bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om energi-politik. Yrkandena rör bl.a. energipolitikens övergripande inriktning, kärn-kraft, olika typer av förnybar energi och energieffektivisering. I flera fall hän-visar utskottet till att de frågor som tas upp i motionerna omfattas av den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och till att förslag är ute på remiss. I betänkandet finns 23 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 60 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.En långsiktig energipolitik, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (M) 3.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (SD) 4.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (C) 5.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (V) 6.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (L) 7.Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (KD) 8.Förnybar energi, punkt 3 (M) 9.Förnybar energi, punkt 3 (SD) 10.Förnybar energi, punkt 3 (C) 11.Förnybar energi, punkt 3 (V) 12.Förnybar energi, punkt 3 (L) 13.Förnybar energi, punkt 3 (KD) 14.Kärnkraft, punkt 4 (SD) 15.Kärnkraft, punkt 4 (V) 16.Kärnkraft, punkt 4 (L) 17.Vissa gasfrågor, punkt 5 (SD) 18.Vissa gasfrågor, punkt 5 (KD) 19.Energieffektivisering, punkt 6 (SD) 20.Energieffektivisering, punkt 6 (C) 21.Energieffektivisering, punkt 6 (V) 22.Energieffektivisering, punkt 6 (KD) 23.Vissa övriga frågor, punkt 7 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) Reservation 7 (KD) 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. Reservation 8 (M) Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C) Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) Reservation 13 (KD) 2016/17:737 av (M) yrkandena 1 och 4, 2016/17:828 av (M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1558 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 8 och 12, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 10 och 11, 2016/17:2759 av (S) och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 10. Reservation 14 (SD) Reservation 15 (V) Reservation 16 (L) 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 26 och 31, 2016/17:2723 av (M) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 23, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 36, 2016/17:1981 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:2416 av (SD) yrkande 1, 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 44. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (C) Reservation 21 (V) Reservation 22 (KD) 2016/17:624 av m.fl. (S), 2016/17:1301 av (MP), 2016/17:1727 av (L), 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 27, 2016/17:1948 av (M), 2016/17:2053 av (M) och 2016/17:2382 av (M). Reservation 23 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (S), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (M), (L) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 63 motionsyrkanden om energipolitik från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag i korthet avslår motioner som på olika sätt rör energipolitikens övergripande inriktning. Utskottet hänvisar bl.a. till den energiöverenskommelse som fem partier slöt och till att förslag från den parlamentariskt sammansatta är ute på remiss. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V), 6 (L) och 7 (KD). Av budgetpropositionen framgår att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga jämfört med omvärlden. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Regeringen anger att detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Av budgetpropositionen framgår vidare att det i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har beslutats om ett antal energipolitiska mål (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Därefter redovisas följande tre mål: – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Vidare anges det att och har en gemensam elcertifikatsmarknad med det gemensamma målet att öka den förnybara elproduktionen med (TWh) . Det gemensamma målet delas mellan länderna. har satt upp ett nationellt finansieringsmål som ligger i linje med det gemensamma målet. Det nationella målet är att finansiera ny förnybar elproduktion till 2020 jämfört med (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). Det nya nationella finansieringsmålet ersätter det mål som har fastställt för produktion av förnybar el som innebar en ökning med till 2020 jämfört med . I kommittémotionen 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) konstateras det att följderna av klimatförändringarna syns i och att anpassning till ett förändrat klimat blir allt viktigare. Motionärerna påpekar vidare att alliansregeringens klimat- och energiöverenskommelse lade en grund för långsiktighet i klimatpolitiken. Motionärerna anser att behöver en långsiktig och effektiv energipolitik för att nå de uppsatta klimatmålen. Ett tillkännagivande med den innebörden begärs i motionen (yrkande 2). välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3189 av m.fl. (M). Motionärerna anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologisk hållbar, säkra tillgången till el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när vi behöver den. De påpekar att i grunden har goda förutsättningar att klara energibehoven med en god mix av vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi och erinrar om att alliansregeringen träffade en historisk överenskommelse som värnar vattenkraften, välkomnar mer förnybar energi och där kontrollerade generationsskiften blir möjliga i den svenska kärnkraften. Ett tillkännagivande om att ska ha ett robust energisystem på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi efterfrågas (yrkande 1). Mineral- och metallutvinnande industri är generellt energikrävande verksamheter, sägs det i kommittémotion 2016/17:117 av m.fl. (SD). Motionärerna betonar behovet av en stabil kraftproduktion och hög leveranssäkerhet där vattenkraft jämte kärnkraft under har tjänat och den svenska industrin på ett oerhört värdefullt sätt. har dock politiken kommit att rikta in sig på subventionerade väderberoende energislag som håller på att slå sönder såväl leveranssäkerheten som energimarknaden. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen ska prioritera att gruvnäringen har tillgång till leveranssäker energi till globalt konkurrenskraftiga priser (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) sägs det att vill föra en energipolitik som säkerställer en prisvärd och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv, vilket gör att kan upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. Motionärerna anser att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin egen energiförsörjning, vilket dock inte utesluter att energisystem kan delas och utvecklas genom samarbete mellan nationer i närområde. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om energipolitikens inriktning med denna inriktning (yrkande 1). och fokus måste riktas mot energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen, sägs det i kommittémotion 2016/17:3301 av m.fl. (SD). Vidare anser motionärerna att utsläppsminskningar utan koppling till kommersiellt bärkraftiga innovationer är kostsamt och påverkar jobb och välfärd i och negativt. och måste, enligt motionärerna, därför inrikta sin energiforskning på att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Dagens förnybara energislag klarar sällan ekonomiska, tekniska eller miljömässiga hållbarhetsmål, vilket gör att fossila bränslen kommer att vara den dominerande energin i världen. Motionärerna vill ha ett riksdagsuttalande om att regeringen både i och i EU bör fokusera klimatpolitiken på energiforskning och på nästa generations gröna energi (yrkande 7). har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet, sägs det inledningsvis i partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C). Motionärerna redovisar en vision om att till 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till 2050 vill de ha förnybar energi till 2040, vilket ställer krav på energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. Motionärerna konstaterar att , , har enats om en bred och långsiktig överenskommelse om inriktningen på energipolitiken. De framhåller att är det enda parti som varit en del av alla de breda energiöverenskommelser som slutits , och att partiet kommer att fortsätta ta ansvar för en omställning mot ett helt förnybart energisystem ser motionärerna som en självklarhet. De anser dock att genom ett tillkännagivande bör framföra att även regeringen ska verka för ett effektivt genomförande av innehållet i energiöverenskommelsen (yrkande 24). I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) sägs det att saknar en tydlig nationell strategi för att göra basindustrin klimatneutral. Motionärerna framhåller att vill öka ambitionen vad gäller målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser i och att det ska vara uppnått senast till 2040. De anser att det krävs betydligt större resurser till bl.a. forskning och demonstrationsanläggningar. Regeringen bör därför återkomma med en nationell strategi för en klimatneutral basindustri till 2040 där industrins ansvar synliggörs (yrkande 12). Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker, effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser, sägs det i Liberalernas partimotion 2016/17:1070 av m.fl. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften och därmed även för tillväxt och välfärd. Vidare konstaterar motionärerna att Liberalerna inte står bakom den energiöverenskommelse som slöts 2016 mellan , , , och . De anser att överenskommelsen är dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Motionärerna framhåller att Liberalerna vill rikta fokus på att minska beroende av fossila energikällor i stället för att straffa koldioxidfri produktion och vill värna klimatsmarta energisystem. Därför kan de inte stå bakom målet på förnybart elsystem som är en del av energiöverenskommelsen. Enligt dem bör målet i stället vara att värna om det fossilfria elsystem som nästan har uppnått, och de begär ett tillkännagivande med den innebörden (yrkande 6). Härutöver konstaterar motionärerna att den tunga svenska basindustrin är beroende av en stabil elproduktion . Om man ökar andelen väderberoende el som fyra kärnkraftsreaktorer stängs finns risk för att beroendet av fossila energikällor ökar. Motionärerna efterlyser en konsekvensanalys av vad stängningar av reaktorer betyder för förlorad baskraft och ökad energiimport liksom för klimatet (yrkande 7). De anser att ett sådant uppdrag bör läggas på . I Liberalernas partimotion 2016/17:1077 av m.fl. redovisas en oro för agerande på den energipolitiska arenan. Motionärerna anser att bör arbeta aktivt inom EU för att motverka att den ryska gasledningen Nord Stream II dras i och att inte släpps in i det internationella energiorganet eller . För att minska beroendet av rysk gas anser motionärerna att EU:s energiunion måste fullföljas. De anser att genom ett tillkännagivande ska framföra att måste delta aktivt i arbetet med energiunionen (yrkande 3). En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i vår ekonomi och avgörande för vår välfärd, sägs det i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD). Motionärerna framhåller att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är också av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. De framhåller att det är tack vare kombinationen av kärnkraft, vattenkraft, biokraft och vindkraft som är det land inom EU som har lägst klimatutsläpp inom sin elproduktion. Vidare redovisar de att värnar målet om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050. Detta kräver dock att arbetet med klimat- och energifrågorna intensifieras på såväl den nationella som på den internationella nivån. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 2). När det gäller förnybar elproduktion anser motionärerna att elcertifikatssystemet har varit framgångsrikt men menar att på ska subventioner riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet underhålla redan färdigutvecklad teknik. Därför bör det redan nu göras en översyn av subventioner för alla energislag (yrkande 15). Generellt sett anser motionärerna att subventioner bör riktas om från elbranschen till de sektorer som har de största klimatutsläppen. För del handlar det i första hand om satsningar för mindre utsläpp i transportsektorn. Vidare framhåller motionärerna att energi- och klimatrådgivning kan medverka till effektivitet. är alla kommuner tvungna att erbjuda energirådgivning, men motionärerna anser inte att detta nödvändigtvis tillhör kommunens kompetensområde. De vill därför ta bort detta krav på kommunerna och i stället förstärka uppdrag att erbjuda energirådgivning till privatpersoner och företag (yrkande 17). Motionärerna vill också att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar. För detta måste energiförbrukningen i unionen effektiviseras och moderniseras. EU:s standarder och målsättningar spelar här en viktig roll i att underlätta och uppmuntra frihandel med energi och bör därför utvecklas. Motionärerna ser mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen för en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. De begär ett tillkännagivande om betydelsen av att vidhålla energiunionens syfte att säkerställa överkomlig, trygg och hållbar energi för EU och dess medborgare (yrkande 21). konstaterar motionärerna att en sådan garanti för en effektiv, modern och hållbar energiförsörjning inom EU dock inte enbart är beroende av EU:s förmåga och vilja på energiområdet. EU bör uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika ett beroende av energi från andra länder. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 24). presenterades en blocköverskridande ramöverenskommelse mellan , , , och . Överenskommelsen slår fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Vidare fastställs att målet 2040 är förnybar elproduktion. Enligt överenskommelsen är det ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraftverk, och överenskommelsen innebär inte heller en stängning av kärnkraftverk som en följd av politiska beslut. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . Enligt överenskommelsen ska den förnybara energin fortsätta att byggas ut, och det bedöms vara rimligt att är nettoexportör av el även . Partierna är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Detta system förlängs och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. När det gäller kärnkraften gäller samma principer som tidigare, och dessa fastslås i överenskommelsen. Avvecklingslagen har avskaffats och kommer inte att återinföras. Kärnkraftsparentesen är i överenskommelsen förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnad på de platser där kärnkraft produceras . Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav på bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. Detta överensstämmer med vad som lades fast i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). Överenskommelsen omfattar även vissa frågor om kärnavfallsfonden och om att skatten på termisk effekt ska avvecklas stegvis. Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. I överenskommelsen sägs det även att det ska säkerställas att vattenkraften lever upp till moderna miljökrav. Enligt regeringens uppfattning kräver framtidens energiförsörjning lösningar som ger en trygg, konkurrenskraftig och ekologiskt hållbar tillgång till el. Elkunder ska också kunna förvänta sig att det finns el tillgänglig . Mot den bakgrunden tillsatte regeringen en parlamentarisk kommission, , med uppdrag att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. slutredovisade sitt uppdrag i betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). I betänkandet hade den refererade energiöverenskommelsen beaktats. Följande energipolitiska mål föreslogs: – Målet 2040 är förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. – ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). Vidare konstaterar att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. konstaterar vidare att det är en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. lämnar en rad förslag och bedömningar i betänkandet. De innebär bl.a. följande: • Elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. • får i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Sektorsstrategierna kommer att tas fram av tillsammans med olika branscher och utgör därmed inget mål som fastställs av . • Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. • Skatten på termisk effekt avvecklas stegvis med start . • Principerna om förutsättningarna för planering av nya kärnkraftsreaktorer (prop. 2008/09:163) kvarstår. • Placeringsreglementet i kärnavfallsfonden ska förändras så att placeringsmöjligheterna utökas fr.o.m. starten på nästa treårsperiod 2018. • ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. • Fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas till samma nivå som för de flesta övriga elproduktionsanläggningar, dvs. till av taxeringsvärdet. Skatten ska sänkas stegvis med start . • Det ska utredas hur regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifiering av transportsektorn. • Ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande det tidigare s.k. PFE, bör införas, givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. • En utredning bör tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är bäst för att öka effektiviseringen både i energi- och effekthänseende. • Finansiering av den slopade skatten på termisk effekt och sänkningen av fastighetsskatten föreslås ske genom en höjning av energiskatten. Elintensiv industri ska undantas. • I och i förs en bred diskussion om vilken framtida elmarknadsmodell som ska användas. Det finns inget skäl att i det korta perspektivet ändra den som och övriga använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. Utöver detta lämnar en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet, bl.a. att det bör inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som slöt ramöverenskommelsen med syfte att kontinuerligt följa upp ramöverenskommelsen. Kommissionens betänkande har skickats ut på remiss. Sista svarstid är . gav regeringen den parlamentariskt sammansatta Miljömålsberedningen i uppdrag att utreda hur ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik ska kunna utformas i en bred politisk dialog. presenterade Miljömålsberedningen sedermera betänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). Beredningen föreslog också klimatmål för minskning av nationella utsläpp av växthusgaser till 2050 och en strategi för att nå dessa klimatmål med kostnadseffektiva och långsiktiga styrmedel och åtgärder för olika delar av samhället. beslutade regeringen om en proposition med ett förslag till en ny klimatlag och nya klimatmål (prop. 2016/17:146). Klimatlagen utgör tillsammans med nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd ett nytt klimatpolitiskt ramverk. Det långsiktiga klimatmålet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. bygger på Miljömålsberedningens förslag. Enligt regeringens förslag ska den nya klimatlagen träda i kraft . EU:s klimat- och energiramverk samt energiunion enades EU:s stats- och regeringschefer om ett klimat- och energiramverk till 2030.