bet · H401SoU10 · 2017-05-05 00:00:00 — Vårdanalys har vidare ett uppdrag att ur ett patient- och medborgarperspektiv göra en fördjupad analys av förutsättningarna för en jämlik och patientcentrerad primärvård (S2014/8929/och /08135/RS). Utifrån befintliga data och kunskaper om primärvårdens funktionssätt ska primärvårdens förutsättningar att erbjuda en god vård efter behov analyseras. Förutsättningarna berör bl.a. primärvårdens uppdrag, dimensionering, bemannings- och kompetensförsörjning, ersättningssystem, styrsystemets samlade kontinuitet etc. Målsättningen är att resultatet av uppdraget ska generera lärdomar som kan ligga till grund för ömsesidigt lärande för hälso- och sjukvårdens samtliga aktörer när det gäller att bidra till en jämlik och patientcentrerad primärvård i hela landet. Uppdraget ska redovisas . Kommissionen för jämlik hälsa tillsatte regeringen en kommitté (dir. 2015:60) med uppdraget att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna i samhället minskar. Till grund för kommitténs uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommittén har antagit namnet Kommissionen för jämlik hälsa och lämnade ett delbetänkande (SOU 2015:55). Delbetänkandet innehåller inte några förslag till åtgärder utan är i stället ett led i arbetet med att formulera konkreta förslag och ett underlag för kommissionens fortsatta dialog med berörda aktörer om jämlik hälsa. Resultatet av kommissionens arbete ska slutredovisas . fick kommissionen tilläggsuppdraget att verka för en fördjupad diskussion om allas engagemang och ansvar för att utjämna de påverkbara hälsoklyftorna och på olika sätt delta i samhällsdebatten i frågor som berör dess uppdrag. Uppdraget i den delen ska redovisas . Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) I skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid presenterar regeringen inriktningen och en ny delmålsstruktur för jämställdhetspolitiken. Regeringen föreslår här att ett nytt delmål om jämställd hälsa införs. Regeringen anför att det föreslagna målet sätter fokus på centrala välfärdsfrågor som är strategiskt viktiga för att kunna nå ett jämställt samhälle. Regeringen anför vidare att ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om jämställd hälsa kan bekräfta och förstärka regeringens prioritering av frågorna inom ramen för exempelvis hälso- och sjukvårdspolitiken. Som exempel på en jämställdhetsutmaning inom området nämns förlossningsvården och den hälso- och sjukvård som har särskild betydelse för kvinnors hälsa i övrigt och som behöver belysas i sin egen rätt. Därför bedömer regeringen att ett nytt delmål om jämställd hälsa bör komplettera befintliga delmålsområden. Skrivelsen behandlas i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2016/17:AU5, och socialutskottet har yttrat sig i ärendet (yttr. 2016/17:SoU4y). Ärendet debatterades och beslutades i kammaren . Plattform för jämlik hälsa SKL, , och bildade tillsammans med ett flertal organisationer en nationell myndighets- och organisationsövergripande plattform för jämlik hälsa och vård . Syftet med plattformen är att hitta system och metoder för att identifiera och åtgärda skillnader i hälsa, bemötande och tillgång till vård. Arbetet fortgår och alla aktörer bjuds in till workshoppar och målet är att hålla en nationell konferens . Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (M) om när statsrådet avser att lämna konkreta förslag till skärpningar av patienternas rättigheter i patientlagen (fr. 2016/17:771). Statsrådet anförde inledningsvis att lagstiftningen på hälso- och sjukvårdens område reglerar tydliga skyldigheter för huvudmännen som de förutsätts uppfylla och att dessa frågor måste lösas genom dialog samt att han regelbundet träffar företrädare för varje landsting och diskuterar olika aktuella frågeställningar. I det forumet kan även frågor om följsamhet till lagstiftningen lyftas. Statsrådet hänvisade sedan till Vårdanalys uppdrag att följa patientlagens införande ur ett patient- och medborgarperspektiv och att han såg fram emot att ta del av resultaten av Vårdanalys slutrapport som skulle redovisas . Hälso- och sjukvården ska vara av god kvalitet och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalen samt tillgodose patientens behov av kontinuitet och säkerhet i vården. Utskottet noterar det arbete som fortsatt pågår med verktyget Öppna jämförelser. Detta utgör ett underlag för förbättringsarbetet i vården. Vidare noterar utskottet rekommendationerna i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) om generella principer som är vägledande för ändrade arbetssätt i hälso- och sjukvården. Dessa principer innebär att alla verksamheter i vården bör analysera och vid behov ändra arbetssätten med utgångspunkt i bl.a. vad som kan göras för att öka nyttan för patienten. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:3226 (M) yrkandena 3, 45, 46, 49 och 61. Motionsyrkandena bör avslås. Patientlagen, som infördes , syftar till att stärka och tydliggöra patientens ställning samt att främja patientens integritet, självbestämmande och delaktighet. Utskottet kan konstatera att lagen inte har fått det genomslag i vården som var avsett. Vårdanalys uppföljning visar att patientens ställning inte har stärkts sedan patientlagen infördes. Inte på något av lagens områden har man kunnat se en sammanvägd förbättring av patientens faktiska ställning; i stället har patientens faktiska ställning försvagats när det gäller tillgänglighet, information och delaktighet. Vidare är patientens rättsliga ställning fortfarande svag. Enligt Vårdanalys är avsaknaden av ett tydligt ansvar, tillsyn och kontroll och uppföljning av efterlevnaden av patientlagen en bidragande faktor till att patientlagen inte påverkat beteenden i vården på ett märkbart sätt. Med delvis bifall till motionerna 2015/16:3226 (M) yrkande 26 i denna del och 2016/17:3224 (M) yrkande 3 föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att ta initiativ till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till . Utskottet noterar överenskommelserna mellan regeringen och SKL om utveckling och finansiering av . bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2015/16:2876 (M) yrkande 3, 2015/16:3095 (SD) yrkande 12, 2015/16:3226 (M) yrkande 44, 2016/17:2506 (SD) yrkande 12 och 2016/17:3223 (M) yrkande 3. Motionerna bör avslås. I patientlagen finns bestämmelser om rätt till fast vårdkontakt om det är nödvändigt för att tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet, samordning och säkerhet, eller om patienten behöver det. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2015/16:3226 (M) yrkande 29, 2016/17:718 (M), 2016/17:3222 (M) yrkande 12, 2016/17:3223 (M) yrkande 8 och 2016/17:3224 (M) yrkandena 6 och 9. Motionerna bör avslås. Uppföljningar av hälso- och sjukvården visar att det fortsatt finns brister i jämlikheten i vården. Inledningsvis noterar utskottet att jämställd hälsa införts som ett nytt delmål för jämställdhetspolitiken vilket kan bekräfta och förstärka prioriteringar inom ramen för hälso- och sjukvårdspolitiken. Utskottet välkomnar detta. En ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd möjliggör vidare att kunskapsbaserad vård ges på samma villkor till kvinnor och män. Utskottet ser därför positivt på uppdraget om att ge förslag till hur en ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd kan uppnås. Utskottet noterar slutligen Vårdanalys uppdrag att göra en fördjupad analys av förutsättningarna för en jämlik och patientcentrerad primärvård i hela landet. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna 2015/16:887 (KD), 2015/16:958. (V) yrkande 2, 2015/16:2568 (KD) yrkande 5, 2016/17:154 (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2675 (S), 2016/17:3078 (M) yrkande 12 och 2016/17:3181 (KD). Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vårdgaranti och väntetider i vården. Jämför reservation 13 (M, SD), 14 (V), 15 (KD), 16 (M) och 17 (KD). I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 26 (i denna del) ett tillkännagivande om att förstärka och genomföra patientlagen genom att bl.a. utveckla vårdgarantin. Motionären anför att man som patient avsäger sig rätten till vårdgaranti om man väljer vård i ett annat landsting eller en annan region. I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 8 ett tillkännagivande om en återbesöksgaranti. Om den individuella vårdplanen innefattar återbesök ska det finnas en återbesöksgaranti i form av ett skriftligt åtagande i vårdplanen, där tidpunkten och formen för återbesöket anges. I motion 2015/16:3325 av m.fl. (V) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att utreda en förstärkt vårdgaranti för personer med missbruk och beroende. I motion 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 3 finns en likalydande begäran. I kommittémotion 2015/16:3226 av m.fl. (M) begärs i yrkande 53 ett tillkännagivande om ökat fokus på patientflöden i vården i syfte att korta väntetiderna och öka tillgängligheten. I yrkande 54 begärs ett tillkännagivande om att möjligt införa standardiserade vårdprocesser för fler områden inom vården. I kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att korta köerna till akuten. Motionärerna anser bl.a. att det bör finnas specialister i akutsjukvård på akutmottagningarna. En likalydande begäran finns i kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 11 och en liknande begäran i motion 2015/16:888 av (KD) yrkande 1. I motion 2015/16:2665 av (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att väntetider för att få abort utförd bör redovisas öppet och transparent samt regelbundet för att på så vis bli tillgänglig information, för att underlätta för kvinnan att i rätt tid fatta och genomföra sitt beslut. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bostadsort inte ska avgöra väntetider för abort. Enligt 9 kap. 1 § HSL ska erbjuda vårdgaranti åt dem som omfattas av ansvar enligt 8 kap. 1 eller 2 § HSL. Vårdgarantin ska innehålla en försäkran om att den enskilde får besöka läkare inom primärvården besöka den specialiserade vården Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före-skrifter om de tidsperioder inom vilka vårdgarantin ska vara uppfylld samt föreskrifter i övrigt om vårdgarantins innehåll (9 kap. 4 §). Enligt 9 kap. 2 § HSL ska , om det inte uppfyller besöksgarantin eller behandlingsgarantin enligt 9 kap. 1 § första stycket 3 eller 4 HSL, se till att patienten får vård hos en annan vårdgivare utan extra kostnad för patienten. Av hälso- och sjukvårdsförordningen (2017:80) framgår att vårdgarantin enligt 9 kap. 1 § HSL (2017:30) ska innehålla en försäkran om att den enskilde får 1. kontakt med primärvården som den enskilde söker kontakt med primärvården (tillgänglighetsgaranti) 2. besöka läkare inom primärvården från det att den enskilde har sökt kontakt med primärvården, om vårdgivaren har bedömt att den enskilde behöver besöka läkare (besöksgaranti inom primärvården) 3. besöka den specialiserade vården från det att remiss har utfärdats eller, om någon remiss inte är nödvändig, från det att den enskilde har sökt kontakt med den specialiserade vården (besöksgaranti inom den specialiserade vården) 4. planerad vård från det att vårdgivaren har beslutat att den enskilde ska få den aktuella vården (behandlingsgaranti). Respektive landsting beslutar om lokala vårdgarantier. Enligt 16 kap. 3 § HSL ska ingå en överenskommelse med kommunen om ett samarbete i fråga om bl.a. personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer eller deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelsen. När den enskilde har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från ska tillsammans med kommunen upprätta en individuell plan (16 kap. 4 § HSL). Planen ska upprättas om eller kommunen bedömer att den behövs för att den enskilde ska få sina behov tillgodosedda och om den enskilde samtycker till det. Arbetet med planen ska påbörjas utan dröjsmål. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs vilka insatser som respektive huvudman ska stå för vilka åtgärder som vidtas av någon annan än eller kommunen vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Utskottet behandlade i betänkande 2012/13:SoU18 God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroendevården motioner om en särskild vårdgaranti för missbruksvården (beslut i kammare ). Utskottet delade den dåvarande regeringens uppfattning att det inom ramen för de lokala överenskommelser som föreslogs skulle finnas goda förutsättningar för att förbättra den tidsmässiga samordningen av landstingens och kommunernas behandlings- och stödinsatser och att kortare tidsgränser än vad den befintliga vårdgarantin angav torde kunna fastställas lokalt i överenskommelserna om samarbete. Motionerna avstyrktes (res. S, MP, V). Bakgrund och pågående arbete Av budgetpropositionen framgår att regeringen inom ramen för pågående satsningar och överenskommelser avser att fortsätta utveckla vården så att den blir mer patientcentrerad (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9 s. 52). I arbetet ingår att verka för en försöksverksamhet där ett antal landsting utvecklar patientkontrakt. Ambitionen är att detta ska bidra till att patienterna får den vård de har rätt till, oavsett förmåga att själv ta kontakt med hälso- och sjukvården. Patientkontrakt kan enligt regeringen också komma att komplettera vårdgarantin och bidra till att insatser samordnas för patienter med parallella vårdkontakter och att den sammanlagda tiden för vård och behandling blir så kort som möjligt. Överenskommelse mellan regeringen och SKL har regeringen och SKL träffat årliga överenskommelser om kortare väntetider i vården. beslutades en sådan överenskommelse . Målet med överenskommelserna är att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. En av åtgärderna är att införa ett gemensamt system med standardiserade vårdförlopp som är tidsbestämt och innehållsmässigt definierat från välgrundad misstanke om cancer till start av behandling. Genom överenskommelsen kommer medel att fördelas till de landsting som inför tio nya standardiserade vårdförlopp . Standardiserade vårdförlopp inom cancervården är bestämda utredningsförlopp som beskriver vad som ligger till grund för en välgrundad misstanke om en viss cancer, vilka utredningar som ska göras för att ställa diagnos och fatta beslut om behandling samt hur det får ta för hela förloppet mellan välgrundad misstanke och start av behandling (/stockholm-gotland). Vårdanalys har på regeringens uppdrag gjort en fördjupad analys av tillgängligheten i hälso- och sjukvården, Varierande väntan på vård – Analys och uppföljning av den nationella vårdgarantin (Rapport 2015:5). I uppdraget ingick att, förutom att följa upp vårdgarantin, även göra en analys av vad som påverkar hur väl vårdgarantins tidsgränser hålls, ge en belysning av eventuella undanträngningseffekter samt en analys av vilken information som ges till patienter om vårdgarantin och vilka förutsättningar detta ger för en jämlik vård. Av rapporten framgår att vårdgarantin följs för av patienterna, men att det finns betydande skillnader mellan och inom landstingen. Vidare gör Vårdanalys bedömningen att väntetiderna kan kortas genom effektivare användning av tillgängliga resurser som bättre arbetssätt och mer ändamålsenlig personalförsörjning och att vårdgarantin är möjlig att förena med medicinska prioriteringar och inte behöver leda till undanträngning. Det framkom även att landstingen i många fall ger otillräcklig information och bristande stöd till patienter som inte får vård inom vårdgarantins gränser samt slutligen att det är viktigt att följa väntetiderna ur ett patientperspektiv och inte begränsa tillgänglighetsarbetet till vårdgarantins hållpunkter. lämnade SKL rapporten och vårdgarantier – Vad är det som är så svårt? I rapporten konstateras att arbetet för att uppnå en tillgänglig hälso- och sjukvård har varit framgångsrikt inom många områden, men att det fortfarande finns stora variationer i väntetider till vård mellan verksamhetsområden och mellan landsting. Rapporten ger en bakgrund till landstingens utvecklingsarbete och en sammanfattning av nuläget. SKL har vidare en webbplats, Väntetider i vården (). Här finns sammanställd statistik över tillgängligheten till svensk hälso- och sjukvård. Statistiken är främst riktad till beslutsfattare och utövare inom hälso- och sjukvård, politiker och samhällsbevakare. Aborter ingår inte i förteckningen över operationer och andra åtgärder som ingår i den nationella väntetidsdatabasen. har ett samlat tillgänglighetsuppdrag som handlar om att utveckla uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet (S2014/4157/FS). Inom ramen för uppdraget har redovisat väntetider inom cancervården och akutsjukvården. publicerade och patientflöden på akutmottagningar. I rapporten finns en kartläggning och analys av väntetider och patientflöden vid fem akutmottagningar i . Resultaten visar en komplex bild där många samvarierande faktorer leder till olika långa väntetider på akutmottagningen. Av denna framgår att de långa vistelsetiderna på akutmottagningarna kvarstår och att väntetiden för patienterna att bli undersökta av läkare och den totala vistelsetiden de tillbringar på akutmottagningarna också fortsätter att uppvisa en stor variation över landet och även inom samma akutmottagning. Vidare framgår att äldre har fortsatt längre vistelsetider och att läkares kompetens och överbeläggningar påverkar. I rapporten påpekas även att det är viktigt att legitimerade läkare och specialister är tillgängliga på akutmottagningarna som stöd för icke legitimerade läkare, som oftare kan behöva fråga om råd om patienters behandling. beslutade regeringen att ta bort undantaget för aborter i förordningen om patientregister hos . Det innebär att kan ta in personnummer till patientregistret i samband med aborter, vilket i sin tur ger möjlighet att följa den vården på samma sätt som annan vård. Effektiv vård (SOU 2016:2) I det tidigare nämnda betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2), se s.15, finns flera förslag om hur vården kan bedrivas mer effektivt, särskilt om hur rätt personal kan användas på rätt sätt. Här finns förslag om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården som innebär att primärvården ska ansvara för de allra flesta vårdbehov och för akut hälso- och sjukvård som inte kräver vård på sjukhus. Därtill föreslås att primärvården ska få ett tydligt akutuppdrag med remisskrav för akut hälso- och sjukvård vid sjukhus. Betänkandet bereds i . tillsattes en särskild utredare med uppdraget att göra en bred analys av de förslag som lämnades när det gäller primärvården i ovannämnda betänkande och beakta bl.a. förslaget om ett nationellt utformat uppdrag för primärvården och ett tydligare akutuppdrag för primärvården (dir. 2017:24). Uppdraget ska slutredovisas . lämnade Vårdanalys rapporten komma överens – En uppföljning av överenskommelser inom missbruks- och beroendevården (rapport 2017:1). Vårdanalys har haft ett regeringsuppdrag (dnr S2015/08135/RS) att följa upp de överenskommelser om samarbete kring personer med missbruk som landsting och kommuner är skyldiga att ingå. Av rapporten framgår att det i alla län finns överenskommelser på länsövergripande nivå mellan kommuner och landsting och att på lokal nivå har, eller planerar, majoriteten av kommunerna () att tillsammans med ta fram överenskommelser. I rapporten lämnar Vårdanalys ett antal rekommendationer till regeringen, t.ex. att utvärdera överenskommelserna ur ett patient- och brukarperspektiv, att utvärdera alternativa sätt att samordna vård och omsorg och att bör utveckla verktyget Öppna jämförelser för att skapa mer ändamålsenliga möjligheter för att följa upp överenskommelser. Interpellationssvar och svar på skriftliga frågor besvarade statsrådet en interpellation från (M) om växande vårdköer och stora regionala skillnader (ip. 2016/17:217). Statsrådet anförde inledningsvis att frågan om tillgänglighet hänger starkt samman med frågan om kompetensförsörjning och att regeringen vidtagit en mängd åtgärder på området. Här nämnde statsrådet exempelvis att de generella statsbidragen höjs med miljardbelopp för landstingen 2017, att medel tillförts för validering av utländska hälso- och sjukvårdsutbildningar samt utbyggnad av utbildningsplatser inom sjuksköterske-, barnmorske- och specialistsjuksköterskeutbildningarna. Statsrådet hänvisade även till den s.k. professionsmiljarden och satsningen för att förbättra tillgängligheten i cancervården, överenskommelserna med SKL om kortare väntetider i cancervården, införande av standardiserade vårdförlopp och uppdrag att utveckla och följa uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. Statsrådet hänvisade även till den kommande försöksverksamheten med s.k. patientkontrakt. Slutligen nämnde statsrådet det arbete som pågår med beredningen av utredningen vård (SOU 2016:2) med potential att bidra till långsiktigt förbättrad tillgänglighet i vården. besvarade statsrådet två skriftliga frågor från (M) om växande vårdköer och stora regionala skillnader inom specialistvården (fr. 2016/17:734 och 757). Statsrådet redogjorde här i huvudsak för det arbete och de insatser som nämns i statsrådets interpellationssvar (se ovan). besvarade statsrådet en skriftlig fråga från (M) om bostadsortens betydelse för väntetiden för cancerbehandling (fr. 2016/17:753). Statsrådet anförde inledningsvis att de senaste årens uppföljningar av cancervårdens tillgänglighet har visat att väntetiderna är långa och de regionala skillnaderna stora. Som exempel på insatser inom ramen för den nationella cancerstrategin nämnde statsrådet inrättandet av sex regionala cancercentrum och framtagandet av nationella vårdprogram. Genom dessa och andra insatser har cancervården enligt statsrådet vidareutvecklats och stärkts, vilket visas bl.a. i Öppna jämförelser. Statsrådet hänvisade sedan till att regeringen avsatt 2015 och planerar att göra så . Målet med den satsningen är att förbättra tillgängligheten inom cancervården genom att korta väntetiderna och minska de regionala skillnaderna. Statsrådet hänvisade även till det nationella systemet med standardiserade vårdförlopp och regeringens satsningar för att stärka hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning. Här nämns professionsmiljarden och utbyggnaden av utbildningsplatser för sjuksköterskor och barnmorskor samt stärkandet av resurser för validering av utländska sjukvårdsutbildningar. besvarade statsrådet (S) en skriftlig fråga från (M) om vad regeringen avser att vidta för åtgärder för att väntetider för abort ska redovisas öppet och regelbundet för att på så vis undvika att bostadsorten blir avgörande för väntetiden, och därmed underlätta för kvinnan (fr. 2015/16:341). Statsrådet anförde bl.a. att det finns tydliga utvecklingsområden inom såväl förlossningsvården som den hälso- och sjukvård som har betydelse för kvinnors hälsa i övrigt och påminde att regeringen –2019 räknar med och föreslår nästan totalt för att förbättra kvinnors hälsa. Statsrådet anförde vidare att det inom ramen för satsningen på kvinnors hälsa kan finnas skäl att vidta åtgärder för att förbättra tillgängligheten till medicinska aborter. Den lagstadgade vårdgarantin föreskriver att ett landsting ska erbjuda vårdgaranti åt dem som omfattas av ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen och att respektive landsting beslutar om lokala vårdgarantier. Utskottet noterar arbetet med att verka för försöksverksamheten med patientkontrakt vilket kan komma att komplettera vårdgarantin.