bet · H501MJU5 · 2017-10-19 00:00:00 — Den innehöll bestämmelser om ett administrativt kontrollsystem med tillstånds- och tillsynsrutiner. Detta system innebar ökade möjligheter att väga samman allmänna och enskilda intressen. I första hand var lagstiftningen inriktad på kontroll av stora punktkällor. Sedan miljöskyddslagen trädde i kraft har kraven på det beslutsunderlag som ska finnas vid tillståndsprövningar successivt skärpts vad gäller underlagets omfattning och kvalitet. Krav på att en ansökan om tillstånd till miljöfarlig verksamhet skulle innehålla en beskrivning av miljöeffekterna av de störningar som verksamheten kunde medföra infördes i miljöskyddslagen 1981. infördes också krav på samråd med myndigheter och enskilda som kunde ha ett intresse i saken. Enligt praxis som hade utvecklats med stöd av förarbetsuttalanden till lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m., förkortad NRL, krävdes det enligt 4 kap. NRL att konsekvenserna för miljön skulle framgå av en ansökan som skulle prövas av regeringen. Bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar infördes i ett nytt 5 kap. i NRL (prop. 1990/91:90 s. 170 f.). fördes liknande bestämmelser in i flera andra lagar, bl.a. miljöskyddslagen och väglagen (1971:948). Genom bestämmelser om samråd och miljökonsekvens-beskrivningar har arbetet med att ta fram underlag inför tillståndsprövningar blivit alltmer formaliserat. Krav på miljökonsekvensbeskrivningar vid plan-läggning infördes först i samband med genomförandet av SMB-direktivet. Det ansågs emellertid ligga i sakens natur att även konsekvenserna för miljön borde vägas in i de lämplighetsbedömningar som gjordes vid planläggning enligt PBL (prop. 1990/91:90 s. 166). bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar och miljöbedömningar Med förändrades de svenska bestämmelserna om miljö-konsekvensbeskrivningar påtagligt. För att genomföra MKB-direktivet och Esbokonventionen infördes i bestämmelser om förfarandet vid miljökonsekvensbedömningar och innehållet i miljökonsekvensbeskrivningar. Sedan trädde i kraft finns bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar i huvudsak i 6 kap. och i förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. Sedan miljö-balkens ikraftträdande har bestämmelserna ändrats bl.a. för att genomföra SMB-direktivet. Det finns utanför ett antal lagar som reglerar verksamheter och åtgärder som påverkar miljön (sektorslagar). Vissa av verksamheterna och åtgärderna är sådana projekt som omfattas av MKB-direktivet, och därför ställs det krav på att även de ska bli föremål för tillståndsprövning och en bedömning av deras påverkan på miljön. Som utgångspunkt gäller för dessa verksamheter som de är reglerade i andra lagar. och sektorslagarna gäller således parallellt. Den myndighet som prövar en ansökan om tillstånd eller motsvarande godkännande enligt en sektorslag ska dock vid prövningen tillämpa endast när det anges särskilt i sektorslagen (prop. 1997/98:90 s. 143 f.). I propositionen föreslås ett nytt 6 kap. och följdändringar i sektorslagstiftningen. Det nya 6 kap. föreslås få en ny struktur, och vissa nya ord och uttryck introduceras för att tydliggöra de processer i fråga om miljöbedömning som regleras i kapitlet. När det gäller miljöbedömning av planer och program innehåller det nya kapitlet framför allt förtydliganden av vad som redan gäller, för att kraven i det s.k. SMB-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan ska få genomslag i tillämpningen. När det gäller miljöbedömning av verksamheter och åtgärder föreslås ändringar som syftar till att genomföra de senaste ändringarna i det s.k. MKB-direktivet om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Det föreslås bl.a. nya och förtydligade krav på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. Vidare föreslås att bestämmels-erna om miljöbedömning av verksamheter och åtgärder endast ska tillämpas på sådana verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I fråga om verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska verksamhetsutövaren i stället ta fram en liten miljökonsekvensbeskrivning. Syftet är att en miljöbedömning ska krävas i den utsträckning det är miljömässigt motiverat. Därutöver innehåller propositionen förslag om att bestämmelserna om samråd i 6 kap. ska göras tillämpliga i ärenden om bearbetningskoncession enligt mineral-lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Ett nytt 6 kap. m.m. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del. Regeringen föreslår att det nuvarande 6 kap. ska upphävas och ersättas av ett nytt 6 kap. med en ny rubrik och en ny disposition. Flera av bestämmelserna ska föras in oförändrade med endast språkliga och redaktionella ändringar. När det gäller nya och ändrade ord och uttryck anser regeringen att uttrycket strategisk miljöbedömning ska införas i 6 kap. . Uttrycket ska ha samma innebörd som ordet miljöbedömning i SMB-direktivet, dvs. den process som bl.a. innebär att en miljökonsekvens-beskrivning tas fram, att samråd genomförs och att hänsyn under beslutsprocessen tas till miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och det som framkommit i samråden. För verksamheter och åtgärder införs i 6 kap. uttrycket specifik miljöbedömning. Detta ska ha samma innebörd som ordet miljökonsekvensbedömning i MKB-direktivet, dvs. den process som bl.a. innebär att en miljökonsekvensbeskrivning tas fram, att samråd genomförs och att hänsyn tas till miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och det som framkommit i samråden när beslut fattas. Vidare anser regeringen att innebörden av ordet miljöbedömning i 6 kap. ska ändras till att utgöra ett samlingsnamn för såväl strategiska som specifika miljöbedömningar. Regeringen föreslår vidare att uttrycket liten miljö-konsekvensbeskrivning införs i 6 kap. som beteckning för det prövningsunderlag som ska tas fram för verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Med miljöeffekter ska, enligt det förslag som regeringen har presenterat, i 6 kap. avses direkta och indirekta effekter på olika delar av miljön och människors hälsa. Effekterna kan vara positiva eller negativa, tillfälliga eller bestående, kumulativa eller inte kumulativa och uppstå på kort, medellång eller lång sikt. – befolkning och människors hälsa – djur- eller växtarter som är skyddade enligt 8 kap., och biologisk mångfald i övrigt – mark, jord, vatten, luft, klimat, landskap, bebyggelse och kulturmiljö – hushållningen med mark, vatten och den fysiska miljön i övrigt – annan hushållning med material, råvaror och energi – andra delar av miljön. Syftet med miljöbedömningar enligt 6 kap. är att integrera miljöaspekter i planering och beslutsfattande så att en hållbar utveckling främjas. Regeringen föreslår därför att det införs en ny gemensam syftesbestämmelse med denna innebörd. Vidare anser regeringen att den som gör en strategisk eller specifik miljöbedömning ska sträva efter att samordna arbetet med andra miljöbedömningar som görs enligt 6 kap. eller med liknande arbete som görs enligt andra författningar. Dessutom bedömer regeringen att bestämmelserna om planer och planeringsunderlag i 6 kap. 19– 21 §§ ska flyttas till 3 och 5 kap. med vissa språkliga och redaktionella ändringar. När det gäller allmänhetens deltagande när en renhållningsordning ändras föreslår regeringen att ett förslag till ändring i en renhållningsordning alltid ska ställas ut för granskning om ändringen gäller den del av renhållningsordningen som avser en avfallsplan. I propositionen föreslår regeringen vidare några språkliga och redaktionella ändringar i 5 kap. 11 §, 16 kap. 7 §, 17 kap. 3 och 6 §§ och 22 kap. 1 § . Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del. avslår ett motionsyrkande om skyndsam utredning av hur man kan begränsa det undantag från kravet på strategisk miljöbedömning och undersökning av miljöpåverkan som gäller för totalförsvaret och räddningstjänsten. Jämför reservation 1 (V). I propositionen föreslår regeringen att en strategisk miljöbedömning ska göras för planer och program som upprättas eller ändras av en myndighet eller kommun, om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det förtydligas att en myndighet eller kommun som upprättar eller ändrar en plan eller ett program som krävs i lag eller annan författning ska undersöka om genomförandet av planen, programmet eller ändringen kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Vidare föreslås att regeringen ska få utfärda föreskrifter om planer och program som ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Om frågan om miljöpåverkan är avgjord i sådana föreskrifter behöver det inte göras någon undersökning i den frågan. Undantag från kraven på strategisk miljöbedömning och kraven på undersökning i frågan om miljöpåverkan ska dock göras i fråga om dels finansiella eller budgetära planer och program, dels planer och program som endast syftar till att tjäna totalförsvaret eller räddningstjänsten. Som skäl för förslaget anför regeringen bl.a. följande (propositionen s. 87). När det gäller generella undantag från kravet på strategisk miljöbedömning framgår det av artikel 3.8 i SMB-direktivet att direktivet inte ska tillämpas på planer och program som endast syftar till att tjäna nationellt försvar eller civil beredskap eller finansiella planer eller budgetplaner och program. Sådana föreskrifter om undantag finns i 7 § förordningen om miljökonsekvensbeskrivningar. I förordningen används dock de i redan etablerade uttrycken totalförsvar eller räddningstjänst. För att tydliggöra tillämpningsområdet för bestämmelserna om strategiska miljö-bedömningar bör undantagen finnas i lag, dvs. i 6 kap. . Precis som den nuvarande bestämmelsen i 7 § förordningen om miljökonsekvens-beskrivningar bör uttrycken i undantaget anpassas till de redan etablerade uttrycken totalförsvar eller räddningstjänst. För de planer och program som omfattas av de generella undantagen behöver naturligtvis inte en undersökning i frågan om betydande miljöpåverkan göras för att det ska kunna konstateras att en miljöbedömning inte krävs. Undantaget från kravet på undersökning i dessa fall bör dock uttryckligen framgå av författningstexten. Av författningskommentaren till 6 kap. 3 § i förslaget till lag om ändring i framgår bl.a. att i andra stycket anges de undantag från kraven på strategiska miljöbedömningar som följer av nuvarande bemyndigande i 6 kap. 11 § tredje stycket tillsammans med 7 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar. När det gäller de planer och program som räknas upp i första och andra punkten ska därmed kapitlets bestämmelser inte tillämpas. I första punkten anges ett undantag för planer och program som endast syftar till att tjäna totalförsvaret eller räddningstjänsten. Det innebär att undantaget inte är tillämpligt för t.ex. en detaljplan som innebär att en viss del av planområdet får tas i anspråk för totalförsvaret. Skälet till detta är att planen inte har som enda syfte att tjäna totalförsvaret. När undantaget tillämpas är det således endast syftet med planen eller programmet som ska bedömas, inte dess effekter. En plan för uppförande av t.ex. en försvarsanläggning kan få som följdeffekt att det skapas flera lokala arbetstillfällen, men planen omfattas ändå av undantaget om syftet med planen endast är att tjäna totalförsvaret. En plan som fastställer vilka förebyggande åtgärder som ska vidtas för att förhindra t.ex. en naturkatastrof omfattas inte av undantaget. Däremot skulle en sådan plan som fastställer vilka åtgärder som ska vidtas om en naturkatastrof inträffar omfattas av undantaget (propositionen s. 187). När det gäller strategiska miljöbedömningar föreslår regeringen att bestämmelser om samråd inom ramen för undersökningen förs in i 6 kap. . Samrådet ska handla om frågan om betydande miljöpåverkan och ska genomföras med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda. Myndigheten eller kommunen ska kunna låta bli att samråda om den kommer fram till att en strategisk miljöbedömning ska göras. Regeringen ska inte längre ha ett normgivningsbemyndigande att utfärda föreskrifter om samråd i samband med undersökningen om huruvida en plan, ett program eller en ändring kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. Regeringen föreslår också att ett särskilt beslut ska fattas i frågan om betydande miljöpåverkan i de fall en undersökning i den frågan har gjorts. I beslutet ska redovisas de omständigheter som talar för eller emot en betydande miljöpåverkan, och det ska göras tillgängligt för allmänheten. Beslutet ska inte kunna överklagas särskilt. Regeringen anser att det ska anges uttryckligen vilka moment som ingår i en strategisk miljöbedömning. Momenten som ingår i en strategisk miljöbedömning innebär att myndigheten eller kommunen ska – samråda i frågan om avgränsningen av miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad – ta fram en miljökonsekvensbeskrivning – ge tillfälle till synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningen och förslaget till plan eller program – ta hänsyn till miljökonsekvensbeskrivningen och inkomna synpunkter innan planen eller programmet antas. Regeringen föreslår också att myndigheten eller kommunen ska samråda om miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad med de kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda av planen eller programmet. Regeringen anser även att kraven på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla måste förtydligas och utformas på ett sätt som bättre stämmer överens med SMB-direktivet. En miljökonsekvensbeskrivning ska även innehålla en beskrivning av planerade åtgärder för att avhjälpa de betydande negativa miljöeffekter som genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra. När det gäller gränsöverskridande samråd inom ramen för den strategiska miljöbedömningen är regeringens förslag att det tydliggörs att det andra landet ska ges den information som behövs för samrådet och möjlighet att lämna synpunkter. Det gränsöverskridande samrådet ska även handla om åtgärder som planeras för att avhjälpa betydande negativa miljöeffekter som genomförandet av planen eller programmet kan antas medföra. Enligt lagförslaget ska regeringen inte längre ha ett sådant normgivnings-bemyndigande som framgår av nuvarande 6 kap. 17 § , dvs. ett bemyndigande att utfärda föreskrifter om hur samråd ska genomföras och information ska ges i fråga om miljökonsekvensbeskrivningen m.m. I stället ska det införas ett bemyndigande som ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att utfärda ytterligare föreskrifter om gräns-överskridande samråd. I fråga om information och yttranden över beslutsunderlag föreslår regeringen att bestämmelserna som rör information om och möjligheter att lämna synpunkter på miljökonsekvensbeskrivningar och förslag till planer eller program samlas i 6 kap. . Det är de myndigheter och kommuner som på grund av sitt särskilda miljöansvar kan antas bli berörda som ska få möjlighet att lämna synpunkter. Det bör också klargöras att allmänheten samt de kommuner och myndigheter som kan antas bli berörda på ett tidigt stadium i plan- eller programprocessen ska ges skälig tid att lämna synpunkter. Om ett gränsöverskridande samråd har genomförts bedömer regeringen att det är den myndighet som regeringen bestämmer som ska se till att den ansvariga myndigheten i det andra landet får information om antagandet av en plan eller ett program. I kommittémotion 2016/17:3757 av m.fl. (V) yrkande 1 anför motionärerna att regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utreda hur man för att minska risken för negativ miljöpåverkan kan begränsa undantag i lagstiftningen från krav på strategisk miljöbedömning och från krav på undersökning av miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst när det gäller planer och program. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. Som redovisats ovan är det undantag som framgår av 6 kap. 3 § andra stycket 1 enbart tillämpligt när planen eller programmet har som enda syfte att tjäna totalförsvaret eller räddningstjänsten. Det finns således en viss begränsning av när undantaget får tillämpas. Mot den bakgrunden finner utskottet inte skäl att ta initiativ till en sådan utredning som motionärerna efterlyser. Utskottet avstyrker därför motion 2016/17:3757 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag i denna del, med vissa ändringar när det gäller övergångsbestämmelserna. bifaller ett motionsyrkande om att det svenska regelverket för vilka verksamheter och åtgärder som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåverkan ska anpassas till MKB-direktivets bestämmelser i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet. bifaller ett motionsyrkande som rör bestämmelserna om vilka krav som ska kunna ställas på innehållet i en miljö-konsekvensbeskrivning. avslår ett motionsyrkande om att i ange den tid inom vilken ska fatta beslut i frågan om huruvida en specifik miljöbedömning ska eller inte ska göras. Jämför reservation 2 (S, MP, V) och 3 (S, MP, V). Verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas m.m. Regeringen föreslår att en specifik miljöbedömning ska göras av verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och som ska tillstånds- eller tillåtlighetsprövas enligt 9, 11 eller 17 kap. . Kravet på en specifik miljöbedömning ska dock inte gälla mål och ärenden om återkallelse av tillstånd eller omprövning av tillstånd eller villkor och inte heller i mål och ärenden om förlängning av genomförandetider. Som skäl för förslaget anför regeringen följande (propositionen s. 103 f.). Krav på miljöbeskrivningar vid tillståndsprövning av verksamheter och åtgärder har funnits i svensk rätt . Krav på miljökonsekvensbeskrivningar infördes i den upphävda lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen). Reglerna var anpassade till verksamhetens art, omfattning och lokalisering. Bestämmelserna om miljökonsekvensbeskrivningar har sedermera ändrats framför allt med hänsyn till MKB-direktivet. Som det svenska regelverket har utformats skiljer det sig från MKB-direktivets krav på så sätt att direktivets krav är begränsade till verksamheter och åtgärder som enligt direktivet kan antas medföra en betydande miljöpåverkan medan de svenska bestämmelserna tar sin utgångspunkt i att varje tillståndsansökan, oavsett graden av miljöpåverkan, enligt huvud-regeln ska åtföljas av en miljökonsekvensbeskrivning och därmed bli föremål för det förfarande varigenom beskrivningen tas fram och bedöms. Även vid tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. krävs det en miljökonsekvensbeskrivning. Från denna skyldighet undantas tillstånds-ansökningar som avser kemiska produkter och biotekniska organismer enligt 13 och 14 kap. och tillstånd som anges i 2 § förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar, t.ex. tillstånd till enskilda avlopp, värmepumpar och markavvattning samt rätt att hålla vissa djur. Flera myndigheter, intresseorganisationer och verksamhetsutövare har i samband med tidigare lagstiftningsärenden föreslagit att kravet på miljökonsekvensbedömning ska begränsas till de verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I promemorian föreslås också just detta. Den bärande tanken är att en specifik miljöbedömning ska krävas i den utsträckning det är miljömässigt motiverat. Förslaget har tillstyrkts av en övervägande majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget och bör genomföras. En specifik miljöbedömning ska således vara ett krav endast för sådana verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. ska det för övriga verksamheter och åtgärder vara möjligt att kräva det underlag som behövs för bedömningen av miljöeffekterna i det enskilda fallet. Underlaget som ska tas fram för verksamheter eller åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan kallas i propositionen för liten miljökonsekvens-beskrivning, se avsnitt 7.2. Vilka krav som bör ställas på innehållet i en liten miljökonsekvensbeskrivning utvecklas i avsnitt 10.6. Flera remissinstanser som representerar näringslivet anser att det svenska regelverket bör anpassas ytterligare till MKB-direktivet på så sätt att endast sådana verksamheter som omfattas av bilaga I till direktivet ska omfattas av obligatoriskt krav på miljöbedömning och endast sådana verksamheter som omfattas av bilaga 2 ska bli föremål för en bedömning från fall till fall i fråga om en miljöbedömning krävs. De anser att en harmonisering av de svenska bestämmelserna med MKB-direktivet skulle medföra viktiga resursbesparingar för både myndigheter och verksamhets-utövare men också en välkommen fokusering på de frågor som är väsentliga för miljön. slutredovisade ett regeringsuppdrag med rapporten av miljöfarliga verksamheter och krav på bland annat upprättande av miljökonsekvensbeskrivning (dnr M2015/02675/R). Den del av uppdraget som handlade om miljö-konsekvensbeskrivningar innebar att skulle analysera och lämna förslag på vilka verksamheter och åtgärder som, vid en tillämpning av bestämmelserna i 6 kap. 1) alltid ska omfattas av de mera långtgående och formaliserade kraven i 6 kap. på bl.a. miljökonsekvensbeskrivning, 2) bör genomgå en särskild bedömning av behovet av att omfattas av dessa krav, eller 3) kan undantas från kravet på miljökonsekvensbeskrivning enligt 6 kap. . Regerings-uppdraget bestod utöver den del som rörde krav på miljö-konsekvensbeskrivningar bl.a. även av en översyn av miljöprövnings-förordningen (2013:251) dels i syfte att förbättra systematiken och bestämmelserna i förordningen så att den blir mer logisk och enklare att tolka, dels i syfte att förbättra genomförandet av det s.k. industriutsläpps-direktivet (och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp [samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar]). Slutredovisningen remitterades med undantag för den del som innehöll förslag till ny kategorisering av verksamheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivningar (bilaga 3, Reviderad delredovisning). Anledningen till att den del av slutredo-visningen som rör miljökonsekvensbeskrivningar inte remitterades var att en fortsatt beredning av övriga förslag i fråga om t.ex. verksamhetsbeskrivningar, mängd- och kapacitetsintervall i miljö-prövningsförordningen sannolikt skulle innebära att förslagen åtminstone till viss del skulle komma att justeras. Sådana justeringar kunde komma att påverka de slutsatser som kommit fram till i den del av slutredovisningen som rör krav på miljökonsekvensbeskrivning. Det konstaterades därför i promemorian att förslag i den delen behöver ses över när aktuella ändringar i miljöprövnings-förordningen har beslutats av regeringen. Ändringarna i miljöprövnings-förordningen beslutades av regeringen och regeringen har gett i uppdrag att se över den del av slutredovisningen som innehöll förslag till ny kategorisering av verksamheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivning. I propositionen föreslås också att regeringen ska få utfärda föreskrifter om att vissa slag av verksamheter och åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Som skäl för det förslaget anför regeringen följande (propositionen s. 105). Enligt nuvarande 6 kap. 4 b § får regeringen meddela föreskrifter om att vissa slags verksamheter och åtgärder ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Enligt nuvarande 6 kap. 1 § andra stycket får regeringen föreskriva om undantag från skyldigheten att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter vars miljöpåverkan kan antas bli mindre betydande.