bet · H501NU8 · 2017-10-20 00:00:00 — Granskning av kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen Utskottet har granskat kommissionens diskussionsunderlag Hur vi bemöter globaliseringen (KOM(2017) 240) och föreslår att lägger utskottets utlåtande till handlingarna. Utskottet framhåller att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. EU måste enligt utskottets mening vara en stark röst för en rättvis handel i världen för att främja hållbar utveckling och uppfyllandet av de globala målen för hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, skyddet av arbetstagares och konsumenters intressen och kampen mot korruption. Utskottet framhåller därtill att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras på ett sätt som respekterar subsidiaritetsprincipen och där medlemsstaternas nationella kompetens inte urholkas. När det gäller EU:s sammanhållningspolitik menar utskottet att insatser inom ramen för EU:s strukturfondsprogram kan komma att ha stor betydelse för konkurrenskraft, kunskap och innovation och hållbar tillväxt samt öka sysselsättningen, främja anställbarhet och förbättra tillgängligheten på arbetsmarknaden. Utskottet framhåller sin uppfattning att EU-budgeten som en konsekvens av utträde måste minskas och den svenska avgiften måste hållas nere. I utlåtandet finns sex motivreservationer (M, SD, C, V, L, KD). Kommissionens diskussionsunderlag Hur vi bemöter globaliseringen (KOM(2017) 240). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen 1.Övergripande om kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen, punkt 1 – motiveringen (SD) 2.Globaliseringen och handel, punkt 2 – motiveringen (M, C, L, KD) 3.Globaliseringen och handel, punkt 2 – motiveringen (SD) 4.Investeringsskydd och tvistlösning, punkt 3 – motiveringen (M) 5.Investeringsskydd och tvistlösning, punkt 3 – motiveringen (V) 6.Globaliseringen och EU:s struktur- och investeringsfonder, punkt 4 – motiveringen (SD) Globaliseringen och handel, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 yttrande 2017/18:SkU4y Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 1 (SD) – motiveringen lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 2 (M, C, L, KD) – motiveringen Reservation 3 (SD) – motiveringen lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 4 (M) – motiveringen Reservation 5 (V) – motiveringen Globaliseringen och EU:s struktur- och investeringsfonder lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 6 (SD) – motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (KD), (S), (SD), (C), (MP), (L), (V) och (S). Ärendet och dess beredning Kommissionen publicerade diskussionsunderlaget Hur vi bemöter globaliseringen (KOM(2017) 240), som är ett av fem diskussions-underlag som aviserats i den vitbok om EU:s framtid (KOM(2017) 2025) som presenterades . Talmannen beslutade efter samråd med gruppledarna i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen att kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen skulle hänvisas till näringsutskottet för granskning och dokumentet hänvisades till utskottet . Utskotten ska enligt 10 kap. 3 § andra stycket riksdagsordningen lämna utlåtanden till kammaren över de EU-dokument som har hänvisats till dem. tog utskottet emot faktapromemoria 2016/17:FPM96 med anledning av diskussionsunderlaget. Vid sitt sammanträde beslutade utskottet att ge skatteutskottet tillfälle att yttra sig över kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen. yttrande (yttr. 2017/18:SkUy4) redovisas i bilaga 2. ledamöter bjöds in till utrikesutskottets sammanträde , där kommissionär även deltog för att diskutera vitboken och de fem tillhörande diskussionsunderlagen. Kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna. Jämför motivreservation 1 (SD), 2 (M, C, L, KD), 3 (SD), 4 (M), 5 (V) och 6 (SD) samt det särskilda yttrandet (V). I kommissionens om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 (KOM(2017) 2025), som presenterades aviserade kommissionen fem diskussionsunderlag för centrala politik-områden. Diskussionsunderlaget om globaliseringen antogs av kommissionen . Syftet med diskussionsunderlaget är enligt kommissionen att ge en opartisk och faktaunderbyggd bedömning av globaliseringens inverkan på EU och dess invånare. Underlaget beskriver globaliseringen och dess positiva samt negativa effekter och analyserar de möjligheter och utmaningar som globalisering innebär. Underlaget är uppdelat i fyra avsnitt: Globaliseringen och dess effekter, Framtidsutsikter, EU:s externa åtgärder och EU:s interna åtgärder. Redogörelsen för kommissionens förslag till yttre och inre åtgärder fokuserar i det följande på de delar som ligger inom ramen för näringsutskottets beredningsområde. Globaliseringen och dess effekter Kommissionen konstaterar att globaliseringen och den tillhörande teknologiska förändringen är här för att stanna, och processen är inget som kan stoppas eller vändas, utan utvecklingen kommer att gå allt snabbare. Kommissionen menar att det i detta läge är viktigast för EU att bestämma sig för hur man på bästa sätt ska ta till vara de möjligheter som globaliseringen ger och motverka de negativa effekterna av den. I avsnittet beskriver kommissionen globaliseringens dels positiva, dels negativa effekter: globaliseringen har lett till större rörlighet för människor, ökad export, förbättrad miljöstandard; konsumenter har fått fler valmöjligheter och lägre priser, höjd levnadsstandard och starkare köpkraft; den har gett upphov till minskad fattigdom, ökad stabilitet, demokrati och fred. Öppenheten inom den globala handeln har stärkt EU:s ekonomiska tillväxt, vilket har höjt välståndet inom EU och bidrar till EU:s fortsatta konkurrenskraft. medför globaliseringen också utmaningar: fördelarna är ojämnt fördelade mellan människor och regioner; skillnader mellan EU och länder med lägre levnadsstandard; social-, miljö- och skattenormer har utnyttjats av företag som sökt vinna komparativa fördelar; illojala handelsmetoder, prisdumpning, kryphål i internationella regler samt olikheter i länders skatteregleringar har utnyttjats både av företag och av regeringar. Strukturomvandlingar har ibland lett till nedlagda verksamheter, förlorade arbetstillfällen samt pressade löner och arbetsvillkor. En annan negativ effekt är att medborgare ser globaliseringen som ett hot mot den egna identiteten och traditioner och upplever att de saknar inflytande över framtiden. I detta avsnitt av underlaget beskrivs vad som väntar EU och dess medlemsstater under ökad globalisering. Kommissionen konstaterar att EU fortfarande befinner sig i ett tidigt skede av en omställning som innebär att digitalisering, robotar, artificiell intelligens, internet och 3D-skrivare kommer att revolutionera sättet på vilket man producerar, arbetar och konsumerar. Enkla och repetitiva uppgifter kommer att fortsätta att automatiseras med försvunna arbetstillfällen som följd. För EU blir det därför viktigt att förnya sig inom strategiska teknikområden samt hjälpa arbetstagare att skaffa sig rätt kompetens för att fortlöpande anpassa sig till nya situationer. Digital teknik och e-handel kommer även fortsättningsvis att öka de gränsöverskridande möjligheterna, men det kommer också att bli allt viktigare att hantera integritetsfrågor, skydd av personuppgifter, it-säkerhet och insatser för att undvika missbruk av dominerande ställning på marknaden. Diskussionsunderlaget betonar även vikten av att motverka protektionism och isoleringspolitik som kan uppstå som en följd av förändringar framdrivna av globaliseringen eftersom stängda gränser gör alla till förlorare. Det framhålls att det behövs ökad global styrning och fler globala regler för att främja gemensamma lösningar i en globaliserad värld. Globala institutioner och regler ses som avgörande för att kunna lösa problem som kräver kollektiva åtgärder, som t.ex. den globala ekonomin, klimatförändringar eller skatteflykt. Kommissionen konstaterar att uppbyggnaden av en rättvis internationell regelbaserad ordning som vilar på höga standarder kräver samarbete mellan många länder med olika intressen, kulturer och utvecklingsnivåer. Kommissionen framhåller att målet är att förena de medel som globaliseringen erbjuder – öppna marknader och teknisk utveckling – med det som är globaliseringens egentliga syften, dvs. skydd av rättigheter och ökat välbefinnande för alla. Kommissionen anser att de befintliga multilaterala institutionerna, som t.ex. FN, () och (), behöver stärkas och reformeras, så att de blir rättvisare och bättre fyller sitt syfte samt fortsätter att vara en del av lösningen på dagens och framtidens globala problem och utmaningar. Kommissionen framhåller att ett multilateralt samarbete även fortsättningsvis är den bästa strategin, men konstaterar att EU måste vara redo att gå vidare genom samarbete med mindre koalitioner när multilaterala samarbeten inte är möjliga. Kommissionen betonar dock att dörren i sådana fall ska lämnas öppen för andra länder att ansluta sig när de är redo. Kommissionen lyfter fram Agenda 2030 för hållbar utveckling som en gemensam referenspunkt för hur framtida insatser bör prioriteras för att bäst gagna tillväxten, planeten och människor runt om i världen, särskilt i utvecklingsländerna. När det gäller handel och investeringar framhåller kommissionen att EU bör fortsätta att utveckla en balanserad, regelbaserad och progressiv agenda som inte bara innebär ömsesidigt öppnande av marknader utan också förstärker den globala styrningen i frågor som rör mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, livsmedelssäkerhet, folkhälsa, miljöskydd och djurskydd. Avtalen måste upprätthålla EU:s och medlemsstaternas förmåga att uppnå legitima offentligpolitiska mål och behålla höga standarder på dessa områden. Kommissionen understryker att det krävs öppna och inkluderande beslutsprocesser för att de kollektiva internationella insatserna ska bli effektiva. Det räcker inte att EU har kapacitet att förhandla fram breda avtal, utan det är också nödvändigt att säkerställa att avtalen kan ratificeras och genomföras. Kommissionen ställer sig frågande till om EU:s nuvarande institutionella struktur är fullt anpassad till denna utmaning och slår fast att detta kommer att utredas efter yttrandet från om behörighet i fråga om handelsavtal, den s.k. Singaporedomen. Kommissionen menar att en förutsättning är att EU har de instrument till sitt förfogande som krävs för att återupprätta lika villkor och för att kunna agera beslutsamt gentemot länder eller företag som använder sig av otillbörliga metoder. EU bör fortsätta att använda WTO:s tvistlösningssystem när det behövs och bör även säkerställa att de åtaganden som görs av parter i de bilaterala handels- och investeringsavtalen respekteras. Kommissionen framhåller också att en kraftfull tillsyn av att EU-reglerna efterlevs kommer att garantera att alla företag med fysisk närvaro eller verksamhet i EU som bryter mot reglerna straffas effektivt. Denna tillsyn bör utföras i samarbete med medlemsstaternas myndigheter. Kommissionen anser också att det skulle vara möjligt att göra ytterligare investeringar i EU:s riskhantering på tullområdet för att underlätta och påskynda laglig EU-handel och säkerställa säkerhet och trygghet för EU:s medborgare genom att stoppa falska eller farliga varor från att komma in i EU. Vidare lyfter kommissionen fram arbetet med att få till stånd rättvisa regler för skydd för internationella investeringar som enskilda regeringar ges utrymme att fullfölja sina legitima politiska målsättningar. Kommissionen framhåller sitt förslag om en multilateral investeringsdomstol. Kommissionen anser också att det behövs resultatinriktade handelspolitiska skyddsinstrument och att de befintliga instrumenten därför behöver ses över så att de blir snabbare, mer motståndskraftiga och effektivare när det gäller att få bukt med dumpning och illojal subventionering. Kommissionen konstaterar vidare att EU är världens öppnaste marknad för offentlig upphandling men att tillträdet för europeiska företag i andra länder inte alltid är ömsesidigt på ett jämförbart sätt. Kommissionen menar att det föreslagna instrumentet för internationell upphandling skulle kunna vara en lösning på det problemet och framhåller att det krävs snabba åtgärder. När det gäller öppenhet för utländska investeringar fastslår kommissionen att det är och förblir en central princip för EU och framhåller dess vikt för tillväxt. Kommissionen konstaterar emellertid att det har uttryckts en oro i fråga om utländska investerare, bl.a. statsägda företag, som av strategiska skäl tar över europeiska företag med nyckelteknik. har EU:s investerare ofta inte samma rätt att investera i det land där investeringen har sitt ursprung. Kommissionen betonar att dessa frågor kräver noggrann analys och välavvägda åtgärder. Kommissionen betonar även betydelsen av ett flertal interna åtgärder för att bygga upp motståndskraft mot globaliseringens utmaningar genom att skapa bättre vinstfördelning och främja långsiktig konkurrenskraft. Kommissionen lyfter bland dessa fram betydelsen av EU:s struktur- och investeringsfonder (ESI-fonderna) som bl.a. bidrar till att främja investeringar som är nödvändiga för att förbättra infrastrukturen eller för att stödja utvecklingen av humankapital och sysselsättning. Kommissionen betonar vikten av att EU förblir en union av moderna och aktiva välfärdsstater och framhåller att solidaritet inte bara är ett av EU:s grundläggande värden utan också nödvändigt för att skapa social sammanhållning i en öppen ekonomi. För att göra till en konkurrenskraftig och innovativ ekonomi krävs det enligt kommissionen stora insatser. Kommissionen anser att det behöver vidtas konkreta åtgärder på EU-, medlemsstats-, regional och lokal nivå. Dessa åtgärder bör inriktas på framtidens branscher och arbetstagare och fokusera på ny tillverkningsteknik och tillhörande industriella tjänster. Strategin för den digitala inre marknaden och innovationsstrategier bör ge de europeiska företagen det stöd de behöver för att bli globala aktörer och snabbt kunna ta till sig nya trender inom tekniken. För att stärka den inre marknaden krävs både politiska åtgärder och åtgärder för att se till att reglerna följs, både i EU och i medlemsstaterna, och det är även viktigt att avstå från att sätta upp nya hinder. Den europeiska planeringsterminen bör enligt kommissionen fortsätta att fungera som en mekanism för policysamordning inom EU, och medlemsstaterna bör införa strategier som ökar produktiviteten, arbeta för större delaktighet och inrikta en större andel av sina resurser på investeringar i innovation, utbildning och faktorer som främjar konkurrensen på lång sikt. Åtgärderna behöver inriktas på regionala och lokala investeringsbehov, kompetensklyftor och rättsliga hinder så att alla regioner kan dra nytta av den inre marknaden och bättre förbereda sig för de utmaningar som globaliseringen innebär. Innovationsklustren, som sammanlänkar företag, universitet, nyetablerade företag och lokala styrande organ, måste enligt kommissionen vidareutvecklas och sammanlänkas över hela . Sårbara regioner finns över hela , men de flesta ligger i Syd- eller . Dessa regioner står i fokus för EU:s politik för att främja konkurrenskraften och göra dem motståndskraftiga. framhåller i sitt yttrande till näringsutskottet (yttr. 2017/18:SkU4y) att det är en viktig politisk prioritering att motverka skatteflykt och skatteundandragande som direkt påverkar den inre marknadens funktion. menar att dessa frågor kan hanteras bl.a. inom ramen för direktivet om fastställande av regler mot skatteflyktsmetoder som direkt påverkar den inre marknaden. Vidare konstaterar skatteutskottet att skatteflyktsaspekter också är nära förknippade med koncerninterna transaktioner vid gränsöverskridande handel och att det därför kan behövas initiativ på unionsnivå för att komma till rätta med dessa. faller det inom varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. framhåller att en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leder till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att ta ut skatt och bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden. konstaterar att företagsbeskattningen är nära integrerad med andra delar av skatteområdet och med medlemsstaternas politiska och ekonomiska förhållanden, och skatteutskottet anser att företagsbeskattningen måste utformas på ett sådant sätt att det finns utrymme för varje enskild medlemsstat att beakta särskilda förutsättningar i fråga om näringslivsstruktur. Avslutningsvis påminner skatteutskottet om att det tidigare haft invändningar mot hur kommissionen har respekterat subsidiaritetsprincipen i flera av sina initiativ om åtgärder mot skatteflykt och för ökad transparens. Regeringen lämnade med anledning av diskussionsunderlaget om globaliseringen in faktapromemoria 2016/17:FPM96 Diskussions-underlag. Hur vi bemöter globaliseringen. Av regeringens preliminära ståndpunkt som redovisas i faktapromemorian framgår det bl.a. att regeringen anser att diskussionsunderlaget i stora drag ligger väl i linje med svensk politik för att dra nytta av och bemöta globaliseringen och att regeringen ser det som värdefullt om det föreslagna förhållningssättet får genomslag inom EU. Regeringen menar även att den kommande diskussionen inom EU gör det möjligt för regeringen att driva svenska profilfrågor. och de fem diskussionsunderlagen kommer enligt planerna att tas upp vid . kommer ett EU-sakråd att anordnas av regeringen till vilket de berörda organisationerna kommer att bjudas in för att lyfta fram sina tankar och åsikter om underlaget. Regeringen anger i faktapromemoria 2016/17:FPM96 att den avser att föra en dialog med i det fortsatta arbetet med vitboken. Kommissionen presenterade ett stort antal dokument som täcker frågor som berörs i de fem diskussionsunderlagen. Dokumenten rör bl.a. handel, investeringar, investeringsskydd och tvistlösning samt innovationer i EU:s regioner. • Ökad innovation i EU:s regioner: strategier för motståndskraftig, inkluderande och hållbar tillväxt (KOM(2017) 376) • Rapport om genomförandet av den handelspolitiska strategin Handel för alla – Genomföra en progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (KOM(2017) 491) • En balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen (KOM(2017) 492) • Rekommendation till rådets beslut om bemyndigande att inleda förhandlingar om en konvention om inrättande av en multilateral domstol för biläggande av investeringstvister (KOM(2017) 493) • Att välkomna utländska direktinvesteringar men skydda grundläggande intressen (KOM(2017) 494) • Ett förslag till en förordning om ram för granskning av utländska direktinvesteringar i Europeiska unionen (KOM(2017) 487). Utskottet tar i det följande ställning till kommissionens diskussionsunderlag under följande rubriker: Övergripande om kommissionens diskussions-underlag om globaliseringen, Globaliseringen och handel, Investeringsskydd och tvistlösning och Globaliseringen och EU:s struktur- och investeringsfonder. Övergripande om kommissionens diskussionsunderlag om globaliseringen Utskottet instämmer med kommissionen om att gränsöverskridande utmaningar såsom klimatförändringar och inkluderande ekonomisk tillväxt, som de europeiska medlemsstaterna står inför, bäst hanteras på EU-nivå. Utskottet vill dock framhålla att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras på ett sätt som respekterar subsidiaritetsprincipen och där medlemsstaternas nationella kompetens inte urholkas. Utskottet vill framhålla att även har framfört vikten av att respekten för medlemsstaternas befogenhet över budget, skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik upprätthålls (utl. 2015/16:UU4, bet. 2012/13:FiU29). Utskottet vill även framhålla, med hänvisning till skatteutskottets yttrande 2017/18:SkU4y, att det även fortsättningsvis bör falla inom varje medlemsstats nationella kompetens att säkra välfärden genom att ta ut och använda skatteintäkter på lämpligt sätt. Som skatteutskottet anfört kan en alltför extensiv tillämpning av de regler som ger unionen lagstiftningskompetens i förlängningen leda till en urholkning av medlemsstaternas suveränitet när det gäller att ta ut skatt och bibehålla tillräckliga skatteintäkter för att finansiera välfärden. Vidare bör det i linje med vad skatteutskottet har anfört framhållas att även företagsbeskattningen måste utformas på ett sådant sätt att det finns utrymme för varje enskild medlemsstat att beakta särskilda förutsättningar i fråga om näringslivsstruktur. Utskottet noterar att kommissionen lyfter fram globaliseringens positiva men också negativa effekter. Utskottet välkomnar att kommissionen lyfter fram handel som ett verktyg i en global kontext där EU bör fortsätta att utveckla en balanserad, regelbaserad och progressiv agenda som inte bara innebär ömsesidigt öppnande av marknader utan också förstärker den globala styrningen i frågor som rör mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, livsmedelssäkerhet, folkhälsa, miljöskydd och djurskydd. Utskottet vill i detta sammanhang framföra att det finns ett brett stöd i för uppfattningen att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. Enligt utskottets uppfattning bör och EU vara en tydlig röst inom WTO för en öppen och fri handel. Utskottet vill även framhålla att frihandel kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade. Den globala frihandeln måste försvaras, och det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. EU behöver även ha en stark handelsrelation med efter brexit. Utskottet noterar även de många olika förslag som kommissionen har lagt fram på områden som täcker frågor om handel, investeringar, investeringsskydd och tvistlösning samt innovationer i EU:s regioner, och som berörs i diskussionsunderlaget om globaliseringen. Utskottet kommer att återkomma till dessa förslag i andra sammanhang. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om de beredningsprocesser som pågår i finansutskottet och utrikesutskottet om dels kommissionens diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (KOM(2017) 291) och om framtiden för EU:s finanser (KOM(2017) 358), dels kommissionens diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (KOM(2017) 315). Utskottet kommer i det fortsatta ställningstagandet att fokusera främst på politikområdena i kommissionens diskussionsunderlag som faller under utskottets beredningsområde såsom handel och EU:s struktur- och investeringsfonder. Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Som utskottet tidigare uttalat kan frihandel vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Att värna principen om frihandel är därför både ett globalt och ett svenskt intresse. är det viktigt att framhålla att utvecklingsländernas intressen särskilt måste beaktas i dessa sammanhang. Multilaterala avtal är det bästa sättet att främja en fri och rättvis internationell handel. När det gäller en rättvis och fri handel vill utskottet understryka vikten av att de båda går hand i hand.