bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Det är mycket viktigt att barnperspektivet alltid finns närvarande i arbetet mot människohandel och kommersiell handel med sex. Offrens utsatthet vid denna form av brottslighet är än större när det handlar om barn. Det behöver finnas god kunskap kring kommersiell sexuell exploatering av barn i hela rättskedjan, från poliser och åklagare till domstolsväsendet. För att upptäcka och förebygga sexualbrott mot barn behöver även andra som arbetar med barn, exempelvis inom och skolhälsovården, ha goda kunskaper. Det är också viktigt att kunskapen om barns rättigheter och deras utsatthet för kommersiell sexuell exploatering förmedlas till alla som arbetar med barn, och även till dem som i sin framtida profession kommer att möta och arbeta med barn. Det är bra att frågan har uppmärksammats, men utskottet anser att mer måste göras för att öka kompetensen inom rättsväsendet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om kompetensen inom rättsväsendet i arbetet mot människohandel med barn och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3585 (L) yrkande 2. Utskottet konstaterar att ett omfattande utvecklingsarbete för närvarade pågår för att motverka olika former av hedersrelaterat våld och förtyck, bl.a. när det gäller att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter i dessa frågor. Utskottet finner därför inte skäl att nu ta något initiativ med anledning av förslagen i motionerna 2017/18:3650 (KD) yrkande 26, 2017/18:3685 (C) yrkande 38 och 2017/18:3736 (M) yrkande 4. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det, inte minst för att kunna upprätthålla en restriktiv narkotikapolitik, är viktigt att polisen upprätthåller den kompetens som är nödvändig för att utreda narkotikabrott. Polisens specialistkompetens inom narkotikaområdet riskerar emellertid att urholkas genom att denna inriktning i praktiken har försvunnit efter omorganisationen. Det innebär också att det strukturerade och långsiktiga arbetet för att bekämpa förekomsten av narkotika och narkotikabrottslighet inte kan bedrivas med samma intensitet som . Enligt utskottets mening behöver det därför övervägas om specialistfunktionen narkotikapolis bör inrättas igen och också särskilda enheter med uppgift att uppdaga och utreda narkotikabrottslighet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om att polisens förmåga att bekämpa och utreda narkotikabrott måste stärkas och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3737 (M) yrkande 7. Utskottet finner däremot inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av vad som anförs i motionerna 2017/18:3737 (M) yrkande 9 och 2017/18:3739 (M) yrkande 20. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är ansvar att bedöma hur många trafikpoliser och bilinspektörer som behövs för att utföra de uppgifter som myndigheten har på trafikområdet och hur den samlade resursen ska användas. Detta gäller även ansvaret att säkerställa att kompetensförsörjningen är väl avvägd i förhållande till verksamhetens behov. Utskottet anser därmed inte att motion 2017/18:3739 (M) yrkandena 21 och 22 motiverar något tillkännagivande från sida. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Kompetensförsörjning och ledarskap inom polisen Utskottet konstaterar att arbetet med att genomföra den nya polisorganisationen pågår. Vidare genomförs ett omfattande utvecklingsarbete inom för att bl.a. förbättra förutsättningarna för det lokala arbetet, liksom för att stärka kompetensförsörjningen och ledarskapet. Utskottet ser därför inte skäl för att ta något initiativ med anledning av det som framförs i motion 2017/18:3899 (KD) yrkande 2 om mer kompetensutveckling inom polisen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Den som utsatts för ett brott behöver få information om vilka insatser som ska göras med anledning av brottet, liksom vilket stöd man som brottsoffer kan få tillgång till. har en viss skyldighet att bistå med information, men utskottet ser ett behov av att ytterligare förbättra informationen och ge tydligare återkoppling om vad som händer med utredningen. Om en förundersökning läggs ned ska polisen tydligt redogöra för vilka åtgärder som vidtagits och motiven till att man kommit fram till att ärendet ska läggas ned. Det är bra att regeringen, efter tillkännagivande från på förslag från utskottet, bl.a. gett i uppdrag att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vad mån dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Detta är dock inte tillräckligt och enligt utskottets mening behövs ytterligare åtgärder. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om att förbättra polisens återkoppling till brottsutsatta och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3738 (M) yrkande 7 och 2017/18:3739 (M) yrkande 17. För att ska leva upp till bör barn erbjudas stöd av personer som har särskild kompetens för att arbeta med barn i exempelvis rättsprocesser eller utredningar. Enligt utskottets mening bör den som hör eller förhör ett barn ha särskild utbildning för detta, och de instanser som har ärenden som rör barn bör ha rutiner för att säkerställa att barnet får komma till tals. Det ställs också sådana krav, bl.a. ska polisiära förhörsledare som framgått ha genomgått och godkänts vid en tvåstegsutbildning. Även vid barnahusen finns särskild kompetens samlad för att underlätta för barn som förhörs. Det är dock viktigt att säkerställa att dessa krav får genomslag fullt ut i hela rättsväsendet så att samtliga personer som hör eller förhör barn har genomgått sådan utbildning. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om att säkerställa att den som hör eller förhör barn ska ha särskild utbildning för det och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker således motion 2017/18:1848 (L) yrkande 3. Som framgått ovan har regeringen med anledning av tillkännagivande om polisens tillgänglighet anfört att har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram till myndigheten har varit alltför långa. har därför vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Utskottet ser med hänsyn till det nämnda inte skäl för att ställa sig bakom något nytt tillkännagivande med anledning av de yrkanden som framförs i motionerna 2017/18:1156 (M) yrkande 5 och 2017/18:3739 (M) yrkande 15 om polisens svarstider m.m. Motionsyrkandena avstyrks. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande att förslaget i motion 2017/18:3849 (KD) yrkande 7, om att ett kunskapslyft ska göras när det gäller de professioner som kommer i kontakt med unga brottsoffer, inte bör leda till något tillkännagivande från . Utskottet avstyrker även detta yrkande. Arbetet mot människohandel m.m., punkt 2 (C, KD) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 18. Arbetet mot människohandel, koppleri och prostitution måste prioriteras av polisen för att fler fall ska upptäckas och lagföras. Människohandel för sexuella ändamål är ett hänsynslöst utnyttjande av en människa i en utsatt situation. Det är därför angeläget att polisen organiserar sitt arbete på så sätt att det i hela landet finns kompetens och resurser att arbeta mot denna typ av brottslighet. En avgörande faktor för arbetet med att stärka barns rättigheter och bekämpa människohandel, exploatering och sexuella övergrepp mot barn är att också har de resurser som krävs för att kunna prioritera detta arbete. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Sexualbrott, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3584 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2017/18:1032 av (KD) yrkande 2, 2017/18:2574 av och (båda S) och 2017/18:2986 av (M) yrkande 1. Den mycket ansträngda situationen inom gör att polisen inte i tillräcklig grad hinner gripa sig an ens anmälningar om mycket grova brott. Resultatet syns bl.a. i en sjunkande brottsuppklaring av sexualbrott. Det har också framkommit uppgifter om att anmälningar om grova sexuella övergrepp blir liggande utan utredningsåtgärder, även när det finns en känd misstänkt eller teknisk bevisning i form av filmer. Sexualbrott och andra grova brott gäller mycket allvarliga kränkningar av enskilda människor. Det är av största vikt att brottsanmälningar om sådana brott inte blir liggande, särskilt inte när det finns vittnesuppgifter och bevismaterial att ta fasta på. Delvis är detta en resursfråga, men det handlar också om organisation och prioriteringar. Regeringen bör därför följa upp hur polisen organiserar och prioriterar arbetet mot sexualbrott, bl.a. i syfte att brottsanmälningar inte ska bli liggande utan utredningsåtgärder. Vardagsbrott, punkt 4 (M, C, KD) av (M), (M), (C), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2017/18:1969 av (M). Med vardagsbrottslighet eller mängdbrottslighet menar man brott som drabbar människor i vardagen, t.ex. stölder, inbrott, skadegörelse, misshandel och bedrägerier. Ungefär tre fjärdedelar av det totala antalet anmälda brott i är s.k. mängdbrott. Mängdbrotten räknas inte till de allvarligaste brotten, men för alla dem som drabbas ger de betydande skador, ibland . Inte minst bostadsinbrott innebär ofta en stor kränkning för den som drabbas. För att allmänheten ska få förtroende för rättsväsendet krävs att de brott som begås också utreds och upp. Enligt statistik från var personuppklaringsprocenten för misshandel , för bostadsinbrott och för butiksstölder . Polisens förmåga att klara upp brott är den lägsta , som stora skillnader inom landet fortfarande består. Det är regeringens ansvar att se till att polisens brottsutredande förmåga stärks och upprätthålls på en hög nivå. Behoven skiljer sig åt mellan storstad och landsbygd, och det kan därför krävas olika slag av åtgärder mot denna typ av brottslighet. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen måste vidta åtgärder för att se till att arbetet mot mängdbrott i högre utsträckning än prioriteras av polis och åklagare. Arbetet mot internationella brottsnätverk, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2017/18:1350 av (M). Mängdbrotten är ett ökande problem i samhället, och en allt större del av dessa utförs av internationella brottsnätverk i form av stöldligor. Enligt en ny lägesbild från polisen begår internationella brottsnätverk närmare hälften av alla bostadsinbrott i . De internationella brottsnätverken medför en särskild utmaning för rättssamhället då de ofta är välorganiserade, resursstarka och selektiva i sina brottsliga handlingar. Vidare ställer arbetet mot nätverken höga krav på samverkan mellan de rättsvårdande myndigheterna. Det krävs även ett ökat internationellt samarbete eftersom detta är ett gränsöverskridande fenomen. Polisen bedömer att de internationella brottsnätverkens verksamhet kommer att fortsätta öka i om inte kraftfulla åtgärder vidtas. Vi anser därför att regeringen ska ge och i uppdrag att prioritera denna form av brottslighet betydligt högre än . Narkotikabrott i särskilt utsatta områden, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 5. Det finns i ett antal områden präglade av hög kriminalitet, ett stort utanförskap och en grundläggande misstro gentemot myndigheter bland invånarna. Polisen har själva pekat ut dessa områden som områden där kriminella grupperingar har ett stort negativt inflytande på samhällsutvecklingen. Vanligt förekommande brott bland de lokala kriminella i områdena är bl.a. öppen narkotikahantering. Även kriminella uppgörelser som yttrar sig i grova våldsyttringar på allmän plats, olika former av utpressning och otillåten påverkan samt utåtagerande missnöje mot samhället är vanligt förekommande. Det är nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an denna problematik. Medborgarnas grundläggande rätt till trygghet som innebär att man inte ska drabbas av brott ska gälla alla medborgare oavsett var i landet man är bosatt. Kontinuerlig polisnärvaro men också närvaro av andra myndighetsföreträdare är därför viktigt för att kunna skapa ökad stabilitet i dessa områden. Vi anser att det krävs kraftfulla polisiära insatser för få bort narkotikahandel och narkotika i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. För att nödvändiga satsningar mot narkotika och narkotikahandeln i dessa områden ska vara framgångsrika vill vi att regeringen ska agera för att se till att detta arbete ges en särskild prioritet inom . Bekämpa narkotikahandeln, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 6. Den olagliga narkotikahandeln äventyrar såväl människors hälsa och livskvalitet som staters lagliga ekonomi, stabilitet och säkerhet. Den leder inte sällan till annan, ofta grov, brottslighet och utgör en bas för organiserad brottslighet. Det finns vidare ett starkt samband mellan grov organiserad brottslighet och narkotikahandel. Vi vet också att narkotikahandel finansierar grov organiserad brottslighet. Genom att bekämpa narkotika, stoppa smugglingen och ingripa mot den organiserade smugglingen bekämpar vi därför även grov organiserad brottslighet och i vissa fall terrorism. Här måste den svenska polisen ligga i framkant för att kunna möta utvecklingen. Vi anser att arbetet med att bekämpa narkotikahandeln ska vara ett led i arbetet mot grov organiserad brottslighet och att detta arbete måste ges en särskild prioritet inom . Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Förskrivning av narkotiska preparat, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 18. Vi ser en mycket omfattande utskrivning av narkotikaklassade läkemedel och en alltmer omfattande svart marknad i form av vidareförsäljning av legalt förskriven narkotika. En stor del av de narkotikaklassade tabletter som säljs i landet är utskrivna på recept av svenska läkare. Tillgången till narkotika främjar brottslighet. För att kunna komma tillrätta med överförskrivningen bör regeringen ta initiativ till att det genomförs särskilda polisiära insatser mot läkare som överförskriver narkotiska preparat. Ekonomisk brottslighet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1143 av m.fl. (V) yrkande 2. Ekonomisk brottslighet är ett allvarligt samhällsproblem och spänner från brott som begås av oaktsamhet till planerade upplägg med vinningssyfte. Vinningen kan antingen bestå i att undanhålla skatter och avgifter eller att på olika sätt tillskansa sig pengar. Olika former av brottslighet mot välfärden och välfärdssystemen utmanar gruppsolidariteten i samhället och riskerar att föra med sig att lojaliteten med regelverken minskar. Det har gått ett antal omfattande initiativ togs mot den ekonomiska brottsligheten. Regeringens strategi för samhällets samlade åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten (skr. 1994/95:217) ledde till inrättandet av såväl som utredningsenheter för skattebrott på . Mycket har hänt ; brottsligheten har förändrats och förfinats, internet har gett helt nya möjligheter till snabb kommunikation och ekonomiska transaktioner och en ny välfärdsmodell via New public management med köp-och-sälj-strategier inom välfärden har etablerats. Den ekonomiska brottslingen har anpassat sig och utnyttjat luckor i lagen och en naiv politisk inställning till att välfärdens service kunde utföras av den som kunde göra det till lägsta pris. Det har lett till underbud i offentliga upphandlingar, oseriösa företag och fusk med anställningar. Därför behövs det en ny strategi mot ekonomisk brottslighet. Regeringen bör återkomma med en ny uppdaterad strategi mot ekonomisk brottslighet. Miljöbrott, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2536 av m.fl. (KD) yrkande 2. Miljöbrott har likheter med ekonomisk brottslighet. De direkta skadeverkningarna av brottet är oftast diffusa, men de kan innebära långsiktiga och omfattande miljöskador och därmed även orsaka stora samhällskostnader. En lagföring är därför mycket viktig. Utredningarna är ofta komplicerade och kräver särskild yrkeskunskap och spetskompetens hos polis och åklagare. En särskild åklagarkammare (Rema) hanterar miljöbrotten, och denna har till största delen tillräcklig kapacitet och organisation. Däremot behöver polisens utredningsresurser förstärkas. Regeringen bör vidta åtgärder som säkerställer att kan prioritera arbetet mot miljöbrottslighet. Hedersrelaterade brott, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 5. Det är oacceptabelt att tiotusentals människor, främst flickor och kvinnor men även pojkar och män, lever i ofrihet mitt i det svenska samhället. De övervakas i detalj av familjen eller av självutnämnda moralväktare. Ingen människa ska av sin omgivning hindras att utöva sina fri- och rättigheter med hänvisning till kultur eller religion. Alltför få anmälningar av hedersrelaterade brott leder till åtal. Detta måste förändras. Vi anser att anmälningar av hedersrelaterade brott alltid måste utredas. För att det ska vara möjligt är det viktigt att det finns stöd och skydd till brottsoffret. Hedersrelaterade brott bör dessutom alltid falla under allmänt åtal. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att arbetet när det gäller hedersrelaterade brott ska prioriteras i större utsträckning än . Identitetsstölder, punkt 12 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:330 av (SD). Offentlighetsprincipen är en internationellt sett unik företeelse med både fördelar och nackdelar. Principen medför att medborgarna har tillgång till stora mängder information, vilket ger möjligheter till en god demokratisk insyn. Öppenheten kan dock även underlätta för viss brottslighet, t.ex. identitetsstölder. Denna typ av brottslighet drabbar inte bara den enskilde som utsätts för brottet utan även handlare eller andra inblandade kan få problem. Mot denna bakgrund bör regeringen i samarbete med branschorganisationer och övriga tänkbara remissinstanser skyndsamt vidta åtgärder för att utreda hur denna form av brott bäst kan beivras. Brott mot personuppgiftslagen, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4. Personuppgiftslagens (PUL) syfte är att utgöra ett skydd mot att den personliga integriteten kränks. Det kan handla om uppgifter om en persons etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa övertygelse eller fackliga engagemang. I PUL finns möjlighet till skadestånd för den som blivit kränkt. I realiteten används dock inte detta . Brottsförebyggande rådets rapport visar att polisen mycket sällan registrerar polisanmälningar som rör brott mot PUL. Detta kan förklaras med att varken poliser eller åklagare har tillräckliga kunskaper om PUL. Det måste dock vara åklagarväsendets skyldighet att också nyttja detta lagrum. Om dagens lagstiftning i realiteten är tandlös måste den skärpas så att åtal för grova kränkningar på internet verkligen väcks och att finns en reell möjlighet till skadestånd. Det är först när hotet om att upptäckas och fällas blir en realitet som lagen kan få en förebyggande effekt. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Hatbrott, punkt 15 (V) Jag/vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 3. En förutsättning såväl för att hatbrott ska uppmärksammas och registreras i polisanmälningarna som för att brottsoffret ska få ett bra bemötande av rättsväsendet är att polisen har en god kunskap om hatbrott. Kompetensen på området har blivit bättre, och det pågår olika satsningar och projekt inom polisen för att ytterligare förbättra det. Bland annat finns i flera län speciella hatbrottsutredare, och ett nationellt projekt har bedrivits 2015–2016 för att öka kunskaperna om hatbrott internt. Regeringen antog 2016 en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, utifrån vilken utvecklar det brottsförebyggande arbetet gällande brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna och den fria åsiktsbildningen. Detta sker bl.a. genom en utökad kontakt och dialog med utsatta grupper samt inrättandet av en nationell kontaktpunkt och särskilda demokrati- och hatbrottsgrupper. Detta är bra, men inte tillräckligt. Arbetet med att bekämpa och förhindra hatbrott samt att lagföra dem som begår hatbrott är mycket viktigt, och jag anser att såväl som Säkerhetspolisen behöver förstärka sitt arbete på detta område för att bättre kunna skydda demokratin. Regeringen bör därför skriva in i och Säkerhetspolisens regleringsbrev att arbetet mot hatbrott ska prioriteras. En mer effektiv polisorganisation, punkt 17 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:1228 av (M) och 2017/18:95 av och (båda SD) yrkande 2. Polisens huvuduppgift är att ingripa mot och utreda brott samt att arbeta med brottsförebyggande insatser. Polisen har ett viktigt samhällsuppdrag där det ställs – och ska ställas – höga krav på myndighetens effektivitet, kompetens och måluppfyllelse. Medborgarna har rätt att ställa höga krav även på en enskild polismans yrkesutövning. Ett viktigt mål med polisorganisationsreformen var att skapa en synligare polis som arbetar närmare medborgarna. Utfallet har dock blivit tvärtom. Enligt egna siffror har antalet poliser i yttre tjänst minskat från 10 438 poliser 2011 till 9 198 poliser 2016.