bet · H501SfU1 · 2017-12-11 00:00:00 — Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 10, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändringar i socialförsäkringsbalken och bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställnings-taganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjuk-dom och funktionsnedsättning. Ett drygt hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 Anslag inom utgiftsområde 10 Trygghetssystem för studerande och företagare 1.Socialförsäkringen, punkt 2 (M) 2.Socialförsäkringen, punkt 2 (SD) 3.Socialförsäkringen, punkt 2 (C) 4.Socialförsäkringen, punkt 2 (V) 5.Socialförsäkringen, punkt 2 (KD) 6.Trygghetssystemen för studerande, punkt 3 (C) 7.Trygghetssystemen för studerande, punkt 3 (V) 8.Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (C) 9.Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (V) 10.Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (L) 11.Trygghetssystemen för företagare, punkt 4 (KD) 12.Stärkt rehabiliteringskedja, punkt 5 (M, C, L, KD) 13.Sjukskrivningsprocessen, punkt 6 (C) 14.Sjukskrivningsprocessen, punkt 6 (V) 15.Sjukskrivningsprocessen, punkt 6 (KD) 16.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 7 (C) 17.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 7 (V) 18.Aktivitets- och sjukersättning, punkt 7 (KD) 19.Arbetsskadeersättning, punkt 8 (C) 1.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 10, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 10 anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 10 punkt 5 och avslår motionerna 2017/18:1592 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3–5, 2017/18:3034 av m.fl. (M, C, L, KD), 2017/18:3611 av m.fl. (SD), 2017/18:3687 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkandena 1–3, 5 och 6, 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:3806 av m.fl. (L) och 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkandena 8, 11, 15 och 18. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 2. lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3. lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 10 punkterna 1–3 och avslår motionerna 2017/18:3687 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 9. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. 2. för anslag 1:6 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 inom tidsperioden –2020. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 10 punkterna 4 och 6. 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2017/18:964 av (C), 2017/18:1038 av (KD), 2017/18:1192 av och (båda M), 2017/18:1353 av (KD), 2017/18:1415 av m.fl. (S), 2017/18:1592 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1622 av och (båda SD), 2017/18:1652 av (M), 2017/18:1691 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1722 av och (båda M), 2017/18:1770 av Finn (M), 2017/18:2023 av (M), 2017/18:2289 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2017/18:2333 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2589 av (M), 2017/18:2828 av Finn (M), 2017/18:2913 av (M), 2017/18:2963 av (M), 2017/18:3018 av m.fl. (MP), 2017/18:3031 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 63, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 22, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 68 och 71, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 65, 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:3784 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 25 och 27, 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2, 6, 10 och 13 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2017/18:378 av (L) yrkande 3, 2017/18:1120 av och (båda S), 2017/18:2333 av m.fl. (V) yrkande 6, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 50 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 8 och 12. Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) 2017/18:5 av (KD), 2017/18:812 av (S), 2017/18:860 av m.fl. (S), 2017/18:912 av m.fl. (SD), 2017/18:1465 av m.fl. (S), 2017/18:1815 av m.fl. (S), 2017/18:2839 av (C) yrkande 1, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:3613 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 6, 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 16 och 17 samt 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 8 (C) Reservation 9 (V) Reservation 10 (L) Reservation 11 (KD) 2017/18:3029 av m.fl. (M, C, L, KD). Reservation 12 (M, C, L, KD) 2017/18:689 av (S), 2017/18:1004 av (M), 2017/18:1027 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1036 av (KD), 2017/18:1411 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1904 av m.fl. (S), 2017/18:2207 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2216 av och (båda S), 2017/18:2217 av (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2218 av och (båda S), 2017/18:2333 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 65–67 och 70, 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 4 samt 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 9. Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (KD) 2017/18:232 av (C), 2017/18:1099 av (S), 2017/18:1117 av m.fl. (S), 2017/18:1272 av Finn (M), 2017/18:1373 av (S), 2017/18:1543 av (-), 2017/18:1938 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2017/18:2736 av (M), 2017/18:3209 av (M), 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 16 (C) Reservation 17 (V) Reservation 18 (KD) 2017/18:1015 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1115 av (S), 2017/18:2138 av (S) yrkande 6 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 11. Reservation 19 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (C)*, (MP), (L)*, (V), (KD)*, (S), (S), (S), (SD)*, (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 samt ett motionsyrkande från allmänna motionstiden /17. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdags-ordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions-nedsättning till 102 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende (steg två) ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag inom utgifts-området ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppfölj-ningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 i budgetpropositionen. Granskningen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag, lagförslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 10. Slutligen behandlas ett stort antal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /18 samt ett motionsyrkande som väckts under allmänna motionstiden /17. Förslagen i dessa motioner, som inte avser anslagen, gäller en rad olika frågor med anknytning till sjukförsäkringen och de sociala trygghetssystemen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 10 har beslutat om målet för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning: Frånvaron från arbete på grund av sjuk-dom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Regeringen har preciserat målet på följande sätt: – Sjukfrånvaron ska inte variera mer än inom ramen för normala säsongs-variationer. – Osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron ska inte förekomma. – Nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . De centrala indikatorer som används för att mäta resultatet mot målet inom utgiftsområdet är följande: – ohälsotalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjukpenning, rehabiliteringspenning eller aktivitets- och sjukersättning, – sjukpenningtalet: antal heldagar som personer i åldern 16–i genomsnitt har sjuk- eller rehabiliteringspenning, – antal pågående sjukfall, – antal nybeviljade sjukersättningar och aktivitetsersättningar, – observerat och standardiserat medelantal sjukpenningdagar per person 16–i respektive län. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att sjukfrånvaron nu visar tydliga tecken på att plana ut efter att ha ökat . Antalet sjukfall ökar inte i samma omfattning som tidigare och sjukfallen avslutas nu tidigare. Antalet ärenden om sjukersättning minskar kontinuerligt, delvis på grund av att nybeviljandet varit lågt. nybeviljades totalt 8 900 personer sjukersättning, vilket innebär en mycket låg nivå historiskt sett. Det är 2 800 färre än 2015. En tänkbar orsak till den mycket låga nivån på nybeviljande av sjukersättning kan vara att relativt många personer med sjukersättning har övergått till ålderspension. Regeringen konstaterar att den med hjälp av ett flertal andra aktörer har lyckats vända den negativa utveckling av sjukfrånvaron som pågått . Det är dock bekymmersamt att gapet mellan kvinnor och män i sjukfrånvaro har ökat ytterligare . Vidare är det problematiskt att sjukfrånvaron i allt högre utsträckning kännetecknas av psykisk ohälsa, eftersom dessa diagnoser erfarenhetsmässigt leder till längre sjukfall. För det totala antalet sjukskrivna har antalet långa sjukfall ökat , delvis som en effekt av ovan nämnda ökning av psykiatriska diagnoser. En annan anledning till att antalet långa sjukfall har ökat är att den bortre tidsgränsen avskaffats. Personer som tidigare utförsäkrades och sedan återvände till försäkringen fortsätter numera i stället att vara sjukskrivna. Enligt regeringens mening är det en förväntad konsekvens som innebär en redovisningsmässig ökning av antalet långa sjukfall. Sjukfrånvaron är högst för kvinnor anställda i kommuner och landsting. Regeringen pekar vidare på att det finns variationer i sjukfrånvaron mellan länen, inom enskilda län och mellan vårdenheter, vilket är bekymmersamt. Skillnaderna tycks dessutom vara större för kvinnor än för män. Positivt är dock att variationen mellan länen inte har ökat utan har varit relativt stabil ända . Regeringen pekar även på höga personalomsättning och anser att det finns en risk för att det blir svårare att nå målet för utgiftsområdet om myndigheten inte lyckas komma till rätta med personalomsättningen. Ohälsotalet visar på skillnader beroende på kön och ålder. Ohälsotalet är t.ex. nära så högt bland 50–59-åringar som bland 30–39-åringar. Vidare har kvinnor ett högre ohälsotal än män i samtliga åldersgrupper eller äldre. Sammantaget är kvinnors ohälsotal högre än mäns. Regeringen anser att åtgärdsprogrammet som pågått behöver utvecklas vidare. Särskilt viktigt är att utjämna skillnaderna i sjukfrånvaro mellan kvinnor och män, samt att de individer som drabbas av ohälsa får stöd och insatser för återgång i arbete. Detta kräver enligt regeringens mening samordnade insatser från , arbetsgivare, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. Regeringen framhåller att den svenska sjukfrånvaron ligger i nivå med EU-genomsnittet (enligt Arbetskraftsundersökningar, ). Den svenska sjuk-frånvaron har dock varierat betydligt mer jämfört med EU-genom-snittet. I har kvinnorna högre sjukfrånvaro än vad kvinnor har inom EU i genomsnitt, vilket enligt regeringen delvis kan bero på att arbetskrafts-deltagandet bland kvinnor i generellt sett är högre än bland kvinnor i andra EU-länder. Sammantaget gör regeringen bedömningen i förhållande till det riksdags-bundna målet inom utgiftsområdet att utvecklingen riktnings-mässigt gått mot måluppfyllelse. Utskottet konstaterade i samband med behandlingen av fjolårets budget-proposition att den resultatredovisning som presenterades i stora delar var utformad på ett tydligt och logiskt sätt. Enligt utskottets uppfattning gäller detta även årets resultatredovisning. Utskottet välkomnar att det finns ett särskilt avsnitt om regionala skillnader i sjukpenningtalet och bl.a. längre tidsserier för utvecklingen av dessa skillnader uppdelat per kön. I vissa delar kvarstår tidigare synpunkter. Det vore värdefullt om redo-visningen kan disponeras om så att det framgår tydligare hur de resultat regeringen valt att redovisa är kopplade till respektive anslagspost. Resultat-redovisningen för anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen är fort-farande inte helt enkel att överblicka. Redovisningen för detta anslag hålls inte samman utan redovisas huvudsakligen tillsammans med resultat från andra anslag. Vidare efterlyser utskottet även att regeringen om möjligt redovisar fler effektanalyser av de åtgärder som vidtagits . Detta gäller inte minst inom anslag 1:6. I likhet med tidigare års granskningar vore det värdefullt med en mer utvecklad analys av resultaten inom anslag 1:3 Handikappersättning. Sjukfrånvaron har ökat kraftigt . Även om det kan skönjas en viss stabilitet i sjukfrånvaron anser utskottet att utgiftsriskerna är höga. Utmaningarna är stora, och det är angeläget att regeringen på bred front fortsätter se till att olika aktörer vidtar åtgärder för att stabilisera sjukfrånvaron. höll utskottet en offentlig utfrågning om åtgärder för lägre sjukfrånvaro och om hanteringen av regionala skillnader i sjukförsäkringen. När det gäller de regionala skillnaderna pekades det på att bl.a. länen ser olika ut och har olika befolkningssammansättning samt att det gäller att hitta de skillnader som är osakliga. pekar i rapporten på regeringsuppdrag angående sjukskrivningsmönster (2017) på att olikheter för deltidssjukskrivna mellan regioner kan bero på etablerade skillnader i sjukskrivningspraxis i olika delar av landet. Vidare har och i rapporten och praxis – skillnader i vårdens arbete (2017) redovisat några exempel på regionala jämförelser och löpande uppföljningar av sjuk-skrivningsmönster och vårdens arbete, men bedömt att måtten behöver vidare-utvecklas i dialog med de involverade aktörerna. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår. är som handläggande myndighet central för mål-uppfyllelsen inom utgiftsområdet. Utskottet delar regeringens oro för att personalomsättning kan riskera att göra det svårare att nå målet. Utskottet understryker vikten av att fortsätter att utveckla och förstärka insatserna på det arbetsgivarpolitiska området. Anslag inom utgiftsområde 10 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 10 i enlighet med regeringens förslag, antar regeringens förslag till ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen om sjuklön samt lämnar de bemyndiganden som regeringen begärt. Oppositions-partiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslag 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. bestäms till 38 . Anslaget får användas till utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare användas till utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, nämligen den s.k. sjuklönegarantin och det särskilda högriskskyddet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas till utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel för studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas till utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas till utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Regeringen anser att försäkringsskyddet i sjukförsäkringen behöver stärkas. Inkomstbortfallsprincipen i försäkringen har enligt regeringens mening försvagats i takt med att de reala inkomsterna har ökat som taken varit oförändrade. Regeringen föreslår därför att taket i sjukförsäkringen höjs från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . De förmåner som omfattas är sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, smittbärarpenning och ersättning från vid tvist om sjuklön. Vidare ska en försäkrad som har haft sjukpenning och lämnar ett nytt läkarintyg om fortsatt nedsatt arbetsförmåga i normalfallet inte behöva vara oviss om sin försörjning som tar ställning till ansökan om en ny period med sjukpenning. Regeringen föreslår därför att om den försäkrade begär sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall i anslutning till en sjukperiod som har pågått i minst med sjukpenningen eller sjukpenningen i särskilda fall bör förmånen få lämnas till den försäkrade fram till att slutligt avgjort ärendet, om det inte finns skäl som talar emot det. I dessa fall föreslås även att skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten ska fortsätta att gälla. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa över-gångsbestämmelser. Regeringen anser också att insatserna för individen bör stärkas inom ramen för rehabiliteringskedjan. Regeringen föreslår att det införs en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren att planera insatser som underlättar för den försäkrade att återgå i arbete. Skyldigheten ska kombineras med ett utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Om det kan antas att en försäkrads arbetsförmåga kommer att vara nedsatt på grund av sjukdom under minst ska arbetsgivaren enligt förslaget senast den dag när den försäkrades arbets-förmåga har varit nedsatt ha upprättat en plan för återgång i arbete. Även om det inte har antagits att arbetsförmågan kommer att vara nedsatt under minst , men det senare framkommer att nedsättningen av den försäkrades arbetsförmåga kan antas komma att fortgå under minst , ska arbetsgivaren vara skyldig att omgående upprätta en plan. Om det med hänsyn till den försäkrades hälsotillstånd klart framgår att den försäkrade inte kan återgå i arbete ska det inte behöva upprättas någon plan, men om hälsotillståndet senare förbättras ska arbetsgivaren omgående upprätta en sådan. Enligt regeringen ska planen i den utsträckning det är möjligt upprättas i samråd med den försäkrade, och arbetsgivaren ska vara skyldig att fort-löpande se till att planen följs och att det vid behov görs ändringar i den. Kravet att den försäkrade ska lämna in ett utlåtande från arbetsgivaren till anses obehövligt och föreslås tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft med vissa övergångs-bestämmelser. Regeringen avser att utvidga det arbetsplatsnära stödet till arbetsgivaren. Stödet ska kunna lämnas med ett tak på per arbetstagare och kalenderår. Det nuvarande beloppet bör höjas för att bidrag ska kunna ges för ytterligare insatser. Bidraget bör dock endast kunna lämnas med ett högsta belopp på maximalt per arbetsgivare och kalenderår. När det gäller beräkningen av utgifterna för sjukpenningen styrs utvecklingen dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Utöver detta har framför allt demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt sjukfrånvaron och förändringar av denna betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Allt fler sjukfall avslutas omkring rehabiliteringskedjans bedömningspunkter. Detta beror sannolikt på arbete med att förstärka och förbättra utrednings- och bedömningsarbetet. Detta innebär att varaktigheten för sjuk-fall kortare än beräknas minska 2017, för att därefter vara . För långa sjukfall som pågår , beräknas dock varaktigheten öka något. Ökningen beror till stor del på färre övergångar till sjukersättning. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Utgifterna för rehabiliterings-penningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . har särskilda medel för köp av arbetstekniska hjälp-medel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar samt för särskilt bidrag och för ersättning för resor till och från arbetet. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. beräknas förbrukningen till . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till , utgifterna för boendetillägg beräknas till och utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålders-pensionsavgift beräknas till . Regeringen föreslår att 46 anvisas till anslag 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Den ekonomiska tryggheten behöver också förstärkas för personer med aktivitets- och sjukersättning. En höjning av garantinivåerna genomfördes fr.o.m. .