· H401SkU24 · 2017-04-06 15:49:47 — Skattereglerna ska utgöra effektiva ekonomiska styrmedel men också främja ett legitimt och rättvist skattesystem. Vi behöver lägga större vikt vid skatter som korrigerar problem och inte snedvrider ekonomin. Genom att sänka skatten på det som vi vill ha mer av och höja skatten på det som vi vill ha mindre av når vi dubbla vinster. Denna enkla princip följde vi i Alliansen under våra vid makten. Vi sänkte inkomstskatter och företagsskatter som vi höjde koldioxidskatten och premierade miljöbilar genom bonusar, för att ta några exempel. Ett annat exempel på åtgärder som centerpartistiska ministrar har varit med och tagit fram var höjningen av kärnavfallsavgiften, i enlighet med riksdagsbeslut. Kärnkraftsindustrin får själv ta kostnaden för verksamheten. En av de satsningar som har presenterat för kommande budget är införandet av en grön bilbonus. Förslaget innebär att de som köper bilar som smutsar ned mer får betala lite mer. ger vi en stor bonus till dem som väljer att köpa en klimatsmart bil. På så sätt når vi målen om ett fossilfritt utan att äventyra villkoren för dem som behöver ha en bil. Det är en enkel, effektiv och bra miljöpolitik. Noterbart är att regeringen har aviserat ett bonus-malus-förslag för bilar som har lägre ambitionsnivå och ger mindre klimatnytta. Regeringen har svängt när det gäller skatten på egenproducerad förnybar el. Det är bra att skatten sänks, men den behöver tas bort helt, vilket också har fört fram i en motion. Regeringen visar bristande ambitioner i omställningen till fossilfri energiproduktion. Om vi ska nå målet om ett fossilfritt måste det finnas starkare incitament även för de större producenterna, såsom företag, kommuner och landsting, att installera solceller. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Jag ser med stor oro på att regeringen aviserar allt fler skatter som leder till färre jobb som den regionala klyvningen ökar. Regeringen fortsätter tyvärr att argumentera för och förbereda ett införande av vad man kallar vägslitageavgift. Det är inget annat än en skatt på avstånd. En avståndsbaserad kilometerskatt kommer att särskilt drabba företag och människor som bor och verkar på landsbygden. Styrmedel som har ensidigt fokus på avstånd snarare än på bränsle och utsläpp bör av uppenbara skäl undvikas. Miljöeffekten av sådana styrmedel blir mycket liten, eftersom alternativ transportinfrastruktur saknas på många platser i landet. Vidare står det klart att regeringen avser att införa en skatt på flygtrafik. Det är en skatt som enligt regeringens egen utredning inte kommer att leda till att minska utsläppen, bland annat på grund av att alternativ till flyg vid längre resor ofta saknas. I orter som och är flyget fortfarande nödvändigt. Vårt land är avlångt, och det saknas möjlighet att nyttja järnvägen i stora delar av landet. Flygskatten är en skatt som drabbar landsbygden. Den kan leda till att den internationella trafiken förläggs till våra grannländer. Det är en skatt som bidrar till klyvning av landet, och det drabbar konkurrenskraften och därmed jobben. Det ska vara möjligt för att driva på i omställningen till det förnybara genom att sänka skatten på biobränslen och därmed stimulera nästa generations fordonsbränslen. Regeringen måste påverka EU angående en förändring av energiskattedirektivet som möjliggör för och andra EU-länder att skattemässigt stimulera klimatsmarta alternativ. Låt mig även lyfta fram den alliansgemensamma motionen som finns i betänkandet och som behandlar vissa statsstödskrav på bränsleområdet. Vi konstaterar med oro att företagare vittnar om att den administrativa bördan för företag fortsätter att öka. Regeringen behöver noggrant redovisa de effekter de förändrade lagarna förväntas ha för svenska företagare. vill förändra skattesystemet. Vi vill införa regionala skattebaser och vill börja med fastighetsskatten på elproducerande fastigheter. Vi vill decentralisera och flytta makt, befogenheter och beslut närmare människor. Vi vill att kommuner får möjlighet att besluta om trängselavgifter och att intäkterna kommer kommunen till del. Förutsättningarna för att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter där användningen av intäkterna beslutas lokalt bör därför utredas. Slutligen vill jag lyfta fram den centermotion som handlar om att utreda möjligheten att sänka alkoholskatten för små lokala bryggerier. förhållandevis höga skatter på alkohol och tobak har fått oönskade effekter. Enligt den utvärdering som skatteutskottet gjorde och presenterade bidrar höga skattesatser till ökad införsel från andra länder, och genom detta minskar statsintäkterna. Målet med alkoholskatten måste vara att stävja missbruk. Min bild är att landets mikrobryggerier fokuserar på att producera kvalitetsöl i begränsad volym. Det vore önskvärt om vi kunde ställa om rådande konsumtionsmönster - med en konsumtion som i allt större utsträckning består av insmugglad alkohol - till att främja en mer sund alkoholkultur. Ett sätt vore att likt många andra EU-länder sänka skattenivån på öl som tillverkas av bryggerier med liten tillverkningsvolym. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Jag vill till slut backa upp Alliansens och alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2 och Alliansens reservation 3. (forts. § 14) Punktskatter används överlag för att styra konsumtionen i en önskvärd riktning, exempelvis genom att minska konsumtionen eller förbrukningen av vissa varor. Vi har skatterna på alkohol, energi och tobak som tydliga exempel på det. Dessa tre skatter är även våra äldsta punktskatter. Punktskatterna ger staten en intäkt på ca . I ett land som med ett högt skattetryck på står punktskatterna för av det totala skattetrycket. Det finns med andra ord inte så stort utrymme att höja skatterna ytterligare i detta land. I genomsnitt ligger skattetrycket för på . Det är alltså stor skillnad mellan och genomsnittet, och den får inte öka. Partierna på vänsterkanten ser på skatt som att det är statens pengar. Ja, det är en intäkt till staten som är beslutad via lagstiftning, men det är alltid någon som ska betala. De som betalar är alla som har en inkomst och alla som konsumerar en tjänst eller en vara. Det är du och jag; det är medborgarna i . Det är företagen som skapar jobb, och det är företagen som genererar intäkter till staten. Att försämra klimatet för företagen, som regeringen gör, är inte en bra strategi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Givetvis går en del av dessa skatter till att finansiera den gemensamma välfärden, men det finns en tendens att öppna skattekranen när pengarna inte räcker till i stället för att se över hur den statliga verksamheten kan bli mer effektiv. Gör man rätt saker för pengarna som medborgarna bidrar med? Det är en fråga som man ska ställa sig . En förslösad skattekrona är en stöld från folket. Därför är det viktigt att myndigheter är kostnadseffektiva och att staten ser till att fusk och bedrägeri förhindras. Det är en del av samhällskontraktet mellan folket och staten. Uppfyller inte staten det förtroendet riskerar det att urholka skattemoralen, och då är vi riktigt farligt ute. På samma sätt är vi riktigt farligt ute när vi överbeskattar en vara. Då kommer intäkterna till staten att sjunka, inte för att konsumtionen nödvändigtvis minskar utan för att privatimporten ökar. Vi har kända exempel på det när det gäller punktskatterna på alkohol och tobak. Givetvis är det svårt att hitta den exakta, optimala balansen, men jag förmodar att vi befinner oss i riskzonen där de förväntade intäktsökningarna inte kommer att infrias framöver. kan man höra om alla nya skatter som regeringen vill införa. Jag ser det som min plikt som moderat att förhindra att skadliga skatter införs. Därför säger nej till en lastbilsskatt, även kallad vägslitageavgift. Den drabbar företag på landsbygden. Svensk industri behöver inte fler straffskatter utan bättre villkor för att bli än mer konkurrenskraftig. Vi anser därför att en sådan skatt inte ska införas. Vi säger nej till skadliga skattehöjningar på transporter. gör en satsning med nedsatt skatt på diesel för jordbruket i syfte att minska kostnader och stärka konkurrenskraften. Vi ökar nedsättningen med per liter jämfört med regeringens förslag. Denna satsning är större än regeringens sammanlagda kompensation till jordbruk och skogsbruk. Vi säger nej till införandet av en nationell flygskatt. Företag och människor ska kunna verka i hela . stora avstånd gör att vi är helt beroende av ett fungerande flyg. Flygskatt gör det endast dyrare att flyga och ger nästan inga effekter på miljön. Vill man göra något åt miljön är det globala lösningar och internationellt samarbete som krävs i första hand. Vi säger givetvis ja till att bevara och andra viktiga flygplatser runt om i landet. Vi säger vidare nej till bensinskatt genom att avstå från den överindexering som regeringen infört. Den kommer att drabba alla som är beroende av bilen. Regeringens bensinskatter slår extra hårt mot dem som inte har bra kollektivtrafik i närheten och alltså inte har några alternativ, det vill säga alla utanför storstäderna. Det är i grunden bra att gynna köp av miljövänliga fordon, men vi har givetvis kritik mot regeringens förslag. Regeringen är mer intresserad av att utforma ett system för att få in skattepengar än att utforma ett system som påskyndar omställningen av fordonsflottan. Regeringen är med andra ord fixerad vid att öka beskattningen av allt och alla. Solkraft och vindkraft för eget bruk var skattebefriat under Alliansens tid. Regeringen införde en skatt på solel för eget bruk. Man menade sedan att det var EU:s fel att skatten höjdes. rättar man till olyckan och sänker en skatt som inte fanns, sedan representant i sagt att det inte alls var EU som tvingade regeringen att införa skatten på solel. Detta är väldigt märkligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter vill även se över deponiskatten för att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. Tyvärr är dagens system utformat på ett sätt som försvårar återvinning av viktiga resurser ur avfallsflödena. Systemet är uppbyggt på så sätt att det blir billigare att utvinna nya råvaror från naturen än att återvinna från samhällets stora avfallsflöden - ett feltänk även här, herr talman. Vi säger nej till fortsatt skatt på handelsgödsel. Regeringen drog tillbaka den då man befarade att skatten riskerade ett bakslag i . Den skulle slå hårt mot lantbrukare. Vi säger ja till att regeringen fortsätter att dra tillbaka skadliga skatter så att kan utvecklas i stället för att inveckla allt för alla. Jag har en fundering, herr talman. Man får en känsla av att statsministerns första ord när han vaknar inte är "god morgon, det är dags att fler går till jobbet", utan "god morgon, vilken skatt ska vi höja ? Vi har världens högsta skattetryck. Under dessa förutsättningar ska man studera nya skattehöjningar väldigt noga. I slutändan är det alltid konsumenterna - du och jag, herr talman - och andra medborgare som får betala en höjd skatt, direkt eller indirekt. Alliansen anser att det överlag saknas konsekvensbeskrivningar av hur nya skatter och regler drabbar företagen. Vi vill givetvis ändra på det och ser fram emot bättre konsekvensanalyser av hur nya skatter drabbar företagen i . Med andra ord, herr talman, efterlyser mer frihet och mindre skattebyråkrati, helt enkelt. Med detta sagt yrkar vi bifall till Alliansens reservation nr 3 och reservation nr 17. I betänkande 24 Punktskatter har sex reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 12. Punktskatter, skatter på specifika varor och tjänster, fungerar som ett styrmedel i syfte att påverka produktion och konsumtion i önskvärd riktning. har inga invändningar mot att punktskatter används för att motverka användningen av produkter som är skadliga för folkhälsan och miljön. Men detta styrmedel måste också användas med viss eftertanke. Vi konstaterar att punktskatterna ger ett välkommet tillskott till statskassan. Enligt statistiska årsbok har punktskatterna under en lång följd av år inbringat skatteintäkter på runt . tycks det dock finnas en övertro på detta styrmedel. Att punktbeskatta bort användandet av ämnen som bedöms vara miljöskadliga kan, om det görs på fel sätt eller i för stor omfattning, leda till att företag och arbeten flyttas från utomlands, som den faktiska miljönyttan blir försumbar eller ingen alls. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Något som vi återkommande har invänt mot är hur vissa punktskatter påverkar den svenska landsbygden. En väldigt stor del av yta utgörs av landsbygd. Att dessa delar fortsätter att leva står och faller med dem som bor och verkar där. Vi vill balansera det vi uppfattar som en storstadsfixering genom att i någon mån vrida fokus mot den del av som ligger utanför storstäderna. Vi menar att utgör en helhet och att det som är bra för landsbygden är bra för hela . kan man tycka att regeringen verkar blind för landsbygdens förutsättningar och utmaningar och för konsekvenserna av sin politik. Satsningar på kollektivtrafik är bra, och i storstäderna har många möjlighet att välja kollektiva färdmedel i stället för bilen. På landsbygden är detta inte alltid fallet och kommer troligen inte heller att bli det under överskådlig framtid. Om vi fortsatt vill ha en levande landsbygd måste styrmedel och satsningar göras med en helhetssyn, där både stad och land tillåts leva. Regeringens styrmedel är huvudsakligen byggda kring stadens förutsättningar - till exempel höjd bränsleskatt, flygskatt och den tidigare föreslagna kilometerskatten - och riskerar i stället att bli nådastöten för en stor del av landsbygd. Regeringen bör allvarligt överväga att se över indexeringen av bränsleskatterna. Många har konstaterat att flygskatt på nationell nivå kan vara skadligt för näringslivet och i praktiken inte leder till någon förbättrad miljö eller till minskade utsläpp. Men jag tycker mig ana att det på vissa håll finns en övertro på att införa flygskatt på EU-nivå, eller europeisk nivå. Jag har konstaterat att Liberalerna har en sådan reservation i betänkandet, och den liberala företrädaren får jättegärna komma upp och lugna kammarens ledamöter med att det inte är en EU-skatt man är ute efter. Vi har tidigare inom tagit ställning mot förslaget till vägslitageskatt, och det är glädjande att det förslag som tidigare övervägdes nu inte ser ut att förverkligas, i alla fall inte i brådrasket. Vi har i detta fall gjort vårt ställningstagande med hänsyn till landsbygdens möjlighet till fortlevnad och näringslivets konkurrenskraft. Införandet av kemikalieskatten är mycket illa genomtänkt. är ett alldeles för litet land för att på egen hand påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier för till exempel brandsäkerhet. Förslaget ger inte heller incitament att använda bättre alternativ. Den faktiska målbilden, att minska exponeringen mot vissa kemikalier, blir i bästa fall marginell. Ett införande av den skatten kommer i stället att innebära en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv och försämrad konkurrenskraft för svenska industriföretag samt skapa starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för att öka internethandeln i syfte att kringgå skatten. Detta innebär i sin tur att går miste om arbetstillfällen, arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt. Det kommer att göra fattigare. En ytterligare frågeställning som borde vara helt central i sammanhanget är hur man får tillbaka de verksamheter som företag väljer att lokalisera i något av våra grannländer. En lång rad remissinstanser avstyrker förslaget och menar att det kommer att bli kostsamt och innebära en ökad administrativ börda för både företag och myndigheter. Förslaget innebär försämrade förutsättningar för en internationellt konkurrenskraftig industriell utveckling i . Kemikalieskatten bör inte införas, och regeringen bör återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier - därav mitt reservationsyrkande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Det är alltid spännande med dessa debatter, speciellt när deras ytterpoler visar sig. Jag inser att jag är en ytterpol i denna debatt. Jag är välfärdskramare, till skillnad från , som är skattehatare och därmed välfärdshatare. Det är ju så enkelt att man behöver ta in skatter för att kunna finansiera välfärden. Svårare än så är det inte. Det är inte så att jag älskar skatter. Jag tycker att vi kan ha många lägre skatter. Vi kan se till att utjämna den skatteklyfta som finns mellan pensionärer och dem som arbetar. Vi kan se till att ta bort den skatteklyfta som finns mellan sjuka och dem som arbetar. Det är sådant som vi nu gör tillsammans med regeringen. Visst finns det skatter som det är bra att sänka. Men det finns också väldigt många skatter som det är bra att ha för att finansiera välfärden, för att styra konsumtionen och för att förändra samhället. Men om man är en marknadsfundamentalist, som jag tror att från är, vill man inte ha några skatter över huvud taget. Då kan vi ta bort varenda skatt. Lycka till med det, säger jag. Då tycker jag att man också måste svara på varifrån de pengarna ska tas. Jag lyssnade på debatten . Då refererades det bland annat till Sverigemötet - det är alltså stora Sverigemöte - där man pratade om att effektivisera bort 28 miljarder av välfärden. Låt oss dekodifiera det språket! Effektivisera bort betyder: ett mindre antal förskolepersonal och ett mindre antal personal i äldreomsorgen. Det betyder att man skär ned på välfärden. Det betyder att du som jobbar i välfärden kommer att få det tuffare. Du kommer att få färre arbetskamrater, inte fler arbetskamrater, som är det du behöver. Därför ska man akta sig för skattehatare om man inte tillhör kärnväljare och bor i , i eller på och tjänar på alla avdrag och skattesänkningar eller tillhör ägarna av storföretagen - det är dem vi pratar om. Du och jag är varandras motpoler - det är jag väldigt glad för. De punktskatter som vi ska tala om här används för att påverka människors och företags beteendemönster. Det har visat sig fungera. Vill vi av hälsoskäl minska rökningen och alkoholintaget arbetar vi bland annat med att höja priserna med skatteverktyget. Det gör vi för att detta är skadligt och förstör. På miljöområdet har vi flera punktskatter för att styra i en klimatsmartare och miljövänligare riktning. Punktskatterna underlättar för människor och företag att i vardagen välja de alternativ som är bra för samhället i dess helhet. Självklart är också punktskatterna avgörande när det gäller att finansiera välfärden och statens kostnader för att vi bor i ett land med till exempel vägar, järnväg och många andra nyttigheter. 126 miljarder är ingen liten summa pengar. Jag tror att stads kommunbudget - tredje största stad - är runt 22 miljarder. Vi pratar alltså om sex sju gånger , med 24 000-25 000 anställda. Det är ett mått på hur mycket pengar det är. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter Vi vet att våra transportsystem både behöver ställas om och behöver genomgå en teknisk utveckling. Det hjälper inte med bara det ena. Det hjälper inte med bara en teknisk utveckling. På samma sätt hjälper det inte med att bara ställa om. Båda sakerna behövs. För att uppnå den tekniska utvecklingen behöver vi stimulera den. Men vi behöver också skattebelägga det som är dåligt för att exempelvis driva fram nya lösningar och mönster. har därför lyssnat på näringslivet, som länge kritiserat hur avgifter på trafikslag som järnväg och sjöfart i många fall missgynnar en effektiv användning av den kapacitet som finns och den överflyttning av godstransporter på väg till järnväg, sjöfart och inre vattenvägar som behövs. Vi vill därför se ökade investeringar på järnvägen och ökade satsningar på transportlösningar där godsenheter kan lastas om mellan olika transportslag i olika delar av transportens hela livskedja, i syfte att uppnå energieffektiva transporter med låga utsläpp av växthusgaser. Avgifter och andra styrmedel måste förändras för att man ska kunna uppnå detta mål. Detta borde ligga i linje med en grön regerings ambitioner. Därför förvånar det mig att utskottet avvisar förslag om att göra en översyn av avgifts- och skattestrukturen i syfte att uppnå energieffektiva transporter och en ökad andel miljövänliga transporter. Det borde vara ett yrkande och en motion som ni skulle kunna bifalla. Självklart yrkar jag bifall till reservation nr 8 och ger på detta sätt kloka miljöpartister och socialdemokrater i kammaren möjligheten att nästnästa onsdag stödja förslaget om en översyn. En annan viktig del att få genomförd med ett skarpt förslag är en fungerande vägslitageskatt. Den tunga trafiken, oavsett om det handlar om svenska eller utländska bilar, måste i högre grad bära sina kostnader för samhällsekonomin. Avgifterna, som i olika beräkningar har uppskattats till 4 miljarder, möjliggör dessutom nya investeringar i infrastrukturen. Det ökar möjligheten till styrning mot miljövänliga fordon. En vägslitageskatt är alltså en viktig pusselbit som bidrar till att långväga transporter kan flyttas över till både tåg och sjöfart. En vägslitageskatt ökar dessutom möjligheten till kontroll av tunga vägtransporter. På det sättet kan man komma åt den illegala trafiken, som är omfattande i . Det är klart att det finns problem där inte järnväg eller sjöfart kan användas. Därför kan man absolut, som gör, tänka sig en differentiering av vägslitageskatten. Då skulle vi kunna ta hänsyn till transporter där det inte finns några andra alternativ. Det borde vara en alldeles utmärkt lösning på de problem med vägslitageskatten som det har pekats på från borgerligt håll. säger nej till alla klimatsmarta skatter. säger ja till både vägslitageskatten och flygskatten. Jag tror att vi alla känner igen huvudskakningarna när vi kollar på priser för resor från till och från till och inser att flyget är mycket billigare. Det handlar inte om några tior. Det handlar om hundringar. Det är mycket billigare att åka flyg. är flyget en miljöbov som inte står för sin klimatpåverkan eller sina samhällskostnader. Vi vet alla att flyget måste minska, och tågtrafiken måste öka. Ska detta göras möjligt måste konkurrenskraften hos de hållbara transportslagen stärkas. Konkurrenskraft är ett ord som framför allt moderater gillar. Jag gillar det också. Men vi måste se till att konkurrenskraften ökar för de hållbara transportslagen och därmed minskar för flyget. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Punktskatter En möjlighet som har pekat på och presenterat är att man ska ta de 1,8 miljarder som en flygskatt skulle kunna ge och satsa dem på tågen. Med de resurserna kan vi se till att nattågen rustas upp och inte läggs ned, som . Med de resurserna kan vi se till att öka komforten och servicen på tåget. Med de resurserna kan vi se till att sänka biljettpriserna. förslag ger tydliga signaler om att det som belastar miljön och klimatet, det vill säga flyget, ska stå för sina kostnader. gör vi det billigare att resa hållbart. Det är till och med näst intill en marknadslösning. Det borde ni moderater gilla. Låt mig avsluta med att säga några ord om parkeringsskatten, som förtjänstfullt har motionerat om. Det finns fakta i den motionen som för mig var överraskande och som är väl värda att fundera över, speciellt om vi vill ställa om våra städer till hållbara städer med minskad bilism. Vi vet att ni vill det. Det behöver vi göra om vi ska uppfylla de åtaganden som vi har enligt Parisdeklarationen, som vi alla har hyllat. Det är tre faktum som jag tycker talar för det som argumenterar för att vi ska göra - hon argumenterar för att vi ska göra en översyn och en utredning. Det första är: Utsläppen från vägtrafiken ökar igen, efter att ha minskat . Efter att utsläppen från vägtrafiken har minskat , tack vare teknikutvecklingen, ökar de nu igen.