bet · H501NU4 · 2017-11-17 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelser redogörelse för företag med statligt ägande och om statens bolagsinnehav till handlingarna. Utskottet föreslår även att avslår samtliga motionsyrkanden. Den förstnämnda skrivelsen innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för de statligt ägda företagen och fram t.o.m. . I den sistnämnda skrivelsen går regeringen igenom om statens bolagsinnehav och redovisar bl.a. vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de iakttagelser som gjorts i rapporten. Motionsyrkandena handlar om den övergripande förvaltningen av statliga företag, om hur förvaltningen av vissa statliga företag ska bedrivas och om statens ägande av vissa företag. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande. Skrivelse 2016/17:184 om statens bolagsinnehav. Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Övergripande förvaltningen av statliga företag Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande Skrivelsen om om statens bolagsinnehav Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Statens ägande av vissa företag 1.Förvaltningen av de statligt ägda företagen, punkt 3 (M, C, L, KD) 2.Förvaltningen av de statligt ägda företagen, punkt 3 (SD) 3.Jämställdhet och statliga företag, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Jämställdhet och statliga företag, punkt 4 (SD) 5.Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 5 (C) 6.SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (SD, V) 7.Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för , punkt 7 (V) 8.LKAB:s uppdrag, punkt 8 (SD) 9.Förvaltningen av m.m., punkt 9 (SD) 10.Förvaltningen av m.m., punkt 9 (V) 11.Saminvest AB:s verksamhetsinriktning, punkt 10 (KD) 12.Vattenfall AB:s uppdrag och mål, punkt 11 (SD) 13.Vattenfall AB:s uppdrag och mål, punkt 11 (V) 1.SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (SD) 2.SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2016/17:140 Skrivelse 2016/17:184 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Företag med statligt ägande Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande om förvaltningen av statliga företag Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande lägger skrivelse 2016/17:140 till handlingarna. Skrivelsen om statens bolagsinnehav lägger skrivelse 2016/17:184 till handlingarna. Förvaltningen av de statligt ägda företagen 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 24–26, 28, 29 och 31 samt 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) Jämställdhet och statliga företag 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1796 av (S) och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 3 (M, C, L, KD) Reservation 4 (SD) Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen 2017/18:1005 av (M), 2017/18:1456 av m.fl. (S), 2017/18:1872 av m.fl. (S), 2017/18:2208 av (S), 2017/18:2704 av (M) yrkande 2, 2017/18:3488 av och (båda C) och 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 14. Reservation 5 (C) Förvaltningen av vissa statligt ägda företag 2017/18:926 av m.fl. (SD), 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och 2017/18:2785 av och (båda MP) yrkande 2. Reservation 6 (SD, V) Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del. Reservation 7 (V) – villkorad 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 8 (SD) 2017/18:914 av m.fl. (SD), 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:2096 av (SD). Reservation 9 (SD) Reservation 10 (V) 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 11 (KD) AB:s uppdrag och mål 2017/18:918 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1515 av (M), 2017/18:1795 av (S) och 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 8. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (V) Statens ägande av vissa företag Statens ägande av vissa företag 2017/18:1191 av (M), 2017/18:1239 av och (båda M), 2017/18:1535 av (M), 2017/18:1777 av (M), 2017/18:2296 av (SD) yrkandena 2–5, 2017/18:3242 av (M), 2017/18:3263 av och (båda M), 2017/18:3279 av (M), 2017/18:3284 av (M) och 2017/18:3307 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelser 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande och 2016/17:184 om statens bolagsinnehav. Utskottet behandlar dessutom 44 motionsyrkanden om statliga företag från den allmänna motionstiden /18. Skrivelse 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande innehåller verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande och beaktar utvecklingen för de statligt ägda företagen och fram t.o.m. . I skrivelse 2016/17:184 om statens bolagsinnehav går regeringen igenom nämnda rapport som innehåller en granskning av regeringens arbete med att bedöma och upprätthålla aktualiteteten i motiv, syfte och mål med de statliga bolagsinnehaven. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av dessa. Övergripande förvaltningen av statliga företag Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelser till handlingarna. Vidare avslår motionsyrkanden som rör förvaltningen av företag med statligt ägande, jämställdhet och statliga företag och övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen. Utskottet hänvisar bl.a. till de grundläggande principer som är styrande för statens bolagsförvaltning och det pågående utvecklingsarbetet när det gäller förvaltningen av de statligt ägda företagen. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (M, C, L, KD), 4 (SD) och 5 (C). Skrivelsen med redogörelse för företag med statligt ägande I skrivelse 2016/17:140 lämnar regeringen en redogörelse för förvaltningen av statens bolagsägande och för verksamheten i de bolag som förvaltade /17. I skrivelsen berörs också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). Syftet är att ge en beskrivning av statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen för bolag med statligt ägande är regeringens årliga redogörelse. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen även för statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande samt för hur förvaltningen och bolagen utvecklats . Statens ägarpolicy har tidigare beslutats som en del av verksamhetsberättelsen. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 beslutades dock , i enlighet med den förändrade ordning som presenterades i föregående års skrivelse med redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2015/16:140). Statens ägarpolicy 2017 ersätter den tidigare ägarpolicyn som beslutades , och regeringens riktlinjer för extern rapportering respektive riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ersätter de tidigare riktlinjerna som beslutades respektive 2009. Statens ägarpolicy och regeringens riktlinjer för bolag med statligt ägande har 2017 beslutats vid årsstämmorna i de statligt helägda bolagen. I övriga bolag där staten är delägare verkar staten även fortsättningsvis i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn och riktlinjerna ska tillämpas, samt överlämnar dessa till bolaget vid årsstämman. Regeringen uppger i skrivelsen att man avser att inom ramen för statens ägarpolicy fortsätta att utveckla bolagsstyrningen samt att revidera statens ägarpolicy vid behov. Vidare uppges att regeringen aktivt ska förvalta statens tillgångar i form av aktier i bolagen med statligt ägande så att deras värdeutveckling och avkastning blir den bästa möjliga givet ett balanserat risktagande samt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Det är viktigt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. I skrivelsen framför regeringen också att en ökad globalisering, teknologisk utveckling och ökad konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Samhällsuppdrag i ett flertal bolag motiverar dock enligt regeringen att staten även fortsättningsvis är en betydande bolagsägare. I skrivelsen redogör regeringen vidare för innehållet i verksamhetsberättelsen. Där finns information om statens förvaltningskostnader, bl.a. interna kostnader och kostnader för köpta tjänster. I verksamhetsberättelsen beskrivs också processen för att nominera styrelseledamöter. I andra avsnitt behandlas bolagens ekonomiska mål. I verksamhetsberättelsen beskrivs även hållbarhetsarbetet i bolagen med statligt ägande, och en återrapportering görs av AB:s utveckling i förhållande till de s.k. 2020-målen. I ett avsnitt redogörs för arbete med att fastställa s.k. uppdragsmål (mål för de särskilt beslutade samhällsuppdragen). Könsuppdelad statistik finns för styrelse, VD och ledningsgrupp. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som betalats ut till revisionsbolag presenteras också. Vidare redovisas en konsoliderad balans- och resultaträkning. Det finns också en sammanfattande redovisning över beslutade utdelningar från och anslag till bolag med statligt ägande. finns i verksamhetsberättelsen bolagsöversikter som innehåller en kortfattad ekonomisk redovisning, en presentation av bolagets verksamhet och mål samt måluppföljning. För att tydliggöra motiven till att staten äger bolaget inleds varje bolagsöversikt med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets uppdrag och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns en förteckning över de förslag som regeringen lämnat till och som behandlar de aktuella bolagen. I bolagsöversikterna finns även information om bolagens styrelseledamöter och deras arvoden. Av översikten framgår också om bolaget redovisar enligt International Financial Reporting Standards (IFRS) eller lämnar en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI). Regeringen anför i skrivelsen att man avser att fortsätta utvecklingen av den årliga skrivelsen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. Skrivelsen om om statens bolagsinnehav har granskat regeringens arbete med att bedöma och upprätthålla aktualiteteten i motiv, syfte och mål med de statliga bolagsinnehaven. Granskningen redovisas i rapporten – Aktualiteten i det statliga bolagsinnehavet (RiR 2017:1). I skrivelse 2016/17:184 går regeringen igenom rapporten och redovisar sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt redovisar vilka åtgärder som vidtagits med anledning av dessa. anger i sin rapport bl.a. att staten är en av största bolagsägare. Det statliga bolagsägandet är emellertid inte som en privatägd bolagsportfölj som byggts upp utifrån en samlad idé om värdeskapande och riskspridning. Det kan snarare ses som resultatet av en process där staten utifrån politiska utgångspunkter ingripit för att hantera olika samhälleliga utmaningar. kvarstår det statliga ägandet trots att samhällsutvecklingen har ändrat de statligt ägda bolagens förutsättningar. Om motiven för statligt ägande är aktuella innebär det att kapital som kunde använts för andra ändamål binds upp i onödan. Otydliga motiv och därmed en oklar målbild kan dessutom försämra förutsättningarna för en effektiv styrning av statligt ägda bolag. Ett annat problem rör svårigheter för staten att balansera sina dubbla roller på konkurrensutsatta marknader, dvs. att å ena sidan äga och driva företag och att å andra sidan vara en reglerande, övervakande och i vissa fall även rättskipande instans. Statligt bolagsägande är således förenat med kostnader och risker som måste vägas mot dess intäkter och förtjänster. Granskningens syfte har varit att bedöma om regeringen i sin förvaltning av de statligt ägda bolagen säkerställer att motiven till det statliga ägandet är aktuella och tydligt formulerade samt om regeringens rapportering till är ändamålsenlig i detta avseende. Granskningen har utgått från följande revisionsfrågor: • Arbetar regeringen för att genomlysa och motivera ägandet i samtliga statligt ägda bolag? • I vilken utsträckning finns det skäl för regeringen att genomlysa fler statligt ägda bolag än vad som varit fallet? • Är regeringens återrapportering om de statligt ägda bolagen till ändamålsenlig med avseende på motiven till det statliga ägandet? lämnar följande rekommendationer till regeringen: • rekommenderar regeringen att intensifiera sitt arbete med att implementera riktlinje om att noggrant utvärdera och informera om motiven till ägandet i varje enskilt statligt ägt bolag. I överensstämmelse med riktlinjen bör prövningen vara regelbundet återkommande samt omfatta överväganden om huruvida målen kan uppnås med andra former av engagemang eller åtgärder än genom statligt ägande av bolag. • rekommenderar regeringen att återkommande och tydligt rapportera till de övergripande motiven till statligt ägande i varje enskilt bolag. Regeringen bör också överväga att informera om åtgärdsplaner för statligt ägda bolag där bedömningen görs att motiven till statligt ägande är aktuella. Regeringen anför i skrivelsen att man delar bedömning att skälen till det statliga ägandet löpande bör genomlysas och motiveras. Metoderna för detta och hur detta rapporteras till kan dock variera. När det gäller rekommendation att intensifiera sitt arbete med att genomföra och utvecklings () riktlinje vill regeringen lyfta fram att den förvaltningsprinciper så som de är formulerade i statens ägarpolicy, beslutad av regeringen , i huvudsak följer riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag, vilket ger ett förutsägbart ramverk såväl för staten som ägare som för de statligt ägda bolagen. Det övergripande målet för regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen ska utföras väl. För att åstadkomma detta anges det bl.a. vara viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader samt att staten är en aktiv och professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. Regeringen uppger i skrivelsen att det för staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Som ett resultat av denna prövning överlämnade regeringen propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) till . På grundval av den analys som gjorts av de statligt ägda bolagen föreslog regeringen i propositionen att statens innehav i Apotekgruppen i , och skulle avyttras. Regeringen föreslog vidare en avveckling och likvidation av om avyttring inte är möjlig. Vidare föreslog regeringen en avveckling och likvidation av för att överföra delar av verksamheten i bolaget till Lantmäteriet. antog regeringens förslag (bet. 2016/17:NU24). Propositionen behandlade därmed flera av de bolag som lyfter fram i sin rapport. Om regeringen vid senare tillfälle skulle finna att skäl saknas för statligt ägande i något eller några bolag avser regeringen att återkomma till för att söka mandat att avyttra eller avveckla bolagen i fråga. har även lämnat en rekommendation om återkommande och tydlig rapportering till . Regeringen anför att man rapporterar till om de statligt ägda bolagen och att man i sin årliga skrivelse har utvecklat informationen så att det nu ges en samlad bild av riskerna i den statligt ägda bolagsportföljen. Vidare redovisas vilka mål som finns för respektive bolag, vilka bolag som har särskilt beslutade samhällsuppdrag och vilka aktuella bemyndiganden som finns för regeringen att förändra det statliga ägandet. Regeringen anför att man avser att fortsätta utvecklingen av den årliga skrivelsen för att säkerställa att får en god bild av den statligt ägda bolagsportföljen. Förvaltningen av de statligt ägda företagen I kommittémotion 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 framgår att regeringen bör agera för att sälja statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller bolag som är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga. I motionen anges att detta ska ses som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och riktlinjer. I kommittémotion 2017/18:3405 anför m.fl. (M) att statens dubbla roller som både reglerare och företagsägare på ett tydligare sätt ska hållas isär (yrkande 24). Av yrkande 25 i samma motion framgår vidare att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer. Det framgår även av yrkande 26 att staten bör vara ett föredöme för hållbart företagande och utveckla arbetet på området när det gäller de statliga företagen. I motionen framhålls också att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens – såvida inte bolaget har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt (yrkande 28) – och att regeringen bör agera för att sälja de statliga bolag som inte är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktiga (yrkande 29). Enligt motionen ska detta ses som ett led i att överväga bolagens olika uppdrag och riktlinjer. Av yrkande 31 i samma motion framgår att staten i sin roll som ägare ska vara ett föredöme vad gäller hållbarhetsredovisning enligt GRI, CSR, affärsetik, transparens och ansvarstagande. Av kommittémotion 2017/18:928 framgår att m.fl. (SD) är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande och att utförsäljningar av statens egendom inte ska vara ett ideologiskt självändamål. Motionärerna anger att det emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras för att statligt ägande inte kan motiveras med nytta för medborgarna. I motionen framförs att inflytande över statens bolag bör utövas med varsamhet och att god lönsamhet bör prioriteras högt (yrkande 1). Jämställdhet och statliga företag Frågan om sponsorstöd till idrott är en liten del av statliga bolags verksamhet, men det kan inte anses som oviktigt hur detta stöd fördelas. Detta framförs av (S) i motion 2017/18:1796. Motionären framhåller att det finns tydliga mål för jämställdhet i de statliga bolagens styrelser. Därför anser motionären att det bör göras en översyn av om jämställdhetsmål för statliga bolag ska införas även när det gäller sponsorstöd till idrottslag, idrottsevenemang, tv-sändningar och liknande kommersiella aktiviteter. I kommittémotion 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 27 framgår utan närmare motivering att regeringen bör arbeta vidare med styrelserekrytering för de statliga bolagen. I kommittémotion 2017/18:928 yrkande 2 framgår att m.fl. (SD) är kritiska till alla former av kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att all sådan praxis inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Hållbarhetsmålet för de statliga bolagen om att det i varje styrelse ska vara av varje kön bör enligt motionen därför tas bort. Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen I motion 2017/18:1456 av m.fl. (S) anförs att regeringen som en aktiv förvaltare bör utreda möjligheten att via ägardirektiv ge de statliga bolagen i uppdrag att exempelvis ställa praktikplatser till förfogande eller på andra sätt jobba för att personer som står långt från arbetsmarknaden får möjlighet till arbete eller praktik. m.fl. (S) framför i motion 2017/18:1872 att statliga företag bör vara neutrala inför politiska beslut. Motionärerna anför att dessa bolag emellertid i praktiken tar ställning genom att vara medlemmar i arbetsgivar- och branschorganisationer. Det är organisationer som medverkar till opinionsbildning och ofta stöder den ena eller andra sidan inom politiken. Det är enligt motionärerna av stor vikt att statligt ägda företag inte förknippas med politiska ställningstaganden, och det bör därför övervägas om en översyn bör göras av de statliga företagens hemvist i arbetsgivar- och branschorganisationer. I motion 2017/18:2208 av (S) framförs att regeringen har beslutat om nya riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande. Motionären anför att riktlinjerna dock inte innefattar någon jämförelse med statsministerns ersättning. I övriga delar av den statliga förvaltningen tar lönesättningen för ledande befattningshavare utgångspunkt i vilket ansvar och vilken arbetsbelastning han eller hon har jämfört med regeringschefen. Det bör enligt motionären övervägas om sådana regler också skulle kunna tillämpas på ledande befattningshavare i statliga bolag. I motion 2017/18:1005 framför (M) att regeringen bör göra en översyn av huruvida det är möjligt att låta statliga företags huvudkontor lokaliseras utanför storstäderna. Motionären ser fördelar med detta ur såväl ett regionalpolitiskt perspektiv som ett företagsperspektiv. (M) anför i motion 2017/18:2704 att statens bolag och dess vd:ar inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning. Motionären påpekar att det finns exempel på när så skett och att den makt som bolagen har med skattebetalarnas resurser i ryggen inte står i överensstämmelse med grunderna för det statliga bolagsägandet. Mot denna bakgrund bör regeringen se över statens bolags kommunikationsarbete och deras opinionsbildande roll. m.fl. (C) anför i kommittémotion 2017/18:3757 att även staten, vid sidan av kommunerna, har ett ansvar för att skapa tillgång till byggbar mark. Motionärerna anför att ägardirektiv med krav på att ta fram lämplig byggbar mark ska ges till de statliga företag som är markägare (yrkande 14). I motion 2017/18:3488 anför och (båda C) att de statliga bolagens samhällsansvar bör tydliggöras. Staten har enligt motionärerna stora möjligheter att genom sina bolag bedriva regionalpolitik. Tydliga exempel på det motsatta är statliga , som enligt motionen inte vill ha företagskunder på landsbygden och i småstäder, och som drar ned på personalstyrkan i mindre orter. I den statliga bolagsportföljen finns 48 hel- och delägda bolag, varav 2 är börsnoterade. Under det föregående behandlade utskottet frågor om statliga företag i följande två betänkanden: • (bet. 2016/17:NU4) • Statligt ägda bolag i omvandling (bet. 2016/17:NU24). Den statliga bolagsportföljen består av 40 helägda och 8 delägda bolag med ett sammanlagt värde på ca . Gemensamt sysselsätter de statligt ägda bolagen med dotterbolag ca 111 000 personer och ca 137 000 personer när även intressebolagen inkluderas. Flera av bolagen har startat som affärsverk, affärsverksamhet inom myndighet eller statliga monopol. Ett tjugotal av de statligt ägda bolagen har av särskilt beslutade samhällsuppdrag (se bil. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag.