bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Vidare ser utskottet positivt på att regeringen även i det fortsatta arbetet avser att verka för att skolor och huvudmän inom skolväsendet utvecklar sitt förebyggande arbete mot våld, mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling samt med att skapa trygga skolmiljöer. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkanden om studiero och mobbningsförebyggande arbete. När det gäller yrkanden om gemensam skolklädsel i syfte att bl.a. öka säkerheten ser utskottet inget behov av att införa en rätt för skolor att besluta om gemensam klädsel för skolans elever. I fråga om yrkanden som handlar om elever med behov av särskilt stöd vill utskottet inledningsvis peka på hur viktigt det är att alla former av utbildning tar hänsyn till elevers olika behov. Utskottet instämmer därför med regeringen i att det behövs ökad kunskap hos huvudmän, rektorer och förskolechefer om hur resurser och kompetens kan organiseras på bästa sätt för att skapa tillgängliga lärmiljöer för alla barn och elever. Utskottet vill lyfta fram att det pågår ett flertal satsningar som syftar till att förbättra tillgången på speciallärare och specialpedagoger. Här kan exempelvis nämnas satsningen Lärarlyftet II, som bl.a. omfattar möjligheter för lärare och förskollärare att studera till en speciallärarexamen, samt statsbidraget för personalförstärkning och fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser (förordning 2016:400). har också i uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i (Specialpedagogik för alla). Syftet med uppdraget är att stärka den generella specialpedagogiska kompetensen i skolan. Utifrån det anförda ser utskottet inget skäl att tillstyrka yrkanden som handlar om elever med behov av särskilt stöd. När det gäller yrkandet om utbildningsträffar för att involvera alla föräldrar i sina barns skolgång har regeringen i budgetpropositionen föreslagit studieförbundsinsatser inriktade på att öka föräldrars delaktighet i lärandet. Förslaget syftar till att minska familjebakgrundens påverkan på elevernas förutsättningar att klara sina läxor. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl till att tillstyrka det ovannämnda yrkandet. Det finns heller inte några skäl att tillstyrka yrkanden om dels en satsning på barn med särskilda behov, dels införandet av nivågruppering i matematik-, svensk- och engelskundervisningen från årskurs 4. När det gäller yrkandet om näringsriktig och lokalt producerad skolmat vill utskottet framhålla att skrift Bra mat i skolan innehåller en beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Skriften riktar sig till kommuner och enskilda skolor som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. I skollagen, se exempelvis 10 kap. 10 § och 8 kap. 2 §, ställs krav på att skolmåltiderna i de obligatoriska skolformerna ska vara näringsriktiga. Det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten lever upp till skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Mot denna bakgrund finner utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkandet som rör matkvaliteten i skolan. Ett stort antal barn och unga med en mycket varierande skolbakgrund har kommit till . När det gäller yrkanden om nyanlända elevers skolgång och ökad undervisning i svenska vill utskottet inledningsvis framhålla att nyanlända elever ska ges bästa möjliga förutsättningar för att kunna uppnå kunskapskraven och fullfölja sin utbildning. Utskottet vill också påminna om att nya bestämmelser i skollagen om mottagande och skolgång för nyanlända elever trädde i kraft (3 kap. 12 a–f §§). I de nya bestämmelserna anges det bl.a. att en nyanländ elevs kunskaper ska bedömas och att resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Av 9 kap. 4 a § skolförordningen (2011:185) framgår det vidare att en nyanländ elev i vars kunskaper har bedömts enligt ovan får ges mer undervisning i svenska eller svenska som andraspråk än övriga elever i samma årskurs hos huvudmannen genom en omfördelning av undervisningstiden, s.k. prioriterad timplan. En elev får omfattas av en prioriterad timplan under högst . Med de nya bestämmelserna om nyanlända reglerades även de s.k. förberedelseklasserna i skollagen. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat pågår en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Regeringen bedömer i budgetpropositionen att satsningen bör förlängas till 2018, något som utskottet instämmer i. Goda kunskaper i svenska är viktigt för en nyanländ elevs möjlighet att klara sin skolgång och delta i undervisningen. Utskottet vill även upplysa om att regeringen i budgetpropositionen föreslår att medel ska avsättas för att stärka rätten till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever i åldern 13–. Förslagen syftar till att öka sent anlända elevers möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program. Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att det är viktigt att fortsätta att stärka huvudmännens möjligheter att öka förutsättningarna för ungdomar på gymnasieskolans introduktionsprogram att bli behöriga till ett nationellt program genom att medel tillförs för detta ändamål. Regeringen har även gjort bedömningen att satsningen på undervisning under skollov bör stärkas för att möjliggöra ytterligare undervisning för elever på gymnasieskolans språkintroduktionsprogram. Utskottet delar uppfattningen att det är angeläget för nyanlända elever att snabbt utveckla kunskaper i svenska för att kunna gå vidare i sin utbildning. En förstärkning av satsningen att använda skolloven för studier välkomnas därför. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden som rör nyanlända elevers skolgång och ökad undervisning i svenska för nyanlända elever. Utskottet vill anföra följande vad gäller yrkanden om betyg i grund- och gymnasieskolan. har fått i uppdrag av regeringen att utforma, genomföra och utvärdera en försöksverksamhet med betyg från årskurs 4. Försöksverksamheten inleddes och planeras pågå t.o.m. . Försöksverksamheten bygger på en överenskommelse om betyg som träffades mellan regeringen och , , och . Utskottet har tidigare framfört (bet. 2016/17:UbU10) att ett sätt att fördjupa kunskapen om effekten av betyg i lägre åldrar är att genomföra en försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i linje med den politiska överenskommelsen. Utskottet anser därmed att yrkandet om att införa ämnesbetyg från årskurs 4 bör avstyrkas. Med anledning av yrkanden om införandet av ämnesbetyg i gymnasieskolan vill utskottet påminna om att (SOU 2016:77) i sitt slutbetänkande bl.a. gjorde bedömningen att ämnesbetyg har en betydande potential att ge elever och lärare bättre möjligheter samt minska risken för tidiga studiemisslyckanden. Sammantaget framförde utredningen att arbetet mot att införa ämnesbetyg bör fortsätta och att det finns viktiga skäl för att bereda frågan vidare och ta fram nödvändiga författningsförslag. förslag bereds inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att yrkanden om betyg i grund- och gymnasieskolan ska avslås. Utskottet anser även att det inte finns anledning att vidta några åtgärder med anledning av yrkandet om att införa frivilliga betyg på folkhögskolorna. Myndighetsstrukturen inom skolväsendet och tillsyn Med anledning av yrkanden om myndighetsstrukturen inom skolväsendet vill utskottet påminna om att regeringen utsåg en särskild utredare för att göra en bred översyn av ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet. Syftet är att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Utredaren ska bl.a. analysera fördelningen av uppgifter mellan myndigheter på skolområdet samt analysera och föreslå hur den statliga tillsynen av skolväsendet kan förbättras och organiseras. Utredaren ska också analysera behovet av statlig granskning av förskolan. En parlamentariskt sammansatt referensgrupp är knuten till utredningen. Uppdraget ska redovisas (dir. 2017:37). Med hänvisning till det pågående arbetet anser utskottet att yrkanden med förslag om en översyn av myndighetsstrukturen inom utbildningsväsendet, om en förstärkt tillsyn över förskolan och om en satsning på Skolinspektionen för att utöka antalet inspektioner av religiösa friskolor ska avslås. Verksamheten inom skolväsendet finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag bl.a. inom utgiftsområde 16. Regeringen har i budgetpropositionen framfört att det som ett led i den förbättrade styrningen av skolan behövs en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen. Utskottet instämmer i denna bedömning. Med hänvisning till detta föreslår utskottet att yrkandet om att ersätta de riktade statsbidragen med ett generellt bidrag för skolan ska avslås. Med anledning av yrkanden om att införa nya och alternativa sätt att finansiera verksamheter inom välfärden (offentliga sociala projekt) genom s.k. sociala utfallsprojekt vill utskottet påminna om att detta i första hand är en fråga för kommuner och regioner. Utskottet ser därmed inget behov av att införa en nationell strategi för att underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt. Därutöver anser utskottet att det nu gällande systemet med skolpeng fungerar väl och ser därmed inget behov av att göra några förändringar på området med anledning av yrkandet om en digital elevpeng. När det gäller yrkandet om att satsa på renovering av skollokaler kan utskottet inledningsvis konstatera att många skollokaler runt om i landet har en undermålig arbetsmiljö och inte är anpassade utifrån kunskapen om hur inlärning bäst stimuleras. En god arbetsmiljö för elever och lärare är en viktig förutsättning för att alla elever ska nå kunskapskraven i skolan. Utskottet påminner om det statsbidrag som lämnas för upprustning av skollokaler och utemiljöer. Statsbidraget gäller för förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem får statsbidraget lämnas för att rusta upp skollokaler i syfte att förbättra lärmiljön, exempelvis lokalernas utformning och användbarhet samt upplevelsen av trygghet förbättra arbetsmiljön, exempelvis luftkvalitet, ljudmiljö och förutsättningar för städning minska miljöpåverkan, exempelvis minskad användning av särskilt farliga ämnen eller minskad energi- eller vattenanvändning. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avsätts för bidraget 2018. Med hänvisning till detta ser utskottet inga skäl att tillstyrka yrkandet om en satsning på skolmiljön. Svagpresterande och utsatta skolor Ett flertal yrkanden handlar om åtgärder för att stärka svagpresterande skolor för att uppnå ökade kunskapsresultat, bl.a. genom införandet av s.k. kunskapskontrakt och att ska kunna ta över huvudmannaskapet för svagpresterande skolor. Andra yrkanden handlar om ett behov av att införa stöd till skolor på landsbygden med ett litet elevunderlag. Utskottet vill framhålla att regeringens politik syftar till att skapa en jämlik skola för alla elever. Detta sker exempelvis genom att man inför ett riktat stöd till de skolor som har lägst resultat och svårast förutsättningar och genom en förstärkning av den statliga finansieringen till skolan med . Utskottet vill även lyfta fram den jämlikhetspeng som regeringen initierat för att öka andelen behöriga elever till nationella program i gymnasieskolan. Utskottet anser i likhet med regeringen att likvärdigheten i skolväsendet kan förbättras genom riktade insatser till de skolor som har de största utmaningarna. I skollagen finns det bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Bland annat har ett tillägg i skollagen från tydliggjort att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a § skollagen). Det finns även bestämmelser i 5 kap. skollagen om elevers trygghet och studiero. Utskottet vill också upplysa om att på regeringens uppdrag har tagit fram en fördelningsnyckel för att kunna identifiera och bedöma hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter (dnr U2015/03774/S och 2015:00898). För ett statsbidrag där alla skolor får medel skulle nyckeln kunna användas så att det genomsnittliga statsbidraget per elev varierar mellan olika huvudmän beroende på de behov som finns. Inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola har regeringen beslutat om två uppdrag (U2015/03357/S, U2017/00301/S) till och ett uppdrag (U2015/03631/GV) till Skolinspektionen. ska i dialog med huvudmän för skolor med låga kunskapsresultat och tuffa förutsättningar genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor. bedömning av vilka skolor som ska prioriteras samt vilka utvecklingsområden som är relevanta ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå . deltar sammanlagt 57 huvudmän och 127 skolor i satsningen. beräknas 180 skolor ha medverkat i satsningen. Här kan även nämnas uppdraget Nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor inom förskola, grund- och gymnasieskola. Programmen består av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser inom områden där det finns ett dokumenterat nationellt utvecklingsbehov och syftar till att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt (dnr U2015/03844/S och 2015:899). När det gäller svagpresterande och utsatta skolor vill utskottet också lyfta fram regeringens satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden, som även beskrivs ovan under . När det gäller yrkandet om att stödja skolor med ett litet elevunderlag på landsbygden vill utskottet framhålla att det framgår av 10 kap. 24 § skollagen att det är hemkommunen som ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt skollagen har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt. Skyldigheten ska enligt bestämmelsen fullgöras genom att hemkommunen anordnar grundskola i den omfattning som krävs för att erbjuda utbildning för alla i kommunen som är berörda. Att elever ska ha nära till skolan regleras i 10 kap. 29 § skollagen. I bestämmelsen sägs att varje kommun är skyldig att vid utformningen av sin grundskola beakta vad som är ändamålsenligt för eleverna från kommunikationssynpunkt. Avsteg får dock göras från detta om förhållandena är så speciella att det framstår som orimligt att kommunen måste ordna skolgång nära hemmet. Utskottet vill även i detta sammanhang lyfta fram den fördelningsnyckel som har tagit fram för bedömningen av hur olika satsningar och riktade statsbidrag ska kunna fördelas mellan skolenheter. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden med det ovannämnda innehållet. När det gäller yrkanden om att på olika sätt stärka studie- och yrkesvägledningen i skolan kan utskottet inledningsvis konstatera att enligt 2 kap. 29 § skollagen ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Med väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval, och fler unga kan gå vidare till högre studier eller arbete. En väl fungerande studie- och yrkesvägledning är därför av stor vikt. Utskottet vill därför uppmärksamma den satsning som ställde sig bakom vid behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Satsningen innebär en förlängning av pågående fortbildningsuppdrag för att ytterligare förbättra studie- och yrkesvägledningen inom , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. I regleringsbrev (s. 9) anges att fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen, med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. I den senaste delredovisningen av uppdraget (dnr 2013:00121) anger att en rad insatser har genomförts. Bland annat har myndigheten upphandlat ett antal olika högskolekurser för studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare vid tre lärosäten. Totalt deltog ca 300 studie- och yrkesvägledare, skolledare eller lärare i någon av de olika fortbildningskurserna . Vidare har olika stödmaterial utarbetats som bl.a. syftar till att stödja och stimulera arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i undervisningen och som utgår från kursplanernas centrala innehåll. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden om studie- och yrkesvägledning. Yrkesgymnasier och samverkan med arbetslivet När det gäller yrkanden som behandlar frågor om de gymnasiala yrkesprogrammen, en satsning på teknikgymnasier och en ökad samverkan mellan skolan och arbetslivet vill utskottet inledningsvis framhålla att det är allvarligt att ungas intresse för yrkesutbildning har minskat . Utskottet anser i likhet med regeringen att kraftfulla åtgärder krävs för att stärka den nationella kompetensförsörjningen och öka antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. För att motverka återvändsgränder i utbildningssystemet avser regeringen enligt budgetpropositionen att återkomma med förslag om stärkta möjligheter för elever på yrkesprogrammen att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. För att öka intresset för yrkesprogrammen och visa på goda chanser till arbete efter avslutad utbildning utnämnde regeringen till Yrkesutbildningens år. Satsningen genomförs tillsammans med arbetsmarknadens parter och syftar bl.a. till att höja yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft samt till att förbättra samverkan mellan skola och arbetsliv. Satsningen förlängdes och föreslås även fortsätta . Regeringen har även föreslagit en förlängning av det arbete som syftar till att stödja det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) samt att införa en försöksverksamhet med yrkesprov i yrkesutbildningen. Utskottet ser positivt på alla dessa insatser. Utskottet vill även påminna om att biföll regeringens förslag om att inrätta försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161, bet. 2016/17:UbU21, rskr. 2016/17:319). Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på yrkesprogram inom gymnasieskolan med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att utföra vissa uppgifter på entreprenad. De uppgifter som får överlämnas är dels undervisning i yrkesämnen, dels undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen. Den nya lagen trädde i kraft och ska tillämpas på utbildning efter . När det gäller yrkanden om att göra ungdomar anställningsbara genom ytterligare gymnasieutbildning och praktik kan utskottet konstatera att satsningen Tekniksprånget fortgår (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 200). Tekniksprånget syftar bl.a. till att bredda intresset bland unga personer med gymnasieexamen från teknik- och naturvetenskapsprogrammen för att söka till ingenjörsutbildningar och att bidra till kompetensförsörjningen inom teknikintensiva företag. Utskottet anser mot bakgrund av de pågående insatser som beskrivits ovan att det saknas skäl att tillstyrka yrkanden som behandlar ovanstående frågor. Övriga minskningar av anslag När det gäller övriga yrkanden om minskningar eller ökningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att utskottet har redovisat regeringens satsningar och reformer under avsnittet Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2017/18:101 (SD), 2017/18:300 (M), 2017/18:522 (L) yrkande 1, 2017/18:523 (L) yrkandena 3–5, 2017/18:905 (SD) yrkandena 6–9 och 11, 2017/18:906 (SD) yrkande 3, 2017/18:908 (SD) yrkande 7, 2017/18:982 (SD) yrkandena 18 och 25, 2017/18:1062 (SD) yrkandena 2–4, 6, 9, 14, 16, 19, 20, 22, 25, 29, 37 och 39–47, 2017/18:1317 (KD), 2017/18:1593 (SD) yrkande 6, 2017/18:2283 (SD) yrkande 3, 2017/18:2794 (SD) i denna del, 2017/18:2815 (L) yrkande 22, 2017/18:3040 (L) yrkande 1, 2017/18:3072 (M) yrkande 9, 2017/18:3215 (M) yrkande 10, 2017/18:3355 (M) yrkande 5, 2017/18:3567 (M) yrkandena 2–4, 13, 14, 16 och 25, 2017/18:3574 (L) yrkande 2, 2017/18:3601 (KD) yrkandena 1 i denna del, 5, 7, 10, 23, 39, 42, 56 och 57, 2017/18:3683 (C) yrkandena 28, 29 och 31, 2017/18:3711 (C) i denna del, 2017/18:3747 (KD) yrkande 7, 2017/18:3750 (KD) yrkandena 104 och 121, 2017/18:3751 (KD) yrkande 3, 2017/18:3759 (C) yrkandena 4, 26–28, 32 och 44, 2017/18:3812 (L) i denna del, 2017/18:3836 (KD) yrkandena 22 och 24–27 och 2017/18:3857 (M) yrkandena 1 i denna del, 2 och 4–6 (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet för samt en närmare redogörelse för budgetpropositionen inom detta område. Därefter följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i budgetpropositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). De mål som har slagit fast för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). I skollagen (2010:800) anges att målet för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna gäller också att de som fått minst utbildning ska prioriteras. I målen för anges att det inom ska säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare bidra till att bryta traditioner om könsbundna utbildnings- och yrkesval.