· H401UbU17 · 2017-05-04 13:16:06 — Det är inte ofta man börjar med att hänvisa till tidigare betänkanden, men för oss som är här i rummet är detta fantastiskt. Tänk om vi kunde ha den typen av stämning när vi tar motionsbetänkanden i allmänhet - det vore fantastiskt! Vi ska behandla utbildningsutskottets betänkanden om skolväsendet: UbU17, UbU18 och Ubu19. Detta är ett omfattande motionsbetänkande som av praktiska skäl har delats upp i tre men som alltså behandlas i en samlad debatt. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag i samtliga betänkanden, inklusive ett gemensamt tillkännagivande om studie- och yrkesvägledning. Jag vill också säga att utskottets ställningstaganden och regeringens arbete har målsättningen att höja kunskapsresultaten, stärka läraryrkets attraktivitet och öka jämlikheten i skolan. Men, herr talman, anledningen till att jag inte yrkar bifall till någon av de två reservationer som vi står bakom är att oppositionens båda tillkännagivanden slår in öppna dörrar. Tillkännagivandet om att undervisning inte ska vara könsuppdelad slår in en vidöppen dörr. Regeringen beslutade om ett uppdrag till : att föreslå ändringar i läroplanerna för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter. Ändringarna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanen inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans i undervisningen. Uppdraget ska redovisas . Regeringen är alltså i full färd med att förtydliga regelverket just för att stoppa könsuppdelad undervisning. Sanningen är dessutom att de förändringar som regeringen redan påbörjat kommer att gå snabbare än en skollagsförändring. Det andra tillkännagivandet, herr talman, handlar om att regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala och centralt rättade nationella prov. Här slår oppositionen in ytterligare en öppen dörr. Ingen är emot en digitalisering av de nationella proven. Faktum är att en digitalisering av de nationella proven pågår just i detta . En särskild utredare har presenterat en rad förslag kring de nationella proven, bland annat att de digitaliseras . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor , en av många remissinstanser, säger: "Vår samlade bedömning är emellertid att det inte kommer att vara möjligt att alla prov är digitaliserade , men väl i de ämnen och de delar där det är särskilt lämpligt med hänsyn till kurs- och ämnesplaner." Detta ger en liten fingervisning om frågans komplexitet. Redan i höstbudgeten aviserade vi att de nationella proven skulle digitaliseras och få ökade inslag av extern bedömning. arbetar nu med ett förberedande uppdrag för att digitalisera proven, och regeringen planerar att lägga fram en proposition . Den meningsskiljaktighet som möjligen finns är att vi inte tycker att de nationella proven ska samlas in och skickas till en central myndighet i , som ska rätta dem. Vi tror, precis som utredningen kom fram till, att ett viktigt syfte med de nationella proven ska vara att stödja betygsättningen. Så kan vi stärka en likvärdig betygsättning och elevernas rättssäkerhet. Men för att kunna bedöma i hur hög grad kunskapskraven uppfylls behöver också de som ansvarar för elevernas kunskapsutveckling, lärarna, spela en fortsatt viktig roll när det gäller hur man använder de nationella proven. För att lärarna, som i slutändan ska sätta elevernas betyg, ska kunna göra det på ett likvärdigt och rättssäkert vis är det viktigt att de har kunskap om de nationella proven och rättningen av dem. Därför är vi för extern bedömning men inte nödvändigtvis centraliserad rättning. Eftersom detta är ett motionsbetänkande, och således inte utgår från regeringsförslag, vill jag kort säga något om några av oppositionens reservationer. Också de tar sin utgångspunkt i att regeringens arbete uppenbarligen är ointressant att ens sätta sig in i: Motion ska skrivas, antingen utifrån en vilja att visa på konflikter som inte finns eller utifrån en tro på att skolpolitiska segrar vinns av den som skriver flest motioner, reservationer eller tillkännagivanden i ämnet, alldeles oavsett hur verkligheten ser ut. Ett förslag gäller programmering i skolan. fick ett uppdrag av regeringen att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. bedömer att programmering inte ska bli ett nytt ämne i utan ingå framför allt i matematik och teknik, och teknik föreslås bli ett eget ämne i samband med proposition och fastlagd timplan. Regeringen beslutade om förtydliganden och förstärkningar i skolans styrdokument för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna innebär bland annat att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik och matematik. De skolhuvudmän som vill kan dock börja förändringarna . När det gäller motioner om ett introduktionsår och lättnader i legitimationskraven har regeringen tillsatt en utredare efter nationell samling för läraryrket. ska lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och bland annat se över behörighets- och legitimationsreglerna. Bland annat ska han bedöma om det finns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet - utan att reformens grundprincip förändras - för att underlätta kompetensförsörjningen. Utredningen ska vara klar . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor Introduktion och fortbildning för lärare redovisade skolkommissionen i sitt delbetänkande, och även har inom ramen för sin utredning i uppdrag att titta på just professionsprogram. Det finns en reservation om höjda lärarlöner, vilket redan genomförts med från staten. Det görs lyft för lärare i nationella skolutvecklingsprogram inom bland annat digitalisering, skola och arbetsliv och systematiskt kvalitetsarbete, vilket redan har redovisat. Samverkan för bästa skola innebär resurser till de skolor som har de tuffaste utmaningarna och som på flera områden fått kritik av Skolinspektionen. Samverkan för bästa skola är ett långsiktigt och framgångsrikt arbetssätt för att efter tillsyn följa upp, analysera och vidta åtgärder för att åstadkomma ökad behörighet hos eleverna, stärka ledarskapet, åstadkomma trygghet och studiero, öka specialistkunskaperna beroende på skolans olika utmaningar. Det finns helt enkelt större möjligheter för de huvudmän som vill att satsa ytterligare i de mest utsatta områdena, lönemässigt, i personaltäthet och i kompetensutveckling. Jag rekommenderar alla som ännu inte besökt någon Samverkan för bästa skola-skola att göra det. Det är ett systematiskt arbete, där skolledning och profession först analyserar och sedan utvecklar metoder, strukturer, arbetsformer och förhållningssätt i dialog med våra lärosäten och med stöd från forskning och empiri. Det ger stort hopp om att mycket är möjligt om verktyg och tillit ges. Mitt sista exempel på att reservationerna rör sig i samma härad som det arbete regeringen redan bedriver är fjärrundervisningen. gjorde vi ett gediget och komplicerat arbete i utskottet för att komma längre än vad vi hade beredningsunderlag till. Med andra ord: Utskottet ville mer än den förra politiska ledningen. Den utredning som tillsatte var inte särskilt ambitiös - vi ville mer när propositionen kom, och vi gjorde därför ett gemensamt tillkännagivande om att se över entreprenadbestämmelserna i skollagen gällande fjärrundervisning. Det handlar om att helt enkelt få köpa, sälja och samarbeta mellan kommunala huvudmän. Utredningen ska vara klar nu . Det finns egentligen bara ett område i betänkande UbU19 som jag funderar över. Det är skrivningarna från oppositionen om ett gemensamt kösystem för kommunala och fristående skolor. Utan att förhasta mig vill jag säga att det är ett klokt förslag. Men om alla elever ska välja är det upp till bevis för kommunerna att rigga ett system där valen också kan tillgodoses. Jag har fortfarande min kompis i på näthinnan när jag tänker på frågan. Hon har två döttrar som gjorde fyra val inför högstadiet, men inget kunde tillgodoses. De fick ett helt annat alternativ, där varken geografi, kollektivtrafik eller förväntningar stämde. Jag är fortfarande nyfiken och genuint intresserad av vem som ska gå först när platserna inte räcker till. Det är ingen stor diskussion i min hemkommun eller i min valkrets, men det är en rimlig diskussion, i synnerhet när kommunen dessutom inte har möjlighet att dimensionera utbudet av skolor utan faktiskt är beroende av att fristående skolor etablerar sig där de bäst behövs och i sådan utsträckning att det inte blir vare sig under- eller överetablering, med överfulla klassrum eller tomma, påkostade skollokaler som resultat. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor Långsiktiga planeringsförutsättningar är avgörande för en kommun som ansvarar för alla barns rätt till en likvärdig skolgång. Men det är också helt avgörande för alla som verkar i skolan. Jag tänker då på huvudmän, lärare, föräldrar och självklart elever. Jag kanske har låtit lite pessimistisk i de första och av mitt anförande. Jag vill dock säga att vi sällan haft ett läge som detta. Öppna dörrar - att oppositionen skriver motioner om sådant som regeringen redan jobbar med - kan ju också tolkas som ett momentum, alltså att vi inte står så långt ifrån varandra i alla skolfrågor. Med ett färskt betänkande från vill jag påstå att vi har ett läge i skolpolitiken som vi inte har haft på . Förhoppningsvis kan vi se en bruten trend gällande fallande kunskapsresultat, men likväl på tidigare oacceptabelt låga nivåer. Vi ser en ökande skolvariation och en växande ojämlikhet. Vi har stor andel nyanlända elever. Det råder lärarbrist och stora utbildningsbehov . har en kommission med forskare, skolhuvudmän och professionsföreträdare just enats om en strategi för svensk skolutveckling. Lärarfack och skolledare talar med en röst. Skolpolitiken ligger högt på svenska folkets agenda. Efter remissrundan och lite sommarledigt från är det för oss att ta ansvar. Då är det faktiskt upp till oss - det är helt upp till oss om vi vill visa att vi klarar det som decennier av skolpolitiker inte lyckats med, nämligen att sätta skolans bästa i fokus och främja långsiktighet och tilltro till professionen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 6 och 7 i UbU17, reservationerna 2 och 6 i UbU18 och reservationerna 2 och 16 i UbU19. Jag vill också önska min ärade kollega snar bättring. Det lät jobbigt att vara så sänkt i en rejäl förkylning. Vi har alla varit där. Vi vet hur tufft det kan vara att behöva vara på hugget och debattera . Jag vill också instämma i egna reflektioner om att hon kanske var något negativ i stora delar av sitt anförande. Det är nog viktigt att ändå konstatera att det är oppositionens uppgift att driva på en regering som möjligen "redan jobbar med" vissa frågor men som inte jobbar med dem tillräckligt snabbt, tillräckligt omfattande eller riktigt på rätt sätt. Vi i Alliansen har högre krav på vad som ska hända i svensk utbildningspolitik, och vi har till stora delar också idéer och förslag som skulle kunna innebära viktiga reformer som skulle behöva komma på plats mycket snabbare. skolminister har varit ansvarig för skolan i snart . Trots något som såg ut som en räddningsplan kan vi konstatera att inte mycket har hänt. Dagarna har gått, och regeringen har skruvat lite här och var i systemen, men några betydande reformer för att förstärka och förbättra svensk skola har det tyvärr inte blivit. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor Men det var i och för sig väntat. Man lade alla ägg i en korg och visade på att alla skolans utmaningar skulle lösas av . Därför var det inte så konstigt att inte bara Alliansen utan även många med oss hade ganska höga förväntningar på vad skulle föreslå. Kommissionen har förvisso lämnat flera intressanta förslag, som jag kommer att återkomma till . Men med facit i hand kan vi ändå konstatera att den här regeringens mandatperiod innebär fyra förlorade år för svensk skola. Vi var många som både höll andan och blev väldigt glada när vi fick de viktiga styrkebeskeden . Det var väldigt roliga resultat i både och Timss. Vi har mycket kvar att göra, men det var ändå en viktig vändning. Resultaten bekräftade att Alliansens reformer för mer kunskap i skolan - som Socialdemokraterna ofta har ofta kritiserat oss för och som de också har reserverat sig mot här i kammaren - nu börjar verka och stärka elevernas kunskaper. De årskullar som deltog i och Timss 2015 var de första elever som gick i skolan när de större alliansreformerna trädde i kraft. måste svensk skola fortsätta att ta välbehövliga kliv framåt. Det måste vara ett slut för skolor som år ut och år in inte klarar av sitt uppdrag. Vi välkomnar därför förslag om att regionalisera skolmyndigheterna, så att de kommer närmare lärarna, närmare rektorerna och närmare eleverna. Men vi moderater tror inte att det räcker. Alla elever - oavsett efternamn, bostadsadress eller familjebakgrund - har rätt till en skola som håller en hög kvalitet och som har lika höga förväntningar på alla elever. Jag är väldigt ledsen över att behöva konstatera att det inte ser ut så . Det finns skolor där inte ens hälften av eleverna får behörighet till gymnasiet. Det är lika mycket ett svek som en utsortering till arbetslöshet, till utanförskap och i allra värsta fall också till kriminalitet. Detta är inte värdigt ett som för det första ska hålla ihop och för det andra ska konkurrera just med kunskap. I ska alla barn och elever i alla våra skolor bli bemötta med inställningen: Det spelar mindre roll varifrån du kommer och en större roll vart du är på väg. Därför säger vi stopp till skolor som, år ut och år in, inte klarar sitt uppdrag. Det är därför helt avgörande att våra skolmyndigheter, särskilt Skolinspektionen, får ett helt annat fokus i sitt myndighetsuppdrag. Det föreslår vi i dagens betänkande. Granskningarna måste utgå mer från arbetet i klassrummen och mindre från om rätt dokument finns i rätt pärm på rektorns rum. Det innebär också helt andra befogenheter för myndigheten att gripa in och sätta stopp för skolor som inte gör det de ska: ge alla elever en utbildning som håller en hög kvalitet. Vi vill även se en förändring av . Vi vill se mer av en skolutvecklande myndighet, som har muskler och resurser att stötta skolutvecklingen när många elever inte får det stöd de behöver. Ett annat, men inte lika glatt, besked som kom var att det fanns skolor där flickor och pojkar separerades i undervisningen. Vi var många som reagerade på det, inklusive jag själv. Det gjorde glädjande nog även utbildningsministern. Det gladde mig mycket. Det fanns en samsyn från politikens sida om att huvudregeln ska vara att flickor och pojkar ska ha undervisning tillsammans i svensk skola. Men i efterhand kan vi konstatera att regeringen och utbildningsministern inte var beredda att göra den förändring av skollagen som krävs. Därför är jag glad över att en majoritet i utbildningsutskottet slår fast att en sådan förändring är direkt nödvändig. Det är nu upp till regeringen att följa beslut och sätta stopp för den tolkning av skollagen som Skolinspektionen har gjort, som innebär en sanktionering av en regelbunden separering av flickor och pojkar i undervisningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor När vi står här börjar våra elever närma sig slutet på sina terminer. Det är uppsatser som ska skrivas. Det är projektarbeten som ska slutföras. Men det är också då kunskaper ska mätas, bedömas och dokumenteras. Många är de elever som just nu gör, som har gjort och som kommer att göra de nationella proven. Men tyvärr har vi under terminen fått se både tv-program och nyhetsrapportering - det var inte länge sedan senast - om något som hotar hela legitimiteten för de nationella proven. Det är det omfattande fusket, som det verkar vara svårt att få stopp på. Att proven, som ska vara ett instrument för att mäta vad eleverna kan och inte kan, läcks och sprids är ett problem som vi moderater tar på stort allvar. Att har förtydligat sina råd är en bit på väg men långt ifrån tillräckligt. Det vi behöver är digitaliserade och externt rättade nationella prov. Här säger vi från Alliansen: Det räcker inte att presentera att detta ska vara klart till 2022. Det är för långt bort. Reformer ska självklart sjösättas med både eftertanke och respekt för professionen, men som går riskerar vi att sänka både rättssäkerheten och legitimiteten för de nationella proven. Digitaliserade och centralt rättade prov innebär också en annan stor vinst, nämligen en minskad administrativ börda för lärarna. Det ger lärarna möjlighet att fokusera mindre på administration och mer på kunskapsuppdraget. Jag måste ärligt säga att jag väldigt ofta möter lärare som frågar: Vad väntar vi på? Varför ska vi behöva vänta på en fullt utbyggd digitaliserad skola till 2022? Här får nog regeringen tugga i sig att det faktiskt är så att vi ska och bör ha högre krav på när digitaliseringen ska genomföras. Politik handlar i mångt och mycket om prioriteringar. Låt oss därför leka med tanken att regeringen hade prioriterat att ta reda på hur våra nordiska grannländer arbetar med digitaliserade prov i stället för att lägga tid och kraft på att ändra namn på lov. Min gissning är att vi då hade haft detta på plats långt mycket tidigare än 2022. Jag lovade i början av mitt anförande att återkomma till syn på förslag. Jag vill å hela mitt partis vägnar rikta ett varmt tack till ledamöter, som jag vet har jobbat hårt med att vrida och vända på svensk skolas problem, utmaningar och möjligheter. har kommit fram till flera förslag som svensk skola är i ett stort behov av. Det handlar inte minst om bättre fungerande och mer närvarande myndigheter, ett aktivt skolval och stärkta förutsättningar för lärares och skolledares kompetensutveckling och karriärmöjligheter. Det ska bli spännande att se hur regeringen väljer att förvalta och utveckla dessa förslag. Jag kan lova att vi moderater kommer att vara en konstruktiv samtalspartner i dessa frågor, som vi anser är viktiga att jobba vidare med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor Men det finns också delar där vi anser att hade behövt komma längre och vara skarpare i sina förslag. En bra skola börjar med det som sker i klassrummet. Därför måste lärarutbildningen förbättras, så att fler väljer att slutföra den i stället för att hoppa av eller att välja en annan utbildning. Vi vill fördubbla den lärarledda tiden på utbildningen för att stärka kvaliteten och modernisera utbildningen, så att alla lärare får med sig kunskaper om metodik och pedagogik i en digital skolmiljö, specialpedagogik, andraspråksinlärning och inte minst ledarskap - det är kanske det allra viktigaste. Jag saknar också förslag som på allvar möter den brist på lärare som vi har - och den kommer att förvärras framöver. Det handlar inte minst om att ta bort de regler som stänger alldeles för många dörrar till läraryrket. Det har vi inte råd med. Min förhoppning är därför att arbete är startpunkten för en ny fas för svensk skola. Med reformer för mer kunskap i skolan kan utvecklingen vändas och alla skolor bli bra skolor att välja mellan. Men det kräver en modig regering som släpper sin prestige och som vågar lyssna på de signaler som vi har skickat från kammaren till regeringen under . Det handlar om fler förstelärare, en tidig skolstart och om att utöka undervisningstiden i viktiga ämnen, som matematik och idrott. Det är bara några förslag. Det har snart gått vi fick en ny utbildningsminister. Tiden för att lägga fram några betydande reformer för mer kunskap i skolan börjar rinna ut. Jag kan konstatera att facit så här långt mest är en fortsättning av Alliansens skolpolitik, vilket i och för sig gläder mig, men svensk skola behöver mer. Vi behöver fler skickliga lärare. Vi behöver mer tid mellan elever och lärare. Vi behöver skolstart , större insatser för att nyanlända elever ska lyckas bättre i skolan och, framför allt, ett stopp för skolor som år ut och år in inte klarar av sitt uppdrag. Det blev inte mycket av detta från denna regering, vilket är synd. Ett växande och välmående kräver en skola som ger alla elever rätt förutsättningar för lärande och kunskap från dag ett i skolan. För att detta ska bli verklighet krävs både en politisk vilja och ett politiskt mod att förändra det som inte fungerar och se det som har en potential att bygga oss starkare. Detta mod har regeringen tyvärr inte vågat visa, och mandatperioden riskerar därmed att gå till historien som fyra förlorade år för svensk skola. Det är något jag verkligen beklagar. Ordningen i är sådan att om inte jag begär replik på blir det inget replikskifte här inne i kammaren, och det måste vi väl ändå ha när vi ska debattera skolväsensbetänkandet. Jag vill gärna korrigera en sak. Jag vill inte påstå att jag var negativ. Däremot skulle jag kanske inte tolka att det finns öppna dörrar och ett påhejande av regeringens politik. Det går ju inte att komma ifrån, , att digitaliserings- och programmeringsuppdraget till och en förändring av läroplanen är inte något som är på gång; det presenterades . En översyn av legitimations- och behörighetsreformen kommer . Det är inte många veckor kvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Skolväsendet - grund-läggande om utbild-ningen, Skolväsendet - lärare och elever och Skolväsendet - över-gripande skolfrågor När det gäller fjärrundervisning, som många av oss i utskottet har ett stort engagemang för, får vi vänta till . Då presenterar utredaren ett förslag. Ett systematiskt kvalitetsarbete för att se till att skolor inte år ut och år in går med så pass dåliga resultat och många obehöriga elever att det inte borde vara möjligt kan se ut på olika sätt. Man skulle kunna lägga ned skolan, vilket kan antas vara ett enkelt sätt. Men att jobba med ett systematiskt kvalitetsarbete genom Samverkan för bästa skola visar sig så här långt vara framgångsrikt. Jag vet inte hur ser på Samverkan för bästa skola. Det är dock ett arbetssätt som myndigheterna har haft. Jag tror verkligen att vi skulle kunna utveckla detta mycket mer. Att regionalisera skolmyndigheterna är heller inget som har inväntat för att kunna göra, utan en utredare är redan tillsatt. Jag vill fråga hur hon och tänker om vinster och reservation 13 i UbU19. Polletten tycks uppenbarligen ändå ha trillat ned hos när det gäller svenska folkets rättmätiga ifrågasättande. Vi betalar tillsammans skatt och plockar sedan ut verksamhet snarare än vinster. Jag undrar om jag har förstått förslaget rätt: Fristående aktörer får driva skolor och gå med vinst. De får plocka ut vinst, men när det går dåligt ska staten ta över huvudmannaskapet. Sedan kan skolan komma tillbaka och ta ut nya vinster. Det finns en hel del som är positivt i det som säger, men det finns även en rad punkter där den återkommer med tio utredningar. Det innebär i praktiken att vi kommer att stå med regeringens facit efter , som i mångt och mycket visar fyra förlorade år för svensk skola. nämner en rad frågor där vi moderater vill gå längre. Vi har bättre förslag, vilket är skillnaden.