bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — menar att en begränsning av antalet provtillfällen kan drabba dem som har svårt med exempelvis språk eller svårt att ta till sig utbildning, och verket bedömer att man kommer till rätta med dem som memorerar eller fotograferar frågor genom att införa ett nytt system för kunskapsprov. Verket genomför även ett projekt för fördjupad återkoppling för att ta hand om de elever som gör många prov. har slutligen framfört att man har ett gott samarbete med , och kring frågor om bl.a. oegentligheter, fusk och olagliga trafikskolor. Utskottet vill understryka vikten av en väl fungerande provverksamhet och att det är oacceptabelt med fusk inom denna verksamhet. Utskottet välkomnar därför det utvecklingsarbete som pågår inom och det samarbete som verket har med andra myndigheter inom detta område. Utskottet utgår från att de rapporterade problemen kommer att lösas . Åtgärder mot illegal övningskörningsverksamhet Personer som mot betalning bedriver illegal privat övningskörning utan trafikskoletillstånd, kvitton och momsredovisning etc. kallas ibland olagliga eller svarta trafikskolor. Utskottet vill uppmärksamma att Transportstyrelsen har vidtagit åtgärder för att stävja att trafikskoleverksamhet bedrivs utan tillstånd. kan en handledare ha högst 15 elever , vilket syftar till att förhindra att personer bedriver olaglig övningskörningsverksamhet med ett stort antal handledargodkännanden. Infrastrukturministern framförde som svar på interpellation 2015/16:740 att det då inte fanns någon utvärdering av regelförändringen inom branschen, men att branschen och Transportstyrelsen har fått signaler om att förändringen inte har fått det genomslag som den förväntades få. Statsrådet framförde att Transportstyrelsen därför särskilt ser över frågan och kommer att genomföra en utvärdering av regelförändringen . För att skapa en tydligare bild av den olagliga förarutbildningsverksamheten har Transportstyrelsen och tagit initiativ till myndighetsöverskridande samverkan med , och . Ett första möte genomfördes och ett ytterligare möte genomfördes . och Transportstyrelsen har ett etablerat samarbete kring problematiken med olaglig trafikskoleverksamhet och olaglig övningskörning. Samarbetet mellan Transportstyrelsen, och handlar om att angripa problemet med verksamma i branschen som inte vill göra rätt för sig genom att de saknar de tillstånd som krävs och att de inte betalar erforderliga skatter och avgifter på det sätt som alla företag måste göra. Utskottet välkomnar detta samarbete. Vidare kan utskottet konstatera att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att analysera regleringen av trafikskolor och förarutbildare och föreslå författningsändringar i syfte att åstadkomma enkla och ändamålsenliga regler för tillträde och tillsyn. Regeringsuppdraget har genomförts i samarbete med branschorganisationerna och har resulterat i konkreta förslag från Transportstyrelsen på regeländringar som ska underlätta för företag i branschen. Transportstyrelsen går tillsammans med branschen vidare för att utveckla bättre möjligheter att arbeta med egenkontroll. Utskottet konstaterar att Transportstyrelsen arbetar systematiskt, i dialog med branschen och andra myndigheter, för att stävja olaglig trafikskoleverksamhet. Arbetet utgår från ett helhetsperspektiv där flera slags åtgärder kan vara aktuella. Ett exempel på en sådan åtgärd är det som kallas digitalt utbildningsprotokoll (DUP), som riktar sig mot privata handledare och tydliggör och stärker handledarens roll och ansvar, och där det tydliggörs vilka moment en elev måste klara i processen fram mot själva körprovet. Arbetet med DUP bedrivs under ledning av VTI i ett treårigt projekt som samfinansieras av Transportstyrelsen, och . En av de frågor som är aktuella handlar om rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando. I detta sammanhang vill utskottet peka på att infrastrukturministern i sitt svar på fråga 2016/17:361 uppgav att det saknas underlag som visar att ett förbud av fordon med dubbelkommando utanför trafikskoleverksamheten skulle leda till en mer trafiksäker övningskörning eller stävja illegal trafikskoleverksamhet. framförde vid sitt besök hos utskottet att privatpersoner kan äga och köra bilar med dubbelkommando, vilka normalt sett används av trafikskolor. konstaterar att det finns fler fordon med dubbelkommando än antalet fordon vid trafikskolor. Utskottet vill betona vikten av insatser för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet och förespråkar därför att frågan bör analyseras vidare. I sitt svar på interpellation 2015/16:740 anförde infrastrukturministern att rättvisa konkurrensvillkor är en mycket viktig fråga oavsett bransch. Denna bedömning delas av utskottet som starkt vill understryka vikten av att de företag som gör rätt för sig inte ska konkurreras ut av dem som inte följer lagar och regler. Utskottet vill i likhet med infrastrukturministern framhålla att en god förarutbildning är viktig för att ge blivande körkortstagare nödvändiga kunskaper för att framföra fordon på ett säkert sätt. Det handlar i det stora perspektivet om nollvisionen. har informerat utskottet om att den illegala övningskörningsverksamheten ökar och att den finns över hela landet. Enligt uppgift vet eller misstänker av STR:s 600 medlemsföretag att det bedrivs olaglig övningskörningsverksamhet på den ort där de är verksamma. Dessa illegala verksamheter kan vara kopplade till annan organiserad brottslighet, och det förekommer hot och våld. Utskottet ser med stor oro på denna utveckling och vill starkt understryka behovet av fortsatta insatser för att komma till rätta med denna situation. Utskottet konstaterar att illegal övningskörningsverksamhet innebär att trafikskolor med tillstånd riskerar att bli utkonkurrerade, vilket i förlängningen innebär en risk för att trafiksäkerheten hotas. Det finns enligt utskottets mening olika åtgärder som skulle kunna vidtas, och vissa av dessa insatser skulle kunna göras inom branschen, exempelvis att ta fram id-kort för trafiklärare. Utskottet vill även framhålla att det är intressant att fortsätta följa testverksamheten med DUP. Utskottet är också positivt till att Transportstyrelsen har en dialog med , och kring frågor om olaglig trafikskoleverksamhet och utgår från att Transportstyrelsen som ansvarig tillsynsmyndighet fortsätter att samverka med både andra myndigheter och branschen på det sätt som krävs för att motverka att trafikskolor drivs utan tillstånd. Utskottet välkomnar vidare att Transportstyrelsen genomför en utvärdering av det nya regelverk om antalet handledartillstånd som trädde i kraft . Transportstyrelsen ska här kartlägga effekterna av begränsningen av antalet handledarskap och belysa olaglig övningskörningsverksamhet. I arbetet ingår att utreda omfattningen av den olagliga verksamheten, vilka grupper som nyttjar den och vad som har lett fram till den. Syftet är att kunna ta fram en bra lösning för dem som söker sig till denna verksamhet och att kunna motverka osund konkurrens. Transportstyrelsen betonar i samman- hanget att det är viktigt från ett transportpolitiskt tillgänglighetsperspektiv att alla grupper i samhället har möjlighet att få en god förarutbildning. kommer att redovisas . Utskottet ser fram emot resultatet av detta arbete och avser att fortsätta att följa utvecklingen i denna fråga noga. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet. Utskottet konstaterar att det är möjligt att få alla moped- och mc- behörigheter med ett enda förarprov eftersom den som tar en tyngre behörighet så att säga får de lättare på köpet. Detta förutsätter att personen har åldern inne för den högre behörigheten. Om en person vill ha samtliga behörigheter så fort som möjligt måste dock personen förutom utbildningen göra flera förarprov: kunskapsprov för AM (), kunskapsprov och körprov för A1 (), körprov för A2 () och körprov för behörighet A (). Utskottet vill påminna om att syftet med proven är att de ska säkerställa att man har de kunskaper och färdigheter som krävs för att framföra det fordon som behörigheten ger rätt att köra, och det räcker därför inte med körning eller prov på ett mindre fordon om man ska få behörighet att köra de största motorcyklarna. Det stegvisa tillträdet för mc-körkort har en motsvarighet i tillträdet för nya körkort för den personbilist som vill börja köra Enligt den statistik som utskottet har inhämtat ökade antalet godkända körprov för motorcykel 2014 jämfört med , då det tredje körkorts- direktivets nya regler tillämpades i . kändes 7 715 körprov för mc-körkort, 2014 var det 8 463, 2015 var det 9 463 och 2016 var det 9 272 godkända körprov för mc-körkort. När det gäller frågan om att ska ansöka om att bli ett försöksland inom EU för ett nytt system för att få mc-körkort (med undantag från EU:s körkortsdirektiv) har Transportstyrelsen uttalat att det sannolikt krävs mycket starka argument, och från myndighetens sida kan man inte se att det finns Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att vidta någon åtgärd när det gäller det befintliga systemet för mc-körkort. Med hänvisning i huvudsak till pågående initiativ finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:720 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1692 (S), 2016/17:1810 (SD), 2016/17:1935 (C), 2016/17:2080 (M), 2016/17:2161 (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2278 (SD), 2016/17:2531 (M) yrkandena 27, 29 och 31 samt 2016/17:3391 (KD) yrkandena 27 och 28. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av regelverket kring utländska körkort. Utskottet anser inte att det är motiverat att vidta någon åtgärd eftersom den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och i enlighet med gällande vägtrafikkonventioner. I motion 2016/17:271 konstaterar (M) att ett körkort som är utfärdat i ett EES-land, i eller kan omvandlas till ett svenskt körkort men om körkortet har utfärdats i något annat land är det endast giltigt i från det att körkortshavaren folkbokförts i . Motionären menar att det borde vara mest angeläget att kontrollera trafikkunskaperna hos dem med utländskt körkort i . Regelverket kring utländska körkort borde ses över, bl.a. skulle man kunna tänka sig en längre prövotid då överträdelser skulle kunna leda till krav på kunskaps- och körprov. En fläckfri prövotid skulle däremot kunna leda till att körkortet omvandlas till ett svenskt körkort utan särskilda prov. Motionären efterfrågar därför en översyn av regelverket kring utländska körkort. Utskottet kan konstatera att frågan om utländska körkort regleras i 6 kap. körkortslagen (1998:488). Utskottet vill påminna om att de regler tillämpar när det gäller rätten att framföra vägfordon i är införda som en följd av bestämmelserna i de vägtrafikkonventioner som har anslutit sig till. Grundtanken är att de anslutna länderna ska godkänna att anslutna staters körkort används som behörighetshandlingar vid en persons tillfälliga vistelse i ett land. Grunden för bestämmelserna om körkorts giltighet är att främja fri rörlighet över gränserna, så att en person som har körkort kan använda detta som grund för rätt att framföra motorfordon på väg vid tillfällig vistelse i ett annat konventionsland. Därför accepterar normalt ett körkort som är utfärdat i en annan stat. För körkort utfärdade av en stat utanför EES gäller vissa krav, i enlighet med de internationella vägtrafikkonventioner som har anslutit sig till. Den som har ett utländskt körkort utfärdat i en stat inom EES får fortsätta köra så länge det körkortet är giltigt. Man kan byta ett körkort från ett annat EES-land, från eller mot ett svenskt körkort. Ett körkort som är utfärdat i en stat inom EES är giltigt i så länge det är giltigt i landet där det har utfärdats och inte har bytts ut mot ett svenskt. även för den som är folkbokförd i . Den som vill byta ut sitt körkort från en EES-stat mot ett svenskt körkort måste ha ett giltigt körkort och vara permanent bosatt i . Ett körkort utfärdat i en stat utanför EES, med undantag för och , får inte bytas ut mot ett svenskt körkort. Ett utländskt körkort som är utfärdat i en stat utanför EES är inte giltigt i om innehavaren har varit Så länge man inte är folkbokförd i finns det ingen begränsad tid för hur länge man får köra i landet. Mot den angivna bakgrunden anser inte utskottet att det är motiverat att vidta någon åtgärd i frågan om utländska körkort. Utskottet finner att den nuvarande ordningen är ändamålsenlig och i enlighet med de vägtrafikkonventioner som har anslutit sig till och därför avstyrks motion 2016/17:271 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om krav på uppvisande av giltiga körkort och insatser mot ogiltiga körkort. Utskottet anser att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet betonar även vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling. Jämför reservationerna 16 (M) och 17 (SD). Enligt 3 kap. 15 § körkortslagen (1998:488) finns det en skyldighet att medföra körkort. Den som kör bl.a. personbil, lastbil, buss eller motorcykel ska ha med sig körkortet eller, om körkortet efter utfärdande ännu inte har lämnats ut och färden äger rum fr.o.m. den dag då det utfärdades, en handling som styrker förarens identitet. Körkortet eller identitetshandlingen ska överlämnas för kontroll om en bilinspektör eller en polisman begär det. Enligt 6 kap. 2 § körkortslagen gäller inte ett körkort som är utfärdat i en stat utanför EES i om innehavaren är folkbokförd i . I kommittémotion 2016/17:1756 framför Per Klarberg och (båda SD) att det inte bör vara tillåtet för utländska medborgare att framföra fordon om de inte kan uppvisa ett giltigt körkort. Att medborgare från länder utan fungerande registerföring kan köra bil i utan körkort kan innebära en fara i trafiken, och det är enligt motionärerna potentiellt förödande för rättsväsendets trovärdighet och legitimitet. Motionärerna efterfrågar därför att ställer sig bakom det som anförs om att förbjuda utländska medborgare från att framföra fordon utan giltigt körkort. (M) anför i motion 2016/17:1849 att det är många som kör utan lagligt körkort och saknar den kunskap som krävs. Motionären menar att det är viktigt att körkorten utformas på ett sätt som gör dem svårare att förfalska. Regeringen och polisen måste ta sitt ansvar och göra en tydlig plan för vad som krävs för att stoppa olagliga körkort. Motionären efterfrågar därför en tydlig handlingsplan som genomförs för att få bort de olagliga körkorten. och (båda SD) uppmärksammar i kommittémotion 2016/17:2303 att körkortslösa kan köra bil utan att bli straffade. Motionärerna betonar att ordningen med körkort inte kan undermineras på grund av hänvisningar till ett utländskt körkort som föraren inte kan eller vill bevisa. Motionärerna menar att man t.ex. kan tänka sig att körkort från EES-länder måste registreras hos Transportstyrelsen. Den som inte har registrerat sitt utländska körkort och som kör utan det bör få böter och körförbud. Regeringen bör återkomma med ett lagförslag som täpper till den lucka som beskrivs i motionen. Motionärerna efterfrågar att ställer sig bakom det som anförs om utlänningar som kör bil utan körkort (yrkande 25). I motion 2016/17:2522 konstaterar (SD) att utländska bilister som saknar körkort har gått fria efter att ha åtalats för olovlig körning då de har hävdat att deras utländska körkort är borttappade. Efter flytt till har personer utanför EES-området på sig att byta ut sitt utländska körkort till ett svenskt. Motionären menar att med tanke på den långa asylprocessen innebär detta att flertalet personer kan köra bil i utan svenskt körkort. Motionären efterfrågar att regeringen lagstiftar om omvänd bevisbörda för samtliga förare som ertappats med att köra ett fordon utan att kunna uppvisa ett giltigt förarbevis. I kommittémotion 2016/17:2531 uppmärksammar m.fl. (M) att ett antal fall där förare som inte har kunnat visa upp ett giltigt körkort har förekommit i medierna. Motionärerna menar att det är och ska vara olagligt att köra bil utan giltigt körkort i . Förare som saknat körkort men hävdat att deras utländska körkort är borttappat har friats av tingsrätten på grund av brist på bevis. Motionärerna efterfrågar skärpta krav när det gäller att uppvisa giltigt körkort i syfte att underlätta för polis och rättsväsende (yrkande 30). I motionen framförs vidare att det krävs krafttag för att stävja förekomsten av ogiltiga körkort och göra det svårare att kunna förfalska dem. Regeringen bör även verka i EU för att fler länder ska intensifiera arbetet för att öka säkerheten på vägarna. Motionärerna efterfrågar åtgärder för att minska antalet förfalskade och ogiltiga körkort (yrkande 28). (M) framför i motion 2016/17:2571 att det är viktigt att utländska förare kan styrka att de är innehavare av ett utländskt körkort och att svenska myndigheter har förutsättningar att kontrollera att förarna faktiskt också har körkort. Rättsväsendet måste ges möjlighet att straffa dem som systematiskt bryter mot lagen. Motionären efterfrågar skärpta krav när det gäller att uppvisa giltigt körkort i syfte att underlätta arbetet för polis och Utskottet konstaterar inledningsvis att infrastrukturministern i sitt svar på interpellation 2015/16:375 betonade att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet. Den som inte har det riskerar böter. Utskottet delar denna inställning. Om föraren har med sig en annan identitetshandling kan körkortsbehörigheten oftast kontrolleras genom exempelvis körkortsregistret. Den som kör ett fordon utan att ha behörighet för det kan dömas för olovlig körning. För en fällande dom krävs att föraren har haft uppsåt att köra olovligt. De bedömningar som görs i ett enskilt fall är enligt infrastrukturministern en fråga för de rättstillämpande myndigheterna. Om en person inte kan bevisa att man har rätt att framföra fordonet blir det en domstolsförhandling. I en domstolsförhandling är det samhället som har att bevisa att den som är åtalad också är skyldig. Utskottet noterar att Transportstyrelsen, som ansvarig körkortsmyndighet, tillhandahåller information kring det regelverk som gäller för att köra med utländskt körkort i . Transportstyrelsen har bl.a. tagit fram information i form av frågor och svar om utländska körkort på sin webbplats. Detta har även översatts till olika språk och beräknas nå av utländska körkortshavare i . Det är polisen som ansvarar för och bedriver förarkontroller av utländska förare i . Transportstyrelsen har till utskottet framfört att den problematik som polis och åklagare nu ger uttryck för i medierna, dvs. att det är svårt att lagföra personer som inte kan uppvisa en giltig och godtagbar körkortshandling, inte är ny. gav ut en rapport om asylsökandes bil- och körkortsinnehav m.m. Den kartläggningen påvisade i allt väsentligt samma problematik då som . Transportstyrelsen konstaterar att några åtgärder utifrån dåvarande situation, som i mångt och mycket går att jämföra med dagens, inte vidtogs. Utskottet vill mot den bakgrunden betona vikten av fortsatta kontroll- och informationsinsatser. När det gäller frågan om förfalskade körkort betonar Transportstyrelsen att eftersom körkortet i flera sammanhang godtas som id-handling krävs det en hög säkerhet i hanteringen. Myndigheten måste nämligen alltid veta att ett äkta körkort utfärdas till rätt person. Körkortet är också den i särklass vanligaste behörighets- och id-handlingen. Transportstyrelsen har till utskottet uppgett att fler än 800 000 körkort förnyas . Det exakta antalet varierar eftersom det finns tillverkningspucklar i systemet. Normalvolymen varierar mellan 800 000 och 1 100 000 körkort . Transportstyrelsen uppger att man har flyttat in säkerhetskontrollerna i de tidiga delarna av Nya förare, liksom de som byter ut utländska körkort mot svenska, måste fotografera och legitimera sig på ett förarprovskontor i samband med ansökan om körkort. Kan man inte legitimera sig på de sätt som är tillåtna, nekas man fotografering. De som förnyar körkort kontrolleras också mot Transportstyrelsens redan befintliga fotodatabas, så att fotot överensstämmer med tidigare foto. När det gäller helt igenom förfalskade körkort uppger Transportstyrelsen att detta är en fråga för polis och rättsvårdande myndigheter att hantera och beivra. Det är också en fråga för andra aktörer i samhället, inte minst för handeln, som genomför identitetskontroller i olika sammanhang. Om kontrollerna av en id-handlings äkthet inte görs på rätt sätt finns det enligt Transportstyrelsen små möjligheter för myndigheterna att förhindra dessa bedrägerier. Utskottet delar denna bedömning och vill betona vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling. Utskottet vill påpeka att enligt EU:s tredje körkortsdirektiv ska medlemsstaterna vidta alla åtgärder som är nödvändiga för att förhindra att körkort förfalskas. Sammanfattningsvis anser utskottet att körkortslagens regler är tydliga. En förare ska ha med sig ett giltigt körkort för det aktuella fordonet och därför är det viktigt med fortsatta kontroll- och informationsinsatser. Utskottet betonar även vikten av en hög säkerhet i hanteringen av körkort eftersom det är en viktig id-handling. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2016/17:1756 (SD), 2016/17:1849 (M), 2016/17:2303 (SD) yrkande 25, 2016/17:2522 (SD), 2016/17:2531 (M) yrkandena 28 och 30 samt 2016/17:2571 (M). Utskottets förslag i korthet avslår en motion om en översyn av möjligheterna till kompetensmål och om att införa ett nationellt förarbevis för utryckningspersonal. Utskottet betonar att det är mycket viktigt att utryckningsfordon kan framföras snabbt och trafiksäkert. Det är en angelägen trafiksäkerhetsfråga och därmed en del av nollvisionen. Jämför reservation 18 (V). I motion 2016/17:978 framför m.fl. (S) att regelverket för att framföra utryckningsfordon inte ställer några särskilda kompetenskrav förutom att föraren innehar körkortskategori B för ambulans och kategori C för att framföra brandfordon som överstiger . Det finns inte några enhetliga krav på kunskap och kompetens för förare av utryckningsfordon. Motionärerna menar att det är angeläget att förare av utryckningsfordon har kunskap om trafiksäkerhet, körteknik och hur man agerar i olika situationer och att kompetenskraven borde vara nationella. Motionärerna menar att det är viktigt att se över möjligheterna att införa ett nationellt krav på en utbildningsplan som leder till att ett nationellt förarbevis för förare av Motionärerna efterfrågar en översyn av möjligheterna till kompetensmål och att ett nationellt förarbevis för Utskottet kan inledningsvis konstatera att frågor om kompetenskrav för utryckningsförare har behandlats tidigare av trafikutskottet, senast i betänkande 2015/16:TU13. Utskottet vill påminna om att dåvarande fick i uppdrag att ta fram en plan för landets utryckningsförarutbildning, vilket dock inte resulterade i några föreskrivna planer eftersom verket saknade behörighet att föreskriva om sådana. Representanter för de dåvarande myndigheterna , , , och utarbetade en broschyr med grundläggande kompetensmål för utryckningsfordon. Ambitionen med broschyren var att ge tydliga incitament för utbildare och utryckningsorganisationer att så långt det är möjligt säkerställa att svenska utryckningsförare har god förarkompetens vid utryckningskörning. Broschyren har därefter använts av olika huvudmän som stöd för deras utbildningar. Liksom dåvarande har Transportstyrelsen inte något mandat att föreskriva om vad kommuner, eller polisen ska göra.