bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — har tillsammans med ett antal andra EU-länder tagit initiativ till en djurskyddsplattform, och det är viktigt att en sådan inte bara blir ett tomt skal utan fylls med innehåll. Enligt kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 20.1 bör regeringen verka för att höja livsmedelsstandarden och nivån på djurskyddet inom EU. (Förslaget behandlas i den del som avser livsmedelspolitik.) Motionärerna vill för att kunna premiera gott djurskydd och god miljöhänsyn att regeringen verkar för att höja livsmedelsstandarden i EU för att främja en sundare konkurrens mellan medlemsländerna. behandling och kompletterande information I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett antal åtgärder som har bäring på animalieproduktionen och som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin. Inom området regelförenkling och regelutveckling avser regeringen att fortsätta utvecklingen av regelverken för djurhållning, inriktat på en flexibel och målstyrd lagstiftning med en bibehållen djurskyddsnivå. En annan åtgärd i handlingsplanen är att inrätta ett vetenskapligt råd som stöd för regelgivningen inom djurskyddsområdet, vilket regeringen beslutade om . () har fått i uppdrag att inrätta ett sådant råd. I uppdraget anför regeringen att det är viktigt att resultaten av tillgänglig vetenskaplig forskning och beprövad erfarenhet från djurhållning beaktas i djurskyddsarbetet. SLU ska inom ramen för djurskyddsrådet sammanställa forskning på djurskyddsområdet på uppdrag av t.ex. . Detta säkerställer att får en mer uppdaterad bild som är baserad på aktuell forskning som underlag i arbetet med föreskrifter. Uppdraget löper och har tillförts . Inom området animalieproduktion i handlingsplanen lyfter regeringen fram åtgärden att utveckla en rådgivningsmodell inom animalieproduktionen för bl.a. ökad kunskapsöverföring och samverkan mellan myndigheter, intressegrupper och näring som rör djuromsorg och lönsamhet genom t.ex. rådgivning. gav regeringen i uppdrag att kartlägga och analysera förutsättningarna för att använda en liknande modell som Greppa näringen inom animalieproduktionens område och för andra djurrelaterade lantbruksverksamheter. får 2017–2018 för att genomföra uppdraget, varav högst ska ställas till länsstyrelsernas förfogande för deltagande i arbetet. En annan åtgärd i regeringens handlingsplan är medel för studier och försöksverksamhet för utveckling av djurhållningsmetoder som bidrar till god djurvälfärd, ökad produktivitet och konkurrenskraft. När det gäller målstyrda djurskyddsbestämmelser har utskottet behandlat detta tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU12 Djurskydd. Utskottet anförde då följande: Regeringen har vid upprepade tillfällen anfört att det är viktigt att djurskyddsbestämmelserna är så målinriktade och flexibla som möjligt, vilket är en målsättning som utskottet stöder till fullo. Många faktorer måste emellertid tas i beaktande i föreskriftsarbetet, dels behovet av att bestämmelser är tydliga, förutsägbara och rättssäkra, dels behovet av att EU-lagstiftning följs. Därtill bör även etiska värderingar aktas på, samt vad som är möjlighet utifrån ett konkurrenskraftsperspektiv. Det är mot denna bakgrund som föreslagit en sänkning av detaljeringsgraden i djurskyddslagen och djurskyddsförordningen givet en noggrann avvägning i varje enskilt fall utifrån de djurskyddsrisker, behov och förutsättningar som finns. Utskottet noterar att förslag om djurskyddslagstiftningens detaljeringsgrad bereds inom och ser ingen anledning att efterlysa en ny översyn av regelverket. Utskottet noterar även att haft i uppdrag att arbeta med regelförenkling av föreskrifterna på djurskyddsområdet. Regeringen har aviserat att kommer att få i uppdrag att fortsätta arbetet med att förenkla reglerna och att öka flexibiliteten kring djurhållningen där så är möjligt. Utskottet välkomnar detta uppdrag och noterar också regeringens förslag om att ett vetenskapligt råd inrättas för att bistå myndigheterna i föreskriftsarbetet. Som nämns ovan görs i utredningsbetänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) en omsorgsfull genomgång av lagstiftningens detaljeringsgrad och struktur med syftet att undersöka om och hur lagstiftningen kan moderniseras och förenklas samt bli mer flexibel och målinriktad. Utredningens förslag bereds fortfarande inom , och enligt är regeringens ambition att en proposition om en ny djurskyddslag ska lämnas . När det gäller tillstånd för hästhållning regleras detta i 16 § djurskyddslagen (1988:534), s.k. § 16-tillstånd. Det krävs tillstånd för den som yrkesmässigt eller i större omfattning håller, föder upp, upplåter eller säljer hästar eller tar emot hästar för förvaring eller utfodring eller använder hästar i ridskoleverksamhet. Frågor om tillstånd prövas av som ansvarar för tillsynen av att djurskyddskraven efterlevs. Vid tillståndsprövningen ska särskild hänsyn tas till att den sökande kan anses lämplig att bedriva verksamheten och att de anläggningar i vilka verksamheten ska bedrivas är lämpliga från djurskyddssynpunkt. Innan tillstånd beviljas ska verksamheten inspekteras av djurskyddskontrollanten på . Även § 16-tillstånden har setts över i vars betänkande nu är under beredning inom . Vidare är enligt föreskrifterna om hästhållning under revidering, och enligt tidsplanen ska de ut på remiss . En arbetsgrupp som består av representanter från länsstyrelserna, , , , Djurskyddet , , Svensk Travsport och SLU har deltagit i arbetet. Inom djurskyddsområdet finns ett antal kontrollprogram som är framtagna av branschorganisationer och godkända av . Dessa kontrollprogram innebär att anslutna producenter förbinder sig att uppfylla ett flertal kriterier när det gäller t.ex. teknisk utrustning och skötsel av djuren, som går utöver miniminivån i myndighetsföreskrifter, samt att genomgå en utökad kontroll. Den som deltar i sådana kontrollprogram undantas dock också från vissa andra bestämmelser i föreskrifterna och kan t.ex. ha en högre beläggningsgrad än vad som annars är tillåtet. Kontrollprogram kallas ibland även för djuromsorgsprogram med den skillnaden att djuromsorgsprogram inte är upptagna i någon djurskyddslagstiftning, medan ett kontrollprogram är godkänt av en myndighet och formellt har knutits till lagstiftningen. gav regeringen och i uppdrag att utreda möjligheterna att modernisera, utveckla och göra djurskyddslagstiftningen mer flexibel och konkurrenskraftig genom att bl.a. utveckla just kontrollprogram. presenterade sin utredning av dessa frågor, SJV 2008:24. I sin rapport påpekade myndigheten att nyttan med kontrollprogrammen är avhängig adekvat kontroll av att dessa följs. För att man tillräckligt väl ska kunna kontrollera hur programmen följs krävs att kontrollen utförs av någon som har tillräcklig kunskap för att bedöma om de specificerade kraven har uppfyllts. Inom fågelbranschen görs detta av en s.k. rikslikare, men detta är då inte del av den offentliga djurskyddskontrollen utan endast en branschkontroll. En komplikation i sammanhanget är hur denna typ av kontroll förhåller sig till och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll (kontrollförordningen). Landsbygdsminister framhöll följande vid debatten om interpellation 2015/16:648 Djuromsorgsprogrammen: Det är viktigt att kontrollprogrammen vilar på en god rättslig grund och det är utgångspunkten för det arbete som pågår inom beträffande kontrollprogrammen. […] Jag är medveten om att det finns ett intresse från nya branscher för kontrollprogram. De kontrollprogram som finns har dock skilda förutsättningar, och utformningen av de olika programmen skiljer sig också åt mellan olika branscher. Ett nytt rättsligt ramverk måste kunna underbygga såväl de kontrollprogram som existerar som sådana program som branschen vill starta . Systemet bör också fungera så att det inte genast behöver ersättas av nya regler. Frågan om djuromsorgsprogram har behandlats av utskottet tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU12 Djurskydd. Utskottet anförde då följande: Djuromsorgs- och kontrollprogram är frivilliga åtaganden som näringen själv initierar. Utskottet delar regeringens syn på kontrollprogram som ett sätt att under kontrollerade former öka flexibiliteten i hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Av denna anledning är det viktigt att kontrollprogrammen ges goda förutsättningar att utvecklas. Det är av grundläggande betydelse att sådana program och kontrollen av dessa vilar på en god rättslig grund. Därför välkomnar utskottet det beredningsarbete som pågår inom för hur kontrollprogrammen bäst regleras, och ser fram emot att ta del av de slutsatser som arbetet utmynnar i. Djurvälfärdsersättningar är en typ av jordbruksstöd med syftet att förstärka arbetet med djurvälfärd genom att ge djurhållare ersättning för extra djuromsorg. Tre av ersättningarna ingår i landsbygdsprogrammet 2014–2020. Stöden finansieras gemensamt av EU och och bidrar till att nå målen med tillväxtstrategi . Detta gäller ersättning för extra djuromsorg för får, ersättning för extra djuromsorg för suggor och ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor. Djurhållare kan också söka ersättning för vissa kostnader i samband med kastrering av grisar eller för vaccinering mot galtlukt. Detta stöd ingår inte i landsbygdsprogrammet, utan här bestämmer reglerna, och pengarna kommer bara från . öppnades landsbygdsprogrammet för perioden –2020 i begränsad omfattning för ansökningar. öppnades större delen av programmet för ansökningar, men handläggningen av stöd-ansökningarna har inte fullt ut kommit igång, och tillgänglig statistik är därför osäker och ofullständig. De utbetalningar som gjordes begränsades till de miljöersättningar som förlängts genom en övergångslösning , samt till förberedande stöd för lokalt ledd utveckling och tekniskt stöd för programgenomförandet. Det framgår av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att prioritering 3 budgetmässigt innehåller störst del satsningar på djurvälfärd. Utöver djurvälfärdsersättningen för suggor som påbörjades i föregående programperiod tillkommer motsvarande satsningar på får och mjölkkor under den här programperioden. Prioritering 3 innehåller även stöd till förädling samt kompetensutvecklings- och rådgivningsinsatser. Djurvälfärds-ersättningarna öppnade för ansökan först , och därför är det för tidigt att redovisa något utfall. Enligt planeras arbetet med att förbereda kommande landsbygdsprogram starta . Det finns en osäkerhet kring hur den kommande jordbrukspolitiken kommer att förändras inför nästa programperiod som en följd av bl.a. brexit och vilka budgetresurser som kommer att finnas tillgängliga. Vidare anför att frågan om fler djurvälfärds-ersättningar inte diskuteras på ett konkret stadium utan mer principiellt. Med det menas att det för tillfället inte diskuteras konkreta utformningar av djurvälfärdsersättningar på nivån vilka djurslag som i så fall skulle komma i fråga och vilka villkor som skulle knytas till detta, utan diskussionen handlar snarare om utrymmet för att med dagens regelverk över huvud taget ha djurvälfärdsersättningar i . Basen för dessa är lagstiftad nivå plus allmän praxis, och det är väl känt att både svensk lagstiftning och olika typer av frivilliga branschöverenskommelser gör att den svenska djurvälfärdsnivån ligger högt. Med utgångspunkt från de analyser som regeringen genomfört inför förändringar av jordbrukspolitiken anser regeringen att bör förändras så att det blir möjligt att betala ut djurvälfärdsersättningar för åtgärder som går utöver EU:s gemensamma djurskyddslagstiftning även när åtgärderna är nationell praxis eller lagkrav. Av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin framgår under området regelförenkling och regelutveckling att regeringen avser att fortsätta arbeta för att höja djurskyddsnivån i EU. När det gäller den EU-gemensamma plattformen för djurskyddsfrågor beslutade kommissionen om att en sådan plattform ska inrättas. Plattformens första möte kommer att hållas . Kommissionen avser att presentera sina prioriteringar inom djurskyddsområdet vid mötet för att undersöka hur plattformen kan bidra till kommissionens ansatser. satsar kommissionen bl.a. på att uppnå en bättre efterlevnad av de EU-gemensamma regler som redan finns. bjöd in representanter från aktörer på djurskyddsområdet till ett rundabordssamtal i syfte att tillsammans arbeta för ett ökat djurskydd på EU-nivå. Genom ett förstärkt nationellt samarbete på djurskyddsområdet ska bidrag ges större tyngd inom den EU-plattform för djurskydd som inrättade . Landsbygdsminister har svarat på frågor om den EU-gemensamma plattformen för djurskyddsfrågor. Landsbygds-ministern gör bedömningen att arbetet inom plattformen i förlängningen kommer att kunna fungera som startpunkt för en dialog som kan leda till att kommissionen utarbetar förslag till ny lagstiftning inom djurskyddsområdet, en fråga som regeringen drivit på med stor framgång (svar på fr. 2016/17:461 En EU-plattform för djurskydd). Vid debatten om interpellation 2016/17:449 En EU-plattform för djurskydd anförde landsbygdsminister följande: När det gäller djurskydd på EU-nivå anser jag att det är av största vikt att vi arbetar tillsammans. Djurskyddet inom EU behöver stärkas, och vi måste gå fram på bred front och utnyttja hela verktygslådan. Plattformen kommer att sätta fokus på frågan och öka medvetenheten om betydelsen av ett gott djurskydd. Det är värdefullt och nödvändigt att ta del av varandras erfarenheter. Plattformen kommer att öka möjligheten till samarbete olika aktörer emellan. Det gäller att utnyttja de goda krafter som finns och sprida information om lyckade initiativ och samarbeten, vare sig de finns på lokal nivå, regional nivå, nationell nivå eller på EU-nivå. Jag har föreslagit en rad konkreta frågeställningar för plattformens arbete. Exempel på detta är arbete som syftar till att svanskupering av grisar, näbbtrimning av fjäderfä och obedövad kastrering av smågrisar upphör. Långa djurtransporter är en annan central fråga. Ett annat angeläget område är att utveckla system för att kommunicera mervärden i djurhållningen till konsumenter. Landsbygdsministern har även vid ett flertal tillfällen framhållit att det är angeläget att fortsätter verka inom EU för att höja djurskyddet. Som svar på fråga 2016/17:548 Ett förstärkt djurskydd i EU anförde ministern att har höga ambitioner på djurskyddsområdet och att ministern, tillsammans med likasinnade medlemsstater, kommer att fortsätta arbetet för att stärka djurskyddet i EU. I sitt svar på interpellation 2016/17:87 Lantbrukarnas regelbörda framförde ministern att troligtvis är det mest ambitiösa landet i världen när det gäller att ta ansvar för miljö, djurskydd, hälsa och kvalitet, och att regeringen vill förenkla för företagen och bibehålla detta ansvar och sprida dessa värden i EU-samarbetet. Ministern framförde att regeringen trycker på mycket på EU-nivå och också jobbar med det nationella regelverket. När det gäller EU-gemensamma bestämmelser på djurskyddsområdet antogs och rådets förordning (EU) nr 2017/625 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (förordningen om offentlig kontroll). Av förordningens artiklar 95 och 96 följer att referenscentrum för djurskydd ska inrättas för att stödja den verksamhet som kommissionen och medlemsstaterna utövar i samband med tillämpningen och fastställandet av djurskyddsbestämmelser. Uppgifterna för dessa centrum är bl.a. att tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt kunnande och att utveckla metoder för bedömning och förbättring av djurvälfärden. Vid utskottets tidigare behandling av djurskyddet på EU-nivå (bet. 2016/17:MJU12 Djurskydd) anfördes följande: Det råder bred politisk enighet i om att arbetet för en högre djurskyddsnivå inom EU måste prioriteras. Av denna anledning beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att intensifiera arbetet för att förbättra djurskyddet inom EU (bet. 2014/15:MJU10 punkt 1, rskr. 2014/15:181). Utskottet välkomnar de insatser som regeringen gjort för att höja djurskyddsnivån inom unionen, inte minst vad gäller de initiativ som fört fram tillsammans med likasinnade. Utskottet noterar att förslaget till en EU-gemensam djurskyddsplattform har mottagits särskilt väl. Utskottet noterar också att regeringen varit aktivt pådrivande i rådsförhandlingarna om nya lagstiftningsakter och att kunnande inom djurskyddsområdet lyfts fram av kommissionen inför andra medlemsländer som bästa praxis. Med hänvisning till bl.a. de insatser som nämns ovan bedömer regeringen att tillkännagivande nu är tillgodosett. Utskottet förutsätter inte desto mindre att regeringens arbete för ett högre djurskydd inom unionen fortskrider med samma intensitet som . Alltför många problem kvarstår för att ska sänka sin ambitionsnivå, inte minst den bristfälliga efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsbestämmelser som finns. Betydelsen av att fortsätter att verka aktivt pådrivande inom EU för att såväl höja djurskyddsnivån som att försäkra att regelverken följs kan därför inte understrykas nog. Utskottet förutsätter att regeringen delar denna uppfattning. Utskottet har vid ett flertal tillfällen poängterat vikten av ett gott djurskydd. Det är därför mycket positivt att regeringen i livsmedelsstrategin framhåller att animalieproduktionen även fortsättningsvis ska kännetecknas av hög djuromsorg och att djurskyddsnivån inte ska sänkas. Utskottet stöder regeringens målsättning att djurskyddsbestämmelserna ska vara så målinriktade och flexibla som möjligt med hänsyn till att bestämmelserna ska vara tydliga och rättssäkra och anpassade till EU-lagstiftningen och med hänsyn till konkurrenskraftsperspektivet. Utskottet noterar att förslag till ny lagstiftning, inklusive detaljeringsgraden, bereds inom . Vidare noterar utskottet att regeringen inom ramen för handlingsplanen för livsmedelsstrategin vidtagit ett flertal åtgärder på djurskyddsområdet, bl.a. fortsatt regelutveckling kring djurhållning med fokus på målstyrda och flexibla bestämmelser med bibehållen djurskyddsnivå, inrättandet av ett vetenskapligt råd för djurskydd som ska bistå i deras arbete med föreskrifter samt ytterligare resurser till studier och försöksverksamhet för att utveckla djurhållningsmetoder som bl.a. bidrar till god djurvälfärd och konkurrenskraft. Utskottet välkomnar dessa initiativ. I avvaktan på kommande förslag till en ny djurskyddslagstiftning anser utskottet att motionerna 2016/17:823 (C) yrkande 1, 2016/17:3173 (M) yrkande 9 i denna del, 2016/17:3614 (SD) yrkande 11 och 2016/17:3618 (C) yrkande 16 och bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet noterar att regeringens livsmedelsstrategi innehåller förslag på hur lönsamheten i animalieproduktionen ska öka, bl.a. genom ökad produktivitet för att möjliggöra ökad produktion. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:1590 (M) yrkande 1. I likhet med regeringen anser utskottet att kontrollprogram är ett sätt att under kontrollerade former öka flexibiliteten i hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Det är dock viktigt att regleringen av dessa vilar på en god rättslig grund, och utskottet ser därför fram emot utfallet av regeringens arbete på området. Med hänvisning till det som anförts ovan avstyrker utskottet motion 2016/17:3614 (SD) yrkande 12. Utskottet noterar att arbetet med att förbereda landsbygdsprogrammet efter 2020 kommer att påbörjas men att det pågår principiella diskussioner om utrymmet för att med dagens regelverk ha djurvälfärdsersättningar i . Utskottet konstaterar att regeringen anser att bör förändras så att det är möjligt att betala ut djurvälfärdsersättningar som går utöver EU:s gemensamma djurskyddslagstiftning även när åtgärderna är nationell praxis eller lagkrav. Utskottet föreslår i avvaktan på pågående arbete att motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 10 samt 2016/17:3618 (C) yrkandena 39 och 42 lämnas utan åtgärd. Som påtalats vid ett flertal tillfällen tidigare råder det bred politisk enighet i om att arbetet för en högre djurskyddsnivå inom EU måste prioriteras. Regeringen anför i propositionen att ska fortsätta verka för att stärka djurskyddet i EU och efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsbestämmelserna. Utskottet kan inte nog understryka vikten av att fortsätta detta arbete med samma intensitet som . Utskottet välkomnar de insatser som regeringen gjort på EU-nivå, bl.a. arbetet för en EU-gemensam plattform för djurskydd. Det är utskottets förhoppning att plattformen ska kunna behandla angelägna djurskyddsfrågor på EU-nivå, inklusive tillämpningsfrågor, men även vara ett forum för att diskutera ny djurskyddslagstiftning. Med hänsyn till det som anförts ovan och i avvaktan på pågående arbete anser utskottet att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 20.1 och 2016/17:3618 (C) yrkande 40 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om det småskaliga fisket, regelförenklingar, fiskens plats i livsmedelsstrategin, förutsättningar för fiskodling och affärsmodeller. Jämför reservation 45 (SD), 46 (C), 47 (L) och 48 (KD). Enligt regeringen har livsmedel och resurser förutsättningar att möta en ökad efterfrågan. Vattenområden för hållbart vattenbruk, t.ex. fisk-, skaldjurs-, ostron- och musselodlingar, bör göras tillgängliga för att stärka det svenska vattenbruket. Det svenska yrkesfisket står inför flera utmaningar. Förädlingsgraden och lönsamheten för många av företagen är låga och det saknas ofta finansiella resurser för att investera i nya produkter och metoder. Dessutom är medelåldern begränsad hos de aktiva yrkesfiskarna. Det finns möjligheter att vidareutveckla näringen och yrkeskåren för att förbättra konkurrenskraften och öka innovationsförmågan. Näringen behöver höja sin kunskapsnivå i flera avseenden för att kunna uppnå ett både hållbart och konkurrenskraftigt fiske och vattenbruk. Näringen har själv en viktig roll i detta utvecklingsarbete. Regeringen anser att en fortsatt positiv utveckling för beredningsindustrin är viktig såväl för svensk livsmedelsproduktion och sysselsättning som för det svenska yrkesfisket och då främst det mer småskaliga. Det pågående arbetet inom branschen med att utveckla nya marknader, logistik och försäljning är av stor betydelse. I många fall har branschens produktutveckling en stark lokal anknytning och identitet som ger unika produkter. Inom beredningsindustrin finns potential att öka produktion och förädlingsvärde, men utvecklingen är beroende dels av utvecklad marknadsföring, dels av affärsutveckling. Det finns potential för det småskaliga fisket att öka sin försäljning genom ökad samverkan, men det kräver kontinuerliga leveranser för att få marknadstillträde och för att kunna marknadsföra sina produkter. Regeringen menar att det finns förutsättningar såväl för fisket som för beredningsindustrin att möta en ökad efterfrågan. Havs- och fiskeriprogrammet är ett viktigt verktyg för att bidra till en nödvändig utveckling av fiskerinäringen. Möjligheter till främjandeåtgärder för fiskerinäringen finns inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. När det gäller vattenbruk anser regeringen att det har en tillväxtpotential. Det är den del av livsmedelsbranschen som globalt vuxit i särklass snabbast . vattentillgångar med över kust och nästan 100 000 sjöar ger förutsättningar för ett hållbart vattenbruk på flera håll runt om i landet, men begränsas av vattnets miljöstatus där vissa områden inte tål en ökad närsaltsbelastning. Det finns dock stora regionala skillnader när det gäller odlingstekniker, lämpliga arter samt lokala problem och möjligheter. Odling av fisk och skaldjur måste ske med minsta möjliga belastning på vattenmiljön, exempelvis genom användning av odlingstekniker där utsläpp av näringsämnen och smittspridning kan kontrolleras.