bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — – utveckla myndigheternas digitala lösningar för att underlätta företagens informationsinhämtning och informationsutbyte mellan aktörer – ta fram ett kontroll- och kompetenspaket för utveckling av kontrollarbetet i livsmedelskedjan – se över lagstiftning som berör strukturomvandling – bereda riksintresseutredningens förslag, vilket inkluderar förslag som rör jordbruksmark – fortsätta att arbeta för att höja djurskyddsnivån i EU. Regeringen har även, i både och regleringsbrev , fastställt att myndigheterna ska fortsätta förenklingsarbetet för att det ska bli enklare att starta och driva företag. Av regleringsbrev framgår att åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt och hur myndigheten arbetar med service, effektivitet och bemötande är det som ska stå i fokus. Även av regleringsbrev framgår att åtgärder som underlättar för företagen att göra rätt ska stå i fokus. Vidare framgår att förenklingsarbetet ska genomföras utan att miljöskydd, djurskydd eller djurhälsan försämras. I årsredovisning framhålls att verket har fortsatt att arbeta generellt med förenklingar av regelverken och är aktiva i det förenklingsarbete som finns på EU-nivå, vilket bl.a. omfattar att försöka påverka och förenkla regelverket för EU-stöden och regelverken för djur- och växtskydd. Utgångspunkterna för arbetet i expertgrupper, kommittéer och rådsarbetsgrupper har liksom varit bl.a. fortsatta förenklingar och minskad administrativ börda för företagen. Vidare anges att arbetet i den s.k. SAM-arbetsgruppen, som består av , , , LRF Mjölk, , länsstyrelserna och , bl.a. har resulterat i förenklingar av tvärvillkoren och att syftet är att förenkla hela systemet för tvärvillkoren. deltar även i arbetet med handlingsplanerna för gris, mjölk samt nöt och lamm. Handlingsplanerna ägs av branschorganisationerna men verket deltar och arbetar med de förenklingsåtgärder som rör verkets ansvar, t.ex. regelverk. Vidare genomförde 2013 den s.k. förenklingsresan tillsammans med (). hade av förenklingsförslagen från den handlingsplan som togs fram efter resan genomförts. Förenklingar som genomförts rör föranmälan av kontroller, olika regelförenklingar som rör djurskyddsbestämmelser, en gemensam kundsupport med länsstyrelserna och ett webbforum om miljötillsyn. Därutöver sker ett löpande förenklingsarbete när det gäller bemötande, klarspråk, samordning, dokumentering och rapportering. Av årsredovisning framgår att myndigheten tillsammans med och har fortsatt projektet för livsmedelsindustrin – en resa för tillväxt och export. Ambitionen har varit att i dialog med livsmedelsföretag och berörda myndigheter genomföra aktiviteter som leder till förenklingar i företagens vardag. En myndighetsgemensam handlingsplan har presenterats, och aktiviteterna i handlingsplanen rör sig inom flera områden: export, information och kontakt med myndigheter, förbättrad livsmedelskontroll, regler och märkning samt utbildning och utveckling. I syfte att göra det enklare att starta och driva företag finns även den myndighetsgemensamma portalen som drivs av tillsammans med och . Portalen ska möta företagares behov av en samlad information och myndighetsservice på webben. utvecklades även en tjänst för förenklat uppgiftslämnande, Uppgiftslämnarservice. Tjänsten förväntas minska företagens kostnader och även arbetsbörda, eftersom uppgifter inte behöver lämnas in till olika myndigheter. En stor del av lagstiftningen som svenska företag har att förhålla sig till beslutas på EU-nivå. Enligt är förenklingsarbetet inom EU ett långsiktigt arbete som kräver kontinuerligt fokus för att ge resultat. har därför bedrivit ett konsekvent arbete så att bördan och byråkratin till följd av EU-lagstiftning minskar. stöder Europeiska kommissionens arbete med Regulatory Fitness and Performance Programme (Refit), men driver också att kommissionen ska sätta upp mål för att minska regelbördan. har även verkat för en utveckling av arbetet med konsekvensutredningar på EU-nivå. Bättre konsekvensutredningar är en av flera förenklingsåtgärder som är aktuella för att stärka tillväxten i . I fråga om förenklade regler för EU:s jordbrukspolitik framhöll regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr 23) att förändringar i utformningen av politiken som förenklar för företagen är en prioriterad fråga. Regeringen fortsätter därför att vara aktiv i arbetet med att förenkla den gemensamma jordbrukspolitiken på EU-nivå. En viktig utgångspunkt för regeringen i genomförandet av nuvarande politik är att reglerna för den gemensamma jordbrukspolitiken ska vara stabila och förutsägbara för lantbrukarna och landsbygdernas aktörer. presenterade på rådsmötet , tillsammans med de nordiska och baltiska EU-länderna, 68 konkreta förslag till förenklade regler för lantbrukare och företag inom EU. Enligt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ska en myndighet utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser i en konsekvensutredning, och ge statliga myndigheter, kommuner, landsting, organisationer, näringslivet och andra som berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. Enligt 6 § ska en konsekvensutredning bl.a. innehålla – uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför – en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen – en bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser. Vidare framgår att och ska svara för metodutveckling, rådgivning och utbildning med anledning av förordningen. har ett samordnande ansvar. ska ges tillfälle att yttra sig i fråga om konsekvensutredningar som upprättats i enlighet med bl.a. förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning, och som har legat till grund för ett författningsförslag som kan få effekter av betydelse för företag. ska även efter begäran bistå regelgivare med att granska konsekvensutredningar till förslag från EU, om dessa bedöms få stor påverkan för företag i . I svaret på interpellation 2016/17:131 om konsekvensutredningar anförde närings- och innovationsminister bl.a. följande: Konsekvensutredningarnas kvalitet behöver höjas. En väl genomförd konsekvensutredning bidrar till ett bättre beslutsunderlag för regelgivarna. Ett bra beslutsunderlag ökar förutsättningarna för att skapa ändamålsenliga regler, vilket gör att företagen kan ägna sig åt att driva och utveckla sin verksamhet och inte åt onödig administration. I förlängningen förväntas det leda till ökad tillväxt och sysselsättning. Vi har nödvändiga förutsättningar på plats för att kunna förändra och förbättra konsekvensutredningarnas kvalitet. har permanentats, fått ett tydligare uppdrag och en ny organisationsform med nära koppling till . Det talar för ett effektivt resursutnyttjande och tydlighet gentemot regelgivarna. arbetar brett för att ge alla regelgivare råd, stöd och utbildning i konsekvensutredningsarbetet. Att och numera arbetar närmare varandra ger också en möjlighet att sätta in konkreta stödåtgärder där behovet är som störst. […] Regeringen ser även över styrningen av vad gäller arbetet med konsekvensutredningar i syfte att höja kvaliteten och ser det som en angelägen fråga att det finns fullgoda beslutsunderlag. Jag har en god dialog med ordförande och ledningen för . Min avsikt är att göra vad jag kan för att vi ska vända den här utvecklingen. Regeringen gav i uppdrag att ta fram en digital handledning som behandlar frågor om de konsekvenser som enligt förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska belysas i en konsekvensutredning (N2016/07452/FF). Uppdragets syfte är att bidra till att konsekvensutredningarnas kvalitet generellt sett ökar, och avsikten är att handledningen ska kunna användas av regelgivare på myndigheter och departement samt av kommittéer som ett hjälpmedel för att säkerställa att alla relevanta perspektiv blir belysta när en konsekvensutredning ska tas fram. När det gäller företagsekonomiska konsekvenser ska påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden lyftas fram särskilt i handledningen eftersom dessa delar enligt regeringen ofta behandlas på ett otillräckligt sätt i konsekvensutredningar. Uppdraget ska slutredovisas till . Att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden är en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning. Utskottet delar därför regeringens bedömning att arbetet med att förenkla för företagen även i fortsättningen bör ges hög prioritet. Av redovisningen ovan framgår att ett omfattande arbete pågår och att initiativ har tagits, både av regeringen och av berörda myndigheter. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin och för att främja regelförenkling och regelutveckling, vilket utskottet välkomnar. Utskottet noterar även att livsmedelskedjan är ett av fyra områden som regeringen prioriterar för digitalisering –2018 och att mot den bakgrunden har fått i uppdrag att, i nära samarbete med , främja en digital förnyelse – för en smartare livsmedelskedja. Med hänvisning till redovisningen ovan föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2023 (C) yrkande 11, 2016/17:2446 (SD) yrkande 18, 2016/17:2936 (M) yrkande 2, 2016/17:3173 (M) yrkande 15, 2016/17:3379 (C, KD) yrkande 2, 2016/17:3614 (SD) yrkande 6, 2016/17:3615 (KD) yrkande 15 och 2016/17:3618 (C) yrkandena 10 och 17 lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om konsekvensutredningar konstaterar utskottet att det i regelverket finns krav på att myndigheterna i sitt föreskriftsarbete ska utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser. Vidare noterar utskottet att det i konsekvensutredningen bl.a. ska göras en bedömning när det gäller tidpunkten för ikraftträdande. Utskottet noterar även att har fått i uppdrag att ta fram en digital handledning i syfte att bidra till att konsekvensutredningarnas kvalitet generellt sett ökar. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:3173 (M) yrkande 19 kan lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår på området. Konkurrenskraft – en uppgift för myndigheterna Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om ett främjandeuppdrag till myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan. Jämför reservation 20 (S, MP, V). I propositionen framhålls att nationella förutsättningar blir allt viktigare ur ett företagarperspektiv eftersom EU-medlemskapet gör att svenska företag verkar i fri konkurrens inom EU:s inre marknad. Regeringen anser att myndigheter bör samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom sektorn. Det är viktigt att dubbelregleringar undviks och att myndigheternas arbete samordnas. Vidare betonas att det är viktigt att myndigheter inom ramen för sitt huvudsakliga uppdrag, i sitt arbete och vid utformning av regler beaktar effekterna på de svenska livsmedelsföretagens konkurrenskraft och väger dessa effekter mot effekterna på andra samhällsmål. Sådana analyser och avvägningar ska göras utan att äventyra övriga målsättningar inom området, som t.ex. säkra livsmedel, djurskydd och redlighet eller relevanta miljömål. Regeringen gör därför bedömningen att det bör utredas hur berörda myndigheter i ökad utsträckning kan beakta stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete. Det anges även att en viktig faktor för ökad konkurrenskraft för företagen är att det ska vara lätt för företagen att få information om gällande regelverk, kontroller och annat som påverkar villkoren för företagande. Enligt regeringen bör därför statliga och kommunala myndigheter samverka och eftersträva att företag på ett samlat ställe ska kunna få relevant information om t.ex. regler och kontroller. I propositionen hänvisas till regeringens satsning Digitalt först, där fem prioriterade områden har utsetts som ska analyseras ur ett digitaliseringsperspektiv. Ett av de områdena är livsmedelskedjan. Det uppmärksammas att har fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet inom livsmedelsområdet, tillsammans med (N2016/01646/EF). Regeringen har även tillsatt ett råd för digitalisering av det offentliga med uppdrag att identifiera och diskutera utmaningar under genomförandet av regeringens satsning på Digitalt först och vid behov föreslå åtgärder (N2015/07452/EF). Regeringens bedömning är att arbetet för att tillhandahålla service och lättillgänglig information om regler och villkor som gäller för företagande bör fortsätta att utvecklas. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 3, anförs att ett främjandeuppdrag bör ges till myndigheter. Myndigheter har en viktig roll i att stötta företag och underlätta för dem, men det fungerar på önskvärt sätt. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Även i kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att berörda myndigheter får ett främjandeuppdrag. Uppdraget ska förtydliga att myndigheterna inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Enligt motionärerna bör fokus skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. Motionärerna anför att myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag i högre utsträckning bör tillhandahålla information samt underlätta och stödja livsmedelsföretagande. Motionärerna i kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 3 vill att berörda myndigheter får ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheter som förenklar för livsmedelsföretagare. Myndigheter och tjänstemän ska även ha företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. Enligt kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) har myndigheter en viktig roll i att stötta och underlätta för företagen. Det anförs därför att berörda myndigheter bör få ett främjandeuppdrag (yrkande 3). Fokus bör skifta från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv, vilket tydligt bör framgå av regeringens regleringsbrev. På liknande sätt föreslås i kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 4 att myndigheter som berör livsmedelskedjan ges ett främjandeuppdrag. Enligt motionärerna måste det vara uppenbart från politikens sida att de myndigheter som är involverade i livsmedelsproduktionen ska verka främjande och bidra till att livsmedelsstrategin genomförs. Regeringens ambition med Digitalt först är att svenska kommuner, landsting och myndigheter ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Eftersom livsmedelskedjan är ett av fyra områden som regeringen prioriterar för digitalisering –2018 fick i uppdrag att verka för digital utveckling i livsmedelskedjan, Digitalt först – för en smartare livsmedelskedja (N2016/01646/EF). Uppdraget gäller 2016–2018 och innebär att , i nära samarbete med , ska främja en digital förnyelse genom att tillgängliggöra information i livsmedelskedjan för att bl.a. synliggöra hållbarhetsaspekter och öka konkurrenskraften inom sektorn. Målsättningen med uppdraget är att göra det enklare, öppnare och effektivare för medborgare, myndigheter och aktörer att ta del av information och data i livsmedelskedjan. Uppdraget ska främja nya innovativa och samverkande digitala tjänster som bidrar till en ökad tillväxt inom livsmedelsindustrin. har även som förvaltningsmyndighet inom jordbruksområdet, fiskeområdet och därtill knuten landsbygdsutveckling, enligt 1 § förordningen (2009:1464) med instruktion för , till uppgift att bl.a. arbeta för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet. Myndigheten ska även skapa förutsättningar för ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden (2 §). Enligt 2 § förordningen (2009:1426) med instruktion för ska bl.a. underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn, verka för att exporterande livsmedelsföretag uppfyller sådana särskilda krav som mottagarlandet kan ställa samt informera konsumenter, företag och andra intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk, kostråd och andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. Vidare anges i respektive instruktion att myndigheterna ska se till att deras föreskrifter och vägledande dokument är utformade på ett sådant sätt att de är kostnadseffektiva samt enkla att följa och förstå för bl.a. företagen och att myndigheterna även i verksamheten i övrigt ska underlätta för bl.a. företagens kontakter med myndigheten. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att nationella förutsättningar blir allt viktigare ur ett företagarperspektiv, framför allt eftersom EU-medlemskapet gör att svenska företag verkar i fri konkurrens inom EU:s inre marknad. Utskottet noterar att regeringen anser att det bör utredas hur berörda myndigheter i ökad utsträckning kan beakta stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete, vilket är positivt. Det är enligt utskottet angeläget att myndigheter och tjänstemän även har företagsaspekten i fokus när de fattar beslut eller utformar regler. I detta sammanhang kan även nämnas att utskottet välkomnar regeringens bedömning att arbetet för att tillhandahålla service och lättillgänglig information om regler och villkor för företagande bör fortsätta att utvecklas. Enligt utskottet bör myndigheter som arbetar med livsmedelsföretag i högre utsträckning tillhandahålla information, men måste de dessutom underlätta och stödja livsmedelsföretagandet. Det är av stor vikt att myndigheterna även har en roll i arbetet med att underlätta för och stötta företagen. Det behövs enklare rutiner, regler och processer hos myndigheterna som förenklar för livsmedelsföretagarna. Mot denna bakgrund anser utskottet att berörda myndigheter bör få ett främjandeuppdrag som förtydligar att de inte enbart ska utgöra ett kontrollerande organ. Ett sådant uppdrag bör leda till att fokus skiftar från ett myndighetsperspektiv till ett tydligare brukarperspektiv. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 4, 2016/17:3615 (KD) yrkande 3, 2016/17:3616 (L) yrkande 3, 2016/17:3618 (C) yrkande 3 och 2016/17:3620 (M) yrkande 3. Dynamiskt företagande och strukturutveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ändringar av jordförvärvslagen, om ägarskiften och generationsskiften samt om tillgång till riskkapital för lantbruket. Jämför reservation 21 (SD, C, KD), 22 (SD) och 23 (C). I propositionen gör regeringen bedömningen att en strukturomvandling i jordbruks- och trädgårdsnäringen bör underlättas och att företagen bör ges möjlighet att bedriva verksamheten i effektiva företagsformer oavsett storlek. Det behövs även en översyn av jordförvärvslagstiftningen. Regeringen framhåller att det har pågått en strukturomvandling inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. Strukturrationaliseringen i jordbruket kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Det kommer att krävas en ökad dynamik, nya ägare och nya kategorier av ägare för att kunna överlåta och investera i företag. gör bedömningen att jordförvärvslagen, i dess nuvarande utformning, har en hämmande inverkan på konkurrenskraften i svenskt jordbruk genom att försvåra extern kapitalförsörjning. Utredningen anser även att lagen komplicerar överlåtelser av jordbruksmark och ger upphov till onödigt administrativt arbete. Regeringen delar och flera av remissinstansernas bedömning att en fortsatt strukturomvandling är nödvändig för att öka effektiviteten i den svenska jordbruks- och trädgårdsnäringen och för att möta en alltmer omfattande global konkurrens. För att skapa bättre förutsättningar för livsmedelsföretagen att växa och bedriva verksamheten i effektiva företagsformer, oavsett storlek, anser regeringen att jordförvärvslagstiftningen bör ses över. En ökad dynamik i ägande och delägarskap är viktig. Jordförvärvslagen är tillämplig på förvärv av lantbruksegendom, vilket kan utgöras av både jordbruks- och skogsmark. Regeringen anser därför, i likhet med en del av remissinstanserna, att det är nödvändigt att översynen även omfattar skogsbruket. Översynen och konsekvensbedömningarna bör därför beakta såväl jordbrukets som skogsbrukets behov och möjligheter i hela landet. av jordbruksverksamheten i bedrivs på arrenderad mark. Längden på arrendeavtalen och hur arrendeavgiften sätts påverkar incitamenten att ingå avtal, långsiktigheten i brukandet och i vissa fall även investeringar. I propositionen framhåller regeringen att det är viktigt att företagen ges goda förutsättningar att växa och bli mer effektiva. Regeringen anser att en väl fungerande arrendemarknad där arrende i hög utsträckning används vid upplåtelse av jordbruksmark kan bidra till detta. Tomträtts- och arrendeutredningens förslag om ändrad avgiftsreglering för jordbruksarrende och förändrat besittningsskydd för sidoarrenden samt förslag om avtalsfrihet vid fastställande av arrendeavgiften bereds inom . Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 5 finns det inte något behov av att se över jordförvärvslagen. En översyn av jordförvärvslagen finns med i propositionen för livsmedelsstrategin i förslagen om strukturutveckling. Regeringen vill se över lagen med syfte att aktiebolag lättare ska kunna förvärva jordbruksmark. Motionärerna anser att de negativa effekterna av en sådan genomgripande reform överstiger eventuella fördelar. Även motionärerna i kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 24 motsätter sig en ändring av jordförvärvslagen. De inskränkningar i äganderätten som jordförvärvslagen innebär har befunnits motiverade för att åstadkomma mer rationella brukningsenheter inom jord- och skogsbruket, för att upprätthålla balansen mellan olika ägarkategorier och för att gynna bosättning och sysselsättning i glesbygd. De fysiska personernas, dvs. böndernas, ägande och brukande av jorden har visat sig vara framgångsrikt för ansvarstagande, innovationskraft och näringslivsutvecklingen på landsbygden. Jordförvärvslagen bör därför inte ändras. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkas att jordförvärvslagen ska behållas i sin nuvarande form (yrkande 21). I samband med ägarskiftesproblematiken lyfts jordförvärvslagen ibland upp som ett problem eftersom den hindrar juridiska personer från att köpa mark från enskilda markägare. Motionärerna känner dock en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter, och ser därför inget behov av ändringar i lagen. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) är ägarskifte ett stort problem för företag inom hela livsmedelskedjan. Inte minst inom primärproduktionen där det rör sig om mycket höga investeringskostnader. Det är därför viktigt att göra insatser för att möjliggöra föryngring och ägarskifte i livsmedelssektorn. Det finns t.ex. behov av rättvisare skatteregler. Reglerna vid generationsskifte genom försäljning av företaget inom familjen är mer komplicerade än vid försäljning till en utomstående part. Motionärerna vill i ett första steg utreda hur reglerna vid generationsskiften kan bli rättvisare och förenklas (yrkande 20). Motsvarande förslag redovisas även i kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 4. Enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 17 bör det utredas hur lantbruket i högre grad kan få tillgång till riskkapital samt hur generationsskiften och inträden i jordbruket kan underlättas. Generationsskiften och företagsöverlåtelser kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser.