bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — bestämmer att tillräckligt med försiktighetsåtgärder är vidtagna och som sedan När det gäller försöksverksamhet i fråga om GMO i laboratorier och i vissa växthus är reglerna om innesluten användning Avsiktlig utsättning av GMO, i det här fallet genetiskt modifierade växter, och inneslutning av genetiskt modifierade mikroorganismer, inklusive cellkulturer av växter, omfattas av det harmoniserade regelverket. regleras endast innesluten användning av GMO som sker inomhus med Vilka inneslutningsåtgärder som krävs är dock reglerat Det pågår inga diskussioner på EU-nivå om att ändra EU-reglerna. pågår inte heller någon översyn av det nationella regelverket för avsiktlig utsättning och innesluten användning. I budgetpropositionen anges att betalade ut av gårdsstöd till lantbrukarna . delutbetalningar på till merparten lantbrukare . nötkreatursstödet utgjort av faktiskt utbetalt belopp, stöd till unga Resterande har utgjort gårdsstöd. presenterade Europeiska kommissionen ett krispaket riktat främst till EU:s mjölkbönder. fick enligt regeringen ca 65 000 000 kronor i exceptionellt anpassningsstöd. Regeringen har valt att betala ut stöd till alla mjölkföretag som är anslutna till kvalitetsprogram. När det gäller utbetalningen av stöd sökta 2017 är enligt planerna att lantbrukarna ska få slutbetalningen av miljöersättning för betesmarker och slåtterängar och för vallodling, ersättning för ekologisk gårdsstödet, förgröningsstödet, stödet till unga och nötkreatursstödet ska När det gäller eftersläpningar av vissa utbetalningar anförde landsbygdsminister (S) i ett svar på fråga 2016/17:1894 att regeringen bedömer att har de resurser som verket behöver för att slutföra arbetet med att införa den nya Regeringen följer därför enligt ministern arbete med att nu komma till rätta med eftersläpningarna i Landsbygdsminister (S) lämnade följande svar på fråga 2015/16:1541 om stöd vid skördeskador. Det tidigare skördeskadeskyddet infördes och avskaffades efter 1994 genom ett riksdagsbeslut. Motiven var flera; EU-medlemskap och höjd arealersättning, införande av periodiseringsfonder samt det faktum att skördeskadesystemet ansågs vara komplicerat. betungade och det fanns svårigheter att göra rättvisa uppskattningar av Vidare fonderades medel då skördeskador inträffar Dagens gårdsstöd kan ses som en form av grundskydd, eftersom stödrätterna ger en garanterad inkomst oberoende av produktion. Jordbruksföretag har även möjlighet att jämna ut sina inkomster genom att göra skattemässiga avdrag för avsättning till periodiseringsfond. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. landsbygdsprogrammet, oavsett om de används eller ej. Det innebär därför en risk för att medel låses in. har valt att inte använda denna möjlighet i landsbygdsprogrammet och vid remitteringen har näringen inte haft några synpunkter på det. Jag känner stor sympati för de lantbrukare som drabbats av skördeskador och förstår att det är extra tufft för mjölkbönderna. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka mjölkföretagen på andra sätt. Utskottet noterar inledningsvis att regeringen föreslår en utökning av resurserna till högskoleutbildningen i hela landet . Som framgår ovan kommer även () att få del av denna resursförstärkning. Utskottet anser att det är glädjande att SLU rankas högt bland världens . SLU arbetar med att utveckla agronom- och hortonomutbildningarna för att få en ökning av kvalificerade sökande till dessa program. Det diskuteras även hur agronom- och jägmästarprogrammen Frågan om en förlängning av agronomexamen till att omfatta är under beredning inom . Under avsnittet Regeringens resultatredovisning ovan anför utskottet att det är önskvärt att regeringen återkommer i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av problemet med bl.a. för få sökande till vissa Som utskottet anförde i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för bör relevanta utbildningsanordnare även fortsättningsvis följa utvecklingen i livsmedelssektorn och eftersträva att möta de kompetensbehov som finns inom området. Det pågår många olika processer med att säkerställa kompetensförsörjningen i , även för de gröna näringarna. I avvaktan på det pågående arbetet anser utskottet att motionerna 2017/18:2195 (S), 2017/18:2957 (M) och 2017/18:3345 (M) yrkandena 35 och 36 kan lämnas utan vidare åtgärd. Som utskottet tidigare anfört förutsätter en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Växtförädling är således en viktig del i ett framtida hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Vid godkännande av nya sorter på marknaden bör det göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och effekter, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används (bet. 2016/17:MJU23). I budgetpropositionen föreslår regeringen att ett för växtförädling inrättas för att säkra tillgången till växtsorter och biomassa i ett förändrat klimat. Av propositionen framgår även att regeringen har förstärkt insatserna för nordisk växtförädling genom ett ökat stöd till offentlig-privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara Utskottet ansluter sig till denna bedömning. En viktig aspekt för det forskningsprogram för livsmedelssektorn som Formas ska inrätta är bl.a. frågornas relevans för samhällets utmaningar. Det planeras, som nämnts ovan, ingen översyn inom EU av reglerna för användning av GMO-teknik. Inte heller pågår någon översyn av det nationella Utskottet anser mot denna bakgrund att motionerna 2017/18:3345 (M) yrkandena 38 och 39 och 2017/18:2164 (M) yrkandena 2 och 3 bör avstyrkas. Utskottet konstaterar att har kunnat betala ut merparten av jordbrukarstöden månad det innevarande stödåret. När det gäller de eftersläpningar som finns för vissa utbetalningar följer regeringen noga arbete med utbetalningarna och bedömer att verket har tillräckliga resurser för detta. Motionerna 2017/18:3345 (M) yrkande 29 och 2017/18:3426 (KD) yrkande 16 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar den bedömning om stöd vid skördeskador som landsbygdsministern redovisar i frågesvaret ovan. Utskottet anser därmed att motion 2017/18:3426 (KD) yrkande 20 bör lämnas utan vidare åtgärd. 1.SLU:s verksamhet, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36 samt avslår motionerna 2017/18:2195 av (S) och 2017/18:2957 av (M). föreslår att () i samarbete med näringslivet och svensk och internationell expertis inom universitet och högskola ska få i uppdrag att analysera och lämna förslag om hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Vidare föreslår utredningen att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften ska prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Vi anser att utredningens förslag är en viktig utgångspunkt och bör genomföras. Därutöver behövs det insatser för att göra universitetsutbildningar inom livsmedelssektorn mer attraktiva. Vi föreslår därför att SLU får i uppdrag att i samarbete med relevanta intressenter se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. 2.Forskning m.m., punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. RESERVATIONER 2017/18:MJU2 Därmed bifaller motionerna 2017/18:2164 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 39 samt avslår motion 2017/18:2164 av (M) yrkande 3. För att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling – inklusive framtagandet av genetiskt modifierade organismer (GMO) – tas till vara anser vi att utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i och i övriga EU ska bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Det är viktigt att forskningsfinansiärer inte avslår ansökningar där genmodifierade växter ingår. Teknikutvecklingen inom primär- och livsmedelsförädlingsindustrin går framåt med snabba steg. För att målen i livsmedelsstrategin ska kunna nås – när det gäller stärkt konkurrenskraft, ökad livsmedelsproduktion och värnad miljö – behöver nya tekniker bejakas och prioriteras. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta , och vid marknadsintroduktion är teknikerna ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av tekniken förenklas. Vi anser att de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen bör ses över i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. 3.Utbetalning av jordbrukarstöd, punkt 6 (M, SD, KD) av (M), (M), (SD), (M), (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 16. Dagens regler för lantbruket gör att många lantbrukare är beroende av EU- stöd. Det är därför viktigt att utbetalningar av jordbrukarstöden görs . Särskilt tydligt har detta varit för mjölkbönderna, 2017/18:MJU2 RESERVATIONER som drabbats av det låga marknadspriset på mjölk, som utbetalningarna av jordbrukarstöden har försenats. Under s.k. mjölkkriser är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Vi anser att regeringen måste säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut för att underlätta böndernas likviditetssituation och för att låta pengarna komma till nytta i den svenska ekonomin. 4.Skördeskador, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 20. finns det i inget offentligt finansierat stöd till lantbrukare som drabbas av skördeskador. Sedan det statliga skördeskadeskyddet avskaffades har man från Lantbrukarnas Riksförbunds (LRF) sida undersökt möjligheterna till en försäkringslösning för skördeskador till följd av exempelvis omfattande regn eller torka. Det har visat sig att det inte finns någon möjlighet att erbjuda försäkringar mot skördeskador på rent kommersiell grund. Inte heller i andra länder erbjuds rent kommersiella försäkringar mot skördeskador. Alla försäkringar har i stället någon form av offentlig medfinansiering. Avsaknaden av offentlig medfinansiering när det gäller skördeskador i innebär att bönderna har en konkurrensnackdel i förhållande till sina utländska kollegor. anför i sitt betänkande SOU 2015:15 att det finns skäl att överväga om man bör utveckla system för ersättning vid angrepp av vissa allvarliga växtskadegörare. Tyvärr lämnas inget konkret förslag vare sig av utredningen eller i regeringens proposition. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering. Det kräver dock att det finns kommersiella lösningar på marknaden. Ett återinförande av ett system liknande det gamla skördeskadeskyddet riskerar att bli ganska ineffektivt. anser att det finns anledning att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. I ett sådant system bör ersättning i princip endast betalas ut vid totalskada på . Systemet bör så långt som möjligt bygga på existerande struktur RESERVATIONER 2017/18:MJU2 med och länsstyrelserna som förvaltande, kontrollerande och utbetalande myndigheter. 1.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjligheten att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de som är nya i . som det behöver löna sig bättre att jobba och som statens kärnuppgifter måste stärkas behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar, där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 23. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3865. För är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Människor och företag över hela vårt land ska ges möjligheter att växa och utvecklas. Det är för oss självklart att stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb skapas i hela landet. Vår politiska inriktning för att stärka landsbygden handlar främst om reformer och regelförenklingar. Avstånd är en stor nackdel för jordbrukets och skogsnäringens konkurrenskraft. anser att kostnaderna för jordbrukets och skogsnäringens transporter ska ligga på nivåer som inte hämmar konkurrenskraften. Dessvärre höjer regeringen återkommande skatten på drivmedel och har dessutom för avsikt att införa en avståndsbaserad lastbilsskatt. avvisar skadliga skattehöjningar på transporter. I stället satsar vi långsiktigt på ett ökat avdrag för koldioxidskatt på diesel som används i jordbruket, skogsbruket och vattenbruket. Vi ökar nedsättningen med per liter diesel jämfört med regeringen. anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med jämfört med regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:8 är vår uppfattning att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Viltkött är klimatsmart och miljövänligt. vill förbättra möjligheterna till jakt och göra viltkött mer tillgängligt. För att öka efterfrågan på viltkött, främst i de offentliga köken, vill vi göra en tidsbegränsad satsning där får i uppdrag att inom ramen för ett pilotprojekt bygga upp stärkt infrastruktur för hantering av viltkött. Projektet ska utföras i samarbete med och . Vi satsar på projektet –2020 genom en omfördelning av medel från anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. När det gäller anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor är av uppfattningen att det bör minskas med i relation till regeringens förslag. Livsmedelsexporten är en av våra mest framgångsrika exportgrenar. Ökad export är en grundbult för att öka svenskt livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är i världsklass, och vi har all anledning att arbeta för en ökad livsmedelsexport. För att öka livsmedelsexporten får i uppdrag att ta fram ett paket för ökad livsmedelsexport i vilket livsmedelsattachéer på viktiga marknader och en exportportal ingår. Paketet uppgår till och finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget 1:15. är av uppfattningen att anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör minskas med i relation till regeringens förslag. Väl fungerande bredbandsuppkoppling och telefoni är en grundläggande förutsättning för att människor ska kunna bo och verka på landsbygden. Med snabbt bredband och god telefontäckning förenklas både människors och företags kontakter med myndigheter och företag. Inom ramarna för landsbygdsprogrammet 2014–2020 satsade Alliansen 3 för att nå målet om att av alla hushåll och företag i landet ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020. För att nå målet inrättades genom Alliansens förslag bredbandskoordinatorer med uppdrag att koordinera och effektivisera bredbandsutbyggnaden. bredbandsutbyggnad har varit lyckad, och efterfrågan av stöd har varit stor. som det är glädjande att medlen kommer till användning ser vi att det finns ett behov av att skjuta till mer medel för att nå bredbandsmålet till förstärker därför bredbandssatsningen inom anslaget 1:17 med 2018, 2019 och 350 000 000 kronor 2020, vilket totalt uppgår till . Vad gäller anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket anser att det bör minskas med i förhållande till Vidare anser vi att anslaget 1:23 bör minskas med i relation till Vad gäller anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och Forskning och samfinansierad forskning anser att det bör ökas med jämfört med regeringens Det finns ett stort behov av forskning som stärker konkurrenskraften Vi gör därför en satsning med 10 000 000 kronor på tillämpad forskning inom livsmedelsområdet, inklusive strategisk samordning för de främsta statliga forskningsfinansiärerna (, och Forte). Satsningen finansieras genom en omfördelning av medel från anslaget 1:23. Vidare satsar vi på Formas till följd av forskningsmotion. 2.Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (SD) (SD) och (SD) anför: har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 23 inte får överstiga 19 2018 (bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Eftersom förslag inom utgiftsområdet ligger över den nivån kan vi inte reservera oss till förmån för vårt förslag. Därför väljer vi att avstå från att delta i beslutet och lägger i stället fram ett särskilt yttrande om politik inom utgiftsområde 23. Vårt budgetalternativ bör ses som en helhet. Vi står fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 23 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:2527. Dessutom ställer vi oss bakom motion 2017/18:3384. anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar regeringens satsningar på att skapa enkla gröna jobb och nya medel till en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med jämfört med regeringens förslag. avvisar regeringens satsningar på enkla gröna jobb inom naturvård och markvård, medel för att kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd och medel för naturvårdande skötsel av skyddade skogar. När det gäller anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder anser att det bör ökas med i relation till regeringens förslag. Missförhållanden i landets djurparker har uppmärksammats , och för att säkerställa att man lever upp till fastställda regelverk vill ge i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn. Anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. anser vi bör ökas i förhållande till regeringens förslag. för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättningar för sådan skada. Flera av viltstammarna, t.ex. varg och vildsvin, är onormalt stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. utbetalningar till följd av viltskador också förutses. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Vi har en utmärkt geografi för att bedriva små och stora vattenbruk i hav, sjöar och andra vattendrag, men relativt lite av de svenska vattenbruksprodukterna når de svenska konsumenterna. är importen av fiskeprodukter för konsumtion till omfattande. Det finns utan tvivel utrymme för en ökad andel svenska fiskeprodukter på den svenska marknaden, vilket dessutom skulle bidra till att stärka självförsörjningsgrad när det gäller vill förstärka anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk med jämfört med regeringens förslag i syfte att stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med Det handlar om åtgärder som förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och i ett ekonomiskt perspektiv stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Synen på livsmedelssäkerhet, antibiotikaanvändning, tillväxthormoner, djurtransporter, brutala djurhållningsformer och slaktmetoder skiljer sig ofta åt mellan och många andra EU-länder. stärka svensk livsmedelsproduktion eftersom vi anser att det förutom att det gynnar oss ekonomiskt bidrar till kvalitet och insyn i produktionsförhållanden. I den mån vi importerar livsmedel måste konsumenten tillförsäkras trovärdiga Det kommer ständigt nya rapporter om livsmedelsbedrägerier, om både innehåll, djurslag och direkt olämpliga tillsatser. Ett lika vanligt som oacceptabelt exempel på fusk är att märka om utländskt kött till svenskt. i förhållande till regeringens förslag för att förstärka och intensifiera arbetet med livsmedelskontroller. Det långsiktiga målet måste vara att de livsmedel som konsumeras i också i högsta möjliga utsträckning produceras här. vill därför höja anslaget i relation till regeringens förslag för att förstärka en konkurrenskraftig svensk livsmedelssektor. föreslår att avsätts till ett nytt anslag, Djurvälfärdsersättning. är det enda landet i EU med lagstadgat beteskrav, vilket innebär att korna måste beta utomhus mellan två och fyra månader beroende på klimat. Bete ger korna bättre hälsa och möjlighet till Betande djur bidrar också till andra värden som exempelvis öppna landskap och biologisk mångfald. Vi anser att det är i harmoni med våra ambitioner om djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men det kan också innebära en konkurrensnackdel för bönderna i och med att arbete och Vi i vill därför införa en betes- ersättning på per mjölkko och år. För den enskilda närings- idkaren skulle det innebära en ekonomisk lättnad och en viktig åtgärd för att värdesätta vår svenska mjölkproduktion. Att lantbruks- och skogsbruksföretag betalar mer skatt på drivmedel än de i våra grannländer är ett problem som uppmärksammats av många. höjer därför återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk till en nivå som motsvarar dansk nivå, en utebliven inkomst för staten på 1 . Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten, men bortfallet av inkomsten är hanterbart i relation till att lantbrukets I landsbygdsprogrammet 2007–2013 fanns en möjlighet för den som äger överloppsbyggnader, dvs. gamla ladugårdar och uthus som inte längre brukas