bet · H501FiU3 · 2017-12-07 00:00:00 — Liberalerna avvisar ett antal utökningar av statsbidraget som syftar till att förstatliga ansvaret för uppgifter som rimligen bör skötas av kommuner och landsting, t.ex. glasögon för barn mellan , tandvård för vuxna och avgiftsfri öppenvård för personer . Vi delar dock uppfattningen att det finns många angelägna behov i kommuner och landsting som det finns anledning att stödja med statsbidrag. måste en ökning av ovillkorade statsbidrag alltid vägas mot risken att pengarna används för att täcka underskott i kommunerna snarare än till välfärdens kärna. Därför avvisas den ospecificerade anslagsökningen om till landstingen. I stället vill vi se en förnyad kömiljard för att korta ned väntetiderna i sjukvården. Andra åtgärder som förklarar anslagets förändring jämfört med regeringens förslag är bl.a. att vi vill se en förlängd skolplikt och ett kortare sommarlov för nyanlända samt öka antalet undervisningstimmar i . Netto innebär det att anslaget ökas med 2017 jämfört med vad regeringen föreslår. Liberalerna avvisar också regeringens förslag om att anvisa på anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet eftersom vi anser att bidraget kommer för sent för att kunna göra någon praktisk skillnad. Anslag inom utgiftsområde 25 (KD) (KD) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den som önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3871 av m.fl. (KD). Kommuner och landsting ansvarar för stora delar av det som är välfärdens viktiga verksamheter, som skola, sjukvård och social omsorg. För att kommuner och landsting ska kunna uppehålla och utveckla välfärden är det avgörande hur sysselsättningen och därmed skatteunderlaget utvecklas. Med regeringens politik genomförs inga jobbskapande reformer, utan i stället tillförs generella bidrag som inte kommer att lösa de långsiktiga välfärdsutmaningarna. Vi i anser att statliga styrsystem, som främjar en god hushållning av gemensamma resurser, är avgörande för kommunsektorn, varför effektivitet och ändamålsenlighet är viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder är exempel på god statlig styrning. Därför avvisar vi regeringens tidigare aviserade resursförstärkningar på . En följd av att vi vill likställa skatten på pension och arbete - och de justeringar som följer av denna reform - är att kommunernas och landstingens ekonomi stärks med . För att utjämna den effekten minskas anslaget 1:1, Kommunalekonomisk utjämning, med motsvarande belopp. Det gör att kommunerna och landstingens ekonomi inte påverkas av reformens utformning. Andra åtgärder som vi anser borde ha genomförts är ett avskaffande av tidigare beslut om kostnadsfri mammografi, gratis tandvård för unga vuxna och kostnadsfri sjukvård för personer . Det innebär att anslaget minskas med ca . Vi föreslår istället andra och mer verkningsfulla vård- och omsorgssatsningar under UO9. I stället borde det ha införts en jobbstimulans i försörjningsstödet, kompensation för dagbarnvårdare och simundervisning på idrottstimmen, vilket innebär att anslaget ökas med ca . Netto innebär det att anslaget minskas med 2018, jämfört med vad regeringen föreslår. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 25: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:3079 av m.fl. (M): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans och ökade aktivitetskrav i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M): 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om jobbstimulans, skärpt aktivitetskrav och hembesök i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:982 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett stimulansbidrag för att utöka deltidstjänster till heltid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en utökad möjlighet till heltid inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2643 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna till heltidstjänst inom offentlig sektor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2815 av m.fl. (L): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka jobbstimulansen till och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3065 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3567 av m.fl. (M): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utökad möjlighet till förskola för barn i familjer med försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lovskola och kollo för nyanlända elever och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven i årskurs 6–9, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utökad jobbstimulans i försörjningsstödet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3628 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en jobbstimulans om och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3706 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1. 2017/18:3796 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3851 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3857 av m.fl. (M): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på förskola för barn i familjer med försörjningsstöd och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på mer undervisningstid på lågstadiet och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på mer matematik på högstadiet och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på lovskola och sommarkollo och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning på läxhjälp och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3871 av m.fl. (KD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Jag har äran att inleda debatten om utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det är statens budgets största utgiftsområde, av omslutningen, vilket motsvarar av totalt ca 1 000 miljarder. Allmänna bidrag till kommuner Beklagligt nog för blev det inte budgetram som beslutades av . Vår budget har ett starkare fokus på jobben och arbetslinjen än vad regeringens budget har. Eftersom vi står inför ett valår är det extra viktigt att framhålla skillnaderna mellan regeringens budget och vår, kanske alldeles speciellt när det gäller kommuner och landsting. Det är nämligen kommunerna och landstingen som ser till att barnen har en bra skola, att det finns en värdig äldreomsorg och att sjukvården är tillgänglig för dem som är sjuka. Det är viktiga verksamheter nära invånarna som kommuner och landsting ansvarar för. är deras huvudsakliga intäktskälla inkomstskatten. Resten är bidrag från staten och avgifter. Som vårt skattesystem ser ut nu finansierar den kommunala inkomstskatten cirka två tredjedelar av verksamheterna i kommuner och landsting. Därmed är välfärden beroende av antalet arbetade timmar, vilket arbetslinjen främjar. Regeringen målar med sin budget upp en bild av ett som går bra. Det håller vi med om. Tack vare högkonjunktur, Alliansens tidigare reformer och låg ränta går just nu som tåget. Men bilden av detta utgiftsområde, alltså kommuner och landsting, är mer oroande. Visserligen går sektorn som helhet med plus, men dels ser det väldigt olika ut i landet, dels är det till stor del tack vare extra statsbidrag och försäljningar av fastigheter. Vad gäller landstingen har de redan nu problem, bland annat på grund av förändringen av diskonteringsräntan som medför en högre pensionsskuld. Därutöver ökar utgifterna i kommuner och landsting snabbare än vad som motsvaras av befolkningsförändringarna. Kommunerna investerar också mycket i nya skolor och äldreboenden, som alla de badhus och anläggningar som byggdes behöver renoveras. Till stor del finansieras dessa investeringar av lån. Det betyder högre skulder som belastar framtida kommunala budgetar och därmed kommande generationer. Bilden för åren framöver är därför inte alls lika ljus. Hur bemöter då regeringen dessa konstaterade utmaningar, som tillkommer utöver andra utmaningar vi ser i samhället, till exempel brister hos polis och rättsväsen, på bostadsmarknaden och i skolan och bristande integration? Det är en bra fråga. Ett sätt verkar vara att helt enkelt sticka huvudet i sanden och utgå från en mer positiv bild av tillväxten än till exempel , Europeiska kommissionen och Kommuner och Landsting, SKL, har. uppmärksammar att regeringen, i motsats till i tidigare budgetar, inte längre redovisar hur mycket utgifterna behöver öka för att tillgodose det demografiska behovet av välfärdstjänster. Vidare ökar regeringen de riktade statsbidragen rejält. Riktade statsbidrag innebär, i motsats till generella statsbidrag, ökad detaljstyrning från staten. Det är något både regeringen själv och Kommuner och Landsting påpekar försvårar för kommunerna att själva åtgärda de problem man har lokalt. Regeringen konstaterar också att medborgarna har växande anspråk på valfrihet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Vilka politiska förslag kommer regeringen med? Inte är det några reformer som åtgärdar de nämnda utmaningarna eller som för den delen ökar antalet arbetade timmar. S-MP-V lägger en expansiv, enligt kraftigt underfinansierad, budget i en högkonjunktur och bryter mot överskottsmålet med ett lågt sparande. Man ser alltså inte till att spara för sämre tider. Regeringen tar inte tillfället i akt att genomföra nödvändiga reformer som löser de problem vi står inför. Vidare höjer regeringen skatter, framför allt riktat mot jobb, tillväxt och sparande. Och man hotar med att införa ett vinsttak i välfärden. Genomgående gäller att man säger sig vilja göra en sak men gör en annan. Vi moderater nöjer oss inte med att i vår budget bara konstatera att kommuner och landsting står inför rejäla utmaningar framöver. Vi presenterar också konkreta och kraftfulla reformer som åtgärdar de samhällsproblem vi ser att har just . Det som rör detta utgiftsområde handlar framför allt om integration av nyanlända och den tudelade arbetsmarknaden. Om vi ska klara finansieringen av välfärden på är det helt avgörande att vi löser dessa utmaningar, så att alla som kan är med och bidrar, och inte lägger ytterligare last på börda för kommuner och landsting. Befolkningsutvecklingen visar att allt fler blir äldre. Det är naturligtvis välkommet. Vi har en stor kull 40-talister som närmar sig en ålder då allt fler behöver mer stöd av samhället. I samma veva kommer nästa stora kull med 60-talister att börja gå i pension, och den stora 90-talistkullen kommer att få barn. Barn är naturligtvis mycket välkomna, men ur ett samhällsperspektiv består utmaningen i att relativt sett färre personer är i arbetsför ålder och står för försörjningen. En större andel av dem som är i arbetsför ålder är också utrikes födda. Det är en kategori som historiskt sett har haft en väsentligt lägre sysselsättningsgrad än inrikes födda. Det är därför helt avgörande att åtgärda tudelningen på arbetsmarknaden. Vi moderater lägger därför konkreta förslag för just det. I detta utgiftsområde handlar det om att tillföra mer än regeringen. Vi vill införa en jobbstimulans i försörjningsstödet, korta aktivitetsstödet och ha en avgiftsfri förskola för långvarigt bidragsberoende för att öka incitament till arbete. Men vi vill även höja ambitionsnivån i skolan med mer undervisningstid på lågstadiet och i matte och ha lovskola och obligatorisk läxhjälp för att rusta framtidens arbetskraft. Vi säger nej till delar av regeringens budget som vi inte tror på. Alliansens förslag om inträdesjobb sänker trösklarna till arbetsmarknaden för dem som står långt ifrån. Och jobbskatteavdraget, tillsammans med våra bidragsreformer och höjd brytpunkt, leder till ökad sysselsättning och till att det lönar sig att arbeta mer. I motsats till regeringen redovisar vi dessutom sysselsättningseffekten av våra förslag. Den varaktiga effekten blir med budget dryga 70 000 fler sysselsatta. Vi moderater duckar inte för de verkliga utmaningarna utan möter dem med reformer. Vi har med vår budget, i motsats till regeringen, ett tydligt fokus på arbetslinjen och syftar till att långsiktigt öka kommuners och landstings egna skatteintäkter. Tillväxt och ökad sysselsättning är viktigare för kommunernas ekonomi än statsbidrag. Men vi stärker även välfärdens finansiering med statligt stöd, med både generella och riktade statsbidrag. Det är att ta ansvar för och finansieringen av välfärden, både på kort och på lång sikt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag och föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ska ökas med 2018, utöver vad regeringen föreslår. föreslår vi att kommunerna ska få 24 miljarder mer i generella statsbidrag än vad regeringen har föreslagit i sin budget. Jag är tidigare kommunstyrelseordförande i en landsbygdskommun, och jag och vet att man på och lokal nivå har större kunskap om bristerna i den egna kommunen än eller har. Kommunsektorn måste ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov. Jag och , som kommer att komma upp i talarstolen , sitter med i . Vi ska, lite förenklat, se över hur kommunerna ska klara av sitt uppdrag , i det näst mest glesbefolkade landet i EU. För att hela ska kunna leva måste vi kunna ta hela landet i bruk. Stora delar av landet kan inte reduceras till rekreationsområden som storstadsmänniskor ska besöka under storhelger då man vill kunna vandra i art- och biotopskyddade skogar. Det behövs strukturella reformer som skapar jobb och företagande i hela landet. Det saknas i regeringens budget. Att tro att kommunerna runt om i ska klara av välfärdsuppdraget genom att man strösslar bidrag över dem är kortsiktigt och spär på de stora problem och utmaningar som vi alla ser komma . Jag kommer att komma tillbaka till det. Eftersom gav budgetpolitiken en helt annan inriktning i det första steget i budgetprocessen än önskar avstår jag förstås från att delta i beslutet och från att redovisa några formella motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket, där inga delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Ansvaret för en stor del av de politiska frågorna ligger på kommuner och landsting. Det handlar om skola, sjukvård, omsorg och kollektivtrafik. Om ska fungera måste kommuner och landsting ges långsiktiga förutsättningar för att fungera. Vi politiker på nationell nivå är dock benägna att detaljstyra lokalpolitiken, vilket ofta resulterar i förslag om riktade statsbidrag som bakbinder den lokala nivån. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också möjligheter för effektiviseringar i kommunerna. I vår budgetmotion redovisar vi en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Extratjänster, som har varit en misslyckad politik från regeringen, ersätts av matchningsanställningar, för att människor ska komma i arbete. Vi vill vidare att det införs en extra timme matematik på högstadiet, att samhällsorienteringen tidigareläggs och blir obligatorisk samt att jobbstimulansen i försörjningsstödet utökas. Regeringens förslag om bland annat ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå avvisas. Skolan har redan fastnat i byråkrati som går ut över barnen. Låt oss i stället minska byråkratin, så att lärarna kan ägna mer tid åt barnen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Jag skulle vilja återkomma till hur framtiden ser ut för den kommunala sektorn. Om ni som jag är födda kan ni glädja er över att bli . Det är bara att planera in sin framtid! var medellivslängden över 65. är den över 65. Tittar vi fram mot hamnar vi kanske , och sträcker vi linjen ända bort till 2100 är medellivslängden över 65. Det innebär att vi får en medellivslängd . Och det är väl bra att vi blir gamla? Är man kommunpolitiker vet man dock också att det medför en del annat om befolkningen blir äldre. Låt oss se på antalet tusental invånare mellan perioden och 2035. hade vi ungefär 100 000 som var . har vi ungefär 250 000, och har vi 450 000 människor . Ni som kan ekonomi vet att om man är kostar man ungefär 250 000 i kommunala utgifter. Närmar man sig de allra äldsta, de som är uppemot , är kostnaden ungefär 500 000. Vi politiker har ett ansvar för människor men också för kommande generationer. Vi blir allt äldre. Är det bara demografin som driver på kostnadsutvecklingen? Finns det andra delar? Låt oss backa och säga att index var 100. Vi har blivit fler. Har kostnaderna för den kommunala sektorn också ökat , jämsides med demografin? Nej, så är det inte. Kostnaderna i den kommunala sektorn har ökat , inte med 20. Varför blir det så här? Har kurvan varit kontinuerlig fram till ? Nej, det fanns ett svagt ögonblick mellan ungefär 1992 och 1997 då kostnaderna i den kommunala sektorn planade ut och gick ned lite grann. hade vi alltså minskade kostnader inom den kommunala sektorn. Jag vill att ni kommer ihåg detta med minskade kostnader . Varför blir det så här? Varför ökar kostnaderna mycket mer än vad befolkningen ökar? Det beror på att vi har höga förväntningar. Det finns en lag som säger att ju bättre vi får det, desto mer kräver vi. Det är inte jag som har hittat på detta, utan det här kallas lag. dog , så han kunde se att det blir så här. Höga förväntningar från befolkningen driver på. Vi har högre ambitionsnivåer eftersom vi kan göra mer. Dessutom lägger regering och riksdag på fler och fler åtaganden på kommuner och landsting. Vi lägger på saker som ofta också innebär förbättringar - så kallad gold plating - men vi tar aldrig bort något. Detta gör förstås att kostnaderna inom den kommunala sektorn ökar. Låt mig återgå till kurvan över kommunala satsningar på vård, skola och omsorg mellan 1980 och dagens samhälle. Jag sa att det fanns en vikande kurva . Kanske undrar någon om det inte blev en vikande kurva 2008-2009 under den värsta finanskris som någonsin har funnits sedan depressionen. Och svaret är nej, det blev det inte. Kurvan viker inte ned alls. Det beror på att staten gick in och tog det fulla ansvaret. I den kommunala sektorn gjordes inga nedskärningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Om man vänder sig till svenska folket och frågar: Vilket av följande år tror du att svenska kommuner och landsting satsade mest resurser på några av sina verksamheter? Man ger alternativ fram till . När tror befolkningen att det satsades mest? Jo, , när vi drog ned. då den kommunala sektorn drog ned tror den svenska befolkningen att det var som bäst. Jag kan tycka att jämförelsen i perspektivet när det var bra och när det var dåligt blir ett problem för oss politiker. Vi i vill öka de allmänna bidragen till kommunerna med 24 miljarder de kommande tre åren, för vi vet att man på lokal nivå vet bättre vad som behövs än vad vi gör i denna kammare. Vi vill också genomföra nödvändiga strukturreformer för att klara av framtidens utmaningar, vilka till en del utgörs av det jag beskrev. Jag sa i en debatt här i kammaren att det nog är dags att sluta säga "hela landet ska leva". Vi borde kanske i stället säga "ta hela landet i bruk". Jag vill tala om den där välfärden som finns den dag då man behöver den som mest och bäst, som finns då man lämnar barnen på förskolan, som finns då man kommer hem till sin gamla mamma på hemmet och ser hur hon har det och som finns den dag då man blir sjuk. Den finns till för att säkerställa att samhällets svagaste, de som behöver samhället mest, ska få hjälp av välfärden när de verkligen behöver den. Välfärdens kärna, vård, skola, polis och äldreomsorg, är något som kännetecknar det svenska välfärdssamhället. Men det är också något som vi just nu ser krackelera på sina håll. Vi ser att det inte fungerar som det var tänkt. Vi ser brist på lärare, läkare, sjuksköterskor och poliser. Vi ser även hur människors förtroende för välfärden eroderas. Vi ser hur människor får vänta på sin plats i vårdkön. Vi ser att människor förväntar sig att skolan ska leverera höga resultat, vilket den inte alltid gör. Vi ser människor som lever på platser där polisen inte dyker upp eller där känslan av oro och otrygghet breder ut sig. Ett stort problem i den svenska välfärdssektorn är att vi inte litar på våra medarbetare och att vi inte låter proffsen vara proffs. Inom svensk förvaltning - nationellt, lokalt och regionalt - bygger vi upp administration och byråkrater som gör att läraren inte får vara lärare och att läkaren inte träffar patienter utan lägger alldeles för mycket av sin tid på att stirra in i en dator och fylla i olika slags uppföljningssystem. Om man lät proffsen vara proffs skulle vi som medborgare känna större förtroende och tillit till vår gemensamma välfärd. Men kanske viktigast av allt: De som arbetar i välfärdens kärna skulle känna en större stolthet och känna större arbetsglädje när de går till jobbet. När människor som arbetar i välfärdens kärna känner arbetsglädje och känner att de får utvecklas på jobbet kommer de också att se till att skolan blir bättre, sjukvården blir bättre och polisen fungerar bättre. Vi måste därför låta proffsen vara proffs. Den överbyråkratisering som växer sig stark runt om i måste brytas här och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Allmänna bidrag till kommuner Skolan är ett av viktigaste områden. Ingenting är viktigare än att ett barn ska kunna vad det vill bli och kunna förverkliga sina drömmar. Ingenting är viktigare än skolan för att detta ska ske. Vi ser nu hur skolresultaten i vänder. De resultat som har fallit och som har inneburit att alldeles för många barn lämnar skolan utan fullständiga betyg vänder. De vänder dock inte för alla.