bet · H401KrU8 · 2017-03-17 00:00:00 — Organisationen arbetar med att öka skolans och vuxnas kunskaper om barns och ungas vardag på internet. Syftet är att bejaka det positiva som finns i ungas liv på nätet, som engagemang, kommunikation och kunskapsutbyte, och ge föräldrar och andra vuxna bättre förutsättningar att hantera fallgroparna på internet, t.ex. e-mobbning och integritetsfrågor. I arbetet inom Surfa Lugnt deltar bl.a. och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt , Com Hem, , It- & Telekomföretagen, IIS – i samt och Bredbandsbolaget. nätvandrare bedriver socialt arbete på internet. Nätvandrarna startade för att möta ett ökat behov av vuxenkontakter på internet. Nätvandrarna har främst bedrivit sin verksamhet på olika ungdomsmötesplatser på nätet, s.k. communities, t.ex. , , , och Jesper.nu. nätvandrares uppgift är att lyssna och agera bollplank. Om den unge vill tala om allvarliga problem ges stöd online, eller så slussas ungdomen vidare. finansieras projektet av , Kronprinsessan och . Vad gäller mobbning och kränkande behandling i skolan gäller följande: om någon blir utsatt för mobbning under skoltid är det skolans ansvar att agera mot kränkningarna – även om situationen först uppstod på internet och utanför skoltid. Barn- och elevombudet, som är en del av Skolinspektionen, arbetar mot kränkningar och företräder mobbade barn och elever i rättegångar. Barn- och elevombudet samarbetar med andra myndigheter och ombudsmän, t.ex. Både i skollagen (2010:800) och i diskrimineringslagen (2008:567) slås fast att om en anställd på en skola får vetskap om att en elev upplever sig kränkt eller mobbad inträder en s.k. handlingsplikt. Handlingsplikten innebär att skolan måste utreda och förhindra att kränkningarna fortsätter. Personal på skola eller förskola som får kännedom om att ett barn anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling är skyldig att anmäla detta till rektorn eller förskolechefen som i sin tur måste informera huvudmannen. har givit ut allmänna råd om arbetet mot diskriminering och kränkande behandling i skolan (SKOLFS 2012:10). Här kan vidare nämnas att Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) vid har såväl ett nationellt som ett regionalt ansvar för att förebygga självmord och självmordsförsök. Utskottet konstaterar inledningsvis att det är ett faktum att barn och unga i hög grad är på internet och att många barn och unga har en stor del av sitt sociala liv på internet. Statistik från visar också att medieanvändningen kryper ned i åldrarna. För många barn och unga är nätet en positiv plats där de bl.a. kan hålla kontakten med kompisar, söka information till skolarbeten, spela spel, se på film, lyssna på musik och upptäcka världen. innebär användningen av internet risker. Det förekommer mobbning, hot, trakasserier och andra kränkningar i en ökande omfattning. Detta är givetvis oacceptabelt, och det finns enligt utskottet skäl till oro över denna utveckling. som det som sker på nätet är en spegling av sådant som också förekommer i den fysiska verkligheten, blir mobbningen, hoten, trakasserierna och kränkningarna på nätet allt allvarligare. Det förekommer också hets mot suicid. Många barn mår psykiskt dåligt efter att ha blivit utsatta för kränkningar på nätet. En stor skillnad mellan den fysiska världen och den som finns på nätet är frånvaron av vuxna. Det är mycket viktigt med ett aktivt arbete för att motverka alla former av mobbning, hot och andra kränkningar på nätet inklusive hets mot suicid. Det gäller såväl det offentliga som föräldrar och andra vuxna i barnens omgivning. Utskottet vill understryka skolans ansvar, såväl när det gäller trakasserier och kränkningar som när det gäller elevers psykiska hälsa. Som redovisas ovan pågår en rad insatser på området. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att det finns skäl till tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet avser dock att noga följa dessa frågor. Motionerna 2016/17:238 (M) och 2016/17:608 (L) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. ta till vara erfarenheterna från för att fler skolor ska kunna ta del av satsningen. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 anförs att erfarenheterna av Skapande skola systematiskt bör tas till vara. I motion 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 2 understryks betydelsen av att analysera hinder för kommuner och fristående skolor att ta del av Skapande skola samt komma med förslag på hur fler skolor ska kunna ta del av reformen. I motionen framförs att regeringen bör ta fram en strategi för att ännu fler skolor ska kunna ta del av satsningen. Skapande skola inrättades 2008 i syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande. Satsningen syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Skapande skola omfattar hela och fr.o.m. även förskoleklassen. – 2018 avsätts för verksamhet riktad mot förskolan. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår 2017 till . Bidrag fördelas av i enlighet med förordningen (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan och lämnas till huvudmännen i avsikt att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . ska samverka med i arbetet med Skapande skola. Ändamålet är att medverka till att kulturella och konstnärliga uttryck långsiktigt integreras i förskolan, förskoleklassen, och i vissa särskilda utbildningsformer. Bidraget syftar också till att öka den professionella kulturverksamheten för och med barnen så att tillgången till kulturens alla uttrycksformer för eleverna och möjligheterna till eget skapande ökar. sammanställning visar att av alla elever i förskoleklass till årskurs 9 deltog i insatser inom /15. Antalet barn och elever som deltagit i Skapande skola-insatser uppgick till knappt 744 000, vilket är en ökning med drygt 50 000 barn och elever i jämförelse med 2014. Totalt har det kommit in 394 ansökningar om ca till för Skapande skola-bidrag för /18. Ansökningarna omfattar 871 500 elever. 118 friskolor har skickat in ansökningar och av alla kommuner har sökt bidrag. Beslut om bidragen fattas . Myndigheten för kulturanalys har låtit genomföra en fördjupad utvärdering av statsbidraget Skapande skola, författad 2016 av och vid . Uppdraget var att fördjupat studera vissa aspekter av Skapande skola-bidragets utfall . Forskarnas slutsatser var att de inte kan se några tecken på att kommunerna minskat sina resurser till kultur för barn och unga eller kultur i skolan sedan Skapande skola infördes. De har inte heller kommit fram till att det finns konkurrensfördelar för offentliga institutioner, eftersom priset inte är en avgörande faktor enligt skolhuvudmännen. Av rapporten framgår också att skolorna uppskattar Skapande skola som ett komplement till kommunens egna kulturinsatser för barn och unga i skolan. Utskottet har tidigare i många sammanhang uttryckt uppfattningen att Skapande skola är mycket angelägen, inte minst mot bakgrund av att satsningen når barn oavsett bakgrund runt om i landet. Utskottet menar att Skapande skola bidragit till ett större fokus på frågan om kultur för barn. Utskottet konstaterar också att (2012) i sin uppföljningsstudie Skapande skola – en nulägesanalys bl.a. har pekat på att elevers självkänsla och självförtroende stärkts som en konsekvens av Skapande skola. Av sammanställning framgår att totalt av alla kommuner har sökt bidrag. Att bidraget söks i så stor omfattning är i sig mycket positivt. Utskottet anser inte att det finns skäl för tillkännagivanden i enlighet med motionärernas yrkanden. Motionerna 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:2967 (M) yrkande 2 avstyrks därmed. Kommunala musik- och kulturskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en strategi för att fler barn ska nås av de kommunala musik- och kulturskolornas verksamheter. Jämför reservation 5 (M). begär i motion 2016/17:2967 av m.fl. yrkande 3 att regeringen ska ta fram en strategi för hur svenska kommuner ska kunna locka fler barn och ungdomar till kommunala kulturskolor. I motionen framhålls bl.a. El Sistema som når de grupper av barn och unga som annars i låg utsträckning deltar i de kommunala musikskolornas verksamheter. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell strategi för den kommunala musik- och (dir. 2015:46). presenterade sitt betänkande En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69). Utredningen föreslog nationella mål för den kommunala samt att ett nationellt kulturskolecentrum ska inrättas. Vidare föreslås utvecklingsbidrag, bidrag till nationell spetskompetens och regional samordning. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . avsätts på att främja låga avgifter och hög kvalitet i den kommunala musik- och . Medlen fördelas under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete, anslagspost 7 Bidrag till musik- och . Bidraget fördelas av i enlighet med förordning (2015:998) om statsbidrag till kommuner som bedriver musik- och kulturskoleverksamhet. Förordningen trädde i kraft och upphör att gälla vid utgången av 2017. Enligt Statens kulturråds regleringsbrev får högst av de avsatta medlen användas för utgifter för administration, främjande, uppföljning och genomförande av verksamheten. Enligt förordningen är ändamålet med statsbidraget att bidra till låga elevavgifter, göra den kommunala musik- och kulturskoleverksamheten mer jämlik och förbättra möjligheterna för barn och ungdomar att delta i verksamheten (2 §). Bidrag får lämnas till en kommun som bedriver musik- och kulturskoleverksamhet med hög elevavgift till följd av att den vidtagit kvalitetshöjande åtgärder i verksamheten och vill sänka elevavgiften, eller med låg elevavgift och vill göra kvalitetshöjande åtgärder i verksamheten utan att höja elevavgiften (3 §). Av sammanfattning av ansökningsomgång 2016 framgår bl.a. att av landets kommuner sökt bidrag. har i en promemoria, Fördelning av medel till musik- och kulturskolor, 2016/2017, KUR 2016/6268, angett följande: fördelar till 178 kommuner för musik- och kulturskoleverksamhet. Bidraget syftar till att göra verksamheten mera jämlik och att förbättra möjligheterna för barn och unga att delta. Totalt inkom 189 ansökningar om tillsammans . Den totala summan av ansökt bidrag är mer än dubbelt så stor som det belopp som har att fördela, och därför har de flesta sökande beviljats ett lägre bidragsbelopp än de sökt. 11 ansökningar avslogs. har prioriterat insatser som ger möjlighet för fler barn och unga att få ta del av musik- och verksamhet. Bidrag ges huvudsakligen till insatser för att nå målgrupper som inte tar del av musik- och ordinarie utbud. Insatserna kan handla om nya konstområden, nya arbetssätt, nya samarbetsparter eller arenor. Elevavgiftena är lägre eller är helt avgiftsfria. Kommunens ekonomiska förutsättningar har påverkat fördelningen av bidraget i linje med bidragsförordningen. Musik- och kulturskolorna är en av landets största och viktigaste satsningar på barn- och ungdomskultur. Musik- och spelar en stor roll för barns och ungas möjligheter att själva få pröva på musik och andra kulturformer och bidrar till att utveckla elevernas personlighet och intressen. Musik- och kulturskolorna fyller enligt utskottet en viktig funktion för barn och unga, både med den breda verksamheten och genom att stimulera och ta till vara talanger. Utskottet anser att det är mycket angeläget att bredda gruppen elever som har möjlighet att ta del av musik- och och konstaterar att det också är avsikten med det bidrag som avsatts för att bl.a. bidra till låga elevavgifter och göra den kommunala musik- och kulturskoleverksamheten mer jämlik. Utskottet konstaterar vidare att förslag bereds inom . Utskottet finner inte skäl att föregripa denna beredning. Motion 2016/17:2967 (M) yrkande 3 avstyrks därmed. Fritidsverksamhet för äldre tonåringar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av möjligheterna för kommunerna att bedriva verksamhet för äldre tonåringar. I motion 2016/17:929 föreslår Arhe Hamednaca (S) att möjligheterna för kommunerna att bedriva verksamhet för de äldre tonåringarna bör ses över. I motionen framförs att många ungdomar i åldern 15–saknar naturliga mötesplatser och fritidsaktiviteter och att välfungerande fritidsgårdar är viktiga i dagens samhälle eftersom de erbjuder en naturlig mötesplats som är drog- och alkoholfri och en ordentlig kontakt med vuxna utanför familjen. Utskottet delar motionärens uppfattning att fritidsgårdar har en viktig funktion att fylla som mötesplatser för barn och unga. Det är enligt utskottet viktigt att fritidsverksamheter är öppna för alla barn och unga, även för dem i de äldre åldersgrupperna, och att fritidsverksamheten möter barns och ungas behov. Inriktningen och omfattningen av verksamheten vid fritidsgårdarna är dock i första hand en fråga. Därför avstyrks motion 2016/17:929 (S). Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolresor till , barns och ungas möjligheter att uppleva scenkonst, en översyn av stödet till ungdomsverksamhet, åtgärder för att stärka ungas möjlighet till organisering samt värdet av motorhobby och vikten av att fånga ungas teknikintresse. Utskottet avstyrkte (bet. 2015/16:KrU4) motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i samtliga fall i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att ta upp dessa yrkanden till förnyad behandling. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därmed motionsyrkandena. Motion 2016/17:525 av (M) I motionen begärs en översyn av möjligheten att införa ett bidrag för skolresor till . Motionären anför att skolor bör uppmuntras att göra skolresor genom statliga bidrag. Barns och ungas möjligheter att uppleva scenkonst Motion 2016/17:329 av (L) I motionen framförs vikten av att alla barn bör ges möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar oavsett var de bor i landet. Motion 2016/17:915 av m.fl. (S) I motionen framförs behovet av en översyn av hur stödet till ungdomsverksamhet är utformat och fördelat såväl nationellt som regionalt och lokalt utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Åtgärder för att stärka ungdomars möjlighet till organisering Motion 2016/17:2868 av Lawen Redar m.fl. (S) I motionen framförs behovet av åtgärder i syfte att förstärka ungas möjlighet till självständig organisering. Motion 2016/17:309 av (SD) yrkandena 3 och 5 I motionen lyfter motionären fram värdet av motorsport och motorhobby för teknikutveckling, entreprenörskap och kompetensutveckling (yrkande 3) samt vikten av att fånga ungdomars teknikintresse (yrkande 5). Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2016/17:2372 av och (båda SD) yrkande 8 och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 47. är emot barnäktenskap utan undantag. Vi anser att det krävs ytterligare åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Sådana insatser för att motverka tvångsgifte och hot om tvångsgifte kan t.ex. vara tydliga och riktade informationskampanjer. Det är viktigt att alla berörda och alla verksamheter som möter barn och unga och som har i uppdrag att ge stöd och skydd till dem har kännedom om den nya lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap för att de ska kunna ge stöd och hjälp till unga som riskerar att utsättas för eller som lever i ett tvångs- och/eller barnäktenskap. i har på ett förtjänstfullt sätt arbetat fram en kampanj om den nya lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap. Vi anser att det finns ett behov av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja, inklusive informations- och stödåtgärder på flygplatser som vänder sig till unga som är på väg att föras utomlands med flyg. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2016/17:3078 (M) yrkande 25, 2016/17:3143 (M) yrkande 11, 2016/17:3288 (M) yrkande 5 och 2016/17:3372 (M) yrkande 32 samt avslå motionerna 2016/17:2372 (SD) yrkande 8 och 2016/17:2506 (SD) yrkande 47. Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2372 av och (båda SD) yrkande 8 och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 47 och 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 32. Att själv ha rätten att bestämma vem man ska gifta sig med är en grundläggande rättighet i . Trots det har vi kunnat se en utveckling där allt fler unga känner att de inte kan välja partner fritt. En undersökning visade att det kunde vara över 70 000 unga i som kände av begränsningar vad gällde val av partner, begränsningar som oftast kom från den närmaste familjens förväntningar eller krav. Några nyare siffror eller undersökningar än den utredning som dåvarande gjorde 2009 är svårt att hitta. Det finns inga återkommande undersökningar som kan visa hur läget förändras eller utvecklar sig. Vi menar att det är viktigt att få grepp om situationen och att kunna sätta in åtgärder för att hindra att unga tvingas gifta sig med någon de inte själva valt. Vi vill därför ha återkommande undersökningar på området. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2016/17:2372 (SD) yrkande 8 och 2016/17:2506 (SD) yrkande 47 och avslå motionerna 2016/17:3078 (M) yrkande 25, 2016/17:3143 (M) yrkande 11, 2016/17:3288 (M) yrkande 5 och 2016/17:3372 (M) yrkande 32. Åtgärder mot nätmobbning av unga, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:608 av (L) yrkande 2 och 2016/17:238 av (M). Hur det förebyggande arbetet mot självmord ska ske är en angelägen fråga som behöver utredas. Utredningens mål bör vara att belysa behov för samhället att anta en handlingsplan, vad den ska innehålla samt vad olika samhällsnivåer ska göra som syftar till den fastställda nollvisionen, inga fler självmord. I handlingsplanen bör det finnas ett avsnitt om problemet med självmords-hets på internet. Det är en hets som kan locka en del självmordsbenägna ungdomar att faktiskt ta sitt liv. Flera exempel finns, både i och utomlands. En sådan handlingsplan kan bli ett stort stöd för anhöriga och personal i skola och arbetsliv. Hela samhället bör engageras för att minska och förebygga suicid. Regeringen bör ta fram en sådan handlingsplan, där även hänsyn till hets på internet tas med. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:608 (L) yrkande 2 och delvis bifalla motion 2016/17:238 (M). Skapande skola, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 2. Skapande skola var alliansregeringens största och viktigaste kulturpolitiska reform. Skapande skola når alla barn och unga i den miljö där de befinner sig . Utmaningen är att vårda och utveckla reformen. utvärderingar av Skapande skola visar att många kommuner har använt sig av reformen med mycket gott resultat. Det finns dock alltjämt kommuner och fristående huvudmän som inte sökt medel i förväntad omfattning. Detta bör regeringen analysera och komma med förslag om hur ännu fler kan ta del av reformen. Regeringen bör ta fram en strategi för att ännu fler skolor ska kunna ta del av satsningen Skapande skola. Detta kan ske genom att utreda befintliga hinder och ta fram förslag för att undanröja dessa. Erfarenheter av Skapande skola bör systematiskt tas till vara. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:2967 (M) yrkande 2. Kommunala musik- och kulturskolor, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 3. Det sociala arvet är starkt. Barn tenderar att göra och välja som sina föräldrar. Detta innebär att barn från hem med många bokhyllor och instrument på ett naturligt sätt blir introducerade i att utöva kultur. Socioekonomiska faktorer spelar en avgörande roll för barn och påverkar deras val och liv. Vi moderater vill bryta med dessa begränsande sociala strukturer eftersom vi anser att kultur angår alla och inte får lämna någon utanför. Att introducera alla barn i exempelvis musikens värld och ge dem möjlighet att pröva instrument är lika mycket en demokrati- som en frihetsfråga. Ett exempel på detta är El Sistema som är unikt eftersom de når grupper av barn och unga som annars i låg utsträckning deltar i de kommunala musikskolornas verksamheter. Modellen förmår att bryta socioekonomiska barriärer och skapa kultur av mycket hög kvalitet där alla ges plats och får vara med. Vi vill därför att regeringen tar fram en plan för att sprida erfarenheterna från bl.a. El Sistema över hela landet till stöd och hjälp för kommunerna i deras arbete att nå alla barn med kulturskolornas verksamhet. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2967 (M) yrkande 3. Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (V) (V) anför: Alla har rätt att välja om och med vem de ska gifta sig. I har vi en lagstiftning mot barn- och tvångsäktenskap. Trots det är det alltför många unga som lever i äktenskap som de tvingats in i av sina föräldrar eller som är rädda för att tvingas in i giftermål. har i annat sammanhang framfört att vi anser att den undantagsregel som finns för erkännande av utländska barnäktenskap, tvångsäktenskap och fullmaktsäktenskap i lagen (1904:26 s.1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ska tas bort. Jag anser att det finns stort behov av förebyggande arbete för att förhindra att unga gifts bort mot sin vilja. Jag välkomnar det omfattande arbete som pågår inom och på olika myndigheter och avvaktar effekter av detta arbete och förslagen i kommande utredningar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:238 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:309 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om teknikutveckling, entreprenörskap och kompetensutveckling kopplat till motorhobby och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om motorhobby för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:329 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa förutsättningar för att alla barn ges möjlighet att uppleva professionella scenkonstföreställningar samt att säkerställa ungas möjlighet att ta del av professionell scenkonst oavsett var de bor i landet, och detta tillkännager för regeringen.