bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3863 av m.fl. (M). anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. bör minskas med samt att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör minskas med i relation till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:5 Miljöforskning så föreslår vi att det ökas med i förhållande till regeringens förslag. tror på människans inneboende förmåga att hitta nya vägar för att lösa problem. Då krävs forskning och kunskap som kan vägleda oss i arbetet för att värna miljön och stoppa klimatförändringarna. När det gäller anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen är vår uppfattning att anslaget bör vara lägre än vad regeringen föreslår. Enligt bör anslaget 1:10 Klimatanpassning minskas med i förhållande till regeringens förslag. I fråga om anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö så är av uppfattningen att det bör ökas med i relation till regeringens förslag. Haven utsätts för allt fler påfrestningar till följd av t.ex. övergödning, marint skräp, försurning och föroreningar. För att möta dessa utmaningar tog alliansregeringen ett samlat grepp om havs- och vattenpolitiken, och vill fortsätta det angelägna arbetet för rena och friska hav. När det gäller anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar anser vi att det bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. Flera rapporter pekar på att det mest kostnadseffektiva verktyget inom klimatpolitiken är internationella klimatinsatser som exempelvis mekanismen för ren utveckling (CDM). Dessa mekanismer har visat sig vara mycket kostnadseffektiva och har gett goda resultat ur flera synvinklar såsom klimat, luftkvalitet, hälsa, tekniköverföring och teknikutveckling. Enligt bör anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete sänkas med i förhållande till regeringens förslag, och anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur bör sänkas med i förhållande till regeringens förslag. ställer sig inte bakom regeringens förslag om anslagen 1:16 Klimatinvesteringar och 1:17 Elbusspremie, utan anslagen avvisas i sin helhet. Därför anser vi att anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör minskas med 1 och att anslaget 1:17 Elbusspremie bör minskas med i relation till regeringens förslag. ställer sig heller inte bakom regeringens förslag om investeringsstöd för gröna städer, elcykelpremie och Industriklivet, utan anslagen avvisas i sin helhet. Därför anser vi att anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer bör minskas med , att anslaget 1:19 Elcykelpremie bör minskas med och att anslaget 1:20 Industriklivet bör minskas med i relation till regeringens förslag. I fråga om anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning föreslår ingen annan anslagsnivå än vad regeringen gör. föreslår vi i motion 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 2 att regeringen prioriterar forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön. Försurning av världshaven förväntas få stora konsekvenser, men det finns inte tillräckligt mycket forskning på hur försurningen kommer att påverka ekosystem. Sådan forskning behöver därför prioriteras. I motion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslår vi även att regeringen främjar forskning om ekosystemtjänster och deras betydelse för vårt samhälle. Sådan forskning behövs bl.a. för att göra det enklare för beslutsfattare att se konsekvenserna av att ignorera problemen med minskande biologisk mångfald. vill avsätta till ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Insatser för en fossiloberoende fordonsflotta är högt prioriterade för . Vi vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns för en omställning av fordonsflottan. vill avsätta till ett nytt anslag, Nollvision för basindustrin genom CCS-strategi. För är det viktigt att behålla basindustrin i och undvika att både arbetstillfällen och utsläpp av växthusgaser flyttar utomlands. Vi tror att en nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben, där det ena benet är processteknik som är fri från utsläpp av växthusgaser och det andra benet är geologisk lagring av koldioxid (CCS), är en bra väg framåt. Det bör göras i samarbete mellan staten och industrin. I nollvisionsstrategin är dialog och samverkan mellan basindustrin och staten nyckeln för att skapa bra förutsättningar för fortsatta utsläppsminskningar parallellt med en växande ekonomi. Vi föreslår också att avsätts till ett nytt anslag, Nationell bioekonomistrategi. är ett land som är mycket rikt på skog. Det medför ett ansvar att bruka skogen rätt. har länge varit bra på att bruka skogen på ett hållbart sätt, och det finns i enormt mycket kunskap och forskning på området. Genom att inrätta en nationell bioekonomistrategi menar vi att man med hjälp av de gröna näringarna kan skapa större miljö- och klimatnytta. Den nationella strategin ska vara en väl förankrad strategi som kräver att staten och näringslivet samverkar för att underlätta den omställning som krävs för exempelvis skogsindustrin och lantbruket. har vid beräkningen av anslagsbelopp gjort en annan bedömning av pris- och löneomräkningen än regeringen. Vissa av de föreslagna anslagsbeloppen har påverkats av denna omräkning. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (C) (C) anför: Mitt i en stark internationellt driven högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. Det finns en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången och de som ställts utanför. Regeringen bedriver i det läget en oansvarig löftespolitik som minskar det strukturella sparandet och förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning, i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt. Till skillnad från regeringen vill spara när konjunkturen är god, både för att ha resurser att möta nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning som kan leda till en ny kris. Vi sparar mer än regeringen och totalt mer 2018–2020. ska fortsätta att lysa som miljöföredöme, inte minst i klimatfrågan, genom att förena ökad tillväxt med minskande utsläpp, en utveckling som tyvärr avstannat . Utsläppen från transporter har inte minskat tillräckligt snabbt. Omställningen av transporterna behöver därför skyndas på genom en grön bilbonus för personbilarna, för transporter som minskar utsläppen och krav på biobränsleinblandning för såväl flyg som tunga transporter. Vi vill också stärka lokala och internationella insatser för att rädda hav och vattendrag undan övergödning och nedsmutsning och trygga rent dricksvatten. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag måste betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 20 som förordas i anslagsmotion 2017/18:3709 av m.fl. (C). anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag i syfte att finansiera dels inrättandet av en viltvårdsmyndighet, dels egen satsning på en blå miljard. Vidare anser att anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslaget bör minskas bl.a. till följd av att regeringens insatser mot plast i hav och natur avvisas till förmån för egen satsning inom området. Vad gäller anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur motsätter vi oss regeringens satsningar på våtmarker, och vi föreslår därför att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Av anslagsmedlen vill vi att avsätts till förslag om en blå miljard. Anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden bör enligt vår mening minskas med i relation till regeringens förslag. avvisar regeringens förslag om sanering av miljögifter och avsätter i stället medel till vårt eget förslag om en blå miljard. anser att anslaget 1:5 Miljöforskning bör ökas med i förhållande till regeringens förslag till följd av vår satsning på en blå miljard. När det gäller anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen så ställer sig inte bakom regeringens förslag om att utveckla myndighetens arbete med den globala kemikaliekontrollen. I stället bör medel användas till satsning på en giftfri vardag och en förstärkning av arbetet mot farliga kemikalier. Av denna anledning anser vi att anslaget bör ökas med i förhållande till regeringens förslag. I fråga om anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie vill minska detta med i förhållande till regeringens förslag. Vi vill slopa denna budgetpost i sin helhet eftersom vi anser att premien i praktiken är en subvention av ett mindre antal dyra bilar och att den har visat sig vara ineffektiv för att minska oljeimport och utsläpp av koldioxid. När det gäller anslaget 1:9 så anser vi att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare bör anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö ökas med i förhållande till regeringens förslag till följd av satsning på en blå miljard. Anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete bör ökas med i förhållande till regeringens förslag, även det till följd av satsning på en blå miljard. När det gäller anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur så anser att det bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. avvisar regeringens förslag om skydd av skog. När det gäller anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten så är vi av uppfattningen att det anslaget bör minskas med i relation till regeringens förslag. Anslaget 1:16 Klimatinvesteringar bör enligt vår mening minskas med 1 eftersom vi avvisar regeringens förslag om att utöka Klimatklivet. Effektiviteten i denna typ av program har fått kritik från bl.a. , som hävdar att Klimatklivet riskerar att bli ”ett kraftfullt slag i luften”. väljer i stället att satsa pengar på de delar av Klimatklivet som kan förväntas vara effektiva, t.ex. stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur. Vidare avvisar vi även regeringens förslag till ett ladda-hemma-stöd till förmån för våra egna satsningar på området. När det gäller anslaget 1:17 Elbusspremie föreslår ingen annan anslagsnivå än vad regeringen gör. Däremot föreslår vi i partimotion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 19 att regeringen inför styrmedel som ökar incitamenten för klimat- och miljöeffektiva lastbilar och bussar. Inte minst i stadstrafiken är utsläppen av partiklar och andra ämnen en stor källa till luftföroreningar. För att bryta beroendet av fossila bränslen och minska klimatutsläppen krävs många olika lösningar och tekniker såsom fordon med nollutsläpp som drivs med grön el. Vad gäller anslaget 1:18 Investeringsstöd för gröna städer avvisar detta i sin helhet. Vi anser att städer spelar en mycket viktig roll i den gröna omställningen, men vad som krävs är inte ett statligt investeringsstöd. Vad som krävs är i stället ökade möjligheter för städerna att själva fatta beslut som ökar takten i den gröna omställningen och som ger dem ökad möjlighet att själva använda sig av ekonomiska styrmedel. Vi anser därmed att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. avvisar även anslaget 1:19 Elcykelpremie i sin helhet. Vi anser att det inte finns några tecken på att marknaden för elcyklar lider av några svårigheter som skulle motivera statligt stöd. För att öka incitamenten för cykelpendling krävs i stället att de transportslag som medför miljöförstöring betalar för detta, och att infrastrukturen för cykling prioriteras högre. Av dessa anledningar föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör enligt vår uppfattning minskas med sammanlagt i relation till regeringens förslag eftersom vi avvisar regeringens förslag om att flytta resurser från anslaget 2:2. När det gäller anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande: Forskning så är av uppfattningen att det bör ökas med till följd av att regeringens förslag om att flytta resurser till anslag 2:1 avvisas. föreslår att anslås för ett nytt anslag: Åtgärder för den biobaserade ekonomin. Vi anser att en sådan strategi behövs för att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger, och vi anser även att skogsvårdslagstiftningens inriktning bör baseras på jämställda mål mellan uthållig produktion och bibehållande av biologisk mångfald. föreslår därtill att avsätts till ett nytt anslag: Miljölastbilspremie. Vi anser att en miljölastbilspremie bör införas för att påskynda teknikutvecklingen och skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar. Premien ska avse de lastbilar som har minst klimatutsläpp. föreslår att anslås för ett nytt anslag: Drivmedelsbonus. Av anslagsmedlen ska tilldelas en drivmedelsbonus i lantbruket, och ska tilldelas en klimatbonus för åkerier. Dessutom föreslår att avsätts till ett nytt anslag: Kretsloppspremie för biogas. Vi föreslår en premie för biogödsel eftersom vi anser att det skulle stärka konkurrensen för biogödsel gentemot handelsgödsel. En sådan premie skulle även förbättra den ekonomiska konkurrenskraften för biogasproducenter i hela landet som mer av energivärdet tas till vara i kretsloppet. föreslår därtill att avsätts till ett nytt anslag: . Allt fler vilda djur i våra skogar ställer krav på en viltförvaltning som är regionalt förankrad. För att säkerställa en närvarande och effektiv viltförvaltning föreslår därför att en ny viltförvaltningsmyndighet inrättas. har vid beräkningen av anslagsbelopp gjort en annan bedömning av pris- och löneomräkningen än regeringen. Vissa av de föreslagna anslagsbeloppen har påverkats av denna omräkning. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (L) (L) anför: I Liberalernas budgetmotion , En budget som håller ihop (2017/18:3752), presenteras vårt budgetförslag. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen av anslag inom utgiftsområde 20. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 20. Liberalerna anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Regeringen föreslår en del insatser under anslaget som Liberalerna till viss del stöder och till viss del avvisar. Bland annat avvisar vi en ecobonus och vill i stället använda andra styrmedel för att flytta över godstransporter från vägar till sjöfart. Vi anser vidare att av anslagsmedlen ska avsättas för att rusta upp ledsystemet för skotrar. Vad gäller anslaget 1:2 Miljöövervakning anser vi att det bör minskas med i relation till regeringens förslag. Vi välkomnar en rad av regeringens satsningar på olika anslag som handlar om plast och läkemedel i havs- och vattenmiljöer, men vi anser inte att inrättandet av en delegation för cirkulär ekonomi är rätt prioritering. Liberalerna anser vidare att miljö-övervakning av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Av denna anledning vill vi avsätta av anslagsmedlen för att Havs- och vattenmyndigheten ska kunna förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. Liberalerna är av uppfattningen att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi ser positivt på regeringens särskilda satsningar på våtmarker. Däremot motsätter vi oss regeringens förslag till gröna jobb eftersom vi har andra, mer effektiva förslag som innebär att det blir billigare och enklare att anställa även inom naturvården. föreslår vi att av anslags-medlen avsätts för restaureringsinsatser i syfte att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. Vi föreslår även att av anslagmedlen avsätts för arbetet med invasiva arter. När det gäller anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden så vill vi att det ökas med i förhållande till regeringens förslag. Miljöföroreningar i marker är en miljörisk och förhindrar en effektiv markanvändning. Dessa områden måste saneras och återställas i allt högre utsträckning framför allt när det gäller områden som kan användas till bostäder. Liberalerna föreslår en ökad sanering av områden som kan komma att användas till bostadsbyggande och av områden som är särskilt angelägna ur risksynpunkt. Liberalerna anser att anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser dock att ett fritt från gifter är centralt när det gäller miljöpolitiken. Farliga kemikalier i konsumentprodukter, t.ex. leksaker och kläder, ska bort från marknaden. Det behövs ett långsiktigt arbete för att öka marknadstillsynen när det gäller giftiga konsumentprodukter, med särskilt fokus på produkter för barn. Liberalerna föreslår en satsning på ökad marknadstillsyn som bör utföras av Kemikalieinspektionen. Vi anser att av anslagsmedlen ska avsättas till denna satsning. Vad gäller anslaget 1:7 Avgifter till internationella organisationer är det vår mening att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vad gäller anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie motsätter vi oss detta i sin helhet. Som liberaler kan vi inte stå bakom förslaget till s.k. bonus–malus eftersom vi inte anser att man ska få pengar från staten för köp av ny bil. Det är mer liberalt och klimateffektivt att göra det dyrare att köpa en miljömässigt sämre bil. Av samma anledning är vi även emot regeringens förlängning av supermiljöbilspremien. Vi är därmed av åsikten att anslaget 1:8 bör minskas med i relation till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:9 anser Liberalerna att anslaget bör minskas med i relation till regeringens förslag. Liberalerna anser att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö bör minskas med . Av anslagsmedlen ska dock avsättas för renare stränder. Liberalerna föreslår att Havs- och vattenmyndigheten ska få i uppdrag att fördela medel till kommunerna för bl.a. städning av stränder, vilket även bör leda till fler jobb. Vidare ska av anslagmedlen avsättas för åtgärder mot stranderosion, som är ett stort problem i framför allt . Liberalerna anser att anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi står självklart bakom regeringens insatser som innebär att arbetet med drivs på. Vi anser dock att detta bör kunna göras inom ramen för befintliga resurser. I fråga om anslaget 1:13 Internationellt miljösamarbete föreslår vi att detta minskas med i relation till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur så anser vi att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslagsnivån bör ligga runt . ser vi positivt på regeringens satsning på skydd av nyckelbiotoper, och vi anser att av medlen bör avsättas för att skydda gammelskogarna. Anslaget 1:15 Havs- och vattenmyndigheten bör enligt Liberalerna minska med i förhållande till regeringens förslag. När det gäller anslaget 1:16 Klimatinvesteringar avvisar Liberalerna anslaget i sin helhet. Liberalerna avvisar anslaget eftersom vi anser att regeringen redan spenderar för mycket pengar på Klimatklivet. Vi ifrågasätter effektiviteten i regeringens satsning eftersom det innebär en stor byråkrati och mycket skattepengar i förhållande till uppnådda resultat. Av denna anledning anser Liberalerna att anslaget bör minskas med 1 i förhållande till regeringens förslag. I stället avsätter vi en klimatmiljard till ett nytt anslag – Nationella klimatinvesteringar – för riktade och långsiktiga klimatinvesteringar. Även anslagen 1:17 Elbusspremie och 1:18 Investeringsstöd för gröna städer avvisar Liberalerna i sin helhet till förmån för vår egen satsning på nationella klimatinvesteringar. Båda anslagen föreslås därför minskas med i förhållande till regeringens förslag. Också anslaget 1:19 Elcykelpremie avvisar Liberalerna i sin helhet. Vi ifrågasätter varför man ska få pengar av staten för köp av ny cykel. Enligt oss innebär stödet att pengar hamnar i företags fickor, vilket inte driver på för lägre priser. Av denna anledning föreslår vi att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Likaså anser Liberalerna att anslaget 1:20 Industriklivet bör avvisas i sin helhet. välfärd och tillväxt är beroende av en konkurrenskraftig industri. står delar av industrin för en stor del av våra koldioxidutsläpp, och alla insatser krävs för att minska utsläppen. Vi föreslår att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. I stället anslår Liberalerna medel för klimatsmarta lösningar som minskar industrins utsläpp inom ramen för vårt föreslagna nya anslag Nationella klimatinvesteringar. Anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör enligt Liberalerna minskas med i relation till regeringens förslag. står vi bakom inrättandet av liksom satsningen på forskning kring hållbara textilier. Liberalerna avsätter 1 till ett nytt anslag: Nationella klimatinvesteringar för långsiktiga klimatsmarta större strukturella projekt. Fokus ska vara på att få ned utsläppen, och stöd ska inriktas mot insatser där investerade medel har störst klimateffekt. Sådana insatser kan t.ex. innefatta biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. Det finns även behov på lokal och regional nivå av att utveckla cykelinfrastrukturen i syfte att underlätta cykelpendling. I utvecklingen av hållbara städer kan även eldrivna stadsbussar vara en del av lösningen, och för att främja elektrifieringen av transportsektorn behövs en utbyggd laddinfrastruktur runt om i vårt land. Dessutom föreslår vi i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 19 att forskning och utveckling ska främjas för att minska industrins klimatpåverkan. Till exempel pågår intressanta projekt för att kunna tillverka järn från järnmalm i utan utsläpp av koldioxid till atmosfären. Liberalerna anser att denna typ av forskning och projekt bör främjas. Liberalerna har vid beräkningen av anslagsbelopp gjort en annan bedömning av pris- och löneomräkningen än regeringen. Vissa av de föreslagna anslagsbeloppen har påverkats av denna omräkning. Anslag inom utgiftsområde 20, punkt 1 (KD) (KD) anför: