bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — När det gäller yrkandet om att befattningsutbildningen för rektorer bör innehålla kunskaper om elever med funktionsnedsättning kan utskottet konstatera att frågan om utbildningens innehåll regleras i en förordning som beslutats av regeringen. Det aktuella yrkandet är således inte en fråga för . Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3031 (L) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet och tillkännager detta för regeringen. avslår ett motionsyrkande om antalet elever per studie- och yrkesvägledare. Jämför reservationen 11 (SD). I kommittémotion 2016/17:3066 av m.fl. (M) begärs att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform, i syfte att underlätta för elever och föräldrar att få information om studievägar, yrken och arbetsmöjligheter. I motion 2016/17:1380 av och (båda SD) föreslås att det ska införas en maxnivå för antal elever per studie- och yrkesvägledare. Enligt motionärerna finns det beroende på var i landet man bor stora skillnader i antalet elever per studie- och yrkesvägledare. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 13 begärs bl.a. att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan ska stärkas och i högre grad än vara integrerade i hela skolans verksamhet. Enligt 2 kap. 29 § skollagen (2010:800) ska elever i grund- och gymnasieskolan ha tillgång till personal med sådan kompetens att deras behov av vägledning inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) ska studie- och yrkesvägledaren, eller den personal som fullgör motsvarande uppgifter, informera och vägleda eleverna inför den fortsatta utbildningen och yrkesinriktningen och särskilt uppmärksamma möjligheterna för elever med funktionsnedsättning, liksom vara till stöd för den övriga personalens studie- och yrkesorienterande insatser. Rektorn har ett särskilt ansvar för att samverkan med skolor och arbetslivet utanför skolan utvecklas så att eleverna får konkreta erfarenheter av betydelse för deras val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Rektorn ska även organisera den studie- och yrkesorienterande verksamheten så att eleverna får vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför fortsatt utbildning. Vidare anger de övergripande målen i läroplanen att alla som arbetar i skolan ska verka för att utveckla kontakter med bl.a. arbetslivet samt bidra till att elevens studie- och yrkesval inte begränsas av kön eller av social eller kulturell bakgrund. Enligt läroplanen förutsätts dessutom att den obligatoriska skolan nära samverkar med de gymnasiala utbildningar som eleverna fortsätter till liksom med arbetslivet och närsamhället i övrigt. På motsvarande sätt anges i läroplanen för gymnasieskolan att skolans personal, efter att rektorn har gjort en arbetsfördelning, bl.a. ska bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke samt informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, fortsatt utbildning och yrkesverksamhet och motverka sådana begränsningar i valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund. Rektorn ansvarar vidare för att studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får information om och vägledning inför de olika val som skolan erbjuder och inför val av framtida utbildning och yrke. Rektorn ansvarar även för att studie- och yrkesvägledningen utformas så att elever som behöver särskilt stöd eller andra stödåtgärder får detta. Bakgrund och pågående arbete har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. Detta uppdrag förlängdes i och med antagandet av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 175, bet. 2015/16:UbU1 s. 77). Uppdraget ska enligt regeringen syfta till att höja kvaliteten i skolornas arbete med arbetslivskunskap och dessutom byggas ut med ytterligare fokus på att stärka jämställdhetsperspektivet. I regleringsbrev (s. 9) anges att fortbildningsinsatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden. Insatserna ska vidare fokusera på att stärka jämställdhetsperspektivet för att bidra till att elevernas studie- och yrkesval inte begränsas av kön, social eller kulturell bakgrund. Fortbildningen ska främst gälla studie- och yrkesvägledningen inom men kan också omfatta studie- och yrkesvägledningen inom gymnasieskolan och vuxenutbildning. Arbetet ska ske i samråd med Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska delredovisas till och slutredovisas . I den senaste delredovisningen (dnr 2013:00121) anger att man har genomfört en rad insatser inom det aktuella uppdraget. Myndigheten har bl.a. upphandlat ett antal olika högskolekurser för studie- och yrkesvägledare, skolledare och lärare vid tre lärosäten. Totalt deltog ca 300 studie- och yrkesvägledare, skolledare eller lärare i någon av de olika fortbildningskurserna . Vidare redovisar att olika stödmaterial har utarbetats för lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. Ett av materialen syftar till att stödja och stimulera arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i undervisningen och utgår från kursplanernas centrala innehåll. anför vidare i delredovisningen av uppdraget att man genomfört ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktat till främst lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare i . Under arbetets gång har insatsen utvidgats mer systematiskt mot gymnasieskolan, utbildning i svenska för invandrare och den kommunala vuxenutbildningen. Utbildningspaketet har tagits fram tillsammans med Arbetsförmedlingen i syfte att stärka arbetet med att integrera studie- och yrkesvägledning i alla ämnen under elevernas hela skolgång. har 2 299 lärare, studie- och yrkesvägledare samt skolledare deltagit i tvådagarsutbildningen på 29 olika orter. I Skolinspektionens kvalitetsgranskning av studie- och yrkesvägledning i konstaterades att skolor och huvudmän som ingick i granskningen hade organiserat vägledningen på olika sätt. var vägledaren anställd direkt på skolan och ibland av huvudmannen och arbetade på flera skolor i samma kommun. Granskningen visade att det fanns problem med ansvarsfördelningen i båda dessa typer av organisationer. Oavsett vem som var chef för studie- och yrkesvägledaren pekade Skolinspektionen på att både rektor och huvudman alltid har ett ansvar för att eleverna får den studie- och yrkesvägledning som de har rätt till (i , rapport 2013:5). lämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:97). I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierar och att elevernas kunskaper om arbetslivet behöver förbättras. Utredaren föreslår bl.a. att läro- och kursplaner bör förtydligas när det gäller kunskaper om arbetslivet. konstaterar utredaren att det krävs en grundligare analys för större och mer genomgripande förändringar av studie- och yrkesvägledningen i och föreslår att en ny statlig utredning tillsätts med uppdraget att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom . presenterade sitt slutbetänkande (SOU 2016:77). bedömde att bl.a. samverkan mellan elevhälsa, studie- och yrkesvägledning och lärare behövde stödjas ytterligare eftersom de olika kompetenserna i skolan behöver samarbeta för att förhindra att elever avbryter sina studier eller inte når målen för utbildningen. För att stimulera elevhälsans och studie- och yrkesvägledningens arbete föreslog utredningen att en främjande insats ska genomföras för samverkan mellan elevhälsa, studie- och yrkesvägledning och lärare. Främjandeinsatsen syftar till att stimulera samverkan mellan de olika kompetenserna och föreslås omfatta spridandet av goda exempel på samverkan och forskning inom de aktuella områdena. De främjande insatserna ska rikta sig till verksamma inom vägledning, elevhälsa, lärare, rektorer och huvudmän. Utredningen föreslog att dessa insatser skulle genomförs antingen genom ett särskilt regeringsuppdrag till eller i form av en delegation inom kommittéväsendet. Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom (). Enligt uppgift från () pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning om studie- och yrkesvägledare. Utskottet fattade beslut om en särskild uppföljning av studie- och yrkesvägledningen inom ramen för utskottets arbete med att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. När det gäller yrkandet om att införa en maxnivå för antalet elever per studie- och yrkesvägledare vill utskottet anföra följande. Utskottet ser med oro på att tillgången till studie- och yrkesvägledning varierar stort mellan skolor och mellan kommuner i . Detta är bl.a. enligt problematiskt ur ett likvärdighetsperspektiv. Utskottet kan emellertid konstatera att av bestämmelserna i läroplanerna för grund- respektive gymnasieskolan framgår att studie- och yrkesvägledning är en uppgift för hela skolan och inte enbart för de enskilda vägledarna, även om dessa har en nyckelroll. Vägledningen på skolor är också organiserad på olika sätt. är vägledaren anställd direkt på skolan och ibland av huvudmannen och arbetar på flera skolor i samma kommun. Det kan också vara så att studie- och yrkesvägledaren i sin tjänst har ansvar för andra uppgifter än studie- och yrkesvägledning, t.ex. att organisera prao eller ansvara för annan administration. Utskottet anser bl.a. mot den redovisade bakgrunden att införandet av en maxnivå för antalet elever per studie- och yrkesvägledare inte fyller någon praktisk funktion för att säkerställa en likvärdig tillgång till studie- och yrkesvägledning för landets elever och avstyrker därmed motion 2016/17:1380 (SD). Särskilt om studie- och yrkesvägledningsplattform m.m. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning av god kvalitet eftersom väl underbyggda val minskar risken för avhopp och felval och bidrar till att fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Vägledning är också viktigt för att åstadkomma bättre balans mellan utbud och efterfrågan av kompetenser på arbetsmarknaden. För att barn och unga ska kunna göra väl underbyggda val behöver de ofta stöd. Det är därför vitalt att studie- och yrkesvägledningen i skolan genomförs på ett professionellt sätt, vilar på vetenskaplig grund och ger eleverna alla nödvändiga förutsättningar för att göra väl övervägda val. Mycket av den information och hjälp som studie- och yrkesvägledarna tillhandahåller handlar om att reda ut behörighetsfrågor och redogöra för antagningsprocesser samt att lotsa eleverna rätt i utbildningssystemet. Detta är en mycket viktig och värdefull resurs men som borde kunna erbjudas via en nationell digital studie- och yrkesvägledningsplattform. På detta sätt kan elever och föräldrar enklare få hjälp att söka reda på fakta om olika utbildningsvägar som tid frigörs så att studie- och yrkesvägledarna kan fokusera mer på kvalitativa och vägledande samtal. De yngre barnens undervisning innehåller i högre grad studie- och yrkesorienterande inslag, såsom att i undervisningen prata om olika yrken och besöka arbetsplatser, men detta avtar i de högre årskurserna. Då isoleras de studie- och yrkesorienterade inslagen till att främst handla om språk- och gymnasieval. Här fyller studie- och yrkesvägledarna en stor och viktig roll. De bör i högre grad vara en länk mellan skola och arbetsliv. Studie- och yrkesvägledarna ska inte bara hjälpa elever att välja språk, gymnasieskola och högre utbildning utan vara integrerade i skolans hela verksamhet. Mot ovanstående bakgrund föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkesvägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Utskottet tillstyrker med det anförda motion 2016/17:3066 (M) och tillstyrker delvis motion 2016/17:2954 (C) yrkande 13. Elevers arbets- och skolmiljö Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. trygghet och studiero och skollokaler. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD), 13 (SD), 14 (C) och 15 (L). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 24 begärs en översyn av de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa. Enligt motionärerna drar sig lärare för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 21 efterfrågas en satsning på fler vuxna i skolan såsom skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal i syfte att komma tillrätta med problem såsom t.ex. ökad otrygghet i skolorna samt hot och våld. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 26 efterfrågas tillfälliga regellättnader för bl.a. skollokaler i syfte att underlätta mottagande av asylsökande och nyanlända elever i skolorna. I motion 2016/17:1934 av (C) framhålls att krafttag måste tas i de svenska skolorna för att säkra en god arbetsmiljö för både elever och lärare. Enligt motionären har arbetsmiljön i klassrummen blivit sämre. I kommittémotion 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 5 begärs att skollagen ska förtydligas vad gäller fysisk tillgänglighet i skollokaler. Enligt motionärerna tillåts friskolor i praktiken att bedriva sin verksamhet i fysiskt otillgängliga lokaler. I motion 2016/17:2707 av och (båda S) begärs som det får förstås att reglerna om lärarnas och rektorernas möjlighet att hantera mobiltelefoner i sina klassrum ska tydliggöras. Det finns enligt motionärerna många belagda positiva effekter av mobilfria klassrumsmiljöer i såväl som likvärdiga länder. Av 2 kap. 35 § skollagen (2010:800) framgår att för utbildningen ska de lokaler och den utrustning finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. I 5 kap. skollagen finns bestämmelser om arbetsmiljö. I 3 § föreskrivs att utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. I 4 § finns en uttrycklig hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsmiljölagen gäller för både elever och skolpersonal i grund- och gymnasieskolan, fr.o.m. förskoleklass. Den gäller också för den personal som arbetar i förskola och på fritidshem. Däremot omfattas inte barnen i förskola och på fritidshem av arbetsmiljölagen. Lagstiftning gäller arbetsplatser; hit räknas lokaler men också skolor och förskolor. Det finns bestämmelser om inomhusmiljö, inomhustemperaturer på arbetsplatser, ventilation på arbetsplatser och radonhalter. Enligt 3 kap. 1 a § arbetsmiljölagen ska arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. De som genomgår utbildning, med undantag för barn i förskola och elever på fritidshem, omfattas av begreppet arbetstagare. I 5 kap. skollagen finns regler om trygghet och studiero. Enligt 5 § ska rektorn besluta om ordningsregler för varje skolenhet, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. I 6 § anges att rektorn eller en lärare får vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade och som står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter, för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt 5 kap. 7–23 §§ får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning samt omhändertagande av föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i utbildningen. Av 10 kap. 30 § följer att elever i kommunala skolor kan flyttas permanent till en annan skola för att ge de andra eleverna trygghet och studiero. klassas bristande tillgänglighet i alla skolformer som diskriminering enligt 1 kap. 4 § diskrimineringslagen (2008:567). Med bristande tillgänglighet avses enligt diskrimineringslagen att en person med en funktionsnedsättning missgynnas genom att skäliga åtgärder för tillgänglighet inte har vidtagits för att den personen ska komma i en jämförbar situation med personer utan sådan funktionsnedsättning. Begreppet tillgänglighet innefattar stöd eller personlig service, information och kommunikation samt den fysiska miljön. I förarbetena till ändringen i diskrimineringslagen (prop. 2013/14:198) förtydligas det att förbudet mot diskriminering med anledning av bristande tillgänglighet omfattar verksamhet som avses i skollagen (2010:800), dvs. hela skolväsendet som anordnas av det allmänna och av enskilda, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs i stället för utbildning inom skolväsendet. Även elevhälsan omfattas. Bakgrund och pågående arbete har tagit fram en juridisk vägledning om trygghet och studiero (senast reviderad ), i vilken förklarar det gällande regelverket om bl.a. de tillfälliga åtgärder som rektorer och lärare har befogenhet att besluta om för trygghet och studiero. Enligt vägledningen har lärarna och den övriga personalen ansvar för eleverna i skolan. Om det händer något ska de ingripa för att skapa trygghet och studiero för eleverna eller för att komma till rätta med en elev som stör. När det särskilt gäller rektorns och lärarens rätt att ta ifrån en elev ett föremål om det används så att det stör utbildningen eller riskerar att skada någon i skolan eller på fritidshemmet anför följande. När det gäller föremål som stör är det hur föremålet används som är grunden för omhändertagandet. En mobiltelefon är t.ex. i regel inte störande om den är avstängd, men om eleven hanterar den på något annat sätt så att undervisningen försvåras stör den utbildningen och kan omhändertas. Föremålet som omhändertas ska enligt vägledningen lämnas tillbaka senast när eleven slutar för dagen. Undantaget är om eleven har tagit med sig föremålet eller om det är ett föremål som eleven inte bör få tillbaka på grund av dess beskaffenhet. I så fall kan enligt vägledningen föremålet omhändertas i i avvaktan på att vårdnadshavarna kontaktats. genomförde –2016 en s.k. skoltillsyn, inom vilken av landets skolor och alla skolhuvudmän med fem eller fler skolor skulle inspekteras av . Inspektionens huvudinriktning var att arbetsgivarna skulle få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattades olika riskområden i skolan, nämligen hög arbetsbelastning, hot och våld samt den fysiska arbetsmiljön såsom buller, ventilation och städning. De skolformer som berördes av inspektionen var förskoleklass, grund- och gymnasieskolan samt grundsär- och gymnasiesärskolan. Statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer har i uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för upprustning av skollokaler och utemiljöer enligt förordningen (2015:552) om statsbidrag för upprustning av skollokaler och av utemiljöer vid skolor, förskolor och fritidshem. Statsbidraget får enligt förordningen lämnas för att rusta upp skollokaler i syfte att ge elever en förbättrad lär- och arbetsmiljö och minska lokalernas miljöpåverkan utemiljöer vid förskolor, skolor och fritidshem i syfte att ge barn och elever en förbättrad och trygg lärmiljö som främjar fysisk aktivitet. har avsatts för statsbidraget (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 231, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). Utskottet vill understryka betydelsen av en god arbetsmiljö och tillgängliga skollokaler för barn, elever och vuxna, i enlighet med gällande reglering. Utskottet vill också särskilt lyfta fram det beslut har fattat om ett statsbidrag för renovering av skollokaler. Syftet med bidraget är att förbättra barns och elevers lärmiljö och arbetsmiljö, och minska lokalernas miljöpåverkan. Även upprustning av utemiljöer vid bl.a. förskolor och skolor omfattas av bidraget. Utskottet vill också framhålla det omfattande skoltillsynsprojekt som avslutade föregående år vars huvudinriktning var att arbetsgivarna skulle få igång eller utveckla det systematiska arbetsmiljöarbetet och på så sätt komma till rätta med sina specifika brister. Dessutom omfattade tillsynen olika riskområden i skolan, bl.a. hot och våld. Utskottet utgår från att skolans aktörer tar till sig de resultat, slutsatser och rekommendationer som genererats i tillsynen. Utskottet vill också framhålla att det befintliga regelverket i skollagen när det gäller rätten för lärare att ingripa mot elever får anses vara väl avvägt. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inget behov av att vidtar några åtgärder och avstyrker därmed motionerna 2016/17:835 (SD) yrkande 21 2016/17:1934 (C), 2016/17:2707 (S), 2016/17:2973 (C) yrkande 26, 2016/17:3031 (L) yrkande 5 och 2016/17:3389 (M) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skolhälsovården och om att stärka kompetensen inom elevhälsan för att möta nyanlända elevers behov. Jämför reservation 16 (V) och 17 (L). I partimotion 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 15 begärs att skolhälsovården ska fråga om våldsutsatthet. Det bör enligt motionärerna finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården att rutinmässigt ställa frågor om våld. I kommittémotion 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 15 framhålls att skolan har en nyckelroll i det suicidförebyggande arbetet bland unga. I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs att regeringen återkommer med förslag på hur elevhälsans kompetens kan stärkas, bl.a. inom traumabehandling, för att möta de behov som nyanlända elever har. I 2 kap. 25–28 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om elevhälsa för eleverna i samtliga skolformer. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofrämjande, och elevernas utveckling mot utbildningens mål ska stödjas. Det ska finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och kurator samt personal med sådan kompetens att elevernas behov av specialpedagogiska insatser kan tillgodoses. Varje elev i , grundsärskolan och specialskolan ska erbjudas minst tre hälsobesök som omfattar allmänna hälsokontroller. Hälsobesöken ska vara jämnt fördelade . Mellan hälsobesöken ska eleven erbjudas undersökning av syn och hörsel och andra begränsade hälsokontroller. Varje elev i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska erbjudas minst ett hälsobesök som innefattar en allmän hälsokontroll. Elever får dessutom vid behov anlita elevhälsan för enklare sjukvårdsinsatser. I proposition 2009/10:165 (s. 276), som innehöll förslag till den nu gällande skollagen, anges att arbete med elevhälsa förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper. Det är också angeläget att samverkan sker med övrig hälso- och sjukvård samt med . I det individuellt inriktade arbetet har elevhälsan ett särskilt ansvar för att undanröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. I propositionen anges också att elevhälsan har ett särskilt ansvar för att bevaka att skolan bidrar till att skapa goda och trygga uppväxtvillkor. Bakgrund och pågående arbete