bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Likalydande yrkanden framförs i partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 12 och motion 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 1. Även i motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 14 påtalas vikten av att ta krafttag mot vardagsbrottsligheten. I motion 2017/18:1969 av (M) anförs att regeringen bör överväga att i exempelvis regleringsbrevet för poängtera vikten av att även vardagsbrott mot företagare ska prioriteras högre. I motion 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att polisen och ska prioritera arbetet mot internationella brottsnätverk, eftersom en allt större andel av mängdbrotten utförs av stöldligor. Även i motion 2017/18:1350 av (M) pekas på behovet av att aktivt arbeta för att stoppa utländska stöldligor. I motion 2017/18:1890 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ge polisen i uppdrag att arbeta systematiskt med postombuden för att upptäcka mer av den narkotika som smugglas till inom ramen för näthandeln. I motion 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om kraftfulla polisiära insatser för att få bort narkotikahandeln och narkotikan i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. I yrkande 6 anförs att narkotikahandeln måste bekämpas som ett led i arbetet mot grov organiserad brottslighet. I yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om särskilda polisiära insatser mot läkare som överförskriver narkotiska preparat. I motion 2017/18:1103 av m.fl. (S) anför motionärerna att regeringen bör fortsätta att överväga åtgärder för snabbare lagföring, skärpta straff för attacker mot blåljuspersonal, tydliga ungdomspåföljder vid upprepade brott samt en översyn av straffskalan för skadegörelse. Även motion 2017/18:3184 av (M) rör attacker mot blåljuspersonal. Motionären anför att man aldrig ska acceptera att det finns områden i som inte är tillräckligt trygga, där brottsoffer upplever att samhället inte finns där när de behöver och där stenkastning, oordning och brinnande bilar har blivit naturliga inslag i människors vardag. I motion 2017/18:2281 av (M) anförs att regeringen bör överväga ytterligare åtgärder för att komma åt grov och organiserad brottslighet. I partimotion 2017/18:1143 av m.fl. (V) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med en ny, uppdaterad strategi mot ekonomisk brottslighet. I motion 2017/18:2536 av m.fl. (KD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av ökade resurser till utredning och lagföring av miljöbrott. I motion 2017/18:1155 av (M) yrkandena 2 och 3 efterfrågas en prioritering av arbete mot brott som begåtts av djurrättsaktivister mot näringsidkare som arbetar med djurhållning och forskare som arbetar med djurförsök. I yrkande 4 anförs att regeringen i enlighet med tidigare tillkännagivande skyndsamt bör återkomma med konkreta lagförslag när det gäller brott som begås av djurrättsaktivister. Att sådan brottslighet ska prioriteras begärs även i motion 2017/18:2909 av (M) yrkande 1. I partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 5 anförs att alltför få anmälningar av hedersrelaterade brott leder till åtal och att det krävs en förändring. Motionärerna anser att sådana anmälningar alltid måste utredas, och då är stöd och skydd till brottsoffret avgörande. När det gäller trafikbrott begärs i motionerna 2017/18:1510 och 2017/18:1526 av (M) fler hastighetskontroller och fler trafikkontroller med synliga poliser. I motion 2017/18:3326 av (M) yrkande 2 påtalas att polisen om möjligt bör öka och prioritera vägkontrollerna mer för att få bort den olagliga trafiken. I motion 2017/18:2746 av (MP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att i regleringsbrevet för polisen införa krav med vidhängande återrapportering i fråga om hastighetsövervakningens kvantitet och kvalitet. I motionerna 2017/18:1341 och 2017/18:1342 av (M) begärs tillkännagivanden om att uppmärksamma förmedlingen av svarttaxi via nätet för att prioritera stävjandet av detta samt om att ge rättsvårdande myndigheter i uppdrag att prioritera stävjandet av svarttaxi. I motion 2017/18:330 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om hur identitetsstölder effektivare ska beivras. I motion 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att polisen mycket sällan registrerar polisanmälningar som rör brott mot personuppgiftslagen och att det även måste vara åklagarväsendets skyldighet att tillämpa lagens straffbestämmelse. I motion 2017/18:2573 av (S) yrkande 1 anförs att anmälningar om hot mot journalister bör ges hög prioritet av rättsvårdande myndigheter. I motion 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 1 påtalas vikten av att ta brott av unga mot unga på allvar. I motion 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 3 begärs att och Säkerhetspolisen ska prioritera arbetet mot hatbrott. Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att arbetet mot olika typer av brott ska prioriteras, senast i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 44 f.). Utskottet avstyrkte då samtliga motionsyrkanden. Vid behandlingen av motioner om prioritering av arbetet mot olika slags brott (bet. 2014/15:JuU1) föreslog utskottet två tillkännagivanden till regeringen. Tillkännagivandena avsåg dels att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras, dels att arbetet mot brott som begås av djurrättsaktivister ska prioriteras. följde utskottets förslag (rskr. 2014/15:77). När det gäller tillkännagivandet om arbetet mot bostadsinbrott har frågan om skärpt lagstiftning i arbetet mot bostadsinbrott behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). överlämnade regeringen proposition 2016/17:131 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott till . Utskottet föreslog bifall till propositionen och två tillkännagivanden till regeringen (bet. 2016/17:JuU13). Det första tillkännagivandet innebar att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att inbrottsstöld, med ett minimistraff om fängelse , införs som en ny brottsrubricering i . Det andra tillkännagivandet handlade om vikten av att se upprepade stölder i ett sammanhang, och att påföljderna i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:272). När det gäller tillkännagivandet om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras ansåg utskottet i ett yttrande till att propositionen inte tillgodosåg detta. Eftersom inga andra kända beredningsåtgärder vidtagits fanns det enligt utskottet anledning att rikta kritik mot regeringen (yttr. 2016/17:JuU8y). I fråga om tillkännagivandet om brott som begås av djurrättsaktivister anför regeringen i skrivelsen skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) att har begärt in och sammanställt information från om dessa brott. Därefter har frågan tagits upp till diskussion på möten mellan inrikesministerns statssekreterare och rikspolischefen respektive säkerhetspolischefen. Regeringen avser inte att vidta några ytterligare åtgärder. Utskottet har inte någon invändning mot det som regeringen anför i propositionen om olika brottstyper och betydelsen av att de nämnda brotten på olika sätt uppmärksammas särskilt. Som regeringen anför måste t.ex. förebyggandet av våldsbejakande extremism och bekämpningen av terrorism ständigt vara högt prioriterade. Av propositionen framgår att regeringen prioriterar arbetet mot flera av de brottstyper som motionärerna efterfrågar. Regeringen anför bl.a. att det är angeläget att minska brottsligheten i socialt utsatta områden och att det krävs insatser mot organiserad brottslighet. Arbetet med att förebygga och motverka våld och andra övergrepp mot kvinnor och barn, inklusive hedersrelaterade brott och hbtq-personers utsatthet, anges som prioriterade frågor, liksom arbetet mot hatbrott. Utskottet ser även positivt på att regeringen lyft fram frågan om arbete mot våldtäkter och andra sexualbrott. Flera av motionerna betonar vikten av att arbetet mot vardagsbrottslighet prioriteras. Utskottet konstaterar att regeringen framhåller att det är centralt att fler brott förhindras och att fler brott upp, och att det gäller både vardagsbrott och brott som utgör ett hot mot det demokratiska samhället, som organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram att det tillkännagivande som gjorde om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras inte är slutbehandlat. Att vissa brottstyper ska ägnas särskild uppmärksamhet innebär inte att arbetet mot annan brottslighet ska läggas åt sidan. Vilken sorts insatser som ska göras mot olika typer av brottslighet bör enligt utskottet avgöras vid och inom ramen för statsmaktens prioriteringar. Utskottet föreslår sammanfattningsvis att avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga och mätbara mål en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motioner som i huvudsak gäller frågor om polisens effektivitet, antalet poliser och civilanställda, polisens arbetsmiljö och arbetsvillkor, polisutbildningen, rekrytering och lokalt brottsförebyggande arbete. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD), 15 (SD, -), 16 (L), 17 (M, C, L, KD), 18 (C), 19 (KD), 20 (M, C, L, KD), 21 (KD), 22 (M, C), 23 (M, KD), 24 (L), 25 (SD, -), 26 (C), 27 (V), 28 (L), 29 (M, C, L, KD), 30 (M, C, L, KD), 31 (S, MP, V), 32 (L), 33 (M, C, L, KD), 34 (M), 35 (M), 36 (KD), 37 (M, SD, KD, -), 38 (V), 39 (C, KD) och 40 (KD). Regeringen anför i propositionen (s. 41 f.), som framgått ovan, att rättsväsendets resultat i flera avseenden präglats av försämringar tillbaka, trots att rättsväsendet fått betydande resursförstärkningar. Vad gäller polisen kan det minskade antalet redovisade ärenden till åklagare delvis förklaras av bl.a. en större andel svårutredda brott. Därutöver har enligt regeringen sannolikt andra omständigheter påverkat, såsom ökad migration, terrorhot och grova våldsbrott i storstäderna. Även ombildningen av polisen från 21 länsmyndigheter till en nationell myndighet har spelat in. var med den nya . Även om ombildningen av polisen då gick in i ett avslutande skede har omorganisationen också detta år haft en negativ inverkan på resultatet. Det finns således enligt regeringen ett flertal anledningar, mer eller mindre möjliga att påverka, som har haft betydelse för negativa resultatutveckling, vilket även inverkat på resultaten i rättskedjans senare delar. Regeringen anser inte att resultatet i den brottsutredande verksamheten lever upp till de politiska ambitionerna och medborgarnas berättigade krav och förväntningar. Arbetet med utredning och lagföring måste leverera ett resultat som upprätthåller förtroendet för verksamheten. Regeringen menar att i detta har särskilt ett ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet. Det är enligt regeringen angeläget med en kraftsamling för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden (s. 48). Som framgår ovan i avsnittet om resultatredovisning pekar regeringen på att har aviserat ett flertal åtgärder för att vända resultatutvecklingen. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Regeringen säger sig mot denna bakgrund ha höga förväntningar på att resultaten ska förbättras väsentligt. De tillskott som regeringen föreslår –2020 ger enligt regeringen avsevärt bättre förutsättningar att hantera de svåra utmaningar som myndigheten står inför. Regeringen konstaterar (s. 45) att fler än tidigare lämnar polisyrket och att det är viktigt att polisprofessionen är attraktiv. Resultaten visar att arbetsmiljö, arbetsvillkor och karriärmöjligheter är viktiga faktorer när polisanställda väljer att lämna anställningen. För att möta kraven som utvecklingen i omvärlden och i samhället ställer upp, och öka ambitionsnivån, behöver enligt regeringen öka antalet anställda väsentligt, både poliser och civilanställda. Regeringen anför (s. 48) att den föreslår kraftfulla tillskott till kommande år för att säkerställa en sådan utveckling. Regeringen bedömer vidare att det behövs två nya lärosäten för att kunna rekrytera poliser i snabbare takt. Regeringen uppger (s. 46) att den redan i budgetpropositionen gav uttryck för uppfattningen att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av de anställdas kompetenser. Därför ska själv förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Detta är enligt regeringen en uppfattning som man vidhåller. Lokalt förankrad polis och förebyggande arbete Regeringen framhåller (s. 49) att huvuduppgift är att upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. För att åstadkomma detta krävs en lokalt förankrad och närvarande polis där arbetet bedrivs målinriktat med högt ställda krav på effektivitet och kvalitet. måste enligt regeringen kunna upprätthålla sin verksamhet i hela landet, såväl storstad som glesbygd, och ha förmåga att skala upp sina insatser i geografiska områden eller på platser där otryggheten eller brottsligheten har en negativ utveckling. Regeringen anför vidare (s. 42) att brottsförebyggande arbete är en viktig del av polisens arbete, och att är en central aktör i sammanhanget. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete som pågår inom flera rättsvårdande myndigheter, bl.a. arbete för att säkerställa en lokalt förankrad polisverksamhet. Väl utarbetade lokala problembilder med konkreta och uppföljningsbara aktiviteter är enligt regeringen grunden för ett framgångsrikt brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete. Regeringen ser även positivt på det utvecklingsarbete som Brå har påbörjat och som innebär förstärkta insatser för ett mer kunskapsbaserat, effektivt och samordnat brottsförebyggande arbete över hela landet. Lokal samverkan mellan såväl myndigheter som andra aktörer inom det brottsförebyggande arbetet är enligt regeringen nödvändigt (s. 24). En metod som har använts för att få en tydlig struktur i samverkan mellan bl.a. polisen och kommunerna är samverkansöverenskommelser. Vid utgången av 2016 hade tecknat samverkansöverenskommelser i 250 av landets 290 kommuner. Regeringen anser dock (s. 42) att det är nödvändigt att utvecklar metoder för att följa upp, utvärdera och redovisa resultaten av den förebyggande verksamheten. Detta gäller även resultatet av samverkansöverenskommelser och medborgarlöften. Regeringen anför att det brottsförebyggande arbetet måste fortsätta att utvecklas. Till exempel är aktörer utanför rättsväsendet inte tillräckligt involverade, och det brottsförebyggande arbetet bedrivs generellt sett inte tillräckligt strukturerat på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen uppger (s. 50) att den har tagit initiativ till en brottsförebyggande satsning. presenterades ett nytt brottsförebyggande program, Tillsammans mot brott. Detta ska bidra till att fler aktörer vidtar brottsförebyggande åtgärder och utvecklar samverkan på nationell, regional och lokal nivå. I programmet samlas regeringens målsättningar för det brottsförebyggande arbete inom olika politikområden som löpande kommer att följas upp. Regeringen har även tillfört resurser till Brå och inrättat regionala samordnare på länsstyrelserna. Regeringen konstaterar (s. 24) att har valt ut 14 områden som prioriterats särskilt i syfte att komma till rätta med den omfattande brottsproblematik och otrygghet som förekommer där. De flesta av de prioriterade områdena återfinns i tre storstadsområden och har varit föremål för en rad insatser . Ur ett polisärt perspektiv utmärker sig områdena genom en hög koncentration av kriminella grupperingar, social oro, en öppen narkotikahandel samt våld och skadegörelse i den offentliga miljön. Till problembilden hör också en obenägenhet att delta i rättsprocessen, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism samt tendenser till parallella samhällsstrukturer. Enligt kräver ett särskilt utsatt område, utöver polisiära insatser, omfattande åtgärder från flera andra samhällsaktörer för att komma till rätta med problematiken. genomför en rad riktade insatser för att hantera situationen i de prioriterade områdena. Att myndigheten har skapat en samlad bild av problematiken gör det möjligt att följa områdena och samla åtgärder och prioriteringar. I resursomfördelningen har de prioriterade områdena gynnats särskilt, vilket enligt regeringen har resulterat i att det i samtliga 14 områden fanns fler polisanställda vid utgången av 2016 än . I enlighet med ett uppdrag som regeringen lämnade är de särskilt utsatta områdena föremål för tolv myndigheters samverkan mot lokal organiserad brottslighet. I en rapport gör bedömningen att antalet särskilt utsatta områden nu uppgår till 23 av totalt 61 utsatta områden. Ökningen beror främst på att polisen har fördjupat sin kunskap om problemen i utsatta områden genom ökad närvaro, fördjupad kartläggning och samverkan. arbetade också fram ett metodstöd för arbetet med organiserad brottslighet i lokalsamhället och i utsatta områden. Metodstödet ska bl.a. skapa förutsättningar för att strukturera och samordna beslutade verksamhetsinriktningar. Regeringen framhåller (s. 49 f.) att det är av stor vikt att prioriterar arbetet i utsatta områden genom att öka de brottsförebyggande och brottsbekämpande insatserna där. Regeringen antog 2016 ett reformprogram för minskad segregation för perioden –2025, som syftar till att lyfta socialt utsatta områden och bryta strukturella segregationsmekanismer. Bland de prioriterade områdena ingår bl.a. att bekämpa brottsligheten. I detta har en tydlig roll. Även här krävs det dock enligt regeringen ett långsiktigt förebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. Våld mot kvinnor m.m. Regeringen konstaterar (s. 49) att det är oacceptabelt att ett stort antal personer, däribland många kvinnor och barn, blir utsatta för brott. Det kan handla om sexuellt våld, misshandel eller olika former av utnyttjande, oftast med män som gärningspersoner. Regeringen uppger att den vidtar ett brett spektrum av åtgärder för att förebygga och beivra sådana handlingar. Det är enligt regeringen bl.a. tydligt i regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterade brott. Ambitionen är att i högre grad lägga fokus på mäns ansvar och delaktighet, liksom på maskulinitetsnormer. Inom rättsväsendet är det centralt att myndigheterna utvecklar sina arbetsmetoder. Regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder man vidtagit för att utveckla arbetsmetoderna vid utredning av våldtäkter och andra sexualbrott. Regeringen uppger vidare (s. 50) att en utredare har fått i uppdrag att se över hur skyddet mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv kan stärkas. En mer effektiv polis m.m. Flera motioner tar upp frågor om polisens effektivitet. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att polisens fokus på kärnuppgiften att ingripa mot, utreda och klara upp brott måste stärkas. I yrkande 5 i samma motion anförs att polisens organisation måste bli mer effektiv. Motionärerna anför bl.a. att polisens problem i stor utsträckning handlar om bristande ledarskap, styrning, organisation och arbetsmetoder. Utredningsansvaret för många brottstyper har flyttats från regional- till lokalpolisområdesnivå. Även i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att polisens fokus på kärnuppgifterna bör stärkas, att arbetet med kontinuerlig metodutveckling i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet bör utvecklas och att polisorganisationens effektivitet bör förbättras. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 4 framför motionärerna att bör ha 2 000 fler poliser i yttre tjänst . Detta bör åstadkommas genom en renodling av polisens arbetsuppgifter och genom att administrativa funktioner flyttas från polisutbildad personal till annan personal. Motionärerna yrkar i samma motion även på att de delar av polisorganisationsreformen som skapat överbyråkratisering rivs upp (yrkande 8). Enligt motionärerna har antalet poliser som arbetar i kontorsbefattningar ökat kraftigt medan poliserna i yttre tjänst har blivit färre. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 7 efterfrågas en bättre brottsuppklaring, bl.a. genom att fokus läggs på kärnuppgifterna. (M) framställer i motion 2017/18:1228 ett yrkande om att överväga en förstärkt och mer effektiv polis. I motion 2017/18:95 av och (båda SD) yrkande 2 anför motionärerna att en parlamentarisk utredning bör tillsättas för att utreda om samlade byråkrati kan minskas och organisationen kan göras mer effektiv. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 2 begär motionärerna att regeringen ska vidta åtgärder för att säkerställa kvaliteten i polisens utredningar. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 6 påtalas vikten av att verka för bättre it-system och teknik inom polisen i syfte att polisen ska få mer tid för polisarbete och mindre tid med administration. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att uppföljningen av polisens resultat genom tydliga och mätbara mål bör förbättras. Även i motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs tydliga och mätbara mål som ska underlätta uppföljningen av polisens resultat. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 3 framställs ett yrkande om att ett nytt organ inom polisen ska inrättas, , i syfte att främja kompetensutveckling och mer forskning om hur polisens arbete kan förbättras. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 7 och motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs att antalet poliser per invånare långsiktigt ska uppgå till ett antal som motsvarar ett genomsnitt inom den europeiska unionen. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs att ska ha minst 25 000 poliser . m.fl. (KD) begär i motion 2017/18:3751 yrkande 4 en fungerande rättsstat i hela med 10 000 fler poliser. Motionärerna lyfter i detta sammanhang fram att det behövs bättre arbetsvillkor och arbetsmiljö för att stoppa utvecklingen med att så många poliser slutar. (M) begär i motion 2017/18:3187 yrkande 1 en översyn av möjligheterna till fler poliser i , minst 25 000 , som bl.a. ska placeras lokalt i . m.fl. (KD) anför i motion 2017/18:3899 yrkande 1 att en särskild lönesatsning bör göras för att höja polisernas löner, särskilt för poliser i yttre tjänst, för att göra yrket mer attraktivt och få poliser att stanna kvar. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 5 anförs att möjligheten att öka antalet civilanställda inom polisen bör prövas, för att avlasta polisen i utredningsarbetet och med administration, så att polisen kan fokusera på brottsbekämpning. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 9 påtalas vikten av en väl avvägd sammansättning av civilanställda och polisutbildade för att öka organisationens samlade kunskap och effektivitet. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 12 anförs att den bör fördubblas för att säkerställa att kan skyddas vid simultana attentat på olika platser i landet. (M) anför i motion 2017/18:1965 att fler polishundar bör utbildas för ökad trygghet och som ett stöd för att upprätthålla lag och ordning. (KD) yrkar i motion 2017/18:1310 yrkande 3 att det ska säkerställas att har en fungerande gränspolis. I motion 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 2 anförs att det bör införas en ny regional samordningsfunktion inom mot våldsbejakande extremism för att ta fram lägesbilder, göra riskbedömningar och samordna insatser. Flera motioner rör frågor om den framtida polisutbildningen. I motion 2017/18:3553 av (SD) föreslår motionären att de teoretiska kurserna i polisutbildningen ska bli färre och att det ska vara mer fokus på kärnuppdraget och praktik samt att kraven ska höjas för att bli antagen till utbildningen.