bet · H501MJU5 · 2017-10-19 00:00:00 — Normgivningsbemyndigandena bör i sak finnas även i det nya 6 kap. men anpassas till den systematik som föreslås i denna proposition. Bemyndigandet bör därför omfatta en rätt för regeringen att meddela föreskrifter om att vissa slag av verksamheter och åtgärder ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Det föreslagna bemyndigandet gör att det nuvarande bemyndigandet om föreskrifter om undantag från kravet på miljökonsekvensbeskrivning inte längre behövs. Av författningskommentaren till lagförslagets 6 kap. 21 § framgår att den paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen att utfärda föreskrifter om vilka verksamheter och åtgärder som ska eller inte ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Innehållet i paragrafen överensstämmer i huvudsak med 6 kap. 1 § andra stycket andra meningen och 6 kap. 4 b § . Konsekvensen av att en verksamhet kan eller inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan blir dock med den föreslagna systematiken i 6 kap. att en miljöbedömning ska göras eller inte göras. Enligt regeringens förslag ska verksamheter och åtgärder som ska prövas för ett tillstånd enligt bestämmelserna om Natura 2000-områden omfattas av krav på att göra en specifik miljöbedömning. Vissa brådskande åtgärder som behövs till skydd för människors hälsa undantas dock från kravet, men genom en följdändring i 19 kap. klargörs det att det även för dessa åtgärder krävs att det i målet eller ärendet finns ett underlag som beskriver åtgärdens konsekvenser. När det gäller miljöbedömningar av verksamheter som är tillståndspliktiga enligt 12 kap. föreslår regeringen att kravet på miljökonsekvensbeskrivning för uppförande av vilthägn tas bort. I fråga om bemyndigandet om ett utökat tillämpningsområde föreslås att regeringen ska få utfärda föreskrifter om att kraven på specifik miljöbedömning i 6 kap. ska tillämpas helt eller delvis i dispensärenden eller andra ärenden enligt balken eller enligt föreskrifter som har utfärdats med stöd av balken. Regeringen ska inte längre ha ett bemyndigande att utfärda föreskrifter om miljökonsekvensbeskrivningar i ärenden enligt annan lag eller i särskilda ärenden inom område. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få utfärda föreskrifter om att en miljökonsekvensbeskrivning ska ingå i en ansökan om tillstånd eller medgivande enligt lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. Detsamma gäller det obligatoriska kravet på miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder som kräver tillstånd enligt 12 kap. . När det gäller undersökningar i frågan om graden av miljöpåverkan föreslås att om frågan om huruvida en specifik miljöbedömning ska göras är beroende av om verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska frågan om betydande miljöpåverkan avgöras efter en undersökning i den frågan. Undersökningen behöver dock inte göras om verksamhetsutövaren anser att en betydande miljöpåverkan kan antas, om verksamheten eller åtgärden omfattas av regeringens föreskrifter om att den kan antas medföra betydande miljöpåverkan eller om en tillsynsmyndighet har förelagt verksamhetsutövaren att ansöka om tillstånd. Det införs en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan utfärda närmare föreskrifter om undersökningen. När det gäller samråd inom ramen för undersökningen föreslår regeringen att det tydliggörs att samråd ska genomföras innan fattar beslut i frågan om huruvida en specifik miljöbedömning ska göras. Samrådet ska handla om huruvida verksamheten eller åtgärden kan antas medföra en betydande miljöpåverkan och om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll och utformning. Det tydliggörs att samrådet inom ramen för undersökningen får genomföras så att det också uppfyller kraven på det avgränsningssamråd som ska genomföras om det krävs en specifik miljöbedömning. När det gäller samrådsförfarandet föreslås också att ett samrådsunderlag ska lämnas till dem som deltar i undersökningssamrådet i så god tid att synpunkter på underlaget och i frågan om betydande miljöpåverkan kan tas till vara när prövar frågan om huruvida en specifik miljöbedömning ska göras. Enligt regeringens förslag ska dessutom verksamhetsutövaren, när undersökningssamrådet är avslutat, redogöra för hur samrådet genomförts, vilka som bjudits in och vad som framkommit vid samrådet. Samrådsredogörelsen ska lämnas till . Regeringen föreslår att det ska anges uttryckligen vilka moment som ingår i en specifik miljöbedömning. Dessa moment ska bestå av att samråd om miljökonsekvensbeskrivningens avgränsning genomförs, att en miljö-konsekvensbeskrivning tas fram av verksamhetsutövaren, att miljö-konsekvensbeskrivningen lämnas in till prövningsmyndigheten och tillfälle ges att lämna synpunkter på den samt att prövningsmyndigheten slutför miljö-bedömningen. Regeringen föreslår också att samrådet inom ramen för en specifik miljöbedömning – avgränsningssamrådet – om miljöeffekter ska behandla sådana effekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser. Samrådet ska genomföras med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda av verksamheten eller åtgärden samt med de övriga statliga myndigheter, de kommuner och den allmänhet som kan antas bli berörda av verksamheten eller åtgärden. Enligt regeringens förslag ska verksamhets-utövaren se till att de som ingår i samrådskretsen men som inte har fått ett samrådsunderlag kan ta del av ett sådant underlag. Om det inte har genomförts något undersökningssamråd ska samrådsunderlaget innehålla en uppgift om det. Avgränsningssamrådet ska påbörjas och samrådsunderlaget ska lämnas till samrådsparterna i så god tid att det ger utrymme för ett meningsfullt samråd innan verksamhetsutövaren utformar miljökonsekvensbeskrivningen och den slutliga tillståndsansökan. Vidare föreslår regeringen att under avgränsningssamrådet ska verka för att innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen får den omfattning och detaljeringsgrad som behövs för tillståndsprövningen. Om verksamhetsutövaren begär det, ska redovisa sin bedömning i frågan om miljökonsekvensbeskrivningens omfattning och detaljeringsgrad. redovisning ska inte vara bindande. Regeringen föreslår också att bestämmelserna om gränsöverskridande samråd ändras så att de bättre överensstämmer med MKB-direktivet i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet. Enligt förslaget ska regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få utfärda ytterligare föreskrifter om gränsöverskridande samråd. När tillståndsfrågan ska prövas föreslår regeringen att den som prövar frågan ska slutföra miljöbedömningen genom att identifiera, beskriva och göra en slutlig och samlad bedömning av miljöeffekterna. Hänsyn ska då tas till innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen och det som framkommit under handläggningen av målet eller ärendet. När tillståndsfrågan är avgjord ska prövningsmyndigheten, enligt regeringens förslag, kungöra att målet eller ärendet har avgjorts. När det gäller allmänhetens del-tagande inom ramen för den specifika miljöbedömningen föreslår regeringen att kraven på vad en kungörelse ska innehålla ska förtydligas i lagtexten. Vidare föreslås att kungörelsen ska göras på en lämplig webbplats och i en ortstidning eller på den plats som är särskilt föreskriven. Allmänheten ska ges skälig tid och minst att yttra sig över miljökonsekvensbeskrivningen. I motion 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2 understryker motionärerna att regeringens kategorisering av verksamheter som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåverkan ska vara i enlighet med direktivet. I motionen anförs att det i ändringsdirektivet finns konkreta anvisningar om vilka verksamheter och åtgärder som alltid ska antas ha betydande miljöpåverkan respektive vilka som ska vara föremål för fall-till-fall-bedömning. Motionärerna framhåller att det svenska regelverket för kategorisering av verksamheter och åtgärder bör vara i linje med direktivet och att det inte bör utökas till att omfatta ytterligare verksamheter. Vidare anförs att det i bör anges en maximal tid för beslut i enlighet med direktivet (yrkande 3). Artikel 4 i MKB-direktivet föreskriver följande: 1.Om inte annat följer av artikel 2.4 ska de projekt som redovisas i bilaga bli föremål för en bedömning i enlighet med artiklarna 5–10. 2.Om inte annat följer av artikel 2.4 ska medlemsstaterna när det gäller projekt som redovisas i bilaga II bestämma om projektet ska bli föremål för en bedömning i enlighet med artiklarna 5–10. Medlemsstaterna ska bestämma detta genom granskning från fall till fall, eller gränsvärden eller kriterier som fastställs av medlemsstaten. Medlemsstaterna får besluta att tillämpa båda de förfaranden som anges i leden a och b. 3.Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2, ska de relevanta urvalskriterier som fastställs i bilaga III beaktas. 4.Medlemsstaterna ska säkerställa att de ansvariga myndigheternas avgöranden enligt punkt 2 görs tillämpliga för allmänheten. Enligt det s.k. ändringsdirektivet ska artikel 4 ändras på följande sätt: a.Punkterna 3 och 4 ska ersättas med följande: 3.Vid granskning från fall till fall eller fastställande av gränsvärden eller kriterier enligt punkt 2 ska de relevanta urvalskriterier som fastställs i bilaga III beaktas. Medlemsstaterna får fastställa gränsvärden eller kriterier som avgör när projekt varken behöver omfattas av ett beslut enligt punkterna 4 och 5 eller en miljökonsekvensbedömning, och/eller gränsvärden som avgör när projekt under alla omständigheter ska genomgå en miljökonsekvensbedömning utan att omfattas av ett beslut enligt punkterna 4 och 5. 4.I fall där medlemsstaterna kräver att en behovsbedömning ska ske för de projekt som förtecknas i bilaga II, ska exploatören lämna information om projektets art och den betydande miljöpåverkan som det kan antas medföra. En detaljerad förteckning över sådan information som ska lämnas finns i bilaga II.A. b.Följande punkter ska läggas till: 5.Den ansvariga myndigheten ska fatta sitt beslut baserat på den information som exploatören lämnar i enlighet med punkt 4 [...]. 6.Medlemsstaterna ska se till att den ansvariga myndigheten fattar sitt beslut och på från den dag exploatören lämnar all information som krävs enligt punkt 4. I undantagsfall, t.ex. beroende på projektets art, komplexitet, lokalisering eller omfattning, kan den ansvariga myndigheten förlänga tidsfristen för sitt beslut. Som framgår av propositionen fick ett regeringsuppdrag som slutredovisades . När uppdraget redovisades anförde sammanfattningsvis bl.a. följande (skrivelse , NV-04449-13, Bilaga 3, Reviderad delredovisning av regeringsuppdrag om prövning av miljöfarliga verksamheter och krav på bl.a. upprättande av miljökonsekvensbeskrivning, s. 5). har getts i uppdrag att analysera och lämna förslag på vilka verksamheter och åtgärder som, vid en tillämpning av bestämmels-erna i 6 kap. , (1) alltid ska omfattas av de mera långtgående och formaliserade kraven i 6 kap. på bland annat miljökonsekvensbeskrivning (kategori 1), (2) bör genomgå en särskild bedömning av behovet av att omfattas av dessa krav (kategori 2), eller (3) som kan undantas från kravet på MKB (kategori 3). I förslaget till kategorisering har behovet av miljökonsekvens-bedömning och miljökonsekvensbeskrivning (MKB) bedömts ur ett nationellt perspektiv. Det enda som varit absolut givet är att verksamheter som omfattas av bilaga I, och rådets direktiv /92/EU av , samt och rådets direktiv /52/EU av om ändring av direktiv /92/EU, om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (MKB-direktivet), ska placeras i kategori 1. Det är det faktiska behovet av miljökonsekvensbedömning och miljökonsekvensbeskrivning utifrån miljöpåverkansynpunkt som, enligt vår bedömning, ska vara styrande för kategoriseringen av de verksamheter som omfattas av miljöprövningsförordningen (MPF). Vår slutsats är att värdet av miljönyttan överstiger verksamhetsutövarnas kostnader i de fall där vi föreslår en kategori som går utöver MKB-direktivets miniminivå. Förslaget medverkar till att de samlade resurserna både hos verksamhetsut-övare och myndigheter används på ett ändamålsenligt och effektivt sätt som de bättre säkerställer att miljöskyddet upprätthålls än om endast de verksamheter som omfattas av MKB-direktivets miniminivå skulle omfattas av författningskrav på miljökonsekvensbedömning och miljökonsekvensbeskrivning. har därefter fått i uppdrag att se över den del av slutredovisningen som innehöll förslag till ny kategorisering av verksamheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivning. Enligt uppgift från Miljö- och ska slutredovisa uppdraget . När det gäller frågan om inom vilken tid ska fatta beslut enligt lagförslagets 6 kap. 26 § , dvs. ett beslut vars rättsverkan är att en specifik miljöbedömning ska eller inte ska göras, har regeringen i departementspromemorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25) lämnat förslag till en ny miljöbedömningsförordning, genom vilken förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar föreslås upphävas. Av 15 § i den föreslagna miljöbedömningsförordningen följer att , och senast efter att verksamhetsutövaren tagit fram ett fullständigt samrådsunderlag och lämnat in sin samrådsredogörelse enligt 6 kap. 25 § 2 , ska avgöra om en praktisk miljöbedömning ska göras. Handläggningstiden får förlängas vid högst ett tillfälle, om det är nödvändigt på grund av verksamhetens eller åtgärdens art, komplexitet, lokalisering eller omfattning. ska i så fall, innan den ursprungliga tidsfristen löpt ut, informera verksamhetsutövaren om skälen för förlängningen och ange när beslutet senast kommer att meddelas. I departementspromemorian anförs bl.a. följande (s. 136 f.). Denna promemoria innehåller författningsförslag som syftar till att genomföra ändringsdirektivet och dessutom genomföra de författnings-ändringar som i övrigt bedöms påkallade för att skapa ett tydligt och ändamålsenligt regelverk när det gäller processen för bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt samt bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan, dvs. det som vi i traditionellt benämner miljökonsekvensbeskrivning, miljökonsekvens-bedömning eller miljöbedömning. [...] I de delar som svensk rätt med gällande regelverk bedöms uppfylla de ändrade kraven i MKB-direktivet finns det inte en särskild redogörelse för det i promemorian. Det är endast om det har bedömts att ändringsdirektivet föranleder ett genomförande i svensk rätt i form av en ändring i lag som det i sak redogörs för den föreslagna ändringen. I den mån ändringar i MKB-direktivet föranleder ett genomförande i svensk rätt på förordningsnivå finns det inte heller en närmare redogörelse för ändringarna i sak annat än genom de föreslagna förordningsbestämmelserna. Enligt uppgift från Miljö- och pågår det arbete i med att utarbeta den planerade miljöbedömnings-förordningen. Förordningen kommer att innehålla föreskrifter bl.a. om inom vilken tid måste fatta beslut enligt lagförslagets 6 kap. 26 § . Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen m.m. Regeringen föreslår att kraven på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla förtydligas och utformas på ett sätt som stämmer överens med MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Ord och uttryck bör också ändras för att bättre stämma överens med ord och uttryck som används i i övrigt. Endast de väsentligaste kraven på innehåll i en miljökonsekvensbeskrivning placeras i lag. Miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla en samrådsredogörelse. När det gäller åtgärder för att undvika att en verksamhet eller åtgärd bidrar till att en miljökvalitetsnorm enligt 5 kap. inte följs, föreslår regeringen att det införs ett förtydligande om att kravet på innehåll i detta avseende omfattar sådana åtgärder som är planerade i den utsträckning uppgifter om sådana åtgärder är relevanta med hänsyn till verksamhetens art och omfattning. Som skäl för förslagen anför regeringen följande (propositionen s. 127). MKB-direktivet ställer detaljerade krav på vad en miljökonsekvens-beskrivning ska innehålla. De aktuella artiklarna i direktivet har genomförts i 6 kap. 7 § som bl.a. innehåller krav på uppgifter som krävs i en miljökonsekvensbeskrivning i fråga om verksamheter och åtgärder som kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll enligt MKB-direktivet har i samband med ändringsdirektivet förtydligats och kompletterats genom ändringar i artikel 5.1 och bilaga 4. En miljökonsekvensbeskrivning ska åtminstone innehålla den information som anges i artikel 5.1. Ändringarna innebär för svenskt vidkommande bl.a. ändringar i fråga om vilka miljöeffekter som ska omfattas av miljö-konsekvensbeskrivningens innehåll. Andra ändringar av betydelse för svenskt vidkommande är t.ex. att miljökonsekvensbeskrivningen ska inne-hålla uppgifter om de prognos- och mätmetoder, underlag och informationskällor som har använts. Sådana uppgifter ska ingå i den mån det är relevant med hänsyn till ett visst projekt eller ett visst projekts specifika egenskaper. Mot bakgrund av de ändringar som gjorts i direktivet när det gäller miljökonsekvensbeskrivningens innehåll bör kraven på innehåll tydliggöras och kompletteras i svensk rätt. Som framgår av avsnitt 6 bör utgångspunkten vara att väsentliga bestämmelser ska återfinnas i lag och övriga bestämmelser i förordning. Regeringen har för avsikt att meddela närmare föreskrifter i fråga om de mer detaljerade kraven på innehåll i en miljökonsekvensbeskrivning. I propositionen föreslås alltså också att regeringen ska få utfärda ytterligare föreskrifter om vad miljökonsekvensbeskrivningen ska innehålla och före-skrifter om hur miljökonsekvensbeskrivningen ska tas fram. Som skäl för det föreslagna bemyndigandet anför regeringen följande (propositionen s. 132). Enligt nuvarande regelverk finns alla bestämmelser om vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla samlade i lag. Förslaget i denna proposition innebär att kraven på en miljökonsekvensbeskrivnings inne-håll tydliggörs och kompletteras mot bakgrund av kraven i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Detaljerade bestämmels-er om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll bör dock med fördel kunna placeras i förordning. Sådana bestämmelser bedöms till viss del kunna meddelas i form av föreskrifter om verkställighet av lag som kan meddelas med stöd av 8 kap. 7 § första stycket 1 regeringsformen. Vissa komplett-erande bestämmelser kräver dock ett normgivningsbemyndigande och ett sådant bemyndigande bör därför införas. Enligt artikel 5.3 a i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet ska exploatören se till att miljökonsekvensbeskrivningen utarbetas av behöriga experter. Bestämmelsen genomförs lämpligen genom föreskrifter på förordningsnivå om hur miljökonsekvensbeskrivningen ska tas fram. För det ändamålet är det nödvändigt med ett bemyndigande på lagnivå. I författningskommentaren till 6 kap. 38 § , dvs. den bestämmelse genom vilken bemyndigandet föreslås bli infört, anför regeringen att paragrafen innehåller normgivningsbemyndiganden som möjliggör för regeringen att utfärda föreskrifter om framtagandet av och innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning för verksamheter och åtgärder. Innehållet i paragrafen är nytt. Bemyndigandena möjliggör för regeringen att utfärda de föreskrifter som krävs för ett korrekt genomförande av MKB-direktivet i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet, bl.a. i fråga om verksamhetsutövarens skyldighet att se till att miljökonsekvensbeskrivningen tas fram med den sakkunskap som krävs (jämför artikel 5.3 a i MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet). När det gäller omfattningen och detaljeringsgraden i fråga om uppgifterna i miljökonsekvensbeskrivningen är regeringens förslag att de uppgifter som ska finnas med i miljökonsekvensbeskrivningen ska ha den omfattning och detaljeringsgrad som dels är rimlig med hänsyn till rådande kunskaper och bedömningsmetoder, dels behövs för att en samlad bedömning ska kunna göras av de väsentliga miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser. I propositionen behandlas frågan om kontrollen av miljökonsekvens-beskrivningens kvalitet inom ramen för den specifika miljöbedömningen. I det avseendet föreslår regeringen att skyldigheten för prövningsmyndigheten att, innan kungörande sker, ta ställning till om miljökonsekvensbeskrivningen kan läggas till grund för den fortsatta miljöbedömningen ska komma till uttryck i 6 kap. . Om en vattenverksamhet eller miljöfarlig verksamhet som är tillståndspliktig inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska verksamhetsutövaren enligt regeringens förslag ta fram en liten miljö-konsekvensbeskrivning. Regeringen föreslår att den lilla miljökonsekvens-beskrivningen ska innehålla de upplysningar som behövs för en bedömning av de väsentliga miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan förväntas ge tillsammans med den samrådsredogörelse som har tagits fram. För verksamheter eller åtgärder som kan antas påverka miljön i ett s.k. Natura 2000-område ska en liten miljökonsekvensbeskrivning innehålla de uppgifter som behövs för prövningen enligt Natura 2000-bestämmelserna. I motion 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 framhålls att kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll endast ska avse sådant som krävs för ett korrekt genomförande av direktiv /52/EU. Motionärerna anför att det, mot bakgrund av att det föreslås att regeringen ska bemyndigas att utfärda ytterligare föreskrifter om vad miljökonsekvens-beskrivningen ska innehålla och hur den ska tas fram, är omöjligt att överblicka vad detta skulle kunna innebära. Enligt motionärerna bör, i den utsträckning regeringen ska utfärda ytterligare föreskrifter om miljökonsekvensbeskrivningens innehåll, dessa krav överensstämma med de krav som ställs i direktivet. Regeringen anser att förslagen till ändringar i ska träda i kraft . I fråga om bestämmelser som rör planer och program ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för handläggningen och bedömningen av mål och ärenden som har påbörjats före . När det gäller verksamheter och åtgärder ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för handläggningen och prövningen av mål och ärenden där ansökan kommit in till den som ska pröva tillståndsfrågan före . Om före ikraftträdandet har beslutat att en verksamhet eller åtgärd inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan, ska äldre bestämmelser fortsätta att gälla för beslutet. Miljö- och har uppmärksammat utskottet på behovet av att förtydliga övergångsbestämmelserna i förslaget till lag om ändring i . De bestämmelser i 6 kap. som gäller för verksamheter och åtgärder bör enligt departementet förtydligas på så sätt att äldre föreskrifter ska gälla även för samråd som genomförts före ikraftträdandet. För att undvika oklarheter vid rättstillämpningen bör detta klargöras i övergångsbestämmelserna. Verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska miljöbedömas m.m. Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden och tillstyrker regeringens lagförslag i denna del. När det gäller frågan om vilka verksamheter och åtgärder som alltid ska antas ha en betydande miljöpåverkan, och för vilka en specifik miljöbedömning därmed blir obligatorisk, befarar utskottet att tillämpningen av bemyndigandet i 6 kap. 21 § kan få till följd att svenskt företagande drabbas av konkurrensmässiga nackdelar. Utskottet vill därför understryka att det saknas anledning att tillämpa bemyndigandet på ett sätt som gör att det svenska regelverket går längre än vad MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet kräver. Direktivet innehåller konkreta anvisningar om vilka verksamheter och åtgärder som alltid ska antas ha en betydande miljöpåverkan.