bet · H401KU24 · 2017-06-14 00:00:00 — Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Utskottet föreslår att regeringens skrivelse 2016/17:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet läggs till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17 som rör frågor om konsekvensanalyser om den personliga integriteten, könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag, lättläst svenska i samt regeringens arbete med långsiktig idé- och politikutveckling. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett motionsyrkande som rör en fråga som utskottet behandlat tidigare . Motionen rör frågan om att märka propositioner med berörda utskott. I betänkandet finns en reservation (L) och ett särskilt yttrande (SD, -). Skrivelse 2016/17:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Elva motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Konsekvensanalyser om den personliga integriteten Könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag Regeringens arbete med långsiktig idé- och politikutveckling Motion som bereds förenklat Konsekvensanalyser om den personliga integriteten, punkt 2 (L) Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet , punkt 1 (SD, -) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet lägger skrivelse 2016/17:103 till handlingarna. Konsekvensanalyser om den personliga integriteten 2015/16:907 av och (båda M), 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation (L) Könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag 2016/17:2866 av m.fl. (S). 2016/17:3019 av Per Lodenius och (båda C). Regeringens arbete med långsiktig idé- och politikutveckling 2016/17:1878 av (M) yrkandena 1–5. Motion som bereds förenklat 2016/17:2428 av (SD) yrkande 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet . Enligt 9 kap. 9 § riksdagsordningen ska regeringen i en skrivelse till redovisa verksamheten inom de kommittéer som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det har inte väckts någon motion med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas elva motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Motionsyrkandena återges i bilaga 1. Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2016/17:103 Kommittéberättelse – kommittéernas verksamhet till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (SD, -). Regeringen redogör i skrivelse 2016/17:103 för verksamheten i de kommittéer som har tillsatts efter beslut av regeringen. I kommittéberättelsen redovisas alla tillfälliga organ som har tillsatts på grund av regeringens beslut. Det gäller såväl traditionella kommittéer med uppgift att utreda en viss fråga som andra organ, oavsett om de är fristående myndigheter eller inte. I årets berättelse är samtliga dessa andra organ redovisade som organ inom . Kommittéberättelsen innehåller uppgifter om kommittéernas samman-sättning, redogörelser för kommittéernas arbete berättelsen avser samt uppgifter om kostnaderna för kommittéarbetet och fördelningen mellan kvinnor och män i kommittéerna. Kommittéberättelsen innehåller även sak- och personregister. Uppgifterna avser 2016. tillsattes 74 kommittéer, vilket är samma antal som . avslutades 74 kommittéer. Motsvarande siffra var 99 (skr. 2015/16:103). Av regeringens skrivelse framgår att de totala utgifterna för kommittéerna var . I summan ingår utgifter för konsultationer, vilka uppgår till . När det gäller andelen män och kvinnor i kommittéerna framgår det att statistiken endast omfattar dem som under det redovisade året varit förordnade i en pågående kommitté. Syftet är att redovisningen ska kunna jämföras med den årliga sammanställning av statistik i statliga myndigheters styrelser som lämnas till i andra sammanhang. Inom gruppen ordförande m.m. är andelen kvinnor och män vardera, vilket innebär en ökning i andelen kvinnor . Inom gruppen ledamöter är andelen kvinnor och andelen män , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Inom gruppen sakkunniga m.m. är andelen kvinnor och andelen män , vilket innebär en ökning i andelen kvinnor jämfört med . När det gäller gruppen sekreterare och övriga är andelen kvinnor och andelen män , vilket är en ökning i andelen kvinnor . Av kommittéberättelsen framgår att en uppföljning av kommittéernas ålderssammansättning har genomförts . Uppföljningen visar att andelen unga är lägre än andelen unga i befolkningen. Av totalt 714 ledamöter är tolv (eller ) . Befolkningsandelen för samma grupp är . Medelåldern i kommittéerna är . En ny kartläggning av ålderssammansättningen i kommittéväsendet planeras äga rum . En översyn av kriterierna för redovisning I kommittéberättelsen pekar regeringen på att har granskat samordnare inom olika politikområden (bet. 2015/16:KU10). Inom ramen för granskningen uttalade utskottet att det var angeläget med en enhetlig översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret. Utskottet förutsatte att regeringen i t.ex. den kommande kommittéberättelsen skulle återkomma med en redovisning av de åtgärder som vidtagits i denna del. har med anledning av påpekanden sett över sina interna rutiner för att få en större enhetlighet när det gäller hur samordnare tillsätts, hur de betecknas och hur de redovisas i kommittéberättelsen och i kommittéregistret (se SB PM 2012:1 Samråds-former i [rev. 2017]). De nya rutinerna syftar bl.a. till att samordnare med ett tydligt och utåtriktat uppdrag bör utföra det som en fristående myndighet. Genom de redovisade åtgärderna kommer samordnare att vara sökbara både i kommittéberättelsen och i kommittéregistret. Regeringen noterar också att även har granskat det parlamentariska inslaget i utredningsväsendet (bet. 2016/17:KU10). Inom ramen för granskningen noterade utskottet när det gäller uppgifter om tillsatta utredningar med parlamentariskt inslag, att viss information om utredningarnas sammansättning kan hämtas i kommittéberättelsen. Utskottet konstaterade dock att flera referensgrupper som utskottet identifierat inte funnits redovisade i berättelsen. Utskottet ansåg bl.a. att det är viktigt att det på ett enkelt sätt går att hitta information om att t.ex. en parlamentarisk referensgrupp är knuten till en utredning och vilka som sitter i referensgruppen från riksdagspartierna. Det ska enligt utskottet inte spela någon roll om det är ett statsråd eller en utredning som har utsett ledamöterna i referensgruppen. Avgörande är enligt utskottet att partier är representerade i utredningsarbetet. Mot bakgrund av synpunkter har regeringen kommittéberättelse inkluderat uppgifter om parlamentariska referens-grupper och annat parlamentariskt samråd som följer av kommittédirektiv men inte har förordnats av statsråd. Dessa parlamentariska referensgrupper och annat parlamentariskt samråd anges i aktuella fall i redogörelsen under särskilda rubriker. Vidare avser regeringen att fortlöpande föra in uppgifter om dessa i kommittéregistret. Eftersom de inte har förordnats av statsråd ingår de inte i redovisningen av könsfördelningen i statliga kommittéer. I förarbetena till diskrimineringslagen (2008:567) diskuterades bl.a. frågan om när ett arbete kan betraktas som kvinnodominerat. Av förarbetena framgår att en måttstock för när det kan anses råda underrepresentation är om arbetsgivaren har av ett kön i den aktuella typen av arbete (prop. 2007/08:95 s. 503 och 540). har använt denna måttstock vid tidigare granskningar av regeringens utnämningsmakt och jämställdhet bland utnämnda myndighetschefer och chefer vid utlands-myndigheter (bet. 2009/10:KU10 s. 129, bet. 2011/12:KU10 s. 97). Andelen kvinnor (i varje grupp) anställda vid kommittéväsendet Källa: genomgång av skrivelse 103 för respektive /04 /17. Not: Siffrorna är baserade på den nya mätmetoden. Sedan kommittéberättelsen 2013 redovisas könsfördelningen i kommittéerna enligt en ny mätmetod, där den statistik som tas fram endast omfattar dem som under det redovisade året har varit förordnade i en pågående kommitté. Enligt den mätmetod som användes tidigare inkluderades även de som hade varit förordnade i en kommitté som fortfarande var pågående (skr. 2012/13:103). Utskottet konstaterade i sitt betänkande att de olika mätmetoderna inte leder till några väsentliga skillnader i redovisningen av könsfördelningen i kommittéerna (bet. 2012/13:KU23 s. 6). Utskottet har tillfört uppgifterna från årets kommittéberättelse till sin genomgång av andelen kvinnor i var och en av de fyra grupper som redovisats i regeringens kommittéberättelser . Genomgången redovisas i tabellen ovan och baseras för åren 2003–2011 på den tidigare mätmetoden och för åren 2012–2016 på den nya mätmetoden. Som framgår av tabellen har underrepresentation av kvinnor i gruppen ordförande m.m. varit vanligt förekommande . har denna grupp dock varit helt jämnt fördelad, kvinnor och män. , 2014–2016, har män varit underrepresenterade i gruppen sekreterare och övriga. Utskottet noterade i förra årets betänkande att det i kategorierna ledamöter och sakkunniga m.m. rådde en jämn könsfördelning, men att detta däremot inte gällde i gruppen ordförande m.m. (bet. 2015/16:KU29). Utskottet noterade också att andelen kvinnor var i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Vidare anförde utskottet att det är viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet välkomnade att regeringen inlett ett arbete med en översyn av kriterierna för redovisningen i kommitté-berättelsen och kommittéregistret och att regeringen avsåg att återkomma till i frågan i nästa års kommittéberättelse. Utskottet noterar att det råder en jämn könsfördelning i tre av fyra kategorier anställda vid kommittéväsendet. Vidare noterar utskottet att andelen kvinnor är i majoritet i gruppen sekreterare och övriga. Det är enligt utskottets mening viktigt att eftersträva en jämn könsfördelning inom alla grupper. Utskottet välkomnar regeringens översyn av kriterierna för redovisningen i kommittéberättelsen och kommittéregistret som skett med anledning av utskottets påpekanden i granskningar om samordnare och det parlamentariska inslaget i kommittéväsendet. Utskottet ser positivt på de vidtagna åtgärderna, bl.a. att det numera tagits med uppgifter i kommittéberättelsen om parlamentariska referensgrupper och annat parlamentariskt samråd. Med beaktande av det anförda föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Konsekvensanalyser om den personliga integriteten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den personliga integriteten. Jämför reservationen (L). I motion 2015/16:907 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att 15 § kommittéförordningen (1998:1474) ska kompletteras med ett krav på att också redovisa huruvida förslagen har betydelse för den personliga integriteten. Detta är enligt motionärerna nödvändigt för att kunna fatta goda och överblickbara beslut och för att få bättre kunskap om hur olika förslag påverkar den personliga integriteten. I motion 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 7 och i motion 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 8 begärs tillkännagivanden om obligatoriska integritetsanalyser inom ramen för lagstiftningsprocessen. Enligt motionärerna måste integritetshänsyn spela en viktig roll redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen. I alla direktiv till utredningar om ny lagstiftning bör det enligt motionärerna ingå en obligatorisk bedömning av regelförändringars effekter på människors personliga integritet, på samma sätt som man alltid bedömer effekterna på till exempel jämställdheten och den regionala utvecklingen. I 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen anges att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. I 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) finns bestämmelser om de konsekvensanalyser som ska genomföras och redovisas av kommittéer och särskilda utredare som har ett utredningsuppdrag beslutat av regeringen. Av bestämmelserna framgår att en redovisning av utredningsförslagens olika ekonomiska konsekvenser ska lämnas. Vidare ska det redovisas om förslagen har betydelse för bl.a. den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, småföretagares förutsättningar eller jämställdheten mellan kvinnor och män. Enligt 16 § anger regeringen närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. Den parlamentariskt sammansatta (Ju 2014:09, dir. 2014:65) överlämnade slutbetänkandet Så stärker vi den personliga integriteten (SOU 2017:52). Utredningen hade bl.a. i uppdrag att följa upp och analysera effekterna i lagstiftningsarbetet av förstärkningen av grundlagsskyddet för den personliga integriteten genom införandet av 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Utredningen noterar att kommitté-förordningen saknar krav på konsekvensanalyser av förslag i förhållande till 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen och till den personliga integriteten överhuvudtaget. Utredningen anser att det är angeläget att statliga kommittéer och särskilda utredare blir bättre på att uppmärksamma och tillämpa bestämmelsen. Kommittén förslår därför att regeringen bör införa en bestämmelse i kommittéförordningen med innebörden att, om ett förslag har betydelse för den personliga integriteten i de fall som avses i 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen, så ska dessa konsekvenser beskrivas i betänkandet. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att en analys av konsekvenserna för den personliga integriteten ska genomföras i samband med lagförslag (se bl.a. bet. 2008/09:KU17 s. 17, 2011/12:KU9 s. 19, 2013/14:KU25 s. 24 och 2014/15:KU15 s. 18). Utskottet har avstyrkt yrkandena med hänvisning dels till då genomförda integritets-skyddsutredningar, dels till att utskottet utgått från att konsekvenserna i integritetshänseende alltid analyseras när nya bestämmelser både om brottsbekämpning och inom andra områden utreds och föreslås. Utskottet noterar att har föreslagit att regeringen för in en bestämmelse i kommittéförordningen om konsekvensbeskrivningar när det gäller den personliga integriteten. Utskottet vill inte föregripa beredningen av utredning och avstyrker därför motionsyrkandena. Könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om könsneutrala beteckningar på yrken och uppdrag. I motion 2016/17:2866 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att ersätta begrepp som nämndeman, god man m.fl. med ett könsneutralt begrepp. Enligt motionärerna lever ordet ”man” kvar som en reminiscens från den tid då kvinnor inte tilläts yrkesarbeta eller inneha politiska och andra offentliga uppdrag. Därför menar motionärerna att regeringen, då en lag förändras, bör se till att könsneutrala begrepp införs. Språkliga riktlinjer finns bl.a. i (Ds 1997:1) och i riktlinjer för författningsskrivning (Ds 2014:1). Av riktlinjerna för författningsskrivning framgår att författningar ska skrivas så att de är könsneutrala. Riktlinjerna avser dock endast användandet av personliga pronomen och inte begrepp av den typ som anförs i motionen. Utskottet konstaterar att språkliga riktlinjer finns bl.a. i riktlinjer för författningsskrivning och att det av riktlinjerna framgår att författningar ska skrivas så att de är könsneutrala. Utskottet ser inte skäl att ta något initiativ i enlighet med motionärernas förslag och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lättläst svenska i . Per Lodenius och (båda C) begär i motion 2016/17:3019 ett tillkännagivande om att säkerställa att offentliga utredningar (SOU) alltid ska innehålla en sammanfattning på lättläst svenska. Detta är enligt motionärerna viktigt för att bredda det demokratiska samtalet och ge fler möjlighet att ta del av och ge sitt svar på viktiga statliga utredningar. Av kommittéförordningen (1998:1474) framgår att en kommitté ska redovisa sitt uppdrag i ett eller flera betänkanden (13 §) och att betänkanden ska tryckas och ges ut i serien , SOU (22 §). Vidare anges i 17 § att betänkanden ska vara koncentrerade och inriktade på väsentligheter. Innehållet ska disponeras och presenteras så att läsarna lätt kan ta del av och bedöma kommitténs förslag och andra slutsatser. I varje betänkande ska det finnas en sammanfattning. Av 18 § framgår att språket i betänkanden ska vara enkelt och klart. Enligt 11 § språklagen (2009:600) ska språket i offentlig verksamhet vara vårdat, enkelt och begripligt. I förarbetena till bestämmelsen anges att innebörden av att språket ska vara vårdat är att det ska följa gängse språknormer (prop. 2008/09:153). Att språket ska vara enkelt innebär att det ska ligga relativt nära talspråket, och att språket ska vara begripligt innebär att det ska vara anpassat så att mottagaren bör kunna förstå. I propositionen framhålls också att det är angeläget att samhällsinformationen utformas med tanke på att många människor har läs- och skrivsvårigheter och att detta också får anses ligga i uttrycken enkelt och begripligt. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet med översynen var att ge ett beslutsunderlag till regeringen för eventuella reformer och prioriteringar. Frågan om lättläst samhällsinformation ingick inte i översynen, men utredningen konstaterade att ett tydligare uppdrag och skarpare tillsyn av tillgängligheten av myndigheters samhällsinformation på lättläst är ett område som bör ingå i statens uppgift (SOU 2013:58). () var en statlig stiftelse där en av verksamheterna var en affärsdriven tjänst, Lättläst-tjänsten, som bl.a. användes för att ta fram lättlästa sammanfattningar till flera av regeringens utredningar. Tjänsten upphörde i samband med att Myndigheten för tillgängliga medier tog över statens ansvar för lättläst (prop. 2013/14:134, bet. 2013/14:KrU11). Myndigheten för tillgängliga medier har i uppdrag att vara ett nationellt för tillgängliga medier och arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som gäller lättläst information på myndigheternas webbplatser (se bl.a. bet. 2009/10:KU29 s. 6, 2010/11:KU23 s. 38 och 2015/16:KU17 s. 19). I betänkande 2015/16:KU17 saknade utskottet skäl att tillstyrka yrkandena mot bakgrund av de krav som redan ställs på offentlig verksamhet och statliga myndigheter i språklagen. Utskottet konstaterar att det av kommittéförordningen framgår att språket i ska vara enkelt och klart samt att språklagen anger att språket i offentlig verksamhet ska vara vårdat, enkelt och begripligt. Utskottet ser inte skäl att ta något initiativ i frågan och avstyrker därför motionen. Regeringens arbete med långsiktig idé- och politikutveckling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regeringens arbete med långsiktig idé- och politikutveckling. (M) begär i motion 2016/17:1878 yrkande 1 ett tillkänna-givande om att regeringen bör återkomma till med en redovisning av kostnaderna för regeringens arbete med det långsiktiga idé- och politikutvecklingsarbetet för att möta framtidens utmaningar. Motionären noterar att regeringen –2016 inrättade ett kansli för detta arbete samt tillsatte tre arbetsgrupper som i sina slutrapporter lämnade 108 rekommendationer och förslag. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av vad som händer med dessa rekommendationer och förslag. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av vem i regeringen som tar ansvar för detta arbete. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av uppföljningen av arbetsgruppernas arbete. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma till med en redovisning av hur detta arbete förhåller sig till redan pågående arbete på samma tema. Regeringen inledde ett projekt med långsiktig idé- och politikutveckling för att möta framtidens utmaningar, benämnt Uppdrag: Framtid. Ansvarigt statsråd för uppdraget var den dåvarande ministern för strategi- och framtidsfrågor samt nordiskt samarbete. Kopplat till projektet fanns ett kansli, Kansliet för strategi- och framtidsfrågor, vilket hade i uppgift att stödja regeringens arbete med att säkerställa en framtidsinriktad idé- och politikutveckling. Fokus låg på långsiktiga, komplexa och sektors-övergripande frågeställningar där det enligt regeringen fanns behov av ökad uppmärksamhet, initiativ och samordning. Tre oberoende analysgrupper tillsattes: Arbetet , Grön omställning och konkurrenskraft samt Global samverkan. Varje analysgrupp hade en huvudsekreterare som var placerade på kansliet, liksom ett antal analytiker. Arbetet avslutades i samband med att projektet överlämnade sina slutrapporter till regeringen. Utskottet ser ingen anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därför motionen. Motion som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att märka propositioner med berörda utskott. I betänkandet behandlas motion 2016/17:2428 yrkande 2 (SD) som rör en fråga som utskottet har behandlat tidigare . Detta har gjorts i betänkande 2015/16:KU29. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandet. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motionsyrkandet. Konsekvensanalyser om den personliga integriteten, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2788 av m.fl. (FP) yrkande 7 och 2016/17:3470 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2015/16:907 av och (båda M). Redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen måste integritetshänsyn spela en viktig roll. En övergripande slutsats från den parlamentariska (SOU 2007:22) var att ett påfallande drag i den lagstiftning som på olika sätt berör skyddet för den personliga integriteten är att integritetskänsliga åtgärder av olika slag sällan sätts in i ett systematiskt sammanhang. Detta kan, menade kommittén, leda till att de additiva effekterna av ny lagstiftning som begränsar den personliga integriteten inte blir tillräckligt uppmärksammade. Kommittén framhöll också vikten av systematisering vid behandlingen av frågor om integritetsskydd. Därefter har i sitt delbetänkande gjort bedömningen att det inte finns behov av att inrätta ett särskilt integritetsskyddsorgan (SOU 2016:41). Det finns dock andra sätt att åstadkomma denna systematik. I sammanhanget vill vi särskilt lyfta fram behovet av en obligatorisk integritets-analys i ett tidigt skede av lagstiftningsarbetet. föreskriver kommittéförordningen (1988:1474) att statliga utredningar alltid ska göra konsekvensbeskrivningar vad gäller de föreslagna åtgärdernas effekter för t.ex. den statliga och kommunala ekonomin, den kommunala självstyrelsen, jämställdheten eller integrationen. På samma sätt bör det ställas krav på att genomföra en integritetskonsekvensutredning, så att integritetsfrågan alltid analyseras innan nya lagförslag tas fram.