bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — Det som är skadligt för miljön bör kosta mer, medan det som är bra för miljön bör beskattas lägre, såsom miljövänliga material och lösningar. kan vi inte riskera att beskatta till den grad att svenska industrier tvingas flytta utomlands och orsaka större miljöskada där, och inte heller överkompensera det klimatsmarta, giftfria och biobaserade då det strider mot . Man behöver därför se över vilka styrmedel som kan svara mot behovet av att långsiktigt öka efterfrågan på hållbara biobaserade produkter, framför allt på nischmarknader (yrkande 4). Vidare föreslår motionärerna att berörda myndigheter ges i uppdrag att utveckla uppföljningsmått så att utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi, och ersättning av fossila råvaror, kan följas (yrkande 7). För att främja utvecklingen av biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material som producerats med fossila råvaror måste dessa prioriteras (yrkande 13). När nischmarknaderna är utvecklade och tekniken är på plats bör dessa produkter prioriteras så att de så långt som möjligt används där störst klimatnytta fås (yrkande 14). Enligt kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 12 behöver regler klargöras för beskattning, arbetsvillkor, säkerhet, försäkringar m.m. för s.k. delningstjänster. En form av ökat resursutnyttjande är delningsekonomi där underutnyttjade varor och tjänster kan hyras eller lånas ut utan att man behöver äga tjänsten eller produkten. I denna starka utveckling har politiken inte hunnit med, och därför behöver regler anpassas för att stärka delningstjänsterna. Styrmedel för omställningen till cirkulär ekonomi m.m. Enligt kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 9 behöver regelverk och styrmedel, i takt med omställningen mot en cirkulär ekonomi och bioekonomi, anpassas så att modern teknik främjas och resurseffektiviteten ökar som utsläppen av växthusgaser minskar. I yrkande 10 uppmärksammas frågan om hur cirkulära system kan stimuleras genom den offentliga styrningen för att nya produkter på marknaden ska få ett lägre klimatavtryck. Enligt motionärerna kan bl.a. ett utökat producentansvar för fler produktgrupper såsom textilier vara en metod för att stärka den cirkulära ekonomin och möjliggöra högre resursutnyttjande. Utveckling av nya affärsmodeller såsom leasing-baserade affärsmodeller liksom anpassning till en delningsekonomi kan också bli nya utmaningar i näringslivet. Den offentliga sektorn behöver främja cirkulära system där nya teknologier integreras i samhället på ett effektivt sätt så att miljöpåverkan minskas och tillväxten ökar. Konsument- och tillväxtaspekter i en cirkulär biobaserad ekonomi I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 5 framhålls att bättre information till slutkonsumenter om basmaterialens klimatavtryck i olika slutprodukter behöver utvecklas och stödjas. Enligt motionärerna kan slutkonsumenten ofta ha högre betalningsvilja för en produkt med lägre klimatavtryck såsom biobaserade material. Enligt samma motion yrkande 8 har en bättre utgångspunkt än och världen i att utvecklas mot en cirkulär ekonomi. I återvinner vi betydligt mer, vi har en nästan fossilfri elproduktion, hög grad av cirkulära materialflöden och högproduktiva värdekedjor i industrin. Det finns ändå en potential att öka resurseffektiviteten vid material- och energianvändning i ekonomin. Studier har visat att det kan leda till minskade utsläpp av växthusgaser, som vi kan skapa jobbtillfällen och få tillväxt. Arbetet bör avse en utveckling mot en mer cirkulär ekonomi som präglas av hög material- och energieffektivitet för att främja tillväxt som vi får lägre klimatpåverkan. Jord- och skogsbrukets roll I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 16 föreslås att berörda myndigheter ges i uppdrag att ta fram en strategisk plan för att minska utsläppen av växthusgaser från skogs- och jordbruk och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Enligt motionärerna har skog och jordbruksmark stor potential att binda in koldioxid och fungera som en kolsänka. kan markerna också bidra till stora utsläpp av växthusgaser. Betydande avgångar av koldioxid sker vid bruk av organogena jordar, dvs. jordar med hög mullhalt, medan orsakar mindre utsläpp av koldioxid. behandling och kompletterande uppgifter Miljömålsberedningen har i delbetänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslagit att en offensiv bioekonomistrategi för bör utvecklas för att främja att nya hållbara biobaserade material och bränslen ersätter fossilbaserade motsvarigheter. Utvecklingen av styrmedel för att nå beredningens förslag till mål bör utformas så att de långsiktigt bidrar till att öka efterfrågan av hållbara biobaserade produkter. Regeringen bör ge i uppdrag att i samråd med och utveckla uppföljningsmått så att utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi och substitutionen av fossila råvaror kan följas. Miljömålsberedningen bedömer att en utveckling av bioekonomin även kan stödja strukturomvandlingen i viktiga branscher. Förverkligandet av bioekonomin kräver engagemang och investeringar från både stat och näringsliv. Samverkan mellan staten och företagen måste till. Strategin bör därför vara förankrad i både näringslivet och politiken. Utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi måste ske på ett sätt som inte äventyrar övriga miljökvalitetsmål. Biobaserade produkter bör så långt möjligt användas där de gör störst klimatnytta. Enligt är samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi ett av regeringens fem samverkansprogram. Samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi fokuserar på omställningen mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Till samverkansprogrammet har en samverkansgrupp knutits med representanter från bl.a. näringslivet, högskolan och institut från de branscher som omfattas av programmet. Sex arbetsgrupper arbetar nu för att identifiera och prioritera de åtgärder man behöver vidta för att ta steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi. Arbetsgrupperna arbetar med träbyggnad, cirkularitet, resurseffektivitet, innovativa bioråvaror, biodrivmedel, nya material samt uppskalning och kommersialisering. En agenda för biobaserad näringslivsutveckling bereds inom . Arbetet i samverkansprogrammet pågår . lämnade Utredningen om användarna i delningsekonomin betänkandet Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26). Delningsekonomi är när t.ex. korttidshyra av bostäder, bilar eller föremål, samåkning eller tjänster förmedlas mellan privatpersoner via en plattform. Utredningen har haft i uppdrag att göra en beskrivande kartläggning av olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar, samäger eller samnyttjar sådana tillgångar eller erbjuder tjänster, och analysera olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner. Uppdraget har även omfattat att resonera om huruvida befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns eventuella behov av författningsändringar, såväl nationellt som inom EU, framför allt i fråga om förmögenhetsrätt, konsumenträttsliga delar av marknadsrätten, produktsäkerhet, tillsyn och tvistlösning samt att bedöma om det finns behov av andra åtgärder för att främja en positiv utveckling, exempelvis när det gäller information eller samarbete mellan olika samhällsaktörer. Utredningen föreslår bl.a. att får i uppdrag att informera och vägleda privatpersoner om vad delningsekonomiska transaktioner innebär. Enligt uppgift från är utredningen under beredning. Styrmedel för omställningen till cirkulär ekonomi m.m. Utredningen ekonomi bedömer i sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) att regeringen bör lyfta omställningen till cirkulär ekonomi till strategisk nivå i nära samverkan mellan stat, näringsliv, regioner, kommuner, forskning och civilsamhälle. Samverkan bör syfta till såväl stärkt svensk konkurrenskraft som global hållbarhet och utformas som en del av näringspolitiken och det svenska genomförandet av FN:s Agenda 2030. Det kräver väl förankrade och ambitiösa mål, synligt ledarskap på högsta nivå och en samlad struktur för alla pågående och kommande initiativ. För att initiera arbetet och driva samverkan bör enligt betänkandet en tidsbegränsad delegation för cirkulär ekonomi inrättas direkt under med representation på högsta nivå från politik, näringsliv och andra aktörer. Utredningen belyser även möjliga vägar för en mer omfattande skatteväxling (öka inslaget av miljöskatter och avgifter till förmån för att sänka skatten på arbete) som kan ge utrymme för betydande skattesänkningar på arbete och därmed för ett ökat tjänsteinnehåll i konsumtionen. Betänkandet innehåller även konkreta förslag om styrmedel för att öka användningen, eller nyttjandegraden, och återanvändningen av konsumentprodukter. Utredningen föreslår ökad tillgänglighet till bilpooler som är ett sätt att öka nyttjandegraden av bilar och på det sättet minska behovet av parkeringsplatser och nytillverkning av bilar. Ett annat förslag går ut på att hushållen, likt vid ROT- och RUT-avdragen, får en skattereduktion när de reparerar eller hyr konsumentprodukter eller köper tjänster för att sälja vidare begagnade produkter. Utredningen föreslår att kommunens avfallsförebyggande roll ska förtydligas. Utredningen lämnar också förslag som ska stärka rätten att reklamera undermåliga produkter. Detta ska stärka förtroendet och öka rättssäkerheten inom begagnathandel och delning. Enligt uppgift från är utredningen under beredning. Konsument- och tillväxtaspekter i en cirkulär biobaserad ekonomi Regeringen presenterade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18) en strategi för hållbar konsumtion. Regeringen anförde att man i högre utsträckning bör beakta konsumtionens konsekvenser för enskilda, samhället och miljön. Exempelvis är den genomsnittliga konsumtionen i långt ifrån miljömässigt hållbar, inte minst när det gäller utsläppen från svensk konsumtion som sker i andra länder. Strategin tar sikte på vad staten i ett första steg kan göra i samverkan med andra centrala aktörer, såsom kommuner, näringsliv och det civila samhällets organisationer, för att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart. Strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion, men vissa av åtgärderna kan relatera till den del av det konsumentpolitiska målet som avser väl fungerande konsumentmarknader. För vissa av åtgärderna utgör även generationsmålet – dvs. målet att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser – och miljömålen riktmärken för strategin, likaså FN:s globala hållbarhetsmål (Agenda 2030), inte minst målet om hållbara konsumtions- och produktionsmönster. För att den negativa miljö- och klimatpåverkan ska kunna minska behövs enligt regeringen förändringar när det gäller vad som konsumeras och hur. Kunskaperna om sambanden mellan konsumtionsmönstren och konsekvenserna för miljön är delvis bristfälliga. Viktiga insatser görs redan av många myndigheter, forskarsamhället, näringslivet och det civila samhällets organisationer, såväl på lokal och nationell som på global nivå, men en fördjupad samverkan mellan dessa aktörer skulle behövas för att både vidareutveckla och effektivisera arbetet och för att öka kunskaperna på området. Regeringen avser att vidta åtgärder för att samverkan ska fördjupas. Ett forum som agerar samordnare och pådrivare bland aktörer som på olika sätt kan bidra till en mer miljösmart konsumtion och livsstil föreslås därför inrättas. Forumet föreslås hanteras av () i samverkan med andra berörda myndigheter. Ett nätverk ska kopplas till forumet. En aktiv samverkan bör eftersträvas med forskare, näringslivet, länsstyrelser, kommuner och landsting, liksom det civila samhällets aktörer. Även aktörer inom miljömärkningsområdet skulle kunna bidra till och ha nytta av forumets verksamhet. Arbetet bör också kopplas till relevanta internationella processer. Regeringen föreslår även i propositionen en finansiering av ett särskilt uppdrag till KOV att verka för en mer miljösmart konsumtion och livsstil. En betydelsefull del av uppdraget bör vara att, utifrån bl.a. beteendevetenskapliga överväganden, på olika sätt underlätta och stimulera till val av de ur miljösynpunkt mest ändamålsenliga alternativen, dvs. det som brukar gå under benämningen nudging. Arbetet bör ske i samverkan med övriga berörda myndigheter och anknyta till arbetet inom ovan nämnda forum. Verksamheten bör samordnas med det arbete som pågår för att göra miljöinformationen i konsumentupplysningstjänsten Hallå konsument mer känd. Insatserna, som så långt det är lämpligt och möjligt bör vara målgruppsanpassade, kan bedrivas med vissa områden i särskilt fokus, exempelvis matvanor, transporter, energianvändning, avfallshantering och giftfri vardag. Regeringen har föreslagit nya regler som innebär att stora företag ska rapportera om hur de arbetar med hållbarhetsfrågor, exempelvis miljö, mänskliga rättigheter och motverkande av korruption. När företag lämnar hållbarhetsupplysningar blir det lättare för bl.a. konsumenter att ta ställning till vilka företag de vill handla av eller investera i. Som ett led i regeringens arbete med att pröva frågan om ska bli ett föregångsland för fri och rättvis handel har synpunkter inhämtats från bl.a. det civila samhället. Ett arbete bedrivs inom . Med det som grund kommer lämpliga åtgärder att övervägas. Regeringen nämner i budgetpropositionen att konsumenter ser miljömärkning som ett viktigt verktyg för hållbara konsumtionsval. Avgörande för ett bra genomslag för miljömärkningen är, vid sidan av konsumenternas förtroende, att den håller jämna steg med utvecklingen på marknaden. Att det numera inte enbart är enskilda varor som miljömärks, utan även olika typer av tjänster, är ett exempel på detta. Konsumenter kan också intressera sig för enskilda företags miljörelaterade arbete, men ha svårt att värdera arbetssätt och effekter. Denna utveckling, i kombination med den ökande digitaliseringen, kan ställa miljömärkningen inför nya utmaningar. Regeringen vill verka för effektiva tredjeparts-certifierade miljömärkningar som får bra genomslag bland företag och konsumenter, även internationellt. För att få ytterligare underlag till det arbetet ser regeringen behov av ett särskilt samråd med berörda aktörer om miljömärkningens potential och förutsättningar. Med detta som grund avser regeringen att vidta lämpliga åtgärder. Regeringen gav i uppdrag att dels inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och dels stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Miljö- och jordbruksutskottets har i sitt yttrande 2016/17:MJU3y, Kunskap i samverkan till utbildningsutskottet över proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, anfört bl.a. följande. Som redovisas i propositionen har regeringen efter diskussioner i Nationella innovationsrådet inrättat fem strategiska samverkansprogram. Den övergripande målsättningen med dessa är att gemensamt samordna innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta kommande samhällsutmaningar. Programmen ska stärka och svenskt näringsliv på områden som bedöms vara av särskild betydelse för framtida tillväxt och som är centrala för att hantera de omfattande globala utmaningarna. Nationella innovationsrådet har bl.a. identifierat miljö- och klimatteknik som ett område som är centralt för att lösa vårt samhälles utmaningar. Ett av samverkansprogrammen är cirkulär och biobaserad ekonomi. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det genom samverkansprogrammen skapas goda förutsättningar för ökad samverkan mellan de strategiska innovationsområdena och för att utveckla insatser för att nå övergripande mål. På så sätt kommer man att kunna kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och förbättra förutsättningarna för att forskningsresultaten kommer till nytta. Enligt propositionen syftar samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi till att kraftsamla regeringens innovationsinsatser relaterade till cirkulär och biobaserad ekonomi och på så sätt bidra till att stärka innovations- och konkurrenskraft. I likhet med regeringen anser utskottet att en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi är nödvändig för att öka resurseffektiviteten och minska miljö- och klimatpåverkan som det stärker konkurrenskraften, gynnar näringslivsutveckling och nya jobb. Utgångspunkten bör vara en hållbar råvaruproduktion och giftfria kretslopp. En biobaserad ekonomi innebär att förnybara, biobaserade produkter används eller ersätter fossila produkter. Den cirkulära ekonomin innebär att man främjar en resurseffektiv återanvändning och återvinning, reparation och uppgradering av produkter och material baserade på såväl förnybara som ändliga råvaror samt att man använder avfall som en resurs. Omställningen till ett fossilfritt samhälle och ett hållbart utnyttjande av naturresurser är en stark drivkraft för strukturomvandling till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Innovationer skapar möjligheter för ökad export, tillväxt och sysselsättning. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att har goda förutsättningar för att ställa om till en biobaserad ekonomi och öka värdeskapandet från biobaserade näringar, dvs. skogsbruk, jordbruk, fiskeri och vattenbruk. Det finns en stor potential i att förbättra produktionskedjorna och höja förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens svenska processindustri använder. En effektivare användning av råvaror, biprodukter och avfall och effektivare produktkedjor minskar belastningen på ekosystemen. Som framhålls i propositionen är det viktigt med forskning i samverkan med näringslivet och offentlig sektor på lokal, regional och nationell nivå, både , för att finna innovativa lösningar i linje med de prioriteringar som regeringen redovisar. Som framhålls i propositionen behövs för att stödja samverkansprogrammet bl.a. en bred satsning som omfattar hela värdekedjor och de möjligheter och effekter en cirkulär och biobaserad ekonomi kan medföra. En omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi är av stor vikt för att uppnå nationella miljökvalitetsmål, öka konkurrenskraften för svenskt näringsliv på regional och nationell nivå samt bidra till de globala hållbarhetsmålen. För omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi behövs mer forskning, innovation och samverkan om biobaserade produktionssystem på land och i vatten inklusive hållbar avfallshantering. En sådan satsning kan också bidra till att underlätta anpassning till ett förändrat klimat. Utskottet konstaterar i likhet med regeringen att tillgången till biomassa är en nyckelfaktor i en framtida bioekonomi. Ett systemperspektiv behöver anläggas, vilket innebär att olika nyttor som ekosystemen bidrar med beaktas. En ökad hållbar produktion av biomassa från de areella näringarna samt tillvaratagande av restströmmar av biomassa och återanvändning av andra substanser är av avgörande betydelse för omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Några viktiga frågor är nya klimatsmarta produkter, produktionens effektivitet, dess positiva bieffekter, effekter på och nytta för miljö och samhälle samt resurseffektivt användande av vatten. I en framtida cirkulär biobaserad ekonomi kommer även livsmedelskedjan att vara en central del, vilket kräver en systemtäckande forsknings- och innovationssatsning inom livsmedelsområdet. Satsningen bör, som regeringen anför, omfatta hela kedjan från grundläggande forskning om produktionen och dess materialströmmar till ”framtidens livsmedel”, som bl.a. rör innovativa och smarta produkter, tillvaratagande av restströmmar samt konsumentfrågor. En cirkulär ekonomi och ett samhälle med bättre resursutnyttjande av avfall kräver forskning om bl.a. hållbar produktdesign, resurseffektiva råvaruuttag och processer, ersättning av fossila material och farliga kemikalier, utveckling av marknaderna för sekundärt material och återvinning, mätmetoder och standarder för bl.a. ekologiskt fotavtryck och kvalitetssäkring. Nya innovativa affärsmodeller som utnyttjar möjligheterna i funktionsförsäljning och ny teknik behöver utvecklas och främjas. Det kan handla om att dela på resurser, hyra och låna produkter och tjänster och att samlokalisera verksamheter som kan dra nytta av varandra. Satsningen genomförs via strategiska innovationsområden i samarbete mellan Formas, och . Som regeringen anför förutsätter en effektiv satsning på cirkulär och biobaserad ekonomi samarbete mellan forskningsfinansiärerna och berörda forskningsutförare, myndigheter och aktörer som t.ex. , , , , , och . Samarbete krävs också mellan aktörer med regionalt utvecklingsansvar liksom med näringslivet, branschorganisationer samt enskilda företag. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 och 23) beräknar regeringen en ökning av Formas två forskningsanslag till följd av satsningen på cirkulär och biobaserad ekonomi. Kommissionen presenterade ett meddelande och en handlingsplan om cirkulär ekonomi för perioden –2019. Utskottet granskade kommissionens meddelande om en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (KOM(2015) 614). I meddelandet presenterade kommissionen en övergripande handlingsplan för att stödja övergången till en mer cirkulär ekonomi, där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen minimeras. I utskottets utlåtande /16:MJU13, Cirkulär ekonomi, anförs bl.a. följande. Utskottet ställer sig positivt till kommissionens meddelande om en EU-handlingsplan för att stödja den cirkulära ekonomin. I meddelandet lyfts många goda idéer om att främja delningsekonomin, om nya affärsmodeller och industriell symbios och om att stärka marknader och handel med sekundärt och förnybart material genom olika åtgärder. Utskottet anser att en fungerande cirkulär ekonomi bör vara baserad på giftfria, biobaserade och resurseffektiva kretslopp. För att åstadkomma sådana kretslopp behövs en bättre samordning av avfalls-, kemikalie- och produktlagstiftningen inom EU. En översyn av berörda regelverk på europeisk nivå är enligt utskottets mening angelägen. När det gäller hur enskilda länder använder sina egna naturresurser vill utskottet emellertid understryka att det är en fråga som ska avgöras på nationell nivå. När det gäller handlingsplanen välkomnar utskottet många av de åtgärder som presenteras i dokumentet. Utskottet stöder kommissionens arbete för att skapa en cirkulär ekonomi där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen minimeras. Utskottet vill emellertid betona att giftfria kretslopp är en förutsättning för en resurseffektiv och cirkulär ekonomi. […] Utskottet ser positivt på det förändringsarbete som kommissionen vill genomföra inom ramen för ekodesigndirektivet för att främja hållbara produkter, ta till vara råvaror av avgörande betydelse och undvika skadliga ämnen. För att kunna ta till vara råvaror av avgörande betydelse i flera produkter (exempelvis mobiltelefoner och pekplattor) och undvika materialåtervinning som leder till att nyproducerade varor och produkter kontamineras med annars förbjudna ämnen anser utskottet emellertid att förändringar kan behövas även i andra rättsakter. Bland annat måste tillgången till information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i varor förbättras för alla berörda parter under hela livscykeln, inklusive i avfallsledet. Utskottet hoppas därför att den EU-strategi för en giftfri miljö som kommissionen ska ta kommer att innehålla mer konkreta förslag för att möjliggöra ett giftfritt kretslopp. Utskottet välkomnar även de förslag till åtgärder som nämns inom de prioriterade områdena. Särskilt välkomnas kommissionens avsikt att främja en effektiv användning av biobaserade resurser.