bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Sammantaget bedömde regeringen att Försvarsmakten hade förmåga att stödja den civila verksamheten på den nivå som krävs. Regeringen såg särskilt positivt på den pågående utvecklingen av samarbetet mellan polisen och Försvarsmakten när det gäller möjligheterna för Försvarsmakten att ge bistånd till polisen vid terrorbekämpning. Övningar och förberedelser hade genomförts i nära samarbete med , och nödvändiga förutsättningsskapande processer hade tagits fram. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) redovisade regeringen att stödet till polisen hade utökats och att helikopterkapacitet upprätthölls dygnet runt . slöts en ramöverenskommelse mellan , Säkerhetspolisen och Försvarsmakten om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorbekämpning. Regeringen såg överenskommelsen som ett viktigt steg mot ökat samarbete för att möta hotet från terrorism. Även om det inte är en dimensionerande uppgift var regeringens bedömning att Försvarsmakten hade haft förmåga att lämna stöd till det övriga samhället och till myndigheter. Regeringens bedömning var att en förmåga att genomföra helikoptertransporter hade skapats och att Försvarsmakten hade genomfört helikoptertransporter åt polisen i enlighet med regeringens beslut. I budgetbetänkande 2016/17:FöU1 skrev utskottet att när beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet det som positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen var att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Utskottet ansåg fortfarande att uppgiften var viktig men underströk att den aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten med undantag för stödet till polisen med helikoptertransporter. När det gällde förslaget som regeringen lämnade 2013 om att Försvarsmakten skulle kunna stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet ansåg utskottet att kapaciteten var så pass unik och samhällsvinsterna så pass stora att ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd inte ska vara dimensionerande ändå var motiverat. Utskottet såg därför positivt på vad regeringen anförde i budgetpropositionen om att stödet till polisen med medeltung helikopterkapacitet skulle förlängas och att stödet ska bli en ordinarie uppgift för Försvarsmakten. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om dimensioneringen av Försvarsmaktens stöd till samhället och Försvarsmaktens breda roll i I samband med att beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet det som positivt att en av Försvarsmaktens fyra uppgifter även i fortsättningen är att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. Som utskottet tidigare gett uttryck för är uppgiften viktig, men utskottet understryker nu som då att den inte ska bli dimensionerande för Försvarsmakten. Undantag har gjorts för stödet till polisen med helikoptertransporter. lämnade regeringen förslag om att Försvarsmakten skulle kunna stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet, varvid utskottet ansåg att kapaciteten var så pass unik och samhällsvinsterna så pass stora att ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd inte ska vara dimensionerande ändå var motiverat. Utskottet gör fortfarande den bedömningen att man inte ska lägga till fler undantag och utöka ändamålet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ytterligare, varför utskottet avstyrker yrkande 5 i motion 2017/18:3220 samt motion 2017/18:3827 yrkandena 3 och 15. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om statsflyget. Jämför reservation 14 (SD) I motion 2017/18:3270 av och (båda SD) anförs att ställer sig bakom att 5 § statsflygsförordningen bör ändras från lokalisering till och att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Försvarsmaktens kostnader ska särredovisas (yrkandena 1 och 2). Av motionen framgår att all personal som hanterar statsflyg och specialflyg redan har flyttat till . Kvar finns en hangar i dåligt skick som är föremål för rivningsbeslut. I statsflygsförordningen (1999:1354) och ändring framgår att statsflyget ska vara lokaliserat på . För att tillgodose detta har en projektering genomförts av Swedavia till en kostnad av . Investeringen enligt projekteringen uppgår till . Hyresperioden föreslås bli till en bashyra om . Därtill tillkommer enligt motionärerna kostnader för drift, underhåll, media samt övriga tjänster. alternativ granskning, utförd av Swedavia inom ramen för projekteringen, framgår att kostnaden för en utbyggnad av befintligt verksamhetsställe på bedöms till 7–. Motionärerna anser vidare att särredovisning ska ske av Försvarsmaktens kostnader förknippande med ansvaret enligt statsflygförordningen för att på så sätt möjliggöra att Försvarsmakten fullt ut kan kompenseras för dessa kostnader. Bakgrund och tidigare behandling I enlighet med inriktningspropositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) ska Försvarsmakten utöver att upprätthålla sina krigsförband även svara för olika former av stödverksamhet. Bland dessa återfinns ansvaret för driften av de flygplan som staten anskaffat eller använder tillfälligt för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Enligt 4 § statsflygsförordningen (2012:894) ska Försvarsmakten svara för driften av dessa flygplan och samordna beställningar av flygningar. flygflottilj F 7 ansvarar för driften. Statsflyget opererar med två flygplan. Försvarsmakten framförde i ett klargörande som publicerades på myndighetens webbplats att myndigheten önskar se över rutinerna för beställning av statsflyget och att en dialog pågick om detta med . I svaret på fråga 2016/17:305 av (M) om Försvarsmaktens kostnader för statsflyget anförde försvarsminister att det tillbaka pågår en översyn av riktlinjerna för statsflyget inom . Översynen syftar till att tydliggöra uppgifter, organisation, resurser och basering för statsflyget, och försvarsministern underströk att han inte ville föregå resultatet av denna översyn. I de fall statschefen eller den högsta civila ledningen är beställare ska Försvarsmakten ta ut avgifter för flygning med statsflyget med högst (11 §). I övrigt finns ingen särredovisning för statsflyget eftersom det ingår som en del av Försvarsmaktens krigsförband Transport- och specialflygenheten. Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap utökades med –2014 för finansiering av den tillfälligt utökade verksamheten inom statsflyget (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Enligt Försvarsmaktens årsredovisningar har kostnaderna för statsflygets verksamhet överstigit intäkterna som regleras genom avgifter enligt statsflygsförordningen med (2015), ca (2014), ca (2013), (2012) och (2011). I utskottets betänkande 2016/17:FöU1 underströk utskottet att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Med detta sagt utgick utskottet från att regeringen säkerställde att detta arbete skulle fortsätta att stå i fokus för flygförbanden och att ökningen av den operativa förmågan inte skulle påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten har till uppgift att hantera. positivt på den pågående översynen av riktlinjerna för statsflyget i och utgick från att finansiering av förbandsverksamhet med fokus på ökad operativ förmåga var en utgångspunkt i dialog med Försvarsmakten och avstyrkte därmed motionerna. Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om statsflyget. Utskottet understryker att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Med detta sagt utgår utskottet från att regeringen kommer att säkerställa att detta arbete fortsätter att stå i fokus för flygförbanden och att ökningen av den operativa förmågan inte ska påverkas av de övriga uppgifter som Försvarsmakten ska hantera. Statsflygsförordningen (1999:1354) reglerar användningen av de flygplan som staten anskaffat för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor. Av förordningen framgår att Försvarsmakten ska svara för driften av flygplanen och samordna beställningar av flygningar. I förordningen (2017:420) om ändring i statsflygsförordningen föreskrivs att de flygplan som staten anskaffat för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor ska vara baserade på . Förordningen trädde i kraft . Motion 2017/18:3270 yrkande 1 är därmed fullt ut tillgodosedd. Med hänvisning till det anförda avstyrks även motionens yrkande 2. 1.Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 9 och avslår motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vi sverigedemokrater anser att med alla till buds stående medel ska slå vakt om vår nationella integritet och vårt demokratiska samhällssystem. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avgöra mot alla former av intrång från främmande stridskrafter. Vi bedömer att uppgiften skulle bli tydligare om regeringen i stället för nuvarande styrning skulle besluta om direktiv till Försvarsmakten om myndighetens uppgifter med utgångspunkt i det som är försvarspolitiska inriktning. Vi anser att bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om myndighetsdirektiv och tillkännage det för regeringen. 2.Mål och resultatredovisning för utgiftsområde 6, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 6 och avslår motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 9. 2017/18:FöU1 RESERVATIONER bör ställa sig bakom det som anförs i reservationen om att regeringen offentligt ska redovisa bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna för varje krigsförband. Den omställning av Försvarsmakten som gjorts har lett till en mindre organisation som allt färre medborgare kommer i kontakt med. Detta leder till att medborgarnas möjlighet att få insyn i Försvarsmaktens verksamhet minskat drastiskt, vilket är ett påtagligt demokratiproblem. Därför bör det genomföras en oberoende analys av Försvarsmaktens verksamhet och förmågor som redovisas offentligt. 3.Logistik för högre försvarsberedskap, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i propositionen. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi delar i stort vad utskottet anför vad gäller ett bemyndigande till regeringen att besluta om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen. När det gäller frågor som rör utredningens förslag om fördelning av ansvaret för vidmakthållandet delar vi dock regeringens bedömning att frågan är så komplex att det behöver genomföras en fördjupad analys och att man bör invänta att regeringen återkommer med ett lösningsförslag i samband med nästa budgetproposition. Med vad som anförts ovan föreslår vi att bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i budgetpropositionen (prop. RESERVATIONER 2017/18:FöU1 6 punkt 1). Motion 2017/18:3038 yrkande 10 och motion 2017/18:3105 yrkande 1 bör avslås. 4.Logistik för högre försvarsberedskap, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i propositionen samt ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 1 och motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 1 och bifaller delvis motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 10. Logistikområdet har varit föremål för återkommande omorganisationer. Utredningen för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88) innehåller en rad förslag, och ställer sig bakom samtliga. Med förslagen genomförda kommer försvarslogistiken att bli krigsanpassad och materielbeställningar bli lättare att styra. Vi anser att bör bemyndiga regeringen att fatta beslut om omorganisering m.m. inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i propositionen, samt tillkännage för regeringen att verksamheten bör bedrivas i enlighet med utredningens samtliga förslag. 2017/18:FöU1 RESERVATIONER 5.Stärkt upphandlingskompetens vid försvarsmyndigheterna, punkt 6 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (C), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 44. En väl fungerande logistik är helt central för att försvaret ska kunna lösa sina uppgifter, särskilt i tider av kris och krig. Försvarslogistiken inbegriper allt från service och reservdelar till att säkra tillgången på personlig utrustning och sjukvård. har den svenska försvarslogistiken genomgått en stor förändring, som var resultatet av en bred politisk uppgörelse i . Erfarenheterna pekar dock på att det är svårt att uppnå de effektiviseringsvinster som uppställts. Dessutom finns det frågetecken om huruvida effektiviseringarna alltid görs utifrån ett helhetsperspektiv där man har Försvarsmaktens operativa förmåga i fokus. I den materiel- och logistikutredning som presenterades föreslås att Försvarsmakten ska ansvara för att driften och vidmakthållandet av myndighetens materiel och därmed verksamhetsområdet förråd, service och verkstäder inom förs över till Försvarsmakten. Utredningen framhåller att det i det fortsatta arbetet med logistikförsörjningen är viktigt att beakta de frågor som centrala aktörer lyft fram. Försvarsmakten hade motsvarande ansvar före logistikförändringen 2012, och det var brister i den dåvarande ordningen som gjorde att logistiken överfördes till . Därför kommer utformningen av den nya organisationen att vara central för att samma problem inte ska uppstå igen. Vi anser att statens beställarkompetens måste säkerställas, särskilt i ljuset av att utredningen föreslår två upphandlande myndigheter. Det är även centralt att det finns med ett livscykelperspektiv när materiel ska beställas. bör ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. RESERVATIONER 2017/18:FöU1 6.Nytt medelräckviddigt luftvärnssystem, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att besluta om anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärnssystem samt ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 5 och motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 11. Vi anser att behöver ett nytt luftvärn med bra räckvidd. Ett sådant exempel är det franska med svensk radar som är det överlägset bästa ur förmågesynpunkt men också ur en samhällsekonomisk synvinkel. Ett val som tog hänsyn till dessa parametrar skulle göra att även den svenska försvarsindustrin blev delaktig i anskaffningen. Vi anser även att Flygvapnet bör vara ansvarigt för det medelräckviddiga luftvärnet som på så sätt blir ett strategiskt luftvärn som kan bygga upp svårmättade punkter vilket gör det svårt att slå ut. bör bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av nytt medelräckviddigt luftvärnssystem samt ställa sig bakom vad som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. 7.Överlåtelse och upplåtelse av materiel, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: bemyndigar regeringen att besluta om export av 30 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygsystemet och det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020, samt ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 7 och motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 7. 2017/18:FöU1 RESERVATIONER vill att flygvapnet 2035 ska ha 200 39 E. Det vill vi åstadkomma genom att höja produktionstakten med ytterligare tio plan . Att exportera JAS 39 C/D är ett bra sätt att få in pengar till försvaret och att få fler Gripenanvändare i många länder. kan dock inte sälja ut alla plan av typen C/D eftersom det då blir för få flygplan totalt i närtid. sätter gränsen vid export av 30 39 C/D. Resterande kan inte exporteras förrän vi har fler än 160 39 E. bör således bemyndiga regeringen att besluta om export av 30 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygsystemet och det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020, samt ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage detta för regeringen. 8.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1918 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3864 av m.fl. (M) yrkande 2, bifaller delvis motionerna 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 38 och avslår motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 1. Oron i närområde och i omvärlden påverkar i allra högsta grad vårt land. Vi står inför stora utmaningar, och få uppgifter är så centrala som förmågan att försvara landet mot angrepp utifrån. För att möta ett oroligt omvärldsläge behöver försvarsförmåga stärkas, vilket kommer att RESERVATIONER 2017/18:FöU1 kräva ökade försvarsutgifter. Flera länder i vårt närområde har insett faran och åtagit sig att höja sina försvarsutgifter. Vissa länder har redan uppnått det tvåprocentsmål som Nato satt upp. Oavsett om skulle bli medlem i Nato eller inte kommer mer resurser att behöva tillföras försvaret. förhåller det sig så att en fortsatt militär alliansfrihet kommer att kräva mer resurser än ett svenskt Natomedlemskap. Förmågan att försvara måste säkerställas. försvarsutgifter ska därför närma sig av BNP. Ambitionen är att göra detta . Hela ska kunna försvaras och alla stridskrafter stärkas. Särskilt viktigt kommer försvaret av , och framför allt , att vara. Att bygga ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger effekt. De ytterligare resurser som satsas måste ge kontinuerligt ökande försvarsförmåga, och resursutnyttjandet måste även i fortsättningen vara effektivt inom Försvarsmakten. bör därför ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. 9.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 1 och avslår motionerna 2017/18:1918 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3864 av m.fl. (M) yrkande 2. Den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , , enades 2015 om att försvaret ska förstärkas med –2020. De korrigerade 2017 förstärkningen till . Det är alldeles för lite. Sanningen är att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Länderna i vår närhet har försvarsanslag på av BNP eller har beslutat om det. 2017/18:FöU1 RESERVATIONER försvarsanslag fortsätter däremot att sjunka. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens . De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas och att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom . För att garantera rikets säkerhet yrkar vi på att utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap aldrig bör underskrida av BNP och att tillkännager det för regeringen. 10.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 38, bifaller delvis motionerna 2017/18:1918 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3864 av m.fl. (M) yrkande 2 och avslår motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att regeringen bör verka för ökade försvarsanslag. Vi befinner oss i ett förändrat säkerhetsläge där har fått ökad betydelse i och med att konfliktytan mellan och flyttats närmare oss. Ett svenskt medlemskap i skulle vara ett sätt att visa solidaritet med våra baltiska grannar och resten av . försvar har brister, och har därför varit med och ökat försvarsanslagen . Målsättningen inför nästa försvarsbeslut är att försvarsanslaget ska motsvara minst genomsnittet av de nordiska ländernas försvarsanslag. Genom högre försvarsanslag och ett Natomedlemskap förbättras försvarsförmåga. Det långsiktiga målet för Natomedlemmar är att av BNP läggs på försvaret. Blir medlem i Nato ska vi långsiktigt uppfylla de gemensamma målsättningar som medlemskapet kräver. RESERVATIONER 2017/18:FöU1 därför ställa sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännage det för regeringen. 11.Framtida inriktning för utgiftsområdet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 1, bifaller delvis motionerna 2017/18:1918 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3864 av m.fl. (M) yrkande 2 och avslår motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) yrkande 1. Behovet av ett starkare försvar har länge varit uppenbart. I ljuset av utvecklingen i anser jag att försvarsanslaget ska uppgå till av BNP. måste vi genast ansöka om Natomedlemskap. Under de förhandlingar som ledde års försvarsbeslut var regeringen inte beredd att diskutera de anslagsökningar som krävs för att möta de säkerhetspolitiska utmaningarna av . Den försvarsöverenskommelse som presenterades 2017 är ett steg i rätt riktning, men anslagen är fortfarande för låga för att hantera den verklighet vi befinner oss i.