bet · H501NU2 · 2017-12-12 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som totalt uppgår till . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. Företrädarna i utskottet för , har avstått från att delta i beslutet om anslag och hänvisar i särskilda yttranden i stället till de budgetförslag som respektive parti har lagt fram. Proposition 2017/18:1, utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Fyra yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Tillkännagivande om statliga myndigheters lokalisering Anslag inom utgiftsområde 19 1.Anslag inom utgiftsområde 19 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 19 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 19 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 19 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 19 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 19 anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 19 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:3700 av m.fl. (C), 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3815 av m.fl. (L) och 2017/18:3861 av m.fl. (M). b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 19 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD)*, (M)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (KD)*, (S), (S), (C)*, (V), (L)* och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens proposition 2017/18:1 (budgetpropositionen) i de delar som gäller utgiftsområde 19 Regional tillväxt och fyra motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som företrädare för , , och föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 Regional tillväxt i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. I betänkandet beskrivs inledningsvis resultatet av den uppföljning som har gjorts av regeringens resultatredovisning. Därefter behandlas det tillkännagivande som regeringen har redovisat hanteringen av i budgetpropositionen. Avslutningsvis behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt motsvarande förslag i motionerna. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 19 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom näringsutskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). följde näringsutskottet upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) som utskottet hade redovisat i det närmast föregående årets budgetbetänkande (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). Även denna uppföljning resulterade i ett antal förslag till förbättringar inför kommande års resultatredovisningar. Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har även fört en dialog med flera berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. och hade gruppen möten med statssekreterare , Miljö- och , för att närmare diskutera resultatredovisningen inom utgiftsområde 21 Energi. hade gruppen även ett möte om resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med statssekreterarna , . grupp för uppföljning och utvärdering har följt upp resultatredovisningen i budgetpropositionen . har uppföljningen varit tvådelad. Utöver att liksom föregående år följa upp de synpunkter som har framförts har gruppen även gjort en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Syftet med denna delfördjupning har varit att förtydliga de önskemål som utskottet har framfört om att det ska gå att koppla de mål som sätts upp till de medel som avsätts i form av anslag och det resultat som olika anslagsfinansierade insatser ger i förhållande till målen. Liksom föregående år vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . gjorde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). I samband med budgetberedningen följde utskottet upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) för respektive utgiftsområde (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1). Utskottet har därutöver genomfört en fördjupad uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Uppföljningen görs mot bakgrund av att utskottet tidigare noterat att det är svårt att följa sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottets förhoppning är att den fördjupade uppföljningen kan vara ett konstruktivt bidrag i ett fortsatt arbete med att förtydliga den röda tråden i resultatredovisningen. På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Med anledning av detta ansåg utskottet det vara berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstod även och är alltjämt giltig. Utskottet vill med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen inledningsvis framhålla att det är positivt att regeringen numera refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Utskottet anser dock alltjämt att det inom samtliga tre utgiftsområden är möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet vill här särskilt uppmärksamma de iakttagelser som görs i det här avseendet under avsnittet Den röda tråden för respektive utgiftsområde. Utskottet vill därutöver med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen framhålla ytterligare några iakttagelser som är gemensamma för samtliga utgiftsområden. I samtliga utgiftsområden presenteras utöver målet för utgiftsområdet andra mål och prioriteringar som regeringen anger att politiken ska bidra till. Utskottet vill utöver att framhålla vikten av att regeringen förtydligar hur de olika målen förhåller sig till varandra även påminna om att regeringen enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet ser positivt på att regeringen inom alla de tre utgiftsområdena i större utsträckning än har valt att visualisera resultatutvecklingen genom att använda olika diagram, företrädesvis linjediagram. Sådana diagram kan i många fall göra det lättare för en läsare att bedöma om resultatutvecklingen är den önskvärda i förhållande till de mål som har beslutats. Utskottet vill även framhålla den allmänna uppfattningen att information i tabeller eller diagram inte bör lämnas okommenterad, utan regeringen bör underlätta tolkningen av resultatinformationen genom att i löptexten lyfta fram den del av informationen som är relevant för bedömningen av resultatet i förhållande till de riksdagsbundna målen. Slutligen anser utskottet att resultatredovisningen skulle bli tydligare om de olika avsnitten renodlades i större utsträckning. förekommer det t.ex. att regeringen redovisar mål under andra rubriker än det inledande målavsnittet och att resultat redovisas tillsammans med presentationen av indikatorerna och under avsnittet analys och slutsatser. Iakttagelser om utgiftsområde 19 Regional tillväxt I likhet med föregående år anger regeringen budgetproposition att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till ett flertal redovisade mål, nämligen regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den ska också bidra till regeringens mål för jämställd regional tillväxt. Även sammanhållningspolitiken, dvs. EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning, och dess insatser ska bidra till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Detsamma gäller den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och dess insatser. I budgetpropositionen har det också tillförts formuleringar om att den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till social, ekonomisk och miljömässig utveckling, vilket gör att insatser inom politikområdet stärker genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Utskottet konstaterar att det inte framgår hur målet om Agenda 2030 förhåller sig till övriga mål som det refereras till i budgetpropositionen, utgiftsområde 19, och inte heller hur dessa mål förhåller sig till varandra. Det förhållandevis specifika övergripande målet om utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft tenderar att försvinna i redovisningen till förmån för mål som spänner över flera utgiftsområden (sysselsättning, jämställdhet, miljö och klimat). Utskottet anser således i likhet med föregående år att det inte är tydligt hur dessa mål och prioriteringar förhåller sig till övergripande mål för utgiftsområdet. Utskottet vill påminna om att regeringen enligt budgetlagen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutats av . Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdena. Det vore därför önskvärt att genomgående och tydligare lyfta fram och återkoppla indikatorer och resultatredovisning till det övergripande målet i stället för till övriga mål och prioriteringar. Utskottet anser att det är en stor svårighet i resultatredovisningssammanhang att det konstateras att måluppfyllelsen av den regionala tillväxtpolitiken är beroende av styrning av resurser inom samtliga utgifts- och politikområden. Man kan fråga sig om målet med den utgångspunkten över huvud taget är möjligt att följa upp inom utgiftsområdet. Utskottet anser att delmål skulle underlätta arbetet med resultatredovisningen. Delmål skulle kunna formuleras med utgångspunkt i det mål om utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft som har beslutat. Med delmål skulle en eller ett par indikatorer specifikt för t.ex. transportbidraget kunna tas fram. När det gäller prioriteringarna på EU-nivå konstaterar utskottet i likhet med föregående år att dessa i stor utsträckning styr den svenska regionala utvecklingspolitiken eftersom de slår fast vilka regionala projekt som kan beviljas medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och dess medfinansiering. Indikatorer och andra bedömningsgrunder För att följa politiken redovisar regeringen i likhet dels indikatorer för att följa utvecklingen i regioner, dels indikatorer för insatser som finansieras inom utgiftsområdet och deras medfinansiering. När det gäller indikatorer för att följa utvecklingen i regionerna kan utskottet konstatera att regeringen fortfarande i första hand relaterar dessa till den nationella strategin för hållbar regional tillväxt 2015–2020. I propositionen redovisas tre huvudindikatorer, vilka på ett övergripande sätt visar den regionala utvecklingen kopplad till den nationella strategins prioriteringar, och delindikatorer som ger en bredare bild av den nationella strategins prioriteringar. Eftersom den regionala tillväxtpolitikens prioriteringar innefattar insatser inom ett stort antal politikområden har enligt regeringen även indikatorerna stor bredd. Regeringen redovisar inte heller i årets budgetproposition några regionala indikatorer för den fjärde huvudindikatorn Internationellt samarbete. Utskottet anser att indikatorer bör utvecklas för alla relevanta delar av resultatredovisningen. Utskottet finner vidare att ansatsen att i en tabell redogöra för vilka indikatorer som används och att skilja mellan huvud- och delindikatorer är positiv. Emellertid är begreppen inte är helt stringenta, t.ex. ställs rubrikerna kortsiktiga indikatorer och indikatorer mot varandra. Utskottet anser att tydligheten och strukturen i redovisningen av huvudindikatorer och delindikatorer bör utvecklas ytterligare. Möjligen kan diagram och tabeller öka tydligheten. Indikatorerna för insatser som finansieras inom utgiftsområdet är indelade i fyra indikatorområden, vilka motsvarar insatser inom ramen för regionalfondsprogrammen. Utskottet anser att det är positivt att indikatorerna redovisas i tabell och att valen av indikatorer för t.ex. sysselsättningsökning och företag motiveras i budgetpropositionen. Nya indikatorer har utvecklats för regionala företagsstöd och kommersiell service. De nya indikatorerna är gemensamma för selektiva företagsstöd och stöd till kommersiell service inom anslaget 1:1 och transportbidrag inom anslaget 1:2. Selektiva företagsstöd avser ett flertal stöd, t.ex. regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag m.m. Det ges inte någon bakgrund till varför gemensamma indikatorer har valts för de selektiva företagsstöden, transportbidragen och stöden till kommersiell service. Utskottet konstaterar att de nya indikatorerna är övergripande och allmänna, och de är inte heller helt lätta att tolka. Det anges t.ex. inte på vilket sätt, var och för vem indikatorn sysselsättning leder till positiva effekter. Indikatorn överlevnadsgrad torde förutsätta diagram med längre tidsserier i kommande budgetpropositioner. Indikatorn förädlingsvärde baseras möjligen på antagandet att ett företag som får transportbidrag därmed kan förädla råvaror inom regionen. Indikatorn konkurrenskraft är ett sammansatt begrepp och bör kanske preciseras för att vara tydligt. Indikatorn är mer generell än vad som anges i målet för den regionala tillväxtpolitiken som ju har stärkt lokal och regional konkurrenskraft som mål. Regeringens redovisning av indikatorerna är omfattande, och det är enligt utskottets uppfattning inte lätt att följa i vilken mån indikatorerna har bidragit till att mäta i vilken mån mål för utgiftsområdet har uppnåtts. Utskottet vill i likhet med föregående år framhålla att indikatorerna bör vara utformade efter och vara tydligt kopplade till det mål som har beslutat för utgiftsområdet för att göra det möjligt för att följa upp måluppfyllelsen. Även redovisningens struktur bör utformas med utgångspunkt i det övergripande målet och de delmål och resultatindikatorer som kan kopplas till det övergripande målet. Utskottet har tidigare framhållit att indikatorer i första hand bör spegla uppnådda resultat snarare än insatser eller omvärldsförändringar. Enligt regeringen är den nationella strategin vägledande och styrande för arbetet med regional tillväxt och utveckling, och insatserna inom de fyra prioriteringarna i strategin ska bidra till att uppnå målet med den regionala tillväxtpolitiken. Utskottet konstaterar att upplägget av resultatredovisningen överensstämmer med det regeringen angett om den nationella strategin som vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet och styrande för användningen av medel. Genomgående redovisas den nationella strategin först – både vad gäller indikatorer och resultat. Det textmässiga omfånget vad gäller resultat från den nationella strategin är betydligt mer omfattande än redovisning av resultat av de medel som beviljades till anslagen 1:1, 1:2 och 1:3. Regeringen framhåller att den regionala tillväxtpolitikens effekter ofta är svåra att mäta och särskilja från övergripande konjunktur- och strukturförändringar som kan ha olika effekter på utvecklingen i skilda regioner. Av propositionen framgår även att det finns begränsade möjligheter att i den årliga uppföljningen och resultatanalysen mäta och avgränsa effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet mot målet för politikområdet sett i relation till påverkan från andra offentliga insatser och omvärldsfaktorer. Utskottet konstaterar att resultatredovisningen i likhet med föregående år i hög grad består av omfattande beskrivningar av myndighetsåtgärder, insatser, uppdrag och uppföljningar och till mindre del av uppnådda effekter av statliga insatser i förhållande till de mål som har fastställt. Kopplingen till indikatorerna och till mål saknas. Detta leder till att det är svårt att få överblick och förstå vad regeringen anser vara de resultat som har uppnåtts inom utgiftsområdet och hur dessa resultat förhåller sig till det mål som har beslutats av . Utskottet anser i likhet med vad som framförts tidigare att om resultaten för den breda regionalpolitiken, dvs. insatser inom andra utgiftsområden, redovisas och skiljs ut från redovisningen av resultaten och anslagen inom utgiftsområde 19 skulle kopplingen mellan anslag och resultat tydliggöras inom utgiftsområdet. Utskottets önskan om att resultaten för flera av indikatorerna ska redovisas i tabell- eller diagramform och och inte endast i löpande text tycks inte ha hörsammats. Regeringens redovisning av resultat har anpassats efter regeringens nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 och inte så som utskottet förordar, i förhållande till det övergripande mål som beslutat om. Det anges inte i vilken mån strategin har bidragit till att uppnå mål. Regeringen konstaterar att genomförda insatser har haft en god måluppfyllelse när det gäller bl.a. näringslivsutveckling och sysselsättning i slutredovisningen av EU:s regionalfondsprogram 2007–2013. Även uppföljningen av tidigare beviljade selektiva stöd, transportbidrag och stöd till kommersiell service redovisar positiva effekter på sysselsättning men även hur stöden påverkar företagens långsiktiga ekonomiska utveckling och överlevnadsgrad. Detta är positivt men kopplingen till mål för utgiftsområdet är inte tydlig. För regionalfondsprogrammen perioden –2020 som startade finns ännu inga resultat att redovisa, och därför redovisas i stället delrapporter och förväntade resultat. Utskottet har framhållit värdet av att regeringen kopplar sina bedömningar av måluppfyllelsen till det anslagsförslag inom utgiftsområdet som är kärnan i regeringens budgetförslag. underströk utskottet att tydlighet i detta avseende underlättar beredning av budgetförslagen. Kopplingen mellan mål, anslag och resultat och vice versa kan utvecklas ytterligare. Utskottet anser att det ska gå att identifiera en röd tråd mellan dessa olika delar i budgetpropositionen. I syfte att ytterligare tydliggöra denna synpunkt har utskottet valt att göra en närmare analys av hur ett specifikt anslag inom utgiftsområdet har redovisats i budgetpropositionen.