bet · H401CU14 · 2017-04-20 00:00:00 — Därför anser motionärerna att den undantagsklausul i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsbolag som möjliggör överföring av överskott som uppkommit under föregående räkenskapsår tas bort (yrkande 9). Vidare föreslår de att kommunerna ska bli skyldiga att tydligare redogöra vilka ändamål värdeöverföringen har gått till (yrkande 10). Dessutom anser de att det bör införas en regel i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som säkerställer att olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag återbetalas till det kommunala bostadsbolaget (yrkande 11). (S) föreslår i motion 2015/16:1873 yrkande 1 att ställer sig bakom ett tillkännagivande till regeringen om att återinföra en begränsning i kommunernas möjligheter att göra sig av med delar av sina I motion 2016/17:2776 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att det ska förtydligas att avkastningen från de kommunala bostadsbolagen ska användas för bostadssociala ändamål. Lawen Redar (S) föreslår i motion 2016/17:2875 ett tillkännagivande om att begränsa kommunernas möjligheter att ta ut överskott från allmännyttan för att finansiera annan verksamhet. Enligt motionären medför sådana uttag att nybyggnation och underhåll av det befintliga bostadsbeståndet blir eftersatt. Hon menar att det inte minst yttrar sig i underhålls- och upprustningsbehovet Lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag började lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag gälla. Enligt lagen ska ett kommunalt bostadsaktiebolag i allmännyttigt syfte förvalta fastigheter i vilka bostadslägenheter upplåts med hyresrätt, främja bostadsförsörjningen i den eller de kommuner som är ägare till bolaget och erbjuda hyresgästerna möjlighet till boendeinflytande och inflytande i bolaget. De allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer och åläggas marknadsmässiga avkastningskrav, vilket innebär ett avsteg från självkostnadsprincipen och kommunallagens förbud mot att driva företag i vinstsyfte. I de fall en kommun väljer att inte utföra en bostadsförsörjningsåtgärd i egen regi ska uppdraget att utföra åtgärden lämnas med iakttagande av bestämmelserna i lagen om offentlig upphandling. Lagen innehåller även särskilda bestämmelser om värdeöverföringar från ett allmännyttigt kommunalt bostadsaktiebolag. Kommunen har rätt till viss ersättning på tillskjutet kapital. Värdeöverföringar får emellertid inte överstiga hälften av det föregående verksamhetsårets vinst. Begränsningen av värdeöverföringar gäller inte för åtgärder inom ramen för kommunens bostadsförsörjningsansvar som främjar integration och social sammanhållning eller tillgodoser bostadsbehovet för personer för vilka kommunen har ett särskilt ansvar. Begränsningen gäller inte heller för överskott från fastighetsförsäljningar som uppkommit under föregående räkenskapsår. Högst hälften av sådant överskott får delas ut utan andra begränsningar än att överföringen ska ha föregåtts av ett beslut av kommunfullmäktige. Begränsningen gäller inte heller för värdeöverföringar mellan allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag inom samma koncern. I den senaste resultatredovisningen för utgiftsområde 18 konstaterar regeringen att det allmännyttiga bostadsbeståndet har ökat . Ökningen förklaras till stor del av att antalet försäljningar har minskat. utgör lägenheter i kommunala allmännyttiga bostadsbolag av bostadsbeståndet. Det framgår också av resultatredovisningen att de totala värdeöverföringarna från de allmännyttiga bostadsbolagen var betydligt lägre än . Vidare framgår det att av de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen inte gjorde någon värdeöverföring alls till sina ägare. Redan när lagen om allmännyttiga kommunala bostadsbolag trädde i kraft klargjordes det att det skulle göras en fortlöpande uppföljning av lagens tillämpning och att lagen skulle utvärderas när de nya bestämmelserna varit i kraft . har haft i uppdrag att göra löpande uppföljningar med sikte på en framtida utvärdering. I regleringsbrevet har regeringen gett i uppdrag att utvärdera tillämpningen av lagen samt de ändringar i 12 kap. jordabalken (hyreslagen) respektive hyresförhandlingslagen (1978:304) som trädde i kraft . Utgångspunkten för utvärderingen är de kommunala allmännyttiga bostadsbolagens roll i vilken de ska agera affärsmässigt och vara allmännyttiga. I uppdraget ingår att uppmärksamma eventuella problem till följd av brister i lagstiftningen eller i tillämpningen av lagen och vid behov lämna förslag på åtgärder. I de fall föreslår ändringar i lagar eller förordningar ska författningsförslag lämnas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att utvärdering inte bör föregripas genom någon åtgärd från . När det gäller motionsförslagen om att införa krav på att kommunerna ska inrätta allmännyttiga bostadsbolag och om begränsningar av kommunernas möjligheter att avyttra bolagens bostäder vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att kommunerna själva har att ta ställning till frågor om innehav och försäljning och att dessa frågor inte ska vara föremål för statlig reglering. Utskottet föreslår således att motionsförslagen om de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen avstyrks. 2016/17:CU14 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om startbidrag för s.k. byggemenskaper i enlighet med vad som föreslås i ett utredningsbetänkande. Utskottet hänvisar till att det aktuella betänkandet just nu bereds inom . I motion 2016/17:2009 av (C) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till startbidrag för s.k. byggemenskaper i enlighet med det förslag som finns i utredningen om bostäder för äldres betänkande Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85). Motionären menar att detta skulle kunna underlätta det framtida byggandet för äldre och personer med funktionsnedsättning, bidra till att öka bostadsbyggandet och få fart på flyttkedjorna. Förslag om startbidrag för byggemenskaper En byggemenskap är en grupp människor som i egen regi planerar, låter bygga och använder en byggnad. I slutbetänkandet Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85) föreslog utredaren ett nytt startbidrag för byggemenskaper på till föreningar som bildats för att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i en bostadsfastighet. Bostäderna skulle enligt förslaget upplåtas med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt och behöver inte vikas för äldre personer. Stödet skulle enligt utredaren avse initiala projektkostnader fram till att byggnadskreditiv kan lämnas, t.ex. för att anlita en projektsamordnare. En förutsättning skulle vara att varje medlem i föreningen gick in med en egen insats på och att det skulle finnas en markanvisning eller motsvarande avtal med en fastighetsägare. Utredaren föreslog att skulle få i uppdrag att sprida information om byggemenskaper, vilken funktion de kan ha i bostadsförsörjningen och hur kommuner och bostadsföretag kan samarbeta för att främja sådana initiativ. Utredaren menade att startbidraget för byggemenskaper skulle främja ett begränsat men växande intresse från flera åldersgrupper för boendeformer som bygger på eget engagemang och gemensamt ansvar. Betänkandet bereds just nu inom . Utskottet konstaterar att utredningsbetänkandet just nu bereds inom och anser därför att det inte finns anledning att föreslå något tillkännagivande i frågan. Motionsförslaget avstyrks således. Åtgärder för fler studentbostäder Utskottets förslag i korthet avslår motioner med förslag om tillkännagivanden till regeringen om behovet av åtgärder för fler studentbostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete och förutsätter att regeringen överväger olika åtgärder som kan bidra till ett ökat byggande utan något tillkännagivande i frågan. Jämför reservation 5 (M). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) föreslås två tillkännagivanden om åtgärder för fler studentbostäder. Motionärerna anser att bristen på bostäder för studenter i vissa fall kan göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats. Motionärerna menar att detta kan få långsiktigt negativa konsekvenser för utbildningsnivå, konkurrenskraft och attraktivitet. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om volymmål för byggandet av studentbostäder (yrkande 18). De vill att Akademiska Hus ska ha ett tydligare bostadsuppdrag och anser att ett volymmål i bostadsbyggandet behövs för att öka deras byggande och ägande av studentbostäder. Vidare föreslår de ett tillkännagivande om att låta göra en översyn av marktillgången nära universiteten och högskolorna för att frigöra mark för studentbostäder (yrkande 20). I kommittémotion 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 25 föreslås åtgärder för att öka byggandet av studentbostäder. Motionärerna anser att det krävs ytterligare förenklingar och lättnader i regelverket för studentbostäder och lägenheter , bl.a. när det gäller kraven på tillgänglighet och andra byggregler. Motionärerna vill permanenta försöken vid ett antal lärosäten med att förmedla bostäder. Vidare föreslår de i yrkande 26 att en särskild förhandlare tillsätts med ett tydligt uppdrag att verka för fler studentbostäder. För att öka tillgången på mark anser motionärerna att statlig mark bör användas mer än . Förhandlaren ska därför samråda med myndigheterna om deras marktillgångar och möjligheten att sälja eller hyra ut mark för bostadsbyggande för unga och studenter på lång eller kort sikt. Dessutom ska markförhandlaren samråda med byggföretag som har intresse av att bygga på den aktuella marken. Studentbostadsförhandlaren föreslås agera på orter med permanent brist på bostäder för unga och studenter. Ändringar i plan- och bygglagstiftningen trädde ändringar i (PBL) i kraft som innebar att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid får göras vid inredning av bostäder på högst på vindar. Ändringarna innebar även att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Därutöver förlängdes den maximala tiden för tidsbegränsat bygglov till , och kravet i byggprocessen på tekniskt samråd vid flyttning av vissa byggnader togs bort. beslutade därutöver om ett antal propositioner som sammantaget innebar relativt omfattande ändringar i PBL med betydelse för bl.a. studentbostäder. genomfördes även flera ändringar i föreskrifter och allmänna råd avseende bl.a. studentbostäder. trädde ändrade byggregler (BBR21) i kraft. I avsnittet om bostadsutformning infördes lättnader för alla bostäder med en boarea om högst . Förändringarna innebar bl.a. att det ställs minskade krav på utrymme för funktioner som matlagning och förvaring. För studentbostäder om högst gjordes ytterligare ändringar i bl.a. bostadsutformningskraven. Ändringarna i byggreglerna innebar att bostäder nu kan byggas med en boyta från och studentbostäder med en boyta från . Det har också införts en definition av begreppet studentbostad i byggregler med innebörden att det gäller bostäder avsedda för studerande vid universitet eller högskolor. Av bostadsmarknadsenkät framgår att det sammanlagt finns ca 85 800 studentbostäder i landet. I enkäten bedömer 27 av landets 43 högskolekommuner att det finns ett underskott på studentbostäder. Framför allt gäller det i de större högskolekommunerna. Byggandet av studentbostäder har dock ökat kraftigt och förväntas vara fortsatt högt. Den största ökningen har skett i och räknat i absoluta tal, men ett flertal högskolekommuner utanför storstadsområdena har också ökat sitt bestånd. har antalet studentbostäder minskat i en del kommuner till följd av att antalet studenter har minskat. En del av dessa studentbostäder har omvandlats till bostäder i det ordinarie beståndet. I bostadsenkäten bedömer kommunerna att ca 4 000 studentbostäder kommer att påbörjas . är siffran 6 000 bostäder. Utöver nyproduktion av bostäder tillkommer ett nettotillskott från ändringar av befintliga byggnader om drygt 200 bostäder 2016 respektive 2017. Uppdrag till Akademiska Hus är ett statligt helägt fastighetsbolag som har i uppdrag att äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässiga grunder. förtydligades Akademiska Hus uppdrag till att även omfatta möjligheten att bygga och förvalta studentbostäder. Akademiska Hus deltar tillsammans med andra aktörer bl.a. i samverkansprojektet 7000+ som verkar för att minst 7 000 studentbostäder ska byggas i –2026. Ett liknande samverkansprojekt bedrivs i under benämningen 6000+ med målet att antalet studentbostäder i länet ska öka med minst 6 000 . I bolagets campusplaner ingår alltid planering av student- och forskarbostäder, oavsett om förslaget är att bostäder ska läggas på bolagets egen mark eller på någon annan fastighetsägares mark. I budgetpropositionen aviserade regeringen att förutsättningarna att ge Akademiska Hus i uppdrag att bygga, förvalta och utveckla bostadsfastigheter i samarbete med andra statliga bolag kommer att ses över. Utskottet kan konstatera att byggandet av studentbostäder har ökat kraftigt och förväntas vara fortsatt högt. Det är naturligtvis glädjande, men behovet av fortsatta ansträngningar från framför allt staten, kommunerna och ägarna till studentbostäderna återstår. Det råder fortfarande brist på studentbostäder på flera av landets universitets- och högskoleorter. Många studenter har åtminstone under den fått söka tillfälliga lösningar för sitt boende med osäkra andrahandskontrakt eller som inneboende. I vissa fall kan bostadsbristen ha påverkat valet av studieort och studieinriktning eller i värsta fall lett till att man helt har avstått från att påbörja sina högskolestudier. Det är ett problem för den enskilda individen, och det är ett problem för samhället. Utskottet anser därför att det är mycket angeläget att söka lösningar som på olika sätt kan påverka utbudet av studentbostäder. Utskottet kan konstatera att mycket har gjorts från statligt håll för att få fram fler studentbostäder. Exempelvis torde de senaste årens ändringar i och ändringarna i byggregler, som riktade in sig på studentbostäder med en boarea på högst , ha bidragit till att minska kostnaderna och öka byggandet av studentbostäder. Akademiska Hus har också fått ett utökat ansvar att bidra till fler studentbostäder. Det uppdraget kan också komma att förstärkas i samarbete med andra statliga bolag. Utskottet föreslår i sitt betänkande 2016/17:CU15 ett tillkännagivande om att det finns skäl att utreda möjligheten till ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven och andra lättnader i de krav som gäller för Något tillkännagivande därutöver är inte nödvändigt när det Utskottet förutsätter att regeringen är väl medveten om bristen på studentbostäder och överväger olika åtgärder som kan bidra till ett Utskottet föreslår således att motionsförslagen avslås. En ny boendeform för unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utreda en ny boendeform för unga. Utskottet anser inte att det bör införas sådana särregler för ungdomsbostäder som föreslås i motionerna. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att utreda en egen boendeform för unga med begränsad hyrestid där syftet är att öka utbudet av lägenheter som är överkomliga för unga. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 24. Tillgången till bostäder för unga I senaste bostadsmarknadsenkät uppger av kommunerna att de har ett underskott på bostäder för ungdomar. Det är en ökning jämfört med året innan. 205 av de 245 kommuner som i enkäten uppger ett underskott i utbudet av bostäder för ungdomar uppger att det generellt finns få lediga bostäder i kommunen. Året innan angav 188 kommuner denna orsak till underskottet. Övriga anledningar uppges bl.a. vara att det finns för få små lägenheter och att lediga små lägenheter är för dyra för ungdomar. Särskilt stort är problemet i storstadsregionerna och i högskolekommunerna, men även många kommuner med färre än 25 000 invånare upplever brist på bostäder för unga. I de tre storstadsregionerna uppger alla kommuner utom en att de har underskott på bostäder för ungdomar, och i nästan alla högskolekommuner råder det också underskott. Bland de 171 kommuner i landet som har färre än 25 000 invånare uppger 133 kommuner att de har underskott på bostäder för ungdomar, vilket är 19 fler än året innan. Bland de 129 kommuner som svarat att det pågår insatser i kommunen som underlättar för ungdomar att skaffa egen bostad uppger flest att det görs genom en generell satsning på bostadsbyggande som även gynnar ungdomar. noterar i sin analys att fler kommuner jämfört med året innan uppger att insatser görs genom nyproduktion eller ändring av bostäder för ungdomar. I den förra enkäten angav 26 kommuner detta svar, och i årets enkät rörde det sig om 40 kommuner. Även antalet kommuner som uppger att insatser görs genom nyproduktion av små bostäder med låga hyror har ökat från 17 till 34 kommuner. I enkäten uppger 45 kommuner att de har särskilda ungdomsbostäder som enbart hyrs ut till personer under en viss ålder. förväntas totalt ca 2 100 särskilda ungdomsbostäder påbörjas fördelat på 33 kommuner, merparten genom nybyggnad. En stor del av dessa uppges vara privata hyresrätter. Utskottet behandlade och avstyrkte ett liknande motionsförslag i betänkande 2014/15:CU7. Utskottet anförde då följande: Det finns en stor brist på bostäder som är särskilt lämpliga för unga hushåll. Det gäller framför allt mindre hyreslägenheter med låg hyra. anser att det är mycket angeläget att på olika sätt förbättra möjligheterna för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Även regeringen har framhållit att det finns behov av att se över förutsättningarna för att skapa incitament både för byggandet av små energieffektiva hyresrätter och för byggandet av studentbostäder. De bostäder som kan vara särskilt lämpliga för unga hushåll är givetvis ibland efterfrågade även av andra hushållstyper. Flera bostadsföretag har emellertid valt att i delar av sitt bostadsbestånd erbjuda hyreskontrakt endast till personer under en viss ålder. Enligt bostadsmarknadsenkät finns det omkring 4 700 sådana särskilda ungdomsbostäder i landet. I många kommuner finns det också planer på ett nytillskott av ungdomsbostäder, främst genom nybyggnad men även genom ombyggnad. Det finns således ett utbud av särskilda ungdomsbostäder som erbjuds av olika bostadsföretag. För dessa bostäder gäller inte några särskilda regler i hyreslagstiftningen i fråga om exempelvis begränsningar av hyrestiden. Utskottet anser inte heller att det behöver införas några sådana särregler för bostäder som är lämpliga för unga hushåll. När det gäller de byggregler som utfärdats av vill utskottet framhålla att det har genomförts ändringar som underlättar byggandet av mindre bostäder lämpliga för exempelvis unga hushåll. Det finns därför inte skäl att överväga ytterligare ändringar enligt förslaget i motionen. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan motsvarande motionsförslag behandlades och föreslår därför att avslår motionerna. 2016/17:CU14 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att nyanlända inte ska få gå före i bostadsköer och om offentliga garantier för att göra det lättare för nyanlända att få hyreskontrakt hos privata hyresvärdar. Utskottet anser bl.a. att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att staten inte bör införa begränsningar som gör det svårare för kommunerna att klara sin uppgift. Jämför reservation 7 (SD) och 8 (C). I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 7 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att reglerna för bostadsköer bör vara neutrala i förhållande till etnicitet och ursprung för att alla ska ha samma möjlighet att få en bostad. Motionärerna hänvisar till att det finns kommuner som låter nyanlända gå före i bostadskön. Ett liknande förslag finns i motion 2016/17:778 av (SD) där motionären föreslår ett tillkännagivande om att asylsökande inte bör tillåtas gå före i bostadsköer. I kommittémotion 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten för kommunerna att med statligt stöd gå in som garant för att underlätta för nyanlända att få hyreskontrakt hos privata hyresvärdar. Kommunernas skyldighet att ta emot nyanlända för bosättning då lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning trädde i kraft är alla kommuner skyldiga att ta emot nyanlända för bosättning. Tillgången till bostäder för nyanlända Av bostadsmarknadsenkät framgår det att det råder underskott på bostäder i merparten av landets kommuner, såväl stora som små. Svårast är situationen för grupper som är nya på bostadsmarknaden, däribland nyanlända. 272 av landets 290 kommuner bedömer att det finns underskott på bostäder för nyanlända. Det finns inget enhetligt system för att söka bostad i . Fastighetsägare och bostadsföretag har således stor frihet att själva avgöra hur de hanterar När det gäller kommunala bostadsförmedlingar får kommunerna själva besluta om vilka principer som ska gälla för förmedlingen. bostadsmarknadsenkät uppgav 146 kommuner att de erbjuder någon form av förturssystem för att söka bostad. Den vanligaste orsaken, av förturerna, är att en person har fått arbete i kommunen men har för långt att pendla. Nyanlända personer och personer som behöver en bostad med bättre tillgänglighet hör också till de grupper som ofta ges förtur. Kommuner kan ställa ut s.k. hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. Om kommunen behöver gå in och betala hyran får kommunen statligt bidrag för detta. Enligt har vissa kommuner ställt ut kommunala hyresgarantier för nyanlända med statlig etableringsersättning. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna har möjlighet att ge vissa grupper förtur i bostadsköerna och att kommunerna genom ägardirektiven kan ställa krav på sina bostadsbolag om riktade insatser till särskilda grupper. Det är en flexibilitet som är viktig för kommunerna av flera skäl. Enligt utskottets mening bör staten inte införa begränsningar som gör det svårare för kommunerna att klara sin uppgift. Utskottet avstyrker därför motionsförslagen om att nyanlända inte ska få gå före i bostadsköer. När det gäller motionsförslaget om offentliga garantier för att göra det lättare för nyanlända att få hyreskontrakt hos privata hyresvärdar vill utskottet peka på det system som redan finns med kommunala hyresgarantier. Motionen bör därför avslås. Utskottet föreslår således att avslår samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt. 2016/17:CU14 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om åtgärder för fler jourlägenheter och skyddade boenden för våldsutsatta och deras barn. Utskottet pekar bl.a. på att kommunerna har möjlighet att låta våldsutsatta gå före i kommunala bostadsköer och ge direktiv till sina bostadsbolag att göra riktade insatser till vissa grupper. Jämför reservation 9 (C, L). I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om att personer som blir utsatta för våld i nära relationer måste ges förtur i bostadsköerna. Motionärerna anför att den allmänna bristen på bostäder försvårar utslussningen från kvinno- och mansjourernas skyddade boenden. Många blir därför kvar på boendet eftersom de inte har någonstans att ta vägen, som personer med mer akuta problem inte får plats. I kommittémotion 2016/17:3474 av m.fl. (L) föreslås två tillkännagivanden.