bet · H501FiU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Inom utgiftsområde 2 påverkar det anslagen till Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , , , anslaget Finansmarknadsforskning, och . Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (L) (L) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vill se ett stabilt finansiellt system som präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. Därför anser vi att det finns särskilda skäl att överväga vidare åtgärder, t.ex. en avtrappning av ränteavdragen, för att dämpa hushållens skuldsättning. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3823 av m.fl. (L). Det innebär att Finanspolitiska rådets anslag ökas för att möjliggöra en uthållig och oberoende verksamhet av hög kvalitet. Vårt budgetförslag inom utgiftsområde 2 innebär också att vi avvisar anslagshöjningar till s.k. bidragsfastigheter för en satsning på solceller. Även om vi anser att det är viktigt att stärka konsumentmakten på finansmarknaden anser vi att de anslagshöjningar som fått ta del av för finansiell folkbildning ska rymmas inom myndighetens ordinarie anslag. Vi anser också att inom ramen för sitt ordinarie anslag ska kunna ge kommuner och landsting vägledning i statsstödsfrågor, och vi avvisar därför regeringens förslag till anslagshöjning för detta ändamål. Vi vill ge i uppdrag att utveckla en nationell portal för utannonsering av samtliga offentliga upphandlingar för att effektivisera de offentliga upphandlingarna. Digitalisering är en viktig uppgift för den offentliga sektorn, och svensk förvaltning ska ligga i framkant när det gäller att utnyttja digitaliseringens möjligheter. Vi anser dock att digitaliseringen är ett arbete som måste pågå i varje myndighet och kommun och inte huvudsakligen via en enda myndighet. De medel som regeringen avsätter för vill vi därför i stället använda till det redan existerande e-samverkansprogrammet. Den statliga förvaltningspolitiken ska bedrivas så att den svenska offentliga sektorn fortsätter att vara en av världens mest effektiva. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta till vara besparingsmöjligheter hos myndigheterna vill vi se fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkas anslagen till Statskontoret Kammarkollegiet, , , , , , , och . Vi ser också flera möjligheter till fortsatt effektivisering av myndigheternas lokalförsörjning och föreslår en reducerad rikthyra för myndigheter innanför tullar som vi av redovisningstekniska skäl placerat inom utgiftsområde 2. Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ redovisar vi besparingar inom utgiftsområde 2 på sammanlagt på lönekostnaderna i staten. Det handlar om förslag om att slopa löneskatten för äldre och ett alternativt förslag till miljöbilsbonus. Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (KD) (KD) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3834 av m.fl. (KD). Det innebär att vi avvisar anslagsökningar för att installera solceller för s.k. bidragsfastigheter och anslagsökningar till för en satsning på sociala utfallskontrakt. Vårt budgetförslag innehåller en större satsning på just sociala utfallskontrakt, men inom utgiftsområde 16. Vi anser att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter där pris- och löneomräkning tillämpas, och vi vill begränsa uppräkningen . Inom utgiftsområde 2 påverkas anslagen till Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , och . Det finns också möjlighet att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade till . Genom att reducera den s.k. rikthyran skapas både en besparing i statens budget och ökade drivkrafter hos myndigheterna att lokalisera sin verksamhet till andra delar av eller andra delar av . Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ redovisar vi besparingar inom utgiftsområde 2 på sammanlagt på lönekostnaderna i staten. Det handlar bl.a. om att återställa löneskatten för personer till den nivå som gällde under alliansregeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 2: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2017:695) om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) (avsnitt 2.1 och 4.6. 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (avsnitt 2.2 och 4.6). 3.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution (avsnitt 2.3 och 4.6). 4.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution (avsnitt 2.4 och 4.6). 5.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution (avsnitt 2.5 och 4.6). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden (avsnitt 4.7.3). 7.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven (avsnitt 4.7.3). 8.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare nyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter (avsnitt 5.6.2). 9.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet (avsnitt 5.6.2). 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen (avsnitt 7.5.2). 11.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar (avsnitt 11.6.1). 12.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 11.6.1). 13.Riksdagen godkänner investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar –2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 11.6.3). 14.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter och markanläggningar (avsnitt 11.6.3). 15.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, när det gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt tabell 1.1. 16.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 17.Riksdagen bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst (avsnitt 13.4.1). 18.Riksdagen anvisar för ett ramanslag under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning för enligt tabell 1.1. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:997 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2276 av och (båda M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ett uppdrag att sprida kunskap om smakprovning som en del av upphandling och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2280 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya upphandlingsmyndigheten bör få i uppdrag att ta fram en vägledning för upphandling av innehåll för kvalitativ verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3063 av och (båda SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3694 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3823 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3834 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om justering av pris- och löneomräkningen för myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3870 av m.fl. (M): anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Nedsatt rikthyra för myndigheter i Förslaget till anslaget 1:15 lämnas av . Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Vissa garanti- och medlemsavgifter Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden förslag överensstämmer med regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 punkt 16). Oppositionspartierna har inte lämnat några motförslag. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning [1] Pensionsgruppen är en arbetsgrupp för vårdande av pensionsöverenskommelsen (S 2007:F). [2] Sistnämnda lagändringar i marknadsföringslagen och offentlighets- och sekretesslagen avser inte de ändrade resolutionsavgifterna utan gäller bl.a. laghänvisningar som av förbiseende missats i tidigare lagstiftningsärenden. [3], , , , , , i vissa trygghetsfrågor och för arbetstagares uppfinningar. [4] För vissa av dessa anslag slår dock besparingen igenom först åren efter . [5] För vissa av dessa anslag slår dock besparingen igenom först åren efter . [6] I motion 2017/18:3834 beräknas effekten på lönekostnaderna i staten för införd avfallsskatt till –. Dock saknas dessa 23 miljoner i summeringen av anslaget för lönekostnader i staten. Korrekt skulle besparingen på detta anslag således ha uppgått till (74+23). För beslut i detta ärende hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. Detta ärende handlar om hur vi ska skydda, värna och upprätthålla den finansiella stabiliteten, särskilt de institutioner som ska värna det finansiella systemet och den finansiella stabiliteten i och också ha tillsyn över hur den allmänna ekonomiska politiken sköts. Det är därmed en mycket viktig fråga. Den är särskilt viktig i dessa tider, som i det öppna kan tyckas väldigt trygga i och med en stark konjunktur som driver jobb och tillväxt. Den sysselsättningsökning vi har i är givetvis väldigt välkommen efter den djupa och utdragna kris som tog sin början 2008. Men i det halvt dolda, som tv-serie heter, finns också något i den ekonomiska situation som vi just nu upplever. Den bör ändå mana till åtgärder men också eftertänksamhet och kanske till och med oro. Det är inte helt klart vad den situation vi nu har kommer att leda till. Vad blir den långsiktiga konsekvensen av en mycket expansiv penningpolitik och negativa räntor? Den som säger sig med säkerhet sitta inne med svaret överdriver sin kunskap, vågar jag påstå. Vi har också en situation där vi i allt högre grad har reglerat det finansiella systemet, och vi lägger nu på ytterligare regleringar. Det är säkerligen helt nödvändiga åtgärder i tider av hög skuldsättning, stora misslyckanden på bostadsmarknaden och expansiv penningpolitik, men de öppnar också för att det kan inträffa olyckor eller uppkomma låsningar i det finansiella systemet som ingen är förmögen att med stor säkerhet förutspå. Detta sker också i då vi inte sköter offentliga finanser på det sätt vi har förpliktat oss till genom det finanspolitiska ramverket. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Samhällsekonomi och finansförvaltning Överskotten i ekonomin är på tok för små. Detta påpekas också av , , med flera, eller, om man så vill, av samtliga expertmyndigheter som står till vårt förfogande. Detta skapar en nästan unik situation i , med en penningpolitik som vi inte känner konsekvenserna av fullt ut och med nya regleringar i det finansiella systemet som ingen med säkerhet kan säga vad de leder till. Detta borde vägas upp av en mycket robust politik i övrigt när det gäller offentliga finanser, men så är inte fallet. Tvärtom står med en relativt sett svag politik på det offentligfinansiella området, givet konjunkturläget. Detta riskerar att skapa stora utmaningar framöver. Det kanske är ett lugnt, tryggt och lagom grunt hav som vi kommer att segla ut på, men när det blåser upp vet vi ändå inte riktigt hur höga vågorna blir, och vi vet inte heller riktigt vad som finns under ytan. Det är läge att mana till försiktighet. I denna del av budgeten gör vi också detta från Alliansens och sida. Vi förespråkar givetvis återhållsamhet med offentliga medel men med robusta finansieringsmöjligheter för de myndigheter som ska tillse den finansiella stabiliteten och överlag övervaka hur samhället utvecklas. Jag vill avsluta med att säga att det är av yttersta vikt att den här frågan debatteras och diskuteras, för vi har en historia av socialdemokratiska regeringar som lägger ned den typ av myndigheter som här finansieras. Vi har under tidigare socialdemokratiskt regeringsinnehav sett att man har lagt ned myndigheter som har framfört kritik som inte har legat i linje med den egna partilinjen. Vi har också sett sådana tendenser , där finansministern har framfört hot mot till exempel . har vi att ta ställning till den del av budgeten som finansierar dessa institutioner. och Alliansen i sin helhet står givetvis med kraft bakom en utveckling där de här myndigheterna förblir självständiga och starka och är en viktig röst i debatten om de offentliga finanserna och skötseln av det finansiella systemet. Vi har en unikt stark och stabil ekonomi. Vi har den lägsta statsskulden och en hög sysselsättning - sysselsättningsgraden är till och med den högsta som någonsin uppmätts. som vi har amorterat av på vår statsskuld har vi också investerat kraftfullt i vår gemensamma välfärd. Det känns tryggt och bra. Men för att vi ska kunna fortsätta på samma sätt är det viktigt att vi har en god statlig förvaltning och en stabil finansmarknad. En av de största sårbarheterna i det finansiella systemet i är att vi har en stor, koncentrerad banksektor. Banksektorn har också en stor andel marknadsfinansiering och en begränsad möjlighet att absorbera förluster. De svenska bankkoncernernas samlade tillgångar, både inom och utom landet, motsvarar tre till fyra gånger vår bnp. Det är en enorm summa. gjorde storbankerna i vinst. Visa av erfarenhet vet vi att det är i goda tider som risker byggs upp, risker som utgör ett växande hot mot den finansiella stabiliteten. Vi vet också att finanskriser och hanteringen av krisande banker är mycket kostsamma både för staten och för samhället i stort. Efter finanskrisen skärptes en rad regler i syfte att minska risken för att en finansiell kris uppstår igen, men beredskapen har också ökat för en eventuell framtida kris. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Samhällsekonomi och finansförvaltning Genom högre kapitaltäckningskrav skapas buffertar i bankerna. Om en kris ändå uppstår ska aktieägarna och kreditgivarna bära större delen av förlusten. Till detta kommer också den så kallade resolutionsreserven, som har skapats för att skydda skattebetalarna och minska deras kostnader i händelse av en kris. Det är rimligt att bankerna mer än bidrar till krisberedskapen, samhällsbygget och välfärden. Den höjda avgiften stärker resolutionsreserven och de offentliga finanserna. träffades en bred politisk överenskommelse om att ge ett utökat mandat gällande makrotillsynen. tillämpades och har föranlett en väl avvägd åtgärd för att dämpa utvecklingen av en annan riskfaktor för den finansiella stabiliteten, nämligen hushållens skuldsättning. I och med regeringens medgivande till ett förstärkt amorteringskrav tar regeringen ansvar för att stärka hushållens motståndskraft. Vi vet väl genom internationell erfarenhet att högt skuldsatta hushåll är särskilt utsatta och känsliga för makroekonomiska störningar, till exempel bostadsprisfall eller ökad arbetslöshet. Regeringens politik inom ramen för den offentliga förvaltningen tar fasta på behoven hos enskilda, företag och organisationer. Människors tillit till det allmänna är en förutsättning för den statliga förvaltningen. Och för att öka legitimiteten för våra gemensamma lösningar ser vi också att den statliga närvaron behöver förbättras ute i landet. Därför har regeringen gett , och i uppdrag att öppna tio nya servicekontor. Vi har inrättat nya myndigheter som vi har aviserat omlokalisering av flera. Detta är oerhört viktigt och välbehövligt. Regeringens politik inom ramen för utgiftsområde 2 verkar för en ökad finansiell stabilitet, bättre konsumentskydd på finansmarknaden och bättre tillgänglighet till offentlig service. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 14.)