bet · H401NU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om olika immaterialrättsliga frågor. Yrkandena rör bl.a. åtgärder för att stärka immateriella rättigheter, streamning från olovlig källa och privatkopieringsersättningen. I flera fall hänvisar utskottet till pågående arbete på nationell nivå och att de frågor som tas upp i motionerna är föremål för översyn inom EU. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD, C, L, KD). 16 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att stärka immateriella rättigheter Streamning från olovlig källa Övriga frågor på immaterialrättens område 1.Åtgärder för att stärka immateriella rättigheter, punkt 1 (M) 2.Streamning från olovlig källa, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Streamning från olovlig källa, punkt 2 (SD) 4.Privatkopieringsersättning, punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att stärka immateriella rättigheter 2016/17:1442 av och (båda C), 2016/17:1967 av (M), 2016/17:3150 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3151 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. Reservation 1 (M) Streamning från olovlig källa 2016/17:1768 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:1945 av (M) och 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 13. Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (SD) 2016/17:255 av (M), 2016/17:1274 av och (båda M), 2016/17:1768 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3277 av (SD). Reservation 4 (SD) PRV:s handläggningstider för ansökningar om patent 2016/17:228 av (M). 2016/17:2389 av (SD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (C), (MP) och (L). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 16 motionsyrkanden om immaterialrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /17. Åtgärder för att stärka immateriella rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika åtgärder för att stärka immateriella rättigheter. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete på såväl nationell nivå som EU-nivå. Jämför reservation 1 (M). I kommittémotion 2016/17:3150 av m.fl. (M) framförs att den nya tekniken, särskilt bredbandsutvecklingen, har förändrat villkoren för dagens upphovsmän. Piratkopiering av upphovsrättsskyddat material har enligt motionen ökat, vilket anförs vara ett problem för upphovsmännen som då inte får ersättning för sitt skapande, för företagen som tappar konkurrenskraft och för staten som förlorar skatteintäkter. Av motionen framgår att grundprincipen att upphovsmän ska kunna leva på och få bestämma över sitt skapande måste värnas (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3151 av m.fl. (M) anges att när immateriellt värdeskapande nu blir allt viktigare finns det goda skäl för att stärka det immaterialrättsliga skyddet. Enligt motionärerna bör därför öka sitt engagemang i EU för att stärka skyddet för immateriella tillgångar (yrkande 1). Vidare anförs att en nationell strategi för att främja investeringar i immateriella tillgångar bör tas fram. Detta har skett i andra länder, och för svensk del kan en sådan strategi enligt motionärerna skapa en samlad vision för att långsiktigt säkra svensk konkurrenskraft. Vidare anges att en annan åtgärd för att företag ska kunna växa är att man tar fram statistik som visar hur immateriella rättighetsintrång påverkar jobb och sysselsättning. (yrkande 2). I motionen anförs också att inte anmäler till polisen när de påträffar leveranser av piratkopierade produkter, inte ens om det rör sig om produkter som kan vara farliga för konsumenter. I stället meddelar de, i enlighet med tullförordningen, rättighetshavaren. Om rättighetshavaren väljer att inte ingripa levereras produkterna vidare till importören. I motionen framförs att en åtgärd kan vara att tullförordningen ändras så att i sådana fall ska anmäla saken till polisen. Det anges vara ett sätt att skydda konsumenter från farliga produkter, minska lönsamheten för piratkopierarna och förbättra det statistiska underlaget för framtida beslut (yrkande 3). Avslutningsvis anförs i motionen att aktivt bör delta i arbetet mot piratkopiering inom ramen för den s.k. EU Policy cycle for organised and serious international crime. Mot bakgrund av att piratkopiering är ett stort och växande problem för svenska företag anser motionärerna att det är viktigt att i samband med nästa period, , prioriterar medverkan i gruppen för piratkopiering (yrkande 4). I motion 2016/17:1967 av (M) framförs att samhället tydligare behöver markera mot de som väljer att kränka äganderätten och i ekonomiskt syfte stjäl andras upphovsrättsskyddade verk. Det kan enligt motionären bl.a. göras genom att regeringen utreder möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Straffen bör enligt motionen skärpas från dagens maximistraff fängelse till fyra–fängelse. Motionären menar att dessa åtgärder sammantaget kan minska den brottslighet som tjänar pengar på att olovligen sprida upphovsrättsskyddat material. I motion 2016/17:1442 av och (båda C) framförs att när människor skapar nya immateriella produkter, som musik, film, spel eller appar, måste det finnas ett modernt och fungerande rättsligt regelverk kring detta. Motionärerna understryker att de som tar fram en immateriell vara måste kunna få betalt för den, vilket främjar innovation och skapande av en bredd av nya varor och tjänster. Med den digitala tekniken som gör kopiering och spridning av immateriella varor enkel behövs enligt motionärerna en reform inom såväl patent- som upphovsrätten. Den nya rättsordningen ska främja kreativitet, skapande och innovation i den digitala världen och uppfylla högt ställda krav på personlig integritet. Åtgärder för att stärka företagens hantering av immateriella tillgångar beslutade regeringen att ge () och Verket för innovationssystem () i uppdrag att göra insatser för att utveckla kunskapen om och förståelsen för immateriella tillgångar hos offentliga aktörer, näringsliv och allmänhet (N2016/02167/IF). Uppdraget ska skapa förbättrade förutsättningar att hantera immateriella tillgångar som en del i affärs-, forsknings- och utvecklingsstrategier. PRV:s informationsspridande och kunskapshöjande insatser 2016–2019 ska enligt uppdraget särskilt belysa immaterialrättens och de immateriella tillgångarnas betydelse för värdeskapande och konkurrenskraft kopplat till regeringens fokusområden export, öppen innovation, digitalisering, upphandling och tillämpad forskning. Uppdraget ska ske i dialog och genom erfarenhetsutbyte med professionella aktörer inom immaterialrättsområdet: näringslivet, det offentliga innovationssystemet och lärosäten med tillhörande innovationskontor. Satsningen ska stödja utvecklingen av den marknadskompletterande roll som det offentliga stödsystemet har inom rådgivning och finansiering. Även informationsinsatser som stärker allmänhetens förståelse för immaterialrätten och dess innebörd och principer ska genomföras. PRV ska också göra en kartläggning av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Med den som grund ska lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten genomföras för att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön och öka intresset för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Vidare ska enligt uppdraget bidra till att stärka utvecklingen av kunskap om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt samt användningen av patentinformation som strategiskt verktyg. ska även ta fram en forskningsöversikt för att identifiera områden för utlysningar. ska också förstärka det ekonomiska stödet till företag som arbetar fram strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hanteringen av immateriella tillgångar. Enligt uppgifter från arbetar regeringen med att ta fram en immaterialrättsstrategi. Regeringen planerar att presentera strategin . Det kan även nämnas att har fått i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för kulturanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), och utveckla mätmetoder och modeller för att få fram relevant statistik som möjliggör en ekonomisk analys av utvecklingen för de kulturella och kreativa näringarna i . får använda högst för genomförandet fram till . Nytt ramverk för upphovsrätt presenterade kommissionen meddelandet En strategi för en inre digital marknad, KOM(2015) 192. I strategin lyfts en rad initiativ fram som syftar till att skapa en inre marknad för digitalt innehåll och tjänster, bl.a. ett modernt och mer europeiskt regelverk för upphovsrätt. har kommissionen genomfört ett flertal offentliga samråd i dessa frågor. Som ett första steg i moderniseringen tog kommissionen fram ett förslag till förordning om gränsöverskridande portabilitet för innehållstjänster online, KOM(2015) 627. Kommissionen presenterade meddelandet Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten, KOM(2015) 626. I meddelandet aviserades det fortsatta arbetet under fyra huvudmålsättningar: • säkerställa ökad tillgång till innehåll inom EU • anpassa vissa undantag till den digitala och gränsöverskridande miljön • åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt och • tillhandahålla ett effektivt och balanserat system för att säkerställa efterlevnaden. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden. Förslaget är en del av det andra steget i kommissionens översyn av upphovsrätten inom ramen för strategin för en inre digital marknad i . I förslaget finns konkreta åtgärder för de tre förstnämnda målsättningarna, och vid ett genomförande harmoniseras upphovsrätten ytterligare inom EU. Förslaget motiveras av den snabba tekniska utvecklingen som förändrar det sätt på vilket kreativt innehåll skapas, produceras, distribueras och används, som nya affärsmodeller och aktörer uppstår. Syftet är att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster och förbättra tillgången till sådant innehåll. För att uppnå detta föreslås ytterligare harmonisering av undantag från och inskränkningar i upphovsrätten och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll. Förslaget innehåller också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. Dessa åtgärder tar sikte på upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. I kommissionens meddelande En rättvis, effektiv och konkurrenskraftig europeisk upphovsrättsbaserad ekonomi på den digitala inre marknaden (KOM(2016) 592 slutlig) anges att man framöver avser att lägga fram förslag för att förbättra ramen för rättsliga åtgärder när det gäller överträdelser av immateriella rättigheter. Pågående utredning om vissa allvarliga immaterialrättsintrång En särskild utredare (justitierådet ) fick i uppdrag att överväga om det behövs skärpta straffskalor för de allvarligaste fallen av upphovsrättsintrång och varumärkesintrång (dir. 2017:4). Om utredaren kommer fram till att det finns behov av att skärpa straffskalorna, ska utredaren överväga hur det lämpligast bör ske. I detta ligger att överväga om en straffskärpning bör ske enbart genom ändringar av de befintliga straffskalorna eller om särskilda straffskalor med en brottsrubricering för grova brott bör införas. Utredaren ska beskriva de straffrättsliga och systematiska konsekvenserna av olika lösningar. Om utredaren föreslår skärpta straffskalor, ska utredaren ta ställning till om åtalsprövningsreglerna bör ändras till följd av dessa förslag. Utredaren ska också överväga om det bör bli lättare att säkra immateriell egendom under en brottsutredning och om det bör tydliggöras hur förverkad immateriell egendom ska hanteras. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som det finns anledning till. Uppdraget ska redovisas . Informationsinsatser om upphovsrätt m.m. inleddes under ledning av kultur- och demokratiminister s.k. rundabordssamtal med företrädare för ett stort antal aktörer som alla i olika omfattning berörs av den olovliga hanteringen av upphovsrättsskyddat material. Bakgrunden till dessa samtal var att flera rättighetshavargrupper vittnat om problem med piratkopiering. Syftet med samtalen var att diskutera vad som utanför lagstiftningsområdet kunde göras för att stärka förutsättningarna för de kulturella och kreativa näringarna, främja lagliga alternativ och försvåra för dem som tjänar pengar på att illegalt sprida film, musik eller böcker. Samtalen har bl.a. handlat om frivilliga åtgärder för att motverka intrång i kommersiell skala och främja lagliga alternativ, men berörde inte förslag till lagändringar. Samtalen resulterade i att ett antal branschorganisationer antog en uppförandekod som rör olovlig hantering av upphovsrättsskyddat material. När det gäller arbetet för att stärka immaterialrätten på nationell nivå, och som framgår av det föregående, fick PRV ett regeringsuppdrag (N2016/02167/IF) om hantering av immateriella rättigheter. Enligt uppdraget ska PRV även skapa sig en god bild av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Mot bakgrund av den informationen ska PRV sedan ta fram och genomföra lämpliga informations- och kunskapssatsningar riktade mot allmänheten som syftar till att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom lagliga alternativ. Vidare kan nämnas att har fått i uppdrag att informera barn och unga om upphovsrätt. Av regleringsbrevet framgår att myndigheten, inom ramen för sitt uppdrag, ska stärka barn och unga som medvetna medieanvändare, informera om upphovsrättsliga rättigheter och skyldigheter. Insatserna som gjorts på området ska redovisas i årsredovisningen . Kollektiv förvaltning av upphovsrätt och antog regeringens förslag om lagändringar om kollektiv rättighetsförvaltning av upphovsrätt (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU5 och prop. 2016/17:117, bet 2016/17:NU15). Lagändringarna innebär detaljerade krav för att säkerställa att kollektiva förvaltningsorganisationer förvaltar upphovsrätt och närstående rättigheter på ett välfungerande sätt. Lagändringarna innehåller också bestämmelser om gränsöverskridande licensiering av upphovsrättigheter till musikaliska verk för användning på nätet. Lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning antog regeringens förslag till lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning (prop. 2015/16:123, bet. 2015/16:NU18). Lagändringarna innebär att det blir möjligt för tullmyndigheten att ingripa mot misstänkta varumärkesförfalskningar i vissa fall, även om förfalskningarna inte ska släppas ut på EU:s marknad (s.k. transitsituationer). I ett sådant fall har innehavaren av EU-varumärket en viss på sig att väcka talan om intrång i varumärket vid den domstol som prövar varumärkesintrång (medlemsstatens domstol för EU-varumärken). Ändringarna innebär också att det i en sådan process är varumärkesinnehavaren som har bevisbördan för vilken marknad som varorna är avsedda att marknadsföras och säljas på. Det är i stället den misstänkta intrångsgöraren som ska bevisa att varumärkesinnehavaren inte kan hindra att varorna släpps ut på marknaden i det andra landet. Om han eller hon misslyckas med att bevisa detta, blir följden att varorna anses utgöra intrång i EU-varumärket. En effekt av att varumärkesförfalskade varor i transitsituationer kan utgöra intrång i ett EU-varumärke är att varumärkesinnehavaren kan begära att varorna förstörs, vilket anges vara den största vinsten med regleringen. Varumärkesinnehavaren har också en möjlighet att begära andra typer av civilrättsliga sanktioner på grund av intrånget, t.ex. skadestånd. Övrigt om åtgärder för att minska piratkopieringen När det gäller arbetet för att minska piratkopiering kan även nämnas att PRV, , /, , , och gemensamt har enats om att arbeta för att lyfta frågorna om piratkopiering. Piratkopiering är ett fenomen som vuxit i takt med att handel med varor och tjänster internationaliserats. Handel över internet har bidragit, men piratkopior förekommer även i den traditionella handeln. Frågorna om piratkopior kan delas in i två grupper: dels frågor om produktsäkerhet, dels frågor om skyddet av rättigheter för den som utvecklat och/eller producerar varan eller tjänsten. De deltagande myndigheterna har olika uppdrag och därmed olika utgångspunkter. Varje myndighet svarar för sitt eget uppdrag, och nätverket har ett kompetenshöjande syfte för de delaktiga myndigheterna. Enligt PRV:s årsredovisning beviljades PRV medel av Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet (EUIPO) för arbete mot piratkopiering. Detta har gjort det möjligt för PRV att agera uppsökande och besöka företag och informera om hur man bäst skyddar sig mot att få sina produkter kopierade. Vidare har PRV uppdaterat sin webbplats med information lämpad för små och medelstora företag om hur man bäst skyddar sig. För att maximera effekten av myndighetens insatser sker informationsutbyte i myndighetsnätverket mot piratkopiering där /, , , och ingår. Internationellt har PRV fortsatt att jobba tillsammans med observatoriet vid EUIPO och bidragit med erfarenheter och kunskap i de arbetsgrupper och möten som observatoriet arrangerat. EUIPO har beviljat PRV medel för att arbeta mot piratkopiering även . I motion 2016/17:3151 (M) framförs att bör delta i EU Policy cycle for organised and serious international crime i gruppen mot piratkopiering. Här kan nämnas att EU Policy Cycle är en satsning där EU:s medlemsländer inom flera områden arbetar gemensamt mot grov organiserad brottslighet. deltar inte i arbetsgruppen om varumärkesförfalskning, vilket enligt uppgifter från bl.a. beror på att den ansvariga myndigheten () inte har förundersökningsbefogenheter på immaterialrättsområdet. När det gäller frågan om huruvida ska åläggas att anmäla till om de träffar på leveranser av piratkopierade varor uppger att inlett ett fördjupat samarbete med där ska lämna information om i vart fall vissa tillslag av piratkopierade varor som rättighetshavare inte vill polisanmäla. Härigenom kan åklagare och polis få ett bättre helhetsgrepp och på ett bättre sätt kartlägga den immaterialrättsliga brottsligheten. Därutöver kan nämnas att antog regeringens proposition om lagändringar till följd av ändringar i EU:s varumärkesförordning (prop. 2015/16:123, bet. 2015/16:NU18). Lagändringarna har gett tullen ökade möjligheter att stoppa varumärkesförfalskningar som endast ska transporteras genom EU för att släppas ut på marknaden i tredjeland. I första hand är det efter anmälan från rättighetshavarna som tullen har rätt att stoppa varor som misstänks vara piratkopierade. För att mera effektivt kunna komma åt handel med piratkopierade varor krävs det därför ett bra samarbete med rättighetshavarna. arbetar tillsammans med rättighetshavarna och deras ombud främst genom Svenska föreningen mot piratkopiering (– SACG). Informationsträffar och utbildningstillfällen anordnas löpande. Åtgärder för att värna patent När det gäller åtgärder för att stärka immaterialrätten kan nämnas att när det enhetliga patentskyddet införs kan en sökande i ett enda förfarande få och upprätthålla ett europeiskt patent med verkan i nästan hela EU. har det även inrättats två specialdomstolar (Patent- och och Patent- och marknadsöverdomstolen) som ska handlägga i princip samtliga landets immaterialrättsliga, konkurrensrättsliga och marknadsföringsrättsliga mål och ärenden. Avsikten med domstolarna är att öka kvaliteten i dömandet och att uppnå en effektivare rättsprocess för immaterialrättsmålen. I betänkande 2013/14:NU21 Ett enhetligt patentskydd i EU framhöll utskottet i sitt ställningstagande att det enhetliga patentsystemet kommer att innebära att sökande enklare, snabbare och billigare kan få patentskydd med stor utbredning. En patenthavare som vill försvara sitt patent kommer i det nya systemet att kunna väcka talan i en enda domstol i stället för att som behöva göra det i olika länder. För patenthavarna innebär det en ökad förutsebarhet och minskade kostnader. Vidare kan nämnas att det inom pågår ett arbete med att ta fram en ny moderniserad patentlag. Den nya lagen kommer att innebära en språklig modernisering och en omstrukturering som ska göra lagen mer lättillgänglig. En del av de nya bestämmelserna kommer att anpassas till den europeiska patentkonventionen, bl.a. när det gäller villkoren för att få patent. Anledningen till anpassningen är att den europeiska patentkonventionen har stort inflytande på området och att svenska domstolar i stor utsträckning följer praxis från den europeiska patentmyndigheten. Anpassningen underlättar dessutom för aktörer på patentområdet som ofta arbetar på en internationell marknad. Utskottet vill först och främst framhålla att de immaterialrättsliga skydden är viktiga förutsättningar för att tillgängliggöra de kommersiella värdena av forskning och innovation. Väl fungerande immaterialrättsliga skydd är därför betydelsefulla för svenska företags konkurrenskraft och tillväxtmöjligheter. När det gäller åtgärder för att stärka upphovsrätten kan utskottet konstatera att det pågår förhandlingar på EU-nivå om ett nytt ramverk för upphovsrätten. Som framgår av det föregående motiveras förändringsarbetet av den snabba tekniska utvecklingen som ändrat det sätt på vilket kreativt innehåll skapas, produceras, distribueras och används, som nya affärsmodeller och aktörer uppstår. Som redovisats är syftet med det nya ramverket bl.a. att åstadkomma en välfungerande inre marknad för upphovsrätt och att stärka upphovsmäns och andra rättighetshavares möjligheter att få del av de värden som användningen av deras verk och prestationer genererar. Utskottet avser att noga följa utvecklingen inom detta område framöver. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att under innevarande ställt sig bakom nya regler för kollektiv rättighetsförvaltning, vilka syftar till att stärka rättighetshavarnas ställning. Utskottet noterar även de regeringsuppdrag som finns för PRV, och om olika insatser för kunskapsutveckling och förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar samt information till allmänheten om upphovsrätten. Utskottet vill därtill understryka vikten av ett fungerande upphovsrättsligt skydd. Utskottet anser att, med hänvisning till ovan redovisade bakgrund, att kan avslå motionerna 2016/17:1442 (C), 2016/17:3150 (M) och 2016/17:3151 (M) i berörda delar. I motion 2016/17:1967 (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheten att införa ett grovt upphovsrättsbrott i lagstiftningen. Utskottet kan konstatera att en särskild utredare har fått ett sådant uppdrag som bl.a. innebär att överväga om det behövs skärpta straff för de allvarligaste fallen av upphovsrätts- och varumärkesintrång. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast . Utskottet ser därmed inget behov av att gör något uttalande i frågan. Motionen avstyrks härmed. I motion 2016/17:3151 (M) förordas vidare olika tillkännagivanden om att dels ta fram en nationell strategi för att främja investeringar i immateriella tillgångar, dels ta fram statistik som visar hur immateriella rättighetsintrång påverkar jobb och sysselsättning, dels vidta vissa åtgärder för att motverka piratkopiering av varor. Utöver det som utskottet ovan har framfört om arbetet med att stärka upphovsrätten och de uppdrag som ligger på berörda myndigheter noterar utskottet att regeringen arbetar med att ta fram en särskild immaterialrättsstrategi. Strategin planeras att offentliggöras .