bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Därefter följer regeringen mer i detalj upp det senaste årets måluppfyllelse inom respektive verksamhetsområde: brottsförebyggande arbete, utredning och lagföring, dömande verksamhet, verkställighet av påföljd samt stöd till brottsoffer. Även kompetensförsörjningen inom rättsväsendet redovisas. I ett påföljande kapitel i propositionen redovisas regeringens analys och slutsatser. Enligt NTU minskade förtroendet för rättsväsendet något , men förtroendet för rättsväsendet är fortfarande märkbart högre än när mätningarna påbörjades . uppgav att de hade ganska eller mycket stort förtroende för rättsväsendet. , när mätningarna påbörjades, var motsvarande siffra . Förtroendet minskade för samtliga myndigheter utom för Kriminalvården. När det gäller människors upplevelse av otrygghet visar mätningar att otryggheten ökade i flera avseenden. Nivåerna är fortfarande lägre än , men otryggheten 2016 var tydligt högre än de senaste årens relativt stabila nivåer. Nästan en femtedel av kvinnorna upplever otryggheten som så påtaglig att den påverkar livskvaliteten, vilket nästan är en fördubbling jämfört med . Enligt regeringen finns det därför särskild anledning att uppmärksamma kvinnors otrygghet. Otryggheten är även ojämnt fördelad på andra sätt. Exempelvis uppger av de utrikes födda i att de upplever otrygghet vid utevistelse i det egna bostadsområdet, medan motsvarande andel bland personer med minst en svenskfödd förälder är . Otryggheten är också mer utbredd i socioekonomiskt utsatta områden, även här särskilt bland kvinnor. Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott stabiliserades nivån därefter kring 1,4 miljoner anmälda brott . ökar antalet anmälda brott igen, och anmäldes drygt 1,5 miljoner brott, vilket var ungefär samma nivå som året innan. Bedrägerier är den brottstyp där anmälningarna har ökat påtagligt . har antalet anmälda bedrägerier ökat med . Framför allt har antalet databedrägerier, exempelvis köp på internet med andras kontouppgifter, blivit större. anmäldes fler sexualbrott än året innan, och antalet anmälda fall av misshandel fortsatte att öka något. Ökningen av misshandel gäller framför allt misshandel av barn och ungdomar , och gärningspersonen är ofta en bekant. Anmäld misshandel mot barn har ökat , vilket enligt studier bl.a. beror på ökad anmälningsbenägenhet vid exempelvis förskolor och skolor. De anmälda sexualbrotten, som också i hög grad påverkas av benägenheten att anmäla, har även de ökat tydligt . Ökningen består främst i fler anmälda sexuella ofredanden mot flickor och kvinnor , men även antalet anmälda våldtäkter var större än året innan. Över tid har antalet anmälda våldtäkter också påverkats av flera lagändringar som innebär att våldtäktsbegreppet har utvidgats. Antalet anmälda brott är dock inte en tillförlitlig indikator på brottslighetens utveckling. Långt ifrån alla brott som begås anmäls, och anmälningsbenägenheten kan variera och mellan olika brottskategorier. Exempelvis visar studier att brott i nära relationer anmäls i lägre utsträckning än brott som begåtts av okända gärningspersoner. Inom vissa områden påverkas också antalet anmälda brott huvudsakligen av vilka resurser myndigheterna i rättsväsendet lägger på att upptäcka brott, exempelvis genom olika kontroller. Det gäller exempelvis trafikbrott och narkotikabrott. Frågeundersökningar som NTU blir därför ett bra komplement för att bedöma brottsutvecklingen. Enligt NTU har andelen hushåll som utsatts för egendomsbrott minskat tydligt , vilket anges bero på att de fordonsrelaterade brotten blivit färre. av hushållen uppger att de har utsatts för bostadsinbrott, en siffra som varit stabil . Enligt NUT är trakasserier, hot och bedrägerier, de vanligaste brotten mot både män och kvinnor. Män uppger i något högre utsträckning att de har utsatts för misshandel, personrån och bedrägerier medan en större andel kvinnor uppger att de har utsatts för hot och trakasserier. Det är vidare nästan bara kvinnor, inte minst unga kvinnor, som uppger att de har utsatts för sexualbrott. Som redovisats i tidigare budgetpropositioner har andelen personer som i NTU uppger att de har utsatts för misshandel minskat något . Minskningarna är tydligast bland yngre män. Uppgifter från sjukvården och andra offerundersökningar pekar i samma riktning. Det tyder på att de allt fler anmälda misshandelsbrotten beror på att fler sådana brott anmäls och inte att fler brott begås. har utsattheten för sexualbrott enligt NTU ökat tydligt. I NTU innefattar sexualbrott ett brett spektrum av brott, från lindrigare händelser som blottning till mycket allvarliga händelser som våldtäkt. Bland kvinnor handlar det om en fördubbling jämfört . Mest utsatta är yngre kvinnor. Utvecklingen är dock svårtolkad. Registeruppgifter från sjukvården visar ingen ökning av antalet personer som sökt vård till följd av sexuella övergrepp, och andelen som i NTU uppger att de sökt vård är också låg. Sammantaget bedömer , Brå (2017) att utsattheten kan ha ökat, men troligen främst för mindre grova sexualbrott. Möjliga delförklaringar kan vara att uppmärksamheten kring sexualbrottsfrågor kan bidra till att fler definierar olika händelser, i synnerhet av mindre grov karaktär, som sexualbrott och att toleransen för våld i samhället har minskat generellt. Av NTU framgår att utsattheten för brott är ojämnt fördelad över befolkningen; hade av de tillfrågade drabbats av av de brott mot personer som rapporterades i undersökningen. Vissa typer av brott ingår inte i NTU, t.ex. brott mot företag samt narkotika- och skattebrott. Det går inte heller, varken utifrån kriminalstatistik eller NTU, att få en bild av den organiserade brottslighetens omfattning. Det finns dock tecken på en ökad aktivitet inom den organiserade brottsligheten. Enligt (2017) har antalet skjutningar med dödlig utgång i kriminella miljöer ökat från runt 10 fall till nästan 30 fall 2015 och 2016. Antalet skjutningar har också ökat med de , och denna ökning kan härledas till fler skjutningar i socialt utsatta områden. Av fler undersökningar (t.ex. Brå 2015 och SOU 2017:37) framgår det vidare att det förekommer ett omfattande utnyttjande av välfärds- och förmånssystemen, ofta med företag och falska eller manipulerade intyg och identitetshandlingar som brottsverktyg. Det dödliga våldet minskar i ett längre perspektiv, medan däremot dödligt våld med skjutvapen i kriminellt relaterade konflikter har ökat. En viktig del i bedömningen av rättsväsendets resultat är att följa upp hur de brott som anmäls hanteras i rättskedjans olika delar. Av propositionen framgår det att andelen ärenden som redovisas till åklagare av samtliga inkomna ärenden och andelen personuppklarade brott av samtliga anmälda brott minskat . Allt färre av de ärenden som hanteras av rättsväsendet går alltså vidare i rättskedjan. var andelen personuppklarade brott lägre än . Att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt indikerar att minskningarna kan härledas redan till detta led. Det framgår vidare av propositionen att antalet lagföringsbeslut tydligt har minskat . fattades färre lagföringsbeslut än 2009. Domstolarnas belastning har till viss del minskat till följd av en regelförändring 2008. Å andra sidan har domstolarnas belastning ökat genom att tiderna för huvudförhandling har blivit längre. Att den totala förhandlingstiden ökar kan vara ett tecken på att rättsväsendet i allt större utsträckning hanterar komplex brottslighet som är tidskrävande att utreda och lagföra. Antalet domslut med huvudpåföljden fängelse har enligt redovisningen minskat kontinuerligt . dömdes färre personer till fängelse än 2006. När det gäller återfall i brott noterar regeringen en positiv trend . återföll av dem som frigavs från fängelse . var motsvarande siffra . Särskilt tydlig är minskningen bland dem som dömts till ett fängelsestraff på över , för vilka det också finns bättre förutsättningar för Kriminalvården att bedriva ett mer utvecklat återfallsförebyggande arbete. Bland dessa återföll av dem som frigavs , vilket kontinuerligt minskade till 2013. ökade denna andel till . Regeringen gör i sin analys bedömningen att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet delvis har uppnåtts. Även om tryggheten i samhället är högre än var otryggheten 2016 tydligt högre än åren . Otrygghet är emellertid ett komplext och mångfascetterat fenomen, och det är inte möjligt att dra slutsatser av förändrade nivåer enskilda år. Regeringen ser dock allvarligt på att otryggheten är särskilt utbredd bland kvinnor och utrikes födda samt i socialt utsatta områden. Brottslighetens omfattning är också svår att beskriva på ett heltäckande sätt. Utsattheten för brott mätningar ökade på lägre nivåer. Utvecklingen är emellertid inte entydig; medan vissa typer av brott tycks öka verkar annan brottslighet minska. Förtroendet för rättsväsendet och dess myndigheter är fortfarande högt. var nivån något lägre än året innan när det största förtroendet för rättsväsendet uppmättes. Regeringen följer utvecklingen på dessa områden noga, och insatser för att öka tryggheten samt bekämpa och förebygga brott är även i fortsättningen högt prioriterade. Regeringen konstaterar vidare att rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar men att rättsväsendets resultat trots detta i flera avseenden präglats av försämringar . Det finns ett flertal anledningar, mer eller mindre möjliga att påverka, som har haft betydelse för framför allt negativa resultatutveckling, vilket även inverkat på resultaten i rättskedjans senare delar. Bl.a. polisens omorganisering, ökad migration och terroristhot. har aviserat ett flertal åtgärder för att vända resultatutvecklingen. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Regeringen har mot denna bakgrund höga förväntningar på att resultaten ska förbättras väsentligt. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i budgetpropositionen liksom är utformad på ett pedagogiskt och tydligt sätt, vilket ger utskottet goda möjligheter att både bedöma resultaten och följa resultatutvecklingen . Förtroendet för rättsväsendets myndigheter är fortfarande högt, även om förtroendet för samtliga myndigheter utom Kriminalvården minskade något . Därmed verkar den positiva trend med ökande förtroende för rättsväsendet som utskottet konstaterade i samband med behandlingen av fjolårets budgetproposition (2016/17:JuU1 s. 22) tyvärr ha brutits. är dock förtroendet för rättsväsendet fortfarande märkbart högre än när mätningarna påbörjades , och utskottet vill här understryka vikten av att rättsväsendet fortsätter att utveckla sitt arbete för att höja förtroendet för rättsväsendet. Människors upplevelse av otrygghet är fortfarande lägre än , men otryggheten 2016 var tydligt högre än de senaste årens relativt stabila nivåer. Överlag upplever kvinnor betydligt större otrygghet än män och utrikes födda en större otrygghet än personer med minst en svenskfödd förälder. Otryggheten är också mer utbredd i socioekonomiskt utsatta områden, och även då särskilt bland kvinnor. Av årets budgetproposition framgår att nästan en femtedel av kvinnorna upplever otryggheten som så påtaglig att den påverkar livskvaliteten (s. 14). Detta ska jämföras med budgetproposition då regeringen redovisade att mer än var tionde kvinna upplevde otryggheten så påtaglig att den påverkade livskvaliteten (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 14). Utskottet ser med oro på den markanta ökningen och konstaterar i likhet med regeringen att det finns anledning att fortsätta att särskilt uppmärksamma kvinnors otrygghet. Utskottet konstaterar vidare att Brå överlämnat rapporten för brott 2016 – Resultat från Nationella trygghetsundersökningen (NTU) 2017. Av rapporten framgår att av befolkningen i åldern 16–uppger att de utsattes för någon eller några brott mot enskild person[1]. Brå uppger vidare att det är en ökning jämfört med föregående år då andelen utsatta var . Utsattheten för brott mot enskilda har tidigare legat på en relativt stabil nivå men har det skett en ökning. Det handlar framför allt om trakasserier, bedrägerier och sexualbrott. Utskottet ser allvarligt på utvecklingen och utgår från att regeringen noga analyserar orsakerna till den ökade utsattheten. Efter en tydlig ökning av antalet anmälda brott stabiliserades nivån. ökar dock antalet anmälda brott igen och anmäldes drygt 1,5 miljoner brott, vilket var ungefär samma nivå som året innan. Av budgetpropositionen framgår att andelen ärenden som redovisas till åklagare av samtliga inkomna ärenden och andelen personuppklarade brott av samtliga anmälda brott minskat . var andelen personuppklarade brott lägre än . Utskottet har även tidigare uttryckt oro för denna utveckling. Det faktum att andelen ärenden som polisen redovisar till åklagare har minskat på ett liknande sätt indikerar enligt regeringen att minskningarna kan härledas redan till detta led. var i den nya . Även om ombildningen av polisen gick in i ett avslutande skede hade omorganisationen enligt regeringens bedömning också detta år en negativ inverkan på resultatet. Regeringen pekar vidare på att situationen även har varit ansträngd på andra sätt; inte minst har ökningen av dödligt våld med skjutvapen i storstadsregionerna tagit stora utredningsresurser i anspråk. Dessa brott är svåruppklarade och ställer höga krav på brottsförebyggande och trygghetsskapande insatser. Regeringen gör bedömningen att detta har fått negativa konsekvenser för övrig polisverksamhet och har bidragit till försämrade resultat i delar av den brottsutredande verksamheten. Utskottet har förståelse för att en omorganisering påverkar resultatet men måste likväl framhålla, liksom utskottet gjorde i förra årets budgetbetänkande, att det är angeläget att prioriterar brottsutredning så att fler brott kan upp. Regeringen anför vidare att antalet lagföringsbeslut (fällande dom i tingsrätt, beslut om åtalsunderlåtelse eller godkänt strafföreläggande) har minskat tydligt. Regeringen uppger att antalet domslut i tingsrätt uppgick till knappt 57 000, vilket är färre än 2010. Vidare registrerades 2016 ca 29 000 domslut med en allvarligare påföljd än böter, vilket är den lägsta nivån . Här pekar regeringen på att det finns faktorer som har både ökat belastningen på domstolarna och minskat belastningen på domstolarna (s. 20 f.). Regeringen konstaterar även i årets budgetproposition att rättsväsendet trots betydande resursförstärkningar , visar på ett resultat som i flera avseenden präglats av försämringar . Regeringen anför vidare att det finns ett flertal anledningar (s. 41 f.), mer eller mindre möjliga att påverka, som har haft betydelse för framför allt negativa resultatutveckling, vilket även inverkat på resultaten i rättskedjans senare delar. Regeringen påtalar att har aviserat ett flertal åtgärder för att vända resultatutvecklingen och att regeringen därutöver har gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Utskottet uttryckte redan i fjolårets budgetbetänkande oro över rättsväsendets negativa resultat och vill återigen understryka att utskottet förväntar sig att myndigheterna ytterligare förstärker och utvecklar sina insatser så att resultaten förbättras väsentligt. Sammanfattningsvis delar utskottet regeringens uppfattning att de övergripande målen för kriminalpolitiken och rättsväsendet endast delvis har uppnåtts. Återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet I budgetpropositionen lämnar regeringen en återrapportering av vissa tillkännagivanden om rättsväsendet. Sammanlagt rör det sig om 14 tillkännagivanden, varav 13 gjorts efter förslag från justitieutskottet. Tillkännagivandena rör följande frågor: – preskriptionstiden för sexualbrott mot barn – fler lokala poliser – rättsväsendets arbete med brottslighet på internet – straffvärdebestämning vid flerfaldig brottslighet – uppföljning av den nya polisorganisationen – polisens närvaro i brottsutsatta områden – polisens närvaro på internet – utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer – information om möjlighet till vittnesstöd – lokalt förankrad polis – fler områdespoliser och kommunpoliser När det gäller frågan om antalet poliser har ställt sig bakom det utskottet anfört om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser och har tillkännagett detta för regeringen som sin mening (bet. 2015/16:JuU1 punkt 11, rskr. 2015/16:106). Regeringen uppger i budgetpropositionen att man inte kommer att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om en miniminivå på 20 000 poliser. Däremot kommer man bl.a. att tillskjuta medel i syfte dels att ge förutsättningar att utbilda och anställa betydligt fler poliser än de 1 500 som myndigheten redan planerar för, dels att ytterligare utöka antalet civilanställda. Regeringens ambition är att antalet anställda i successivt ska öka. De ska främst arbeta i kärnverksamheten, och en stor del av dessa kommer att utgöras av nya poliser, varför antalet poliser kommer att överstiga 20 000. har gett uttryck för att det behövs både fler poliser och fler civilanställda. Det är hos som den bästa kunskapen finns om vilken sammansättning av kompetenser som krävs, nu och , för att myndigheten ska klara sina uppgifter. Regeringen anser därmed denna punkt slutbehandlad. De övriga tillkännagivandena som redovisas är, med ett undantag, sådana som regeringen tidigare redovisat som slutbehandlade men som, efter att uppgett att man inte delar denna uppfattning (se bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296), nu åter står som öppna. När det gäller de flesta av dessa redovisas också vilka åtgärder regeringen planerar att vidta. I samband med att behandlade regeringens skrivelse 2016/17:75 tog man upp behandlingen av tillkännagivanden och anförde följande (bet. 2016/17:KU21 s. 37 f.): har tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen. Vissa utskott, t.ex. justitieutskottet och näringsutskottet, tar i sina yttranden till om den nu aktuella skrivelse 75 upp frågor där regeringen hänvisar till behandlingen i en tidigare framlagd proposition. Det kan gälla både ej slutbehandlade och slutbehandlade tillkännagivanden. vill framhålla att det är angeläget att regeringen är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskotten ges därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. Lämpligen kan berört utskott således redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den, inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. Det finns dock inget formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. Det är positivt att regeringen i budgetpropositionen återrapporterar om ett stort antal av de tillkännagivanden om rättsväsendet som gjort till regeringen. Utskottet har inte något att invända mot regeringens redovisning. När det gäller tillkännagivandet om antalet poliser, dvs. att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning om 20 000 poliser, har regeringen anfört att man inte kommer att tillmötesgå krav samt motiverat varför. Utskottet återkommer till frågan om antalet poliser i avsnittet om polisorganisationen. När det gäller övriga tillkännagivanden står de numera åter som öppna, och utskottet kan således få anledning att återkomma till dessa . Det kan nämnas att flera av de frågor som berörs i tillkännagivandena tas upp på andra ställen i betänkandet. Anslag inom utgiftsområde 4 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet i enlighet med regeringens förslag och bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ingå ekonomiska åtaganden till ett visst belopp. , , , och förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilda yttranden 1 (M), 2 (SD, -), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och de motioner som har väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Det gäller följande motioner: 2017/18:3771 av m.fl. (M), 2017/18:2525 av och m.fl. (SD, -), 2017/18:3692 av och (båda C), 2017/18:3825 av m.fl. (L) och 2017/18:3850 av m.fl. (KD). I motionerna föreslås ändringar inom ett flertal anslag enligt vad som närmare beskrivs nedan. Vidare behandlar utskottet ytterligare några motionsyrkanden som bedöms påverka anslagen inom utgiftsområde 4 för . Regeringens och oppositionspartiernas förslag i fråga anslaget 1:1 sammanfattas i följande tabell. (beloppen anges i tusental kronor) Regeringen föreslår att anvisar 24 till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för utgifter för verksamhet. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som kan uppstå till följd av den genomförda ombildningen av , polismyndigheterna och . Därutöver får anslaget användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet (avhopparverksamhet). uppgår anslaget till . Vid ingången av 2017 fanns ett anslagssparande om . För att ska kunna möta de ökade krav som utvecklingen i omvärlden och i vårt samhälle medför behöver väsentligt fler polisanställda. Regeringen föreslår därför en ökning av anslaget med 2018. För att renodla verksamhet flyttas vissa av myndighetens uppgifter på djurområdet till länsstyrelserna. För att finansiera ökade utgifter hos länsstyrelserna minskas anslaget med 2018. Anslaget 1:5 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 ökas med motsvarande belopp. Nationellt forensiskt centrum, som ingår i , utför undersökningar åt bl.a. . En ökad ärendemängd från har medfört ökade utgifter för , och därför ökas anslaget med 2018. Anslaget 1:3 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution minskas med samma belopp. Regeringen föreslår utöver detta ett antal överföringar till anslaget, bl.a. för att stärka arbete med civilt försvar inom området skydd och säkerhet och för att finansiera ökade kostnader i arbetet med att skapa tydligare regler och höjd rättssäkerhet i ärenden och mål om förvar av och uppsikt över utlänningar (se propositionen s. 56–57). I motion 2017/18:3771 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 2–6 föreslås att anslaget 1:1 ökas med i förhållande till regeringens förslag. Tillskottet ska bl.a. användas till att påtagligt öka antalet poliser för att ska klara sitt kärnuppdrag att förebygga samt ingripa mot och utreda brott. Målet är att öka antalet polisanställda med 10 000 personer, varav 5 000 poliser, till 2025. Tillskottet ska även finansiera ett utrymme för en höjning av polisernas löner med i genomsnitt per polis och månad. Vidare ska detta tillskott användas till att köpa in bättre utrustning, främst till poliser i yttre tjänst, öka polisens möjligheter att utrusta utsatta områden med trygghetskameror samt förstärka . Ett yrkande av samma innebörd som det sistnämnda framförs även i motion 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 11. En motsvarande begäran om en satsning på minst 5 000 fler poliser yrkas det även på i partimotionerna 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 6 och i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 4. I motion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 8 begärs utökat utrymme för att höja polisernas löner, och i yrkande 9 framställs en begäran om att säkerställa att polisen har rätt utrustning. Det sistnämnda yrkas även i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 10.