bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — De nya livsmedel som riskvärderats och bedömts vara säkra godkänns, och godkännandet gäller för hela EU. I besluten anges för vilka användningsområden och i vilka doser livsmedlet är godkänt. Nya livsmedel regleras av och rådets förordning (EG) nr 258/97 av om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser. Den förordningen kommer dock att ersättas av och rådets förordning (EU) nr 2015/2283 av om nya livsmedel. Syftet med den nya förordningen är att effektivisera godkännandeprocessen som en hög säkerhetsnivå behålls. Den nya förordningen bygger på samma principer som den nuvarande, men förtydliganden har gjorts och olika administrativa förfaranden har ändrats. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) kommer bl.a. att genomföra riskvärderingarna i stället för medlemsstaterna. Vidare införs vissa särskilda bestämmelser för s.k. traditionella livsmedel från tredjeländer och det regleras att alla nya livsmedel som godkänts ska finnas i ett EU-gemensamt register. Enligt har flera insektsarter funnits länge på EU:s inre marknad, men inga företag eller myndigheter har kunnat visa i vilken omfattning insekter har sålts eller konsumerats som livsmedel inom EU. Enligt kommissionen är därför alla insektsarter att betrakta som nya livsmedel. Varje enskild insektsart måste således genomgå en riskbedömning och godkännas innan den får släppas ut på marknaden som livsmedel. Enligt har ännu ingen komplett ansökan kommit in till något av EU:s medlemsländer. Insekter får därmed inte marknadsföras eller produceras för livsmedelsändamål inom EU. , liksom de flesta andra EU-länderna, följer kommissionens bedömning att alla insektsarter är att betrakta som nya livsmedel. Det gäller såväl delar av som hela eller bearbetade insekter. Några länder förhåller sig emellertid avvaktande och har inte ingripit i försäljningen av hela insekter, eftersom lagstiftningen inte är helt tydlig. Dessa länder har dock förbjudit användningen av ingredienser som isolerats eller extraherats från insekter, t.ex. proteinisolat, eller insekter från vilka några delar avlägsnats, som ben, vingar eller huvud. När det gäller insekternas lämplighet som livsmedel finns tveksamheter om bl.a. nivån på hygienen inom insektsproduktionen, potentiella allergirisker och vilka tungmetaller eller naturliga toxiska ämnen som insekter kan innehålla. finansierade –2016 ett EU-projekt, Proteinsect, om insekter som en framtida hållbar proteinkälla för foder och livsmedel. Slutsatsen var bl.a. att behöver uppdateras eftersom de endast omfattar traditionella proteinkällor. Vidare publicerade Efsa en riskprofil om riskerna med användning av insekter som foder och livsmedel där bl.a. flera risker med insekter som livsmedel uppmärksammas. Efsa noterar även att ytterligare forskning behövs på området. Riskprofilen ligger till grund för kommissionens bedömningar om insekter som livsmedel. WHO har kommit med en rapport där de pekar på insekters potential som viktig proteinkälla i ett världsperspektiv. I fråga om foder infördes genom och rådets förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (TSE-förordningen) ett generellt förbud mot användning av bearbetade djurproteiner i foder för både idisslare och icke-idisslare, inklusive fisk och andra djurarter som används inom vattenbruk. Därefter antogs kommissionens förordning (EU) nr 56/2013 om ändring av bilagorna I och IV till och rådets förordning (EG) nr 999/2001, vilket möjliggjorde animaliska proteiner som härrör från icke-idisslande djur, t.ex. grisar och fjäderfä, i fiskfoder, men förordningen omfattar inte insektsproteiner. Medlemsstaterna godkände dock vid ett möte i EU:s ständiga kommitté för växter, djur, livsmedel och foder ett förslag från kommissionen om att insektsproteiner ska kunna användas i fiskfoder. Förordningen förväntas formellt kunna antas av kommissionen . Enligt har uppfödning och användning av insekter som foder, i första hand larver, fått stor uppmärksamhet , och det pågår inom EU forskning och utveckling på området. Det är tillåtet att föda upp insekter och använda dem som foder till bl.a. sällskapsdjur och pälsdjur om kraven i regelverken följs. Närings- och hälsopåståenden regleras av och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel. Närings- och hälsopåståenden är en frivillig märkning och avser information om att ett livsmedel har ett särskilt näringsinnehåll eller särskilda hälsofördelar. All information som påstår att ett livsmedel har sådana fördelar räknas som närings- eller hälsopåståenden, även om informationen bara antyder det. Regleringen om närings- och hälsopåståenden avser inte bara märkningen på förpackningen, utan alla typer av presentationer och marknadsföring av varan genom t.ex. annonser, reklam, muntlig information vid försäljning och internet omfattas av regleringen. I lagstiftningen finns strikta regler för hur närings- och hälsopåståenden får anges och vilka krav livsmedlet måste uppfylla för att ett närings- eller hälsopåstående ska få användas om livsmedlet. De enda närings- och hälsopåståenden som får användas är sådana som godkänts av . Vill man som producent använda andra hälsopåståenden om livsmedel än de som godkänts kan man ansöka om godkännande av ett nytt hälsopåstående. Ansökan skickas till eller motsvarande nationell livsmedelsmyndighet i någon av EU:s medlemsstater. Det går inte att ansöka om nya näringspåståenden. Hälsopåståenden är alla typer av påståenden om livsmedel som uttrycker att livsmedlet har hälsofördelar för konsumenten. Vem som helst får använda ett godkänt hälsopåstående på ett livsmedel så länge livsmedlet uppfyller de villkor som hälsopåståendet kräver. har ett register över samtliga utvärderade hälsopåståenden där även villkoren för användningen av hälsopåståendena anges. Alla ansökningar om hälsopåståenden genomgår en noggrann vetenskaplig granskning av Efsa som utvärderar om hälsopåståendet har ett vetenskapligt stöd och om påståendet är fördelaktigt för målgruppen. Påståenden om att bota eller förebygga sjukdom är alltid medicinska och får bara göras på läkemedel. Näringspåståenden framhåller ett innehåll eller ett ökat innehåll av ett visst näringsämne som det är positivt för de flesta att få i sig via kosten, t.ex. vitamin C, fiber eller järn. Näringspåståenden kan också ange ett minskat innehåll av näringsämnen som de flesta skulle må bra av att äta mindre av, t.ex. socker och mättat fett. De näringspåståenden som är tillåtna att använda finns förtecknade i en bilaga till EU-förordningen om närings- och hälsopåståenden. I bilagan anges även villkoren för att få använda varje näringspåstående, som t.ex. vilken mängd som krävs. Tillåtna näringspåståenden med förklaringar finns också i register. Enligt pågår en översyn av regelverket på EU-nivå, men översynen avser endast regleringen för näringsprofiler och växtbaserade livsmedel, s.k. botanicals. Det finns inte några EU-regler om vilka drycker som får betecknas cider. Många EU-länder har däremot infört nationella regler om cider. Svenska föreskrifter om cider antogs av 2005 och trädde i kraft . Enligt 2 § föreskrifter (LIVSFS 2005:11) om cider avses med cider en dryck som framställts av fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron. Förutom tillåtna livsmedelstillsatser samt naturliga och naturidentiska aromer får även icke-fermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron, vatten och socker användas vid framställningen av cider. Alkoholen i cider får enbart härröra från fermenteringen av äppeljuice eller päronjuice, förutom den minsta mängd alkohol som varit nödvändig som lösningsmedel för tillsatser och aromer. I svaret på en skriftlig fråga om ciderregler (fr. 2016/17:1127) anförde landsbygdsminister bl.a. följande: tog fram en föreskrift om cider (LIVSFS 2005:11) som ska tillämpas på cider som lagligen produceras och säljs i . Föreskrifterna gäller alla produkter som betecknas som äppel- eller päroncider oavsett om dryckerna innehåller alkohol eller ej. Förutom denna föreskrift gäller också t.ex. de allmänna reglerna om livsmedelsinformation till konsumenter där det bl.a. står att konsumenten inte ska bli vilseledd. För att öka förståelsen för lagstiftningens krav har också tagit fram en vägledning till föreskrifterna om cider där det finns exempel på vad produkterna får kallas beroende på innehåll och framställningsmetod. Att det finns producenter som inte följer föreskriften och vägledningen är självklart olyckligt. Inom den offentliga livsmedelskontrollen finns dock förutsättningar att ingripa mot producenter som bryter mot reglerna. Jag förväntar mig att för en dialog med både branschen och behöriga kontrollmyndigheter om vilken status myndighetens föreskrifter och vägledningar har. Det är viktigt att riktlinjer och tillsyn fungerar på ett adekvat sätt utifrån gällande regelverk. Jag följer frågan noga, men ämnar inte vidta några ytterligare åtgärder . Utskottet har tidigare behandlat frågor om antibiotikaanvändning vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2016/17:MJU12 Djurskydd. Som framgår av redovisningen ovan pågår arbete på området såväl nationellt som internationellt. Utskottet konstaterar även att antibiotikaresistens är en högt prioriterad fråga för regeringen och att är aktivt pådrivande i antibiotikaresistensarbetet på alla nivåer. Utskottet noterar särskilt att regeringen har lanserat en svensk strategi för arbetet mot antibiotikaresistens med tydliga mål och prioriteringar för alla berörda sektorer. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:2634 (MP) yrkande 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. Småskaliga och mobila slakterier Utskottet noterar att det pågår en översyn av regelverket inom EU i syfte att åstadkomma en moderniserad kontrollagstiftning för köttbesiktningen. Utskottet noterar även att har fått i uppdrag av regeringen att ge förslag på hur kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar kan moderniseras och effektiviseras. I uppdraget ingår att utreda nuvarande avgiftskonstruktion och andra kostnader som påverkar anläggningarna. Utskottet välkomnar det arbete som pågår på området och ser fram emot att få ta del av resultatet av detta arbete. Utskottet konstaterar även att antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fortsätter att öka, vilket är positivt. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2016/17:3173 (M) yrkande 20 och 2016/17:3620 (M) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om insekter som livsmedel framgår det av redovisningen ovan att insekter betraktas som nya livsmedel. Nya livsmedel är livsmedel som inte ätits i någon större utsträckning inom EU före . Utskottet konstaterar att det följer av regelverket att varje enskild insektsart måste genomgå en riskbedömning och godkännas innan den kan släppas ut på marknaden som livsmedel. Utskottet noterar även att insekter inte får marknadsföras eller produceras för livsmedelsändamål inom EU eftersom ingen insektsart ännu har godkänts som ett nytt livsmedel. Vidare noterar utskottet att en ny EU-förordning om nya livsmedel ska tillämpas fr.o.m. . Den nya förordningen bygger på samma principer som den nuvarande, men syftet har varit att effektivisera godkännandeprocessen som den höga säkerhetsnivån har behållits. När det gäller insekter som foder kan utskottet konstatera att kommissionen arbetar med ett förslag om att insektsproteiner ska kunna användas i fiskfoder. Vidare framgår att det inom EU pågår forsknings- och utvecklingsarbete på området, vilket utskottet välkomnar. Med det som anförts ovan anser utskottet att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 24 och 2016/17:2556 (KD) kan lämnas utan vidare åtgärd. I EU-förordningen om närings- och hälsopåståenden finns strikta regler för hur närings- och hälsopåståenden får anges och vilka krav livsmedlet måste uppfylla för att ett närings- eller hälsopåstående ska få användas om livsmedlet. Utskottet konstaterar att de närings- och hälsopåståenden som får användas är de som godkänts av . Vidare noterar utskottet att producenter kan ansöka om godkännande av nya hälsopåståenden. Det kan även nämnas att det pågår en översyn av regelverket för regleringen av näringsprofiler och växtbaserade livsmedel. Med det anförda finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:3618 (C) yrkande 65. Utskottet konstaterar att det finns föreskrifter som reglerar vilka drycker som i får betecknas cider. Utskottet är inte berett att föreslå en översyn av föreskrifterna och avstyrker därmed motion 2016/17:2067 (M). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden (S, M, SD, MP) om landsbygds- och livsmedelsfrågor som rör förslag som behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M) och 2 (SD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2014/15:MJU3 Livsmedelspolitik, 2014/15:MJU5 Landsbygdspolitik, 2014/15:MJU10 Djurskydd, 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik och 2015/16:MJU15 Livsmedelspolitik. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför yrkandena. Strategins framtagande och genomförande, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 23, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:2715 av och (båda M), 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 29. Regeringens proposition, En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet, innehåller ett övergripande mål samt tre strategiska mål. Regeringen har förhandlat om målen med Alliansen, och har tillsammans med övriga allianspartier aktivt bidragit till att målen har blivit betydligt bättre. Vi ställer oss bakom det övergripande målet och de tre strategiska målen. Strategins övergripande mål är att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Det framgår dock inte hur detta mål ska mätas. Det finns sannolikt olika relevanta variabler för att mäta detta, och det kan dessutom finnas skäl att ha olika mått för olika typer av produktion. Ett exempel på hur vi på ett övergripande och bra sätt kan mäta hur väl vi lyckas stärka vår konkurrenskraft i förhållande till andra kan vara att jämföra med relevanta konkurrentländer. Därför anser vi att regeringen bör återkomma till med en redogörelse för hur målen för strategin ska mätas och hur måluppföljningen ska ske. Strategins framtagande och genomförande, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 23, 2016/17:2715 av och (båda M), 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 29 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 8. ser positivt på regeringens initiativ att ta fram en svensk livsmedelsstrategi. Livsmedelsproduktionen har en stor potential, de gröna näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i och svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . Vi anser däremot att det är av största vikt att många av förslag blir verklighet inom den nationella livsmedelsstrategin. Insatserna är höga, och en fortsatt kräftgång för det svenska jordbruket som vi sett sedan EU-inträdet skulle kunna leda till 20 000 förlorade jobb direkt kopplade till näringen och ytterligare 20 000–25 000 förlorade arbetstillfällen inom branscher som är indirekt påverkade av utvecklingen inom de gröna näringarna. Strategins framtagande och genomförande, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 29 samt 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 23, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:2715 av och (båda M), 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 8. I propositionen presenterar regeringen fyra långsiktiga mål. anser att dessa långsiktiga mål måste kompletteras med prioriterade etappmål för att man tydligare ska kunna prioritera åtgärder och nå önskade resultat till 2030. Målperioden till behöver således delas upp i tre strategiperioder: 2017–2020, 2021–2025 och 2026–2030. Efter avslutad strategiperiod bör en kontrollstation genomföras för att utvärdera hur arbetet mot de långsiktiga målen fortskrider. Vid varje kontrollstation bör regeringen återkomma till med en skrivelse för att ska kunna följa regeringens arbete med måluppfyllnaden. Med kontrollstationens resultat som grund utarbetas sedan nya etappmål för nästa strategiperiod, och på så sätt säkerställs att regeringen prioriterar de mest akuta och relevanta åtgärderna. För att lyckas med livsmedelsstrategin menar vi att det också krävs en tydlig organisation och ansvarsfördelning där det framgår att alla myndigheter som på olika sätt hanterar livsmedelskedjan ska arbeta stödjande och säkerställa att målen nås. anser att det är av högsta vikt att alla myndigheter arbetar främjande och ser därför myndigheternas arbete som ett prioriterat område för att det ska gå att uppnå de långsiktiga livsmedelspolitiska målen. Strategins framtagande och genomförande, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 23, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:2715 av och (båda M), 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 7, 8 och 29 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 8. presenterade sitt betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – en strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). I stor utsträckning bygger propositionen på denna utredning. Utredningen har en del konkreta förslag som inte kommit med i propositionen, bl.a. inrättande av ett nationellt råd för att stärka samarbetet mellan berörda parter. Vi anser att ett sådant nationellt råd bör inrättas för att bidra till att genomföra strategin. Syftet med rådet ska vara att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter, jordbruks- och trädgårdsnäringens branscher, livsmedelsindustrin, handeln, forskarsamhället, utbildningsväsendet och andra berörda intressen. Rådet bör löpande informera regeringen om näringens prioriteringar samt om vilka åtgärder som behövs. Rådet ska även arbeta för att berörda aktörer åtar sig att bidra till genomförandet av strategin. Regeringen bör även uppdra åt berörda myndigheter att samverka och medverka till förbättrad konkurrenskraft inom sektorn. Detta bör ske genom en översyn av instruktioner och regleringsbrev. Konkurrenskraftiga regler och villkor, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Det är ett faktum att skillnader i regler och villkor mellan medlemsländer skapar olika förutsättningar för företagen att konkurrera på den gemensamma marknaden. Som regeringen framhåller bör därför exempelvis nationella ekonomiska styrmedel som går utöver den gemensamma EU-nivån vara väl motiverade och noga prövas, bl.a. vad avser effekter på konkurrenskraften. Vi anser även i likhet med regeringen att regelverkens påverkan på svenska företag måste beaktas redan när svenska ståndpunkter fastställs inför förhandlingar om lagstiftning i EU eller vid internationella avtal. Vidare delar vi regeringens bedömning att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet, konkurrenskraft och hållbarhet i livsmedelskedjan. Med det anförda anser vi att det inte finns skäl för att göra ett särskilt uttalande i frågan. En konkurrenskraftig livsmedelskedja, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:1190 av (C), 2016/17:2008 av och (båda C), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 22, 2016/17:2078 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2936 av (M) yrkande 1, 2016/17:3075 av (C), 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 1 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 81. Livsmedelskedjan är en basnäring – fjärde största näring – med stor potential till högre förädling och som kan bidra till att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter tas till vara. I har vi, trots våra nordliga breddgrader, goda förutsättningar för växtodling, och svenskt kött och andra animalieprodukter är förstklassiga. Dessutom är svensk livsmedelsproduktion generellt sett miljövänlig. Det skulle vara fördelaktigt i flera avseenden om en större andel av de livsmedel som konsumeras i världen kom från svenska livsmedelsföretag. För att det ska vara möjligt måste det svenska jordbrukets och livsmedelsindustrins konkurrenskraft stärkas. Många viktiga förslag finns i betänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – en strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15). För att nå bättre konkurrenskraft inom livsmedelsproduktionen måste vi ta ett samlat grepp kring livsmedelsfrågorna ur flera perspektiv – primärproducent, livsmedelsföretag, handel, konsument samt stat, kommun och landsting. Vi måste fokusera på hur vi kan förbättra de svenska livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor, på att öka möjligheterna till export, lätta på regelbördan och förenkla kontroller och administration samt på att uppmuntra fler konsumenter att välja högkvalitativa livsmedel som är producerade under goda villkor. För att tillåta större flexibilitet anser vi även att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas, och vid behov förändras, i förhållande till den rådande marknadssituationen. En konkurrenskraftig livsmedelskedja, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:1190 av (C), 2016/17:2008 av och (båda C), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 22, 2016/17:2078 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2936 av (M) yrkande 1, 2016/17:3075 av (C), 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 1, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 81 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 7. För handlar landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Med detta sagt kan vi inte nog betona att utgör en helhet och vi tror att det som är bra för landsbygden är bra för hela landet.