områden i lands- och glesbygd där de kommersiella aktörerna inte bygger ut. För att fokusera extra på utbyggnad av bredband i de glesare delarna av dessa områden har fått i uppdrag att förbereda för att av bredbandsmiljarden riktas mot dessa områden. När det gäller ekologisk produktion och konsumtion konstateras i propositionen att konsumenternas efterfrågan på ekologisk mat har ökat kraftigt . Den ekologiska produktionen har dock inte ökat i takt med efterfrågan, och därför vill regeringen bidra till att öka produktionen och konsumtionen av ekologiska livsmedel i . Det är viktigt att det finns goda förutsättningar för den ekologiska produktionen och att den potential som finns för fler jobb och en bättre miljö utnyttjas. För att främja ekologisk produktion och konsumtion görs insatser inom flera områden. Satsningarna har bidragit till en ökning både av den ekologiska odlingen och av marknaden för ekologiska produkter. Livsmedelsstrategin innehåller också satsningar på produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel. I livsmedelsstrategins handlingsplan föreslås flera åtgärder för att produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter ska öka. beslutade regeringen att ge i uppdrag att inrätta en samordningsfunktion för produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel samt att utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för de inriktningsmål som regeringen satt upp. Av budgetpropositionen framgår det att regeringen anser att det finns en outnyttjad potential för produktion av ekologiska livsmedel inom jordbruket som man vill ta till vara. Marknaden bedömer att den ökade efterfrågan på ekologisk mat kommer att fortsätta framöver, vilket skapar möjligheter för både små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag. Regeringen har som mål att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark och av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter till 2030. Ekologisk odling bidrar till flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Regeringen föreslår därför ökade medel för ökad ekologisk produktion och konsumtion. Regeringen vill främja utvecklingen och bidra till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel och föreslår att –2020 tillförs anslaget för detta ändamål. När det gäller ersättning för restaurering av överloppsbyggnader fanns det i landsbygdsprogrammet 2007–2013 en stödform som kallades regionalt prioriterade ersättningar (även kallat Utvald miljö). Det var olika ersättningar som betalade ut för att gynna insatser som var bra för natur och kultur samt rekreationsvärden inom länen och renskötselområdet. ersättningar kunde användas för restaurering av överloppsbyggnader i odlings- Dessa ersättningar finns dock inte med i landsbygdsprogrammet för perioden –2020. Huvudskälet till att de togs bort var, enligt uppgift från , att administrationen var svårhanterlig i relation till den nytta stödet gjorde. I nuvarande landsbygdsprogram finns möjligheter till stöd för bevarande av överloppsbyggnader genom ett projektstöd för utveckling av natur- och kulturmiljöer. Man kan få stöd för investeringar som bidrar till att bevara och restaurera natur- och kulturmiljöer i odlingslandskap Samlingar av hus och byggnader som är kulturhistoriskt värdefulla och gör området mer tilltalande kan också ingå här. Inom ramen för projektet miljöeffekter, som löpande utvärderar hur EU:s gemensamma jordbrukspolitik påverkar miljön i och vars syfte är att göra analyser av jordbrukspolitikens effekter på miljön och ta fram olika framtidsscenarier för att kunna se möjligheter till förbättringar, har tagit fram två rapporter om kulturmiljöer i odlingslandskapet och möjligheten till ersättningar till jordbrukare för skötsel av detta (Behövs ersättningar till jordbrukare för skötsel av kulturmiljöer? utvärdering av miljöersättningen till natur- och kulturmiljöer i landsbygdsprogram 2007–2013 [2016] och Större miljönytta – lägre kostnad. Så nås målen för kulturmiljöer i odlingslandskapet med kommande landsbygdsprogram []). Dessa rapporter ingår som underlag i arbetet för att förbereda kommande landsbygdsprogram efter 2020, ett arbete som precis börjat. Enligt finns det en osäkerhet om hur den kommande jordbrukspolitiken kommer att förändras inför nästa programperiod som en följd av bl.a. brexitfrågan och vilka budgetresurser som kommer att finnas. inriktningsdokument för den kommande jordbruksreformen (Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt – Framtiden för livsmedel och jordbruk, COM(2017)713). lagförslag förväntas eller tidig höst 2018. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget får även användas för utgifter för EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 8 2019–2026. har från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling tilldelats totalt ca för perioden –2020. Det svenska programmet för biodling för perioden –2019 har godkänts av Europeiska kommissionen. Regeringen anser att anslaget bör förstärkas med 2018. I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med för att utöka programmet för miljövänliga bränslen i jordbruket. Inom landsbygdsprogrammet finns stöd bl.a. för investeringar i biogasanläggningar, andra förnybara energikällor (vind etc.) och etablering av energigrödor. Det finns två som kan användas till investeringar i förnybar energi, en på ca och en på ca . Den större av dem är begränsad till enbart biogas baserad på gödsel och anläggningar för rötresthantering. Den mindre potten är tänkt för förnybar energi allmänt, och där konkurrerar eventuella biogasanläggningar med andra bioenergisatsningar. I den potten finns alltså inte begränsningen till gödselbaserad biogas. Stödet till etablering av energigrödor kan användas för inköp och plantering av energiskog. Stödet ingår i en pott på ca , och precis som ovan konkurrerar dessa investeringar med andra bioenergisatsningar. Stödet är schabloniserat till per hektar, och det finns möjligheter att få ett stöd för stängsling av planteringen också på per hektar. Utanför landsbygdsprogrammet finns även metanreduceringsstödet (se anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder) vars syfte är att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. I propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) redovisas att regeringen införde ett nytt anslag (1:16 Klimatinvesteringar) i form av ett klimatinvesteringsstöd, det s.k. Klimatklivet, som möjliggör konkreta klimatinvesteringar på lokal och regional nivå. Anslaget har förstärkts och förlängts till 2020. Intresset för stödet är stort, och exempel på åtgärder som fått investeringsstöd är utbyte av fossila bränslen till förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel och produktion av biogas. Den åtgärdskategori som har fått mest beviljade stöd är produktion av biogas. beslutade om ett klimatpolitiskt ramverk som omfattar nya klimatmål (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). För att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och nå de högt ställda mål som har antagit krävs investeringar och insatser i samhällets alla Regeringen betonar i budgetpropositionen att Klimatklivet är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja minskade utsläpp i hela landet. Regeringen föreslår både en förstärkning och en förlängning av anslaget för att ytterligare påskynda klimatomställningen och så att de investeringar som medför störst klimatnytta kan genomföras. 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket. Anslaget får användas för utgifter för försöks- och utvecklingsverksamhet och andra insatser i syfte att styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av växtskyddsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden, för ekologisk produktion samt för klimat- och energiinsatser inom de areella näringarna. Anslaget får användas för stöd till metangasreducering. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom för effekterna av de verksamheter som finansieras inom anslaget. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till dubbel miljönytta. Stöden ges inom fleråriga program. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. Regeringen ser positivt på stödet för produktion av biogas från gödsel, den s.k. metangasreduceringsersättningen. Enligt kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget ökas med . Motionärerna anser att ersättningen för metangasreducering ska förstärkas. Metangasreduceringsersättningen är ett tioårigt pilotprojekt (2014–2023) med syfte att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. För att förstärka stödet har regeringen höjt budgeten för ersättningen med – 2019. Regeringen har även höjt ersättningen per kWh producerad biogas från högst per kWh till högst per kWh. var det 51 anläggningar som tog del av ersättningen, samma antal som året innan. Den största andelen av den gödselbaserade biogasen används till fordonsgas och en mindre andel till el och värme. I propositionen anförs att jordbruket har en stor potential att bidra till en cirkulär och biobaserad ekonomi och därmed indirekt till minskade utsläpp från fossila bränslen och fossilintensiva material. utvärdering av metangasreduceringsersättningen visar att den största klimatnyttan består i att biogasen kan ersätta fossila bränslen. Utvärderingen visar också att biogasproduktion från gödsel minskar utsläppen av växthusgaser från jordbruket genom att traditionell lagring av flytgödsel uteblir. Stödet har inneburit ökad produktion av biogas från gödsel, men osäkerhet om framtida ersättning kan påverka produktionen. Det behövs fler insatser både på nationell nivå och på EU-nivå för att främja och möjliggöra omställningen till en biobaserad ekonomi. 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering. disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i , och delar av . 1:21 Åtgärder på fjällägenheter Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:21 Åtgärder på fjällägenheter. Anslaget får användas för utgifter för underhåll och upprustning av och investeringar i byggnader och andra fasta anläggningar på fjällägenheter. Anslaget får även användas för utgifter för att täcka avvecklingsbidrag och avträdesersättning till arrendatorer. När det gäller fjällägenheterna i statlig ägo finns fortfarande ett ackumulerat behov av underhåll och ett stort investeringsbehov för att uppnå en godtagbar standard. Medlen inom anslaget för fjällägenheterna räcker inte för att tillgodose dessa behov. Det förhållandet att fjällägenheterna inte ägs av arrendatorn medför dessutom att intresset från arrendatorernas sida är litet för att genomföra åtgärder på egen bekostnad. Fjällägenheten kan inte heller användas som belåningssäkerhet eftersom den inte är en särskild fastighet. finns dock även andra anslag som kan användas för fjällägenheterna, t.ex. glesbygdsstöd och landskapsvårdsstöd. För de som behålls i statlig ägo med anledning av sitt kulturmiljövärde bör även anslag för kulturvård komma i Även användande av medlen i Jordfonden bör kunna komma i fråga. 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. Anslaget får användas för utgifter till åtgärder för främjande av rennäringen. Rennäringens behov av att delta mer aktivt i olika processer för samhällsplanering och markutnyttjande inom renskötselområdet ökar kontinuerligt. Ett verktyg som möjliggör detta är s.k. renbruksplaner som är ett geografiskt verktyg som beskriver rennäringens markanvändning. Renbruksplaner bidrar med viktig information om förändringar i mark och vatten när det gäller effekter av annan markanvändning, klimatförändringar och kulturspår och kräver därför kontinuerlig uppdatering och anpassning. En viktig fråga för en långsiktigt hållbar rennäring är även samexistens med rovdjuren. Det är därför angeläget att arbetet med en toleransnivå för rovdjursskador på högst på samebyns faktiska renantal fortskrider och att förebygga och kompensera för rennäringens rovdjursskador. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med . Enligt kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med till följd av att regeringens förslag om en allmän resursförstärkning avvisas. I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . I motion 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 2 anförs att det behövs en översyn av ersättningen för rivna renar eftersom ersättningsnivåerna för rovdjursrivna renar har stått stilla . I propositionen redovisas att en ökad förekomst av rovdjur i renskötselområdet innebär omfattande problem för rennäringen. Regeringen har i rovdjurspropositionen (prop. 2012/13:191) gett i ansvar att utveckla ett s.k. förvaltningsverktyg för att begränsa rovdjursskadorna på ren. Arbetet, som bedrivs i samarbete med samebyarna, länsstyrelserna och , är komplicerat och tidskrävande och ännu inte fullt genomfört. Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:23 . Anslaget får användas för utgifter för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt för forskning och utbildning på forskarnivå inom livsmedelsproduktion, djurhållning, djurhälsa och djurskydd, skog, skogsbruk och förädling av skogsråvara, landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt landskapsplanering och markanvändning i tätorter och tätortsnära miljöer. Anslaget får även användas för ersättning för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning inom samma områden samt för fortlöpande miljöanalys. Det bör enligt regeringen inrättas ett för växtförädling för att säkra tillgången till växtsorter och biomassa i ett förändrat klimat. Regeringen anser utifrån detta att anslaget bör ökas med 2018. Anslaget föreslås ökas med 2018 med anledning av den utbyggnad av högskolan som inleds 2018. Anslaget föreslås ökas med till följd av fördelning av anslag till forskning och utbildning på forskarnivå. Enligt kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget minskas med . Av kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del framgår att anslaget bör minskas med . Enligt kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I propositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16) framhålls att tillgången på relevant utbildning är en förutsättning för en hållbar tillväxt och för enskilda individers utveckling. För att fler behöriga sökande ska kunna få plats på högskoleutbildningarna föreslår regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Regeringen föreslår att avsätts och beräknar samma summa , vilket motsvarar drygt 3 200 utbildningsplatser. Regeringen anför att det är viktigt att universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ökar för att ge dem bättre möjligheter att ta ansvar för utvecklingen av den svenska forskningen. Regeringen beräknade därför i budgetpropositionen att universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ska ökas med sammanlagt 1 2018–2020. I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50) angav regeringen principer för fördelning av de ökade anslagen. universitet och högskolor samt och Stiftelsen får anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som omfattar per helårsstudent. goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till grundforskning och behovsmotiverad forskning för de areella näringarna. Anslaget får även användas till projektrelaterade utgifter för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier samt informationsinsatser inom området. Förvaltningsanslaget redovisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård inom anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas inom anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom samma utgiftsområde. Fleråriga åtaganden behöver ingås för att underlätta planering, utlysning och genomförande av långsiktiga forskningsprojekt. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2024. Enligt kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget ökas med . Det finns ett stort behov av forskning som stärker konkurrenskraften inom livsmedelsproduktionen. Motionärerna vill satsa på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet, inklusive strategisk samordning för de främsta statliga forskningsfinansiärerna: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem (), och för hälsa, arbetsliv och välfärd (yrkande 4). Satsningen finansieras genom omfördelning av medel från anslaget 1:23 . Vidare satsas ytterligare på Formas till följd av motionärernas forskningsmotion (yrkande 5). Även i kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 33 framhålls behovet av att stärka den tillämpade forskningen i hela livsmedelskedjan. Yrkande 34 handlar om vad en samlad forskningssatsning inom primär- och livsmedelsproduktionen ska omfatta och att det är av stor vikt att även , forsknings- och innovationspartner för näringsliv och samhälle (), och tillsammans med relevanta intressenter inkluderas i arbetet. I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås anslaget minskas med , bl.a. till följd av att en tidigare anslagshöjning i budgetpropositionen i fråga om artprojektet och en riskvärderingsfunktion bör avslutas. m.fl. (KD) vill enligt kommittémotion 2017/18:3767 yrkande 5 se en riktad forskningssatsning på grödor som kan vara funktionella i . Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Enligt yrkande 6 är det angeläget att fortsatt stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. Motionärerna föreslår att vardera ska anvisas till forskning om nya grödor och om nya trädslag. Den höjning av anslaget som regeringen föreslår avvisas av motionärerna, vilket innebär att man hamnar på samma anslagsnivå som regeringen. Samma yrkanden framförs i kommittémotionerna 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 6 (nya trädslag), 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 25 (nya grödor) och motion 2017/18:1029 av (KD) yrkande 6 (nya grödor). Enligt kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 26 behöver utvecklingen av hållbara gödningsmetoder fortsätta för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mer hållbart brukande, bl.a. via insatser som Greppa näringen. I motionerna 2017/18:1561 av (SD) och 2017/18:3530 av (SD) anförs att tillsatsers effekter i livsmedel ska utredas, i kombination eller enskilt, på ett övergripande och seriöst plan via oberoende och statligt finansierade forskare, och utifrån resultatet bör man föreslå lämpliga åtgärder för . Regeringen framhåller i budgetpropositionen att forskning och innovation är av central betydelse för att svenska företag ska bli mer framgångsrika på livsmedelsområdet. Livsmedelsstrategin verkar för att öka samverkan och kunskap och för att gynna innovationer och forskning inom hela livsmedelskedjan. För att bidra till den övergripande målsättningen har regeringen identifierat följande frågor som särskilt viktiga inom det strategiska området Kunskap och innovation: –förbättrad beställarroll och behov av samordning i livsmedelskedjan –spridning och kommersialisering av forskningsresultat –rådgivning och kompetensutveckling –utbildning för livsmedelskedjan. De satsningar som görs för att stärka innovation och forskning, t.ex. upprättande av program för industridoktorander, ett nationellt forskningsprogram för livsmedel och ytterligare stöd till för inkubation, kommer att stärka den svenska jordbruks- och livsmedelsproduktionens konkurrenskraft. Regeringen anför i propositionen att forskning och innovation är nödvändiga för livsmedelssektorns konkurrenskraft. För att forskning ska ge effekt måste resultaten spridas och nyttiggöras. saknar en samordnad funktion för forskning och innovation där universitet och högskolor och näringslivet inom livsmedelskedjan samverkar. Regeringen har därför gett i uppdrag att etablera en arena för samverkan mellan livsmedelskedjans aktörer. Vidare har tilldelats medel för att inrätta en forskarskola för industridoktorander inom livsmedelsområdet. kommer och utveckling () att presentera en studie som ger rekommendationer för hur livsmedelskedjans innovationssystem kan förbättras. Detta blir en utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete för att stärka innovationsutvecklingen inom livsmedelssektorn.