bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — Den andra rapporten är aktuell och görs parallellt med en genomgång av, en s.k. fitness check, den mest relevanta kemikalielagstiftningen, exklusive Reach. Rapporten kommer även att utgöra ett underlag för arbetet med för en giftfri miljö. När det gäller avfallsperspektivet inom Reachlagstiftningen ska enligt Kemikalieinspektionen en kemikaliesäkerhetsrapport bifogas i registreringsunderlaget om du tillverkar eller importerar av ett ämne. Om ämnet uppfyller kriterierna för att klassificeras som farligt ska även en exponeringsbedömning ingå i kemikaliesäkerhetsrapporten. En viktig del i exponeringsbedömningen är de s.k. exponeringsscenarierna, som ska innehålla en beskrivning av hur ämnet tillverkas eller används under hela dess livscykel, inklusive avfallsstadiet, samt vilka riskhanteringsåtgärder och driftförhållanden som rekommenderas för att ämnet ska kunna hanteras på ett säkert sätt. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att flera aktiviteter pågår i syfte att stärka giftfria och resurseffektiva kretslopp, vilket är grundläggande för ett samhälle i en cirkulär ekonomi. har kommissionen presenterat en handlingsplan för cirkulär ekonomi samt revideringar av sex avfallsrelaterade direktiv. Handlingsplanen innehåller flera initiativ som är relevanta för arbetet med giftfria och resurseffektiva kretslopp. Även på nationell nivå pågår arbete med att dels analysera förutsättningar och utvecklingspotential, dels föreslå konkreta åtgärder. Dock saknas fortfarande i stor utsträckning en analys av när kvalitet och/eller innehåll av farliga ämnen gör ett material olämpligt att återvinna. Regeringen har därför gett uppdrag till och Kemikalieinspektionen som ska främja förebyggande av avfall, ökad återvinning, minskning av riskerna med farliga ämnen samt utfasning av särskilt farliga ämnen. I regleringsbrevet fick Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram en strategi för att främja giftfria och resurseffektiva kretslopp i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen. I rapporten till giftfria och resurseffektiva kretslopp – en strategi för arbetet i EU och internationellt inom kemikalielagstiftningen (rapport 7/16 Kemikalieinspektionen) framför myndigheten att tillämpningsområdet för artikel 33 i Reachförordningen bör utvidgas så att den även omfattar avfallsledet. Avfall är, enligt artikel 2.2, undantaget från förordningens tillämpningsområde. Därför har man i avfallsledet inte rätt till information om ämnen i varor enligt artikel 33. För att undvika att särskilt farliga ämnen återcirkuleras är det viktigt att om en vara innehåller särskilt farliga ämnen att information även når aktörerna i avfallsbranschen. Med sådan information som grund kan avfallsledets aktörer se till att dessa material inte återvinns för att återanvändas i nya varor. När det gäller avloppsreningsteknik har regeringen gett i uppdrag att identifiera och prioritera vilka källor i som bör åtgärdas för att minska utsläppen av mikroplaster i havet (RK dnr M2015/298/Ke). I uppdraget ingår också att sammanställa befintlig kunskap om bästa möjliga teknik i avloppsreningssystem och vid behov föreslå åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Inledningsvis konstaterar utskottet att lagstiftningen inom kemikalieområdet i stor utsträckning är harmoniserad, vilket innebär att arbetet inom EU är centralt för att minska riskerna med farliga ämnen. Utskottet välkomnar därför regeringens syn att utvecklingen av kemikalielagstiftningen inom EU är ytterst viktig att påverka och, när detta inte bedöms vara möjligt, ha ambitionen att gå före med nationell lagstiftning. Utskottet anser att det är bekymmersamt att den nuvarande kommissionen tagit få initiativ på kemikalieområdet och att de släpar efter i genomförandet av EU:s miljöhandlingsprogram. Utskottet förutsätter därför att regeringen fortsätter att trycka på inom EU för en högre ambitionsnivå på kemikalieområdet. Utskottet delar regeringens syn att avfall är en resurs, om det hanteras rätt. Farliga ämnen ska fasas ut och inte återvinnas och det är därför positivt att Kemikalieinspektionen och ska arbeta med att främja giftfria och resurseffektiva kretslopp. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2016/17:824 (C) yrkandena 1 och 29 lämnas utan åtgärd i avvaktan på det fortsatta arbetet. Tillsyn av kemikalier i varor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skärpt tillsyn av kemikalier, om att giftiga ämnen kartläggs och kontrolleras och om en bättre marknadskontroll av kemikalier. Jämför reservationerna 22 (M) och 23 (C). Kemikalieinspektionen utövar tillsyn över de företag som tillverkar eller för in kemiska produkter, varor eller bekämpningsmedel till och säljer dessa vidare, s.k. primärleverantörer. När det gäller kemiska produkter och varor som släpps ut på marknaden av andra än primärleverantörer, t.ex. återförsäljare och grossister, har Kemikalieinspektionen och kommunerna ett delat tillsynsansvar. I skrivelsen anförs att satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag har möjliggjort för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka resurserna för operativ tillsyn, tillsynsvägledning och kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Mätt i kostnader var Kemikalieinspektionens tillsyn över varor 3–4 gånger större –2014 jämfört med . Drygt 500 varor analyserades i fråga om innehåll av farliga ämnen, jämfört med ca 80 varor 2010. –2015 analyserade myndigheten i genomsnitt ungefär 360 varor . Därutöver har myndigheten genomfört ett omfattande samverkansprojekt med kommuner i fråga om smycken, i vilket över 1 100 varor analyserades. Fler inspektioner har också kunnat utföras på plats. Jämfört med inspektioner som Kemikalieinspektionen gör per brev, innebär inspektioner som görs på plats vanligen att myndigheten kontrollerar fler varor. Granskningarna av företagens egen kemikaliekontroll blir också bättre och företagen får bättre kunskap om sina skyldigheter. Antalet inspektioner på plats hos företag som säljer varor har tredubblats . Varuinspektioner har genomförts –2015 inriktade på bl.a. material i inomhusmiljöer (golv och textilier för användning i offentlig miljö), badrumsvaror, träskivor, leksaker, barnvagnar, bilbarnstolar, blöjor och andra varor för barn, plastskor, kläder, accessoarer, prydnadsoljelampor, sportartiklar, trädgårdsvaror och hemelektronik. Kemiska analyser har genomförts för att kontrollera hur företagen följer regler för farliga ämnen i varor, bl.a. när det gäller användningen av bromerade flamskyddsmedel, högfluorerade ämnen, ftalater, kortkedjiga klorparaffiner, tungmetaller, organiska tennföreningar, azofärgämnen och ämnen upptagna på kandidatförteckningen. Inspektionerna har lett till att Kemikalieinspektionen upptäckt och åtgärdat ett stort antal överträdelser, varvid företagen förbjudits att sälja varorna och tvingats dra tillbaka dem från marknaden. När Kemikalieinspektionen har funnit överträdelser har åtalsanmälningar lämnats till . Även myndigheter i andra länder har informerats om resultaten. Företag och konsumenter kan ta del av resultaten för att själva undvika farliga kemikalier i liknande produkter. Analysresultaten kan också användas som underlag när regler ses över eller nya regler övervägs. Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 4 bör arbetet med tillsyn av kemikalier i varor och samarbete mellan Kemikalieinspektionen, och och andra berörda myndigheter skärpas. Även kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 27 tar upp att tillsynsansvaret bör skärpas men även att giftiga ämnen på den svenska marknaden ska kartläggas och kontrolleras. En produktgrupp som helt saknar tillsyn i är mensskydd. Trots att dessa kommer i direkt kontakt med kvinnors slemhinnor och används regelbundet av en stor del av befolkningen har det visat sig att Kemikalieinspektionen, på fråga från konsumenter, aldrig undersökt kemikalieinnehållet i mensskydd. Allt tyder dock på att det finns giftiga ämnen i mensskydden. Enligt kommittémotion 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 6 bör regeringen verka för att bättre riktlinjer fastställs vid marknadskontroll av kemikalier. Marknadskontroller är nödvändiga för att upprätthålla en sund och rättvis konkurrens. Dessa kontroller behöver vara resurseffektiva och grundliga samt bli fler och hålla en högre kvalitet. Regeringen bör ge i uppdrag åt Kemikalieinspektionen att ta fram riktlinjer för bättre marknadskontroll av kemikalier som tar hänsyn till riskerna med spridning och exponering. Enligt budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) möjliggör satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka tillsynen. Satsningen på handlingsplanen fortsätter och omfattar uppdrag till flera myndigheter. Kemikalieinspektionen har t.ex. beslutat om ett tillsynsprojekt om kemikalier i mensskydd . I projektet kommer innehållet av kemikalier i olika typer av mensskydd att kontrolleras. Kemikalieinspektionen har tidigare fått få indikationer från allmänheten, forskning eller andra länders tillsynsmyndigheter om eventuella problem med skadliga kemikalier i mensskydd, men har det dock kommit rapporter om att vissa kemiska ämnen skulle kunna förekomma i dessa varor. Myndigheten anför att en kontroll av kemikalier i mensskydd är viktig eftersom en stor andel av befolkningen använder dessa regelbundet. Vidare framgår av budgetpropositionen att Kemikalieinspektionen aktivt deltar i flera EU-gemensamma nätverk av myndigheter, bl.a. i kemikalielagstiftningen Reachs forum för tillsyn, för tillsyn över biocider BEG, samt . Det ger möjlighet att påverka både tillsynsaktiviteter och den generella kvaliteten i tillsynen i andra länder. tog kommissionen och Reachs forum gemensamt fram ett förslag på indikatorer för tillsynen av Reach och CLP (klassificering, märkning och förpackning av kemiska ämnen och blandningar). Indikatorerna följer aktivitetsnivån i olika medlemsländer och underlättar en harmoniserad tillsyn. Flera gemensamma tillsynsprojekt pågår i de tre nätverken. Det framgår vidare att regeringen satsar ytterligare resurser för att stärka arbetet för en giftfri vardag och genomför en kartläggning av farliga ämnen i varor. Enligt Kemikalieinspektionens regleringsbrev ska myndigheten genomföra en kartläggning av förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU. Kartläggningen ska främst ta sikte på särskilt farliga ämnen men kan även omfatta farliga ämnen när det är relevant för att skydda människors hälsa och miljön. Framför allt ska förekomsten i konsumenttillgängliga varor och produkter kartläggas. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Av Kemikalieinspektionens tillsyns- och marknadskontrollplan (tillsyn 2/16 Kemikalieinspektionen) framgår att enligt 6–10 §§ miljötillsyns-förordning (2011:13) ska en myndighet som tilldelats operativa tillsynsuppgifter avsätta resurser som i tillräcklig grad motsvarar behovet av tillsyn samt ha personal med tillräcklig kompetens för tillsynsarbetet. Vidare ska medlemsstaterna enligt artikel 18.5 i förordning (EG) nr 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter inrätta, genomföra och regelbundet uppdatera program för marknadskontroll. Kemikalieinspektionens operativa tillsyn är i huvudsak inriktad på utsläppande och tillhandahållande på marknaden och utgör därför marknadskontroll. I tillsynen kontrollerar Kemikalieinspektionen bl.a. att produkter och varor som tillhandahålls på marknaden inte innehåller förbjudna ämnen, att kemiska produkter är korrekt anmälda till produktregistret samt att bekämpningsmedel är godkända. Dessutom kontrolleras att bekämpningsmedel och andra kemiska produkter är rätt klassificerade och att informationskraven i form av märkning och säkerhetsdatablad är uppfyllda. Kemikalieinspektionens övergripande mål i tillsynen är riskminskning. Några kriterier som kan vara aktuella vid urval är produkter/företag med tillverkning/import av stora volymer eller många produkter vars produkter medför stor exponering och/eller stor spridning, produkters farlighetsklassificering, användningsområde (produkter som används mer frekvent av t.ex. barn) etc. Av Kemikalieinspektionens årsredovisning framgår att myndigheten aktivt söker information om tänkbara tillsynsobjekt, t.ex. via bevakning av internetförsäljning, forskningsresultat, inkommande tips från andra myndigheter, näringsidkare och allmänhet samt via samarbete med andra myndigheter. Kemikalieinspektionen har bl.a. i samarbete med kartlagt samtliga företag som importerat träkol, identifierat företag som importerar kemiska produkter men som inte anmält sin verksamhet eller sina produkter till Kemikalieinspektionens produktregister samt genomfört kontroller om det fanns otillåtna bekämpningsmedel på marknaden. Utskottet anser att en tillsyn av likartad kvalitet och omfattning inom hela EU är viktig för att åstadkomma lika konkurrensvillkor för företagen. En välutvecklad tillsyn stöder dessutom företagen i deras arbete med att följa kemikaliereglerna. Utskottet noterar att Kemikalieinspektionen kraftigt har utökat tillsynen, tillsynsvägledningen och analyserna för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor i och med handlingsplanen för en giftfri vardag. Extra resurser har tilldelas myndigheten för att genomföra handlingsplanen. Vidare noterar utskottet att Kemikalieinspektionen ska ta fram program för marknadskontroll och att kriterier finns för urval av tillsynsobjekt. Det framgår av redovisningen ovan att Kemikalieinspektionen samarbetar med olika myndigheter i tillsynsarbetet, både på nationell nivå och på EU-nivå. Utskottet konstaterar vidare att regeringen tillsatt en utredning för att kartlägga farliga ämnen, främst i konsumenttillgängliga varor, vilket är positivt. Utskottet, som än en gång vill poängtera vikten av att begränsa farliga ämnen i varor, anser att motionerna 2016/17:824 (C) yrkande 4, 2016/17:3037 (C) yrkande 27 och 2016/17:3165 (M) yrkande 6 med redovisningen ovan kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att sänka gränsen för inrapportering av högfluorerade ämnen till produktregistret och utfasning av högfluorerade ämnen ur konsumentprodukter. Jämför reservation 24 (C). Högfluorerade ämnen, s.k. PFAS (per- och polyfluorerade alkylsubstanser), är en grupp ämnen som kännetecknas av att de är mer eller mindre fluorerade, dvs. de innehåller en kolkedja där väteatomerna har ersatts med en fluoratom. Den kemiska bindningen mellan kol och fluor är en av de starkaste som finns, vilket gör att alla högfluorerade ämnen är extremt stabila. Många av dem kan dessutom ansamlas i levande organismer (bioackumuleras, dvs. anrikas och ackumuleras i levande organismer) och är dokumenterat giftiga (toxiska). Den breda användningen av högfluorerade ämnen har i allt högre grad lyfts fram som ett miljö- och hälsoproblem. De mer undersökta ämnena är PFOS (perfluoroktansulfonat) och PFOA (perfluoroktansyra) men för de flesta PFAS som används saknas tillräcklig kunskap. I flera kommuner i har PFAS hittats i grundvattnet och i några kommuner även i dricksvattnet. I en del fall har halterna av PFAS i dricksvattnet varit så höga att både enskilda brunnar och kommunala vattenverk tagits ur bruk. nominerade PFOS till FN:s konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar 2004 och till 2005. EU beslutade att förbjuda försäljning av PFOS-baserade brandskum och har det inte varit tillåtet att vare sig lagra eller använda brandskum med innehåll av PFOS inom EU. Global reglering av PFOS beslutades genom tillägg till . PFOA omfattas inte av en harmoniserad EU-lagstiftning men en process pågår enligt Reachförordningen för att reglera deras användning i bl.a. brandsläckningsskum. EU har nominerat PFOA för global utfasning i och beslut förväntas vid partsmötet . Efter det att högfluorerade ämnen hittats i marken och i dricksvattnet i flera svenska kommuner bildade Kemikalieinspektionen tillsammans med 2014 ett nätverk för nationella, regionala och kommunala myndigheter, vattenproducenter, räddningstjänst, forskare, intresseorganisationer och konsulter. Syftet med nätverket är att öka kunskapen om PFAS, diskutera lösningar för att få bort PFAS i marken och dricksvattnet samt verka för fler initiativ till forskning. Kemikalieinspektionen har även bildat ett nätverk för de centrala myndigheterna med syftet att samordna och öka kunskapen om PFAS. I nätverket ingår Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , och . Regeringen uppdrog åt Kemikalieinspektionen att ta fram ett nationellt åtgärdsprogram för högfluorerade ämnen. I uppdraget ingår att lämna förslag på reglering nationellt eller inom EU med särskilt fokus på reglering av brandsläckningsskum som innehåller PFAS. I uppdraget ingår också att verka för att en handlingsplan initieras inom EU. Kemikalieinspektionen ska även vara pådrivande i de nätverk som de upprättat tillsammans med ett flertal myndigheter och andra aktörer och verka för att öka kunskapsbasen om högfluorerade ämnen. Slutligen ska Kemikalieinspektionen verka för att företag frivilligt ersätter högfluorerade ämnen med mindre farliga ämnen eller material. Kemikalieinspektionen redovisade en delrapport som omfattar en kartläggning av förekomsten och användningen av högfluorerade ämnen och alternativ. I rapporten konstaterar Kemikalieinspektionen bl.a. att antalet PFAS är omfattande, att nya användningsområden är under stark utveckling och att förutsättningarna för ett utökat inrapporteringskrav till produktregistret samt utökade inrapporteringskrav på EU-nivå bör utredas. föreslog Kemikalieinspektionen en nationell reglering för PFAS i brandsläckningsskum. Sammanfattningsvis innebär förslaget att brandskum med högfluorerade ämnen som huvudregel bara ska få användas när skumvätskan eller släckvattnet kan samlas upp och förstöras efteråt. Syftet är att minska risken för att dricksvatten förorenas. För ett begränsat antal av de ämnen som ingår i PFAS-gruppen pågår ett arbete inom Kemikalieinspektionen som innebär att myndigheten undersöker det befintliga dataunderlaget och bedömer vilka åtgärder som är lämpliga att vidta inom EU. Detta kan t.ex. innebära att man kommer att föreslå en harmoniserad klassificering för vissa ämnen i gruppen, upptag på kandidatlistan för tillståndsprövning eller användningsbegränsningar. Två förslag från Kemikalieinspektionen för perfluorononansyra (PFNA) har lett till att ämnet klassificerats som reproduktionstoxiskt i kategori 1B och därefter förts upp på kandidatlistan över särskilt farliga ämnen. Vidare framgår av skrivelsen att f.d. generaldirektören fick i uppdrag att analysera orsakerna till att spridningen av högfluorerade ämnen till dricksvattentäkter har kunnat pågå utan att upptäckas. En rapport överlämnades där det konstateras att EU:s kemikalielagstiftning inte är tillräcklig för att komma till rätta med problemen med spridning av högfluorerade ämnen. Utredaren föreslår bl.a. att registreringen av ämnen förbättras så att även ämnen som finns i låga koncentrationer eller i små mängder omfattas av registreringsskyldighet enligt Kemikalieinspektionens produktregister. Vidare anser utredaren att det frivilliga förebyggande arbetet i avvaktan på skärpt lagstiftning bör förstärkas, t.ex. genom att ett centrum för substitution inrättas och att användningen av offentlig upphandling ökar. Enligt utredaren behövs ett centrum för substitution för att driva på kemikalieproducenterna och för att underlätta för konsumenter och företag att arbeta förebyggande med att byta ut farliga ämnen eller byta till ett annat material utan farliga ämnen. Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att inrätta ett sådant centrum. Uppdraget ska redovisas . redovisade resultatet från en screening av förekomsten av miljögifter, bl.a. högfluorerade ämnen och bekämpningsmedel i yt- och grundvatten. föreslår ett antal åtgärder, bl.a. en utökad miljöövervakning av organiska miljögifter som PFAS i yt- och grundvatten. Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 10 bör gränsen för inrapportering av PFAS till produktregistret sänkas för att fler ämnen och produkter ska inrapporteras. Enligt Kemikalieinspektionen är av PFAS-ämnen registrerade i Reach och motsvarande siffra i det är . Regeringen bör verka för en utfasning av PFAS-ämnen ur konsumentprodukter. Enligt motionärerna bör dessa ämnen fasas ut för att hindra spridning till miljön och för att motverka negativa konsekvenser för hälsan (yrkande 35). Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 20) framgår att ett antal rapporter och utredningar om PFAS, bl.a. ämnen (PFAS) och bekämpningsmedel (rapport 6709) och utredningen om spridning av PFAS-föroreningar i dricksvatten (M 2015:B), har visat på ett behov av att utveckla arbetet med miljöövervakningen. Regeringen satsar därför ytterligare resurser för att stärka arbetet för en giftfri vardag, och miljöövervakningen stärks i fråga om farliga kemikalier, och arbetet med att skapa ett centrum för substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor inleds och en kartläggning av farliga ämnen i varor genomförs. Regeringen förstärker den hälsorelaterade miljöövervakningen för att komma till rätta med de brister i miljöövervakningen som flera rapporter pekade . Genom att hitta källorna till miljögifterna och förstå hur vi människor får i oss dessa ämnen kan vi undvika att människor utsätts för hälsofara. Regeringen kommer att göra riktade satsningar inom miljöövervakningen samt en satsning på utökad kontroll av svårnedbrytbara fluorbaserade miljögifter, s.k. PFAS, i miljön. Som redovisats ovan lämnade Kemikalieinspektionen ett förslag om nationella regler för högfluorerade ämnen i brandsläckningsskum. Förslaget bereds inom . När det gäller PFAS och det pågår enligt Miljö- och arbete på Kemikalieinspektionen där man utreder förutsättningarna för att öka registreringskraven i produktregistret för högfluorerade ämnen. På EU-nivå registreras ämnen enligt Reachlagstiftningen. Den sista registreringsomgången i Reach ska vara klar och Kemikalieinspektionens prognos är att av alla PFAS-ämnen kommer att vara registrerade då. kom EU:s medlemsländer överens om att förbjuda flera miljöfarliga ämnen som är baserade på fluor. Förbudet träder i kraft och gäller ämnet PFOA och ämnen som kan omvandlas till PFOA. Ämnena kan finnas i t.ex. impregnerade klädesplagg. Det beslutades även att fyra nya ämnen ska läggas till på EU:s kandidatlista över särskilt farliga kemiska ämnen. Det högfluorerade ämnet PFDA förs upp på listan efter ett förslag från . Ämnena kommer att föras upp på kandidatförteckningen (Kemikalieinspektionen). Som redovisats tidigare ska Kemikalieinspektionen genomföra en kartläggning av förekomsten av farliga ämnen i produkter och varor som ännu inte är begränsade inom EU, och framför allt ska förekomsten i konsumenttillgängliga varor och produkter kartläggas. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . för PFAS-frågor har tagit fram en guide om PFAS som finns tillgänglig på webben. Informationen ska guida företag, konsumenter och myndigheter rätt för att få information om ämnena och vilken myndighet som gör vad. Guiden uppdateras i takt med arbetet i myndighetsnätverket. Inledningsvis konstaterar utskottet att kunskapen om många av de högfluorerade ämnena är bristfällig. Det är oroväckande att ämnena används i många olika produkter som sedan orsakar miljö- och hälsoproblem. Det är positivt att regeringen har initierat olika kartläggningar av förekomsten och användningen av högfluorerade ämnen, vilket har gett en tydligare bild av var dessa miljögifter finns. Kartläggningen av farliga ämnen i konsumenttillgängliga varor som ska slutredovisas utgör ett viktigt steg på vägen för att bl.a. fasa ut högfluorerade ämnen ur varor och produkter.