bet · H401CU6 · 2017-01-13 00:00:00 — Regeringen har gett i uppdrag att införa en digital tjänst för inlämning av årsredovisningar. Vidare har och fått i uppdrag att verka för att det vid utgången av 2017 ska finnas digitala tjänster för restaurangföretagare som gör det enklare att starta och driva verksamheten. Frågan om att förenkla för företagen har tidigare behandlats av utskottet, se betänkande 2014/15:CU8. Utskottet konstaterade då att regeringen kontinuerligt bedriver ett arbete med att förenkla för företagen med utgångspunkt i deras vardag. Enligt utskottet fanns det därför inte anledning att föreslå någon åtgärd från sida. Utskottet kan konstatera att det fortfarande kontinuerligt, både nationellt och inom EU, pågår arbete som har till ändamål att förenkla för företagen, bl.a. när det gäller en ny företagsform. Utskottet står därför fast vid det tidigare ställningstagandet. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att redovisningsreglerna för avskrivning av fastigheter ska ses över. I motion 2016/17:1841 begär (M) ett tillkännagivande om att redovisningsreglerna bör ses över för att minska avskrivningskostnaderna vid nybyggnation och på så sätt underlätta bostadsbyggande. Av årsredovisningslagen (1995:1554) följer att årsredovisningen ska upprättas på ett överskådligt sätt och i enlighet med god redovisningssed. Att fastställa vad som är god redovisningssed innefattar en stor mängd ställningstaganden, som inte är lämpliga att ta in i årsredovisningslagen eller bokföringslagen. har därför fått huvudansvaret för att utveckla god redovisningssed. Avskrivning är ett sätt att i bokföringen fördela kostnader för en tillgång, exempelvis en byggnad, som kommer att nyttjas . Linjär avskrivning innebär att byggnaden skrivs av med lika stora belopp . Progressiv avskrivning innebär i stället att beloppet som skrivs av är lägre i början och ökar . Avskrivningskostnaden blir därmed lägre i början för att sedan öka. Principen med progressiv avskrivning har använts brett för både nyproduktion och vid ombildning till bostadsrätter. gjordes ändringar i allmänna råd som innebär att progressiv avskrivning i allmänhet är tillåten för byggnader. Bakgrunden är att en progressiv avskrivningsmetod enligt nämnden förutsätter att det går att visa att förbrukningen av de ekonomiska fördelarna av byggnaden ökar mot slutet av nyttjandeperioden, och ett sådant förbrukningsmönster anses generellt inte gå att påvisa för byggnader. har huvudansvaret för att utveckla god redovisningssed hindrar inte att genom lagstiftning kommer med detaljerade bestämmelser om vilka principer som ska gälla i ett viss avseende, exempelvis avskrivning av byggnader. Utskottet anser dock inte att ställningstagande bör leda till något initiativ från sida i det avseende som motionsyrkandet gäller. Motionsyrkandet bör därför avslås. Redovisning av vad företag har betalat i skatt och sociala avgifter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att redovisningsreglerna bör ändras så att det framgår av årsredovisningen hur mycket pengar och hur många arbetstillfällen företaget har bidragit med . I motion 2015/16:790 yrkande 2 begär (L) ett tillkännagivande om att regeringen bör ge () i uppdrag att utreda hur nämndens redovisningsregler kan ändras så att det första som framgår av årsredovisningen är hur mycket pengar och hur många arbetstillfällen företaget har bidragit med . Av 3 kap. 2 och 3 §§ årsredovisningslagen (1995:1554, förkortad ÅRL) följer att resultaträkningen i sammandrag ska redovisa företagets samtliga intäkter och kostnader under räkenskapsåret och att resultaträkningen ska upprättas enligt någon av de uppställningsformer som anges i bilagor till lagen. I bilagorna anges skatt på årets resultat och övriga skatter som två poster som ska redovisas. Enligt 5 kap. 20 § ÅRL ska företaget i noter till årsredovisningen också redovisa medeltalet anställda . Mot den här bakgrunden bedömer utskottet att de regler som redan finns på området tillgodoser det som efterfrågas i motionen. Yrkandet bör därför avslås. Åtgärder mot oseriösa näringsidkare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot oseriösa näringsidkare. Utskottet hänvisar till gällande ordning. Jämför reservation 8 (C). I partimotion 2016/17:865 yrkande 33 av m.fl. (C) begärs ett tillkännagivande om snabbare näringsförbud och kriminalisering av företagsmålvakter. Ett liknande yrkande om ett tillkännagivande om en spärrfunktion hos mot oseriösa näringsidkare framställs i motion 2016/17:629 av (S). En domstol kan besluta om näringsförbud för någon som har begått ekonomiska brott, åsidosatt sina skyldigheter och inte betalat skatt eller avgifter eller som har drivit företag som har försatts i konkurs. Ett tillfälligt näringsförbud kan meddelas fram till dess att det slutliga beslutet kan fattas. Näringsförbud innebär att företagaren inte längre får bedriva näringsverksamhet. Den som har näringsförbud får inte heller vara bolagsman i handelsbolag, ledamot i ett aktiebolags styrelse eller teckna firma i något bolag. Han eller hon får inte heller arbeta i någon närståendes verksamhet. Den som bryter mot ett näringsförbud kan dömas för överträdelse av näringsförbud. Personer med näringsförbud är spärrade i datasystem och förhindras på så sätt från att starta bolag eller vidta anda åtgärder som inte är tillåtna inom ramen för förbudet. Enligt aktiebolagslagen (2005:551) är det straffbart både att utse en styrelseledamot eller vd och att låta sig anlitas för ett sådant uppdrag utan avsikt att ta del i verksamheten. Det är således kriminaliserat både att anlita en företagsmålvakt och att ställa upp som en sådan (se 8 kap. 12 och 32 §§). Utskottet bedömer att den befintliga lagstiftningen och åtgärder för att spärra personer med näringsförbud tillgodoser de krav som förs fram i motionerna. Det finns därför inte någon anledning för att ta något initiativ med anledning av motionerna. bör därför avslå motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 9 (S, MP, V). I kommittémotionerna 2016/17:3380 och 2015/16:2247 begär Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) ett tillkännagivande om att fler företag bör undantas från revisionsplikten. har små företag möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:386). Efter lagändringarna ska ett privat aktiebolag även fortsättningsvis ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor om bolaget uppfyller fler än ett av följande tre kriterier: fler än tre anställda, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Utrymmet för att på nationell nivå undanta ytterligare bolag från revisionskravet styrs i grunden av (rådets direktiv /660/EEG). Reglerna innebär att företag som uppfyller fler än ett av följande tre kriterier måste vara revisionspliktiga enligt nationell rätt: fler än 50 anställda i genomsnitt, mer än i balansomslutning och mer än i nettoomsättning. Enligt utskottet är det angeläget att minska de administrativa bördorna för företagen. Ett led i det arbetet var den ovan redovisade reformen som innebär att små företag har möjlighet att välja om bolaget ska ha en revisor. Lagstiftningen har varit i kraft och enligt har reformen inte inneburit något betydande skattefusk. Mot denna bakgrund anser utskottet att det finns anledning att överväga om fler företag kan undantas från revisionsplikten. En ytterligare inskränkning av revisionsplikten måste naturligtvis ske med beaktande av andra viktiga intressen, t.ex. skyddet för en aktieägarminoritet. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ och i lämpligt sammanhang återkomma till och redovisa resultatet av arbetet. Vad utskottet anfört bör ställs sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att samhället bör kunna er-bjuda statliga revisorer i vissa fall. I motion 2015/16:2458 yrkande 4 begär (C) ett tillkännagivande om att statliga revisorer ska kunna tillhandahållas djuruppfödare som hotas av djurrättsaktivister. Revision innebär att företagets årsredovisning och bokföring samt ledningens förvaltning granskas av en eller flera revisorer. Revisionen ska utmynna i en årlig granskningsrapport, en revisionsberättelse. Syftet med revisionen är att tillgodose bl.a. ägarnas och borgenärernas intresse av att det finns en ändamålsenlig kontroll av att företagets verksamhet sköts på ett lagenligt och korrekt sätt samt att företagets ställning och resultat redovisas riktigt. Revisorer verkar i konkurrens med varandra på en privat marknad och kan därför välja att avböja ett uppdrag om det exempelvis finns en hotbild. Ett motsvarande motionsyrkande om att staten ska kunna tillhandahålla revisorer har tidigare behandlats av utskottet i betänkande 2014/15:CU8. Utskottet avstyrkte yrkandet. Utskottet gör ingen annan bedömning . Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att skyddet för franchisetagare ska förstärkas. I motion 2015/16:1383 begär (S) ett tillkännagivande om att skyddet för franchisetagare ska förstärkas. Av lagen (2006:484) om franchisegivares informationsskyldighet följer att en franchisegivare innan ett franchiseavtal ingås ska lämna franchisetagaren information om avtalets innebörd och övriga förhållanden som behövs med hänsyn till omständigheterna. Informationen ska vara klar och begriplig. Den ska innehålla en beskrivning av den verksamhet som franchisetagaren ska bedriva, uppgift om andra franchisetagare som franchisegivaren har träffat avtal med inom samma franchisesystem och omfattningen av deras verksamhet, uppgift om den ersättning som franchisetagaren ska betala till franchisegivaren och övriga ekonomiska villkor för franchiseverksamheten, uppgift om immateriella rättigheter som ska upplåtas till franchisetagaren, uppgift om de varor eller tjänster som franchisetagaren är skyldig att köpa eller hyra, uppgift om konkurrensförbud som ska gälla under eller som franchiseavtalet gäller, uppgift om avtalstiden, villkoren för förändring, förlängning och uppsägning av franchiseavtalet samt de ekonomiska konsekvenserna av en uppsägning, och uppgift om hur en tvist med anledning av avtalet ska prövas och vad som ska gälla i fråga om kostnadsansvar för en sådan tvist. Motsvarande motionsyrkande har avstyrkts av utskottet , i betänkande 2014/15:CU8. Utskottet hänvisade då till att utskottet utgår från att regeringen löpande följer upp och utvärderar beslutad lagstiftning och vid behov återkommer till , och att det därför inte fanns något behov av ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet gör ingen annan bedömning . Motionsyrkandet bör därför avslås. Könsfördelning i bolagsstyrelser m.m., punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S), (V) och Faradj Koliev (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2015/16:775 av och (båda M), 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 8, 2016/17:1109 av och (båda M), 2016/17:1874 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2119 av (M) yrkande 2, 2016/17:2879 av (M) yrkande 5, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3473 av m.fl. (L). Ett viktigt mål för regeringens jämställdhetspolitik är att bryta mansdominansen på de ledande positionerna i det svenska näringslivet. Vi anser att det ligger i företagens intresse att ta vara på den kompetens som kvinnor har, eftersom ett jämställt beslutsfattande ger företagen en mångfald som kan öka deras konkurrenskraft. För att driva på utvecklingen har regeringen angett att av börsbolagens styrelseledamöter ska vara av det underrepresenterade könet. Regeringen har uttalat att om målet inte nåddes skulle ett lagförslag läggas fram för att åstadkomma en jämnare könsfördelning. Regeringen har därför remitterat promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32). Promemorian innehåller lagförslag och är avsedd att ge underlag för en proposition till . Vi anser att regeringen så snart det kan ske bör lägga fram förslag som förbättrar könsfördelningen i börsbolagens styrelser. Motionsyrkandena bör därför avslås. EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S), (V) och Faradj Koliev (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2015/16:1949 av m.fl. (KD, M, C, FP). Att sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män är av stor betydelse. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati, rättvisa och att ta till vara alla människors kompetens i samhället. En bättre blandning av kvinnor och män i bolagsstyrelserna gynnar också företagen och tillväxten. Vi anser därför att motionsyrkandet bör avslås. I våra partiers särskilda yttranden utvecklar vi närmare skälen för detta. Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:1380 av och (båda C) yrkande 5 och 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 5. När det gäller de statligt helägda bolagen jobbade alliansregeringen hårt och framgångsrikt för jämnare könsfördelning i styrelserna. är andelen kvinnor i dessa styrelser . Alliansregeringen visade tydligt att förändring är möjlig, och är det viktigt att även de privata bolagen tar sitt ansvar. Kvinnors möjlighet att starta och driva företag, exempelvis inom välfärdssektorn, måste öka och fler kvinnor ska genom ett jämställt samhälle ges möjlighet att anta höga positioner i näringslivet. När ledningsgrupper och styrelser blir mer jämställda förändras maktstrukturerna i näringslivet även utanför styrelserummen. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att stärka kvinnors inflytande i näringslivet och främja kvinnors företagande. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sänkt krav på aktiekapital, punkt 6 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S), (V) och Faradj Koliev (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 3, 2015/16:1948 av m.fl. (KD, M, C, FP), 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 6, 2015/16:3207 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2877 av m.fl. (KD, M, C, L), 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 8. Motionsyrkanden om lägre krav på aktiekapital har behandlats av utskottet , i betänkande 2014/15:CU8. Utskottet stod då fast vid sitt ställningstagande att aktiekapitalet fyller en funktion som en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande. Utskottet framhöll att det förhållandet att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé, som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Utskottet pekade på att benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker i verksamheten minskar om denne själv satsar ett kapital. Utskottet konstaterade också att ett kapitalkrav utgör ett visst hinder mot att aktiebolagsformen utnyttjas för oseriösa syften eller för att nå skattemässiga fördelar. Motionerna avstyrktes därför. Vi har inte någon annan uppfattning än den civilutskottet tidigare gett uttryck för. Att nu sänka kapitalkravet ytterligare riskerar att medföra att skyddet för borgenärer, minoritetsaktieägare och arbetstagare försvagas. Som redovisats ovan bereds inom EU nu ett direktivförslag om privata enmansbolag med begränsat ansvar (s.k. SUP-bolag). Aktiekapitalet i ett sådant bolag ska vara eller minst en enhet av den nationella valutan i de medlemsstater som inte har infört euro. Vi vill peka på att i samband med beredningen av det förslaget har ett antal myndigheter, däribland och , betonat aktiekapitalets funktion som en spärr mot oseriöst och ogenomtänkt företagande. Mot bakgrund av det anförda är det vår uppfattning att inte bör frångå sitt ovan redovisade ställningstagande. Motionsyrkandena bör därför avslås. Avskaffande av kravet på bolagsstämma, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 4. Aktiebolagens organisation präglas av en stor del dispositiva regler i aktiebolagslagen (2005:551). Reglerna ska utgöra ett skydd för minoritetsaktieägare i bolaget. Om samtliga aktieägare samtycker till ett beslut fyller regeln således ingen funktion och kan därför frånträdas. I 7 kap. 1 § aktiebolagslagen stadgas att aktieägarnas rätt ska utövas vid bolagsstämma och vidare i 7 kap. 10 § att sådan ska hållas minst en gång . Bolagsstämmorna är det tillfälle då aktieägarna ges möjlighet att utöva en aktiv roll i bolaget. I små aktiebolag är aktieägarna ofta direkt involverade i driften av bolaget och har genom detta ständigt en aktiv roll i bolaget. Bolagsstämmobestämmelserna verkar vara anpassade efter bolag med stor ägarspridning, då bolagsstämman blir aktieägarens enda möjlighet att utöva en aktiv roll i bolaget. Gentemot små aktiebolag framstår därför bestämmelsens ändamålsenlighet som begränsad. Det bör därför inte vara obligatoriskt att hålla bolagsstämma i små aktiebolag. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mindre administration i små företag, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3085 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 8. Alliansen genomförde i regeringsställning en lång rad reformer och satsningar för att stärka förutsättningarna för landets småföretagare. Exempelvis kan nämnas avskaffad revisionsplikt för vissa bolag och enklare redovisningsregler, kvartalsredovisning av mervärdesskatt, förenklingar i arbetsmiljölagstiftningen, förbättrade 3:12-regler, förenklingar när det gäller tidsbegränsade anställningar och enklare regler för bokföring och arkivering. Det är viktigt att regelförenklingsarbetet inte stannar av. Det bör därför vitas åtgärder för att göra det enklare att växa genom att små företag, s.k. mikroföretag, undantas från en del administration så att de kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt än på administration. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mindre administration i små företag, punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2015/16:2455 av m.fl. (M) yrkande 5, 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3085 av (M) yrkandena 1 och 2. En ny företagsform, s.k. ingångsföretag, för riktigt små företag med högst i omsättning bör införas. För många människor, såväl inrikes födda som nyanlända, skulle den företagsformen kunna vara en språngbräda till den svenska arbetsmarknaden. Ett ingångsföretag bör fungera som enskild firma gör , men med ordentliga regelförenklingar. I stället för vanliga skatter och avgifter bör ingångsföretaget exempelvis betala en schablonmässigt beräknad skatt om . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Åtgärder mot oseriösa näringsidkare, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 33 och 2016/17:629 av (S). Den grova organiserade brottsligheten ägnar sig också åt ekonomisk brottslighet som drabbar enskilda personer, företag och staten. De som hämtar hem vinsten från brottsligheten är inte sällan grovt kriminella, men att bevisa deras koppling till bolagen och få dem dömda är svårt. Ofta gömmer de sig bakom så kallade målvakter som mot ersättning skriver på diverse bolagshandlingar och agerar som en front som företrädare för olika bolag, utan att ha någon insyn i dem eller kontroll över dem. Jag anser att regeringen bör ta ett helhetsgrepp för att komma tillrätta med målvaktsproblematiken, bl.a. genom att se över hur ett snabbare näringsförbud för målvakter skulle kunna skapas och utreda möjligheten att kriminalisera användandet av företagsmålvakter. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Revision, punkt 12 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S), (V) och Faradj Koliev (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: 2015/16:2247 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD) och 2016/17:3380 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Om EU:s minimikrav följdes skulle det innebära att omkring 325 000 aktiebolag, eller av det totala antalet aktiebolag, skulle undantas från revisionsplikt. De bestämmelser som gäller i innebär i stället att av aktiebolagen undantas från revisionsplikten. Bland andra , och har gått längre än och i princip fullt ut använt sig av det utrymme som ger. Regeringen anförde i samband med lagändringen 2010 (prop. 2009/10:204 s. 70 f.) att en inskränkning av revisionsplikten måste ske med beaktande av risken för oönskade konsekvenser utan att syftet med reformen, att öka valfriheten för de små företagen, för den skull förfelas. Enligt regeringen skulle reformens konsekvenser bli lättare att hantera för bolagets intressenter ju färre aktiebolag som omfattas. En förhållandevis försiktig förändring skulle ge andra kreditgivare, kunder och leverantörer större möjligheter att anpassa sig till att alla aktiebolag inte längre har revisor. Detsamma skulle gälla berörda myndigheter, t.ex. och . Regeringen var därför inte beredd att undanta alla bolag enligt minimikrav. Vi har inte någon annan uppfattning än den regeringen tidigare gett uttryck för. Vi vill också peka på det arbete som pågår inom EU och som syftar till att motverka skatteflykt. I det arbetet spelar revisionsplikten en stor roll. Mot den här bakgrunden är vi inte beredda att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna. De bör därför avslås. EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S) och Faradj Koliev (S) anför: När det gäller kvinnors inflytande i bolagsstyrelser inom EU visar prognoser att utan åtgärder på EU-nivå kan andelen kvinnliga styrelseledamöter i de börsnoterade företagen i unionen väntas öka från 2020 (eller om de små och medelstora företagen räknas bort). Detta är otillfredsställande ur ett jämställdhetsperspektiv, och det räcker inte heller för att uppnå den kritiska massa av kvinnliga styrelseledamöter som enligt forskningen behövs för att påverka företagets resultat i positiv riktning. Detta alternativ innebär att EU som helhet inte kommer att ha kvinnliga styrelseledamöter ens till 2040. Oberoende av om medlemsstaterna faktiskt kan vidta effektiva åtgärder i frågan är det tydligt att enskilda medlemsstaters åtgärder inte räcker.