bet · H401UbU22 · 2017-05-31 00:00:00 — betänkande 2016/17:UbU22 En skyldighet att erbjuda lovskola Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov. Lovskola ska erbjudas elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskola ska även erbjudas elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven har avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda fallen. Vidare innebär lagändringarna att den tid som en elev har deltagit i en lovskola, som huvudmannen frivilligt har anordnat fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år, ska få räknas av från ett erbjudande om lovskola. Om eleven har deltagit i lovskola behöver huvudmannen inte erbjuda eleven lovskola det aktuella året. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala garanterade undervisningstiden enligt skollagen. Lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . Därutöver innebär lagändringarna att en elev ska kunna tacka nej till lovskola, men om ett erbjudande accepteras ska eleven delta i verksamheten. Vidare ska undervisning inom ramen för lovskolan få överlämnas på entreprenad. Den nuvarande bestämmelsen om tilläggsbelopp till enskilda huvudmän ska utökas till att även omfatta ersättning för elever som deltar i lovskola. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola Sex yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Rätten till lovskola m.m. ............................................................................ Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD)................................................... Rätten till lovskola m.m., punkt 2 (M, C, L, KD)................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut a)antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). b)godtar vad utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2016/17:156 punkt 1 och avslår motion 2016/17:3658 av m.fl. (SD). Reservation 1 (SD) 2.Rätten till lovskola m.m. 2016/17:3705 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–5. Reservation 2 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (S), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas regeringens proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola och två följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast kan införas. Utredaren skulle även utreda och föreslå hur en förlängning av skolplikten med för elever i nuvarande årskurs 9, som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program, kan utformas och införas. Slutligen skulle utredaren utreda hur en obligatorisk sommarskola som är riktad till samma elevgrupp och elever i nuvarande årskurs 8 som löper risk att inte nå behörighet till gymnasieskolans nationella program kan utformas och genomföras. Utredningen redovisade sina förslag i betänkandet Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) . I propositionen behandlas utredningens förslag som rör lovskola. Betänkandet har remissbehandlats. Under den fortsatta beredningen har tjänstemän från samrått med företrädare för Kommuner och Landsting (SKL) om bl.a. de ekonomiska effekterna av de förslag som lämnas i propositionen. Vidare har vissa myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss. Lagrådet har inte haft några invändningar mot förslaget. Propositionens förslagspunkt 2 gäller ändringar i 10 kap. 3 § skollagen. Bestämmelsen är även föremål för ändringsförslag i proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor som behandlar parallellt . För att uppnå en lagteknisk samordning mellan lagförslagen har propositionens förslagspunkt punkt 2 förts över till det ärendet. Utskottet behandlar dock förslaget i sak i det nu aktuella ärendet. I propositionen föreslås att det införs bestämmelser i skollagen (2010:800) om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever i undervisning under skollov. Lagändringen innebär en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 respektive 9 och har behov av det för att uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9 och uppgå till minst i båda Den tid som en elev har deltagit i en lovskola, som huvudmannen frivilligt har anordnat fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år, får räknas av från ett erbjudande om lovskola. Om eleven har deltagit i lovskola behöver huvudmannen inte erbjuda eleven lovskola det aktuella året. Tiden för lovskola ingår inte i den minsta totala garanterade undervisningstiden enligt skollagen. Lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . En elev ska kunna tacka nej till lovskola, men om ett erbjudande accepteras ska eleven delta i verksamheten. Vidare ska undervisning inom ramen för lovskolan få överlämnas på entreprenad. Den nuvarande bestämmelsen om tilläggsbelopp till enskilda huvudmän ska utökas till att även omfatta ersättning för elever som deltar i lovskola. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Lagändringen innebär en skyldighet för huvudmän att erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 respektive 9 och har behov av det för att uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Lovskolan ska anordnas som eleven har avslutat årskurs 8 respektive 9. En huvudman får från ett erbjudande om lovskola räkna av den tid som eleven har deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år. En huvudman ska få överlämna undervisning inom ramen för lovskola till en annan huvudman genom entreprenad. avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (SD). I syfte att förbättra skolresultaten har allt fler huvudmän börjat anordna undervisning under skollov. På så sätt ges de elever som riskerar att inte nå kunskapskraven för godkänt betyg eller de elever som inte uppnått behörighet till gymnasieskolan möjlighet till extra undervisning. Undervisning under skollov anordnas på frivillig väg, och de huvudmän som väljer att ge eleverna denna möjlighet har kunnat ansöka om bidrag från staten. Det har visat sig dels att allt fler elever ges möjlighet till undervisning under skollov, dels att undervisningen kan vara ett framgångsrikt sätt för elever att nå goda resultat och därmed uppnå behörighet till gymnasieskolans nationella program. senaste sammanställning av antalet ansökningar om statsbidrag för undervisning under lov visar att av landets kommuner inte ansöker om sådant bidrag. Det är inte möjligt att med utgångspunkt i denna uppgift dra någon säker slutsats om hur stor del av eleverna som är i behov av undervisning under skollov och som inte erbjuds att delta i sådan verksamhet. Det är emellertid en indikation på att en inte obetydlig del av elever inte ges en sådan möjlighet. Den nuvarande ordningen, där det är upp till huvudmannen att avgöra om det ska anordnas undervisning under skollov eller inte, gör att inte alla elever är garanterade en sådan möjlighet. Därmed får inte alla elever samma möjlighet till undervisning, vilket i förlängningen kan ha en negativ inverkan på deras möjligheter att exempelvis nå behörighet till gymnasieskolan. Eftersom det saknas bestämmelser som reglerar innehållet och minsta omfattning av undervisning under skollov, är det upp till varje huvudman att avgöra om sådan undervisning ska erbjudas och, om undervisning erbjuds, hur den ska utformas. Det innebär att undervisningen kan uppvisa skillnader i fråga om vilka ämnen som eleverna ges möjlighet att läsa och hur länge verksamheten pågår. Även detta förhållande kan leda till problem när det kommer till att alla elever ska erbjudas likvärdiga förutsättningar. Avsaknaden av regler för undervisning under skollov gör även att det kan uppstå oklarheter om vilka rättigheter som elever har. Det rör exempelvis tillgången till skolskjuts, näringsriktiga skolmåltider, tillgång till elevhälsa m.m. En skyldighet att erbjuda lovskola leder till ökad likvärdighet Regeringen föreslår att en huvudman för grundskola ska erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 8 och som riskerar att i nästa årskurs inte nå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. En huvudman ska även erbjuda lovskola till elever som har avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått sådan behörighet. Lovskolan ska anordnas som eleven avslutat årskurs 8 respektive 9, och undervisningen ska uppgå till sammanlagt minst i båda fallen. Tiden för lovskola ska inte ingå i den minsta totala undervisningstiden. En huvudman får från ett erbjudande om lovskola räkna av den tid som eleven deltagit i lovskola som huvudmannen frivilligt anordnat fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år. Om eleven har deltagit i lovskola behöver huvudmannen inte lämna något erbjudande om lovskola det aktuella året. Förslaget innebär vidare att lovskola som anordnas enligt skollagen ska ingå i . Verksamheten får omfatta och får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Lovskolan får avbrytas om syftet med undervisningen uppnås än vad erbjudandet om lovskola avser. Det ska införas en definition av lovskola i skollagen med innebörden att det är fråga om undervisning inom som anordnas enligt skollagen under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om lovskola. I syfte att öka andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program ska huvudmän i vissa situationer vara skyldiga att erbjuda lovskola I propositionen anges som skäl för förslaget bl.a. att regeringen och tidigare regeringar genom statsbidrag har uppmuntrat huvudmän att på frivillig väg anordna undervisning under skollov. Erfarenheter visar dock att alla elever som har behov av lovskola inte ges en sådan möjlighet. Vidare medför nuvarande ordning att det, när lovskola erbjuds, är upp till huvudmannen att avgöra i vilken omfattning som eleven ska ges möjlighet till undervisning och vilka ämnen som eleven ska få undervisning i. Dessa förhållanden innebär att alla elever inte ges samma möjligheter till kompletterande undervisning som kan vara avgörande för att de ska nå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Att införa en reglering enligt vilken huvudmän är skyldiga att i vissa situationer erbjuda undervisning i lovskola kan enligt regeringen vara ett sätt att komma till rätta med detta. Förslaget om lovskola kommer att medföra ett utökat åtagande för huvudmännen, och det kan komma att uppstå vissa utmaningar att rekrytera behöriga lärare. Lovskolans speciella karaktär kan emellertid förväntas bidra till att underlätta rekryteringen av lärare. För att underlätta anordnandet av lovskola föreslår regeringen vidare att en huvudman ska ha rätt att bestämma vid vilken skolenhet som lovskola ska anordnas. Därutöver lämnas förslag om att det också ska vara möjligt att överlämna undervisning inom lovskolan på entreprenad. Avsikten med dessa förslag är att huvudmännen ska ges möjlighet att forma undervisningsgrupper med en lämplig storlek. Därmed ges en huvudman, genom att samla lovskolans elever till en viss skolenhet eller genom samverkan med en annan huvudman, ökade möjligheter att hantera en lokal brist på lärarresurser. Med hänsyn tagen till de positiva effekter som en lovskola kan förväntas medföra för eleverna, anser regeringen att det finns övervägande skäl för att införa bestämmelser i skollagen enligt vilka huvudmännen ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda lovskola. Av bestämmelserna måste det framgå vilken rätt en elev har till lovskola Regeringen anger att det grundläggandet skälet för att införa en skyldighet att erbjuda lovskola är att alla elever i behov av det ska få rätt till sådan undervisning. En sådan reglering förväntas bidra till att skapa en mer jämlik skola. Då det är fråga om vissa elevers rätt till lovskola måste bestämmelserna utformas på sådant sätt att det framgår klart och tydligt till vem ett erbjudande ska riktas, vilken omfattning som lovskolan ska ha och när lovskolan ska anordnas. Regeringen anser att huvudmännen i stor utsträckning bör ges möjlighet att avgöra när lovskolan ska anordnas. Den nya regleringen bör inte utformas så att den riskerar att försvåra för huvudmännen att erbjuda den lovskola som anordnas på frivillig väg. De elevgrupper som ska ha rätt till lovskola måste preciseras Regeringen anför vidare i skälen för förslaget att en huvudman ska vara skyldig att erbjuda lovskola till elever som avslutat årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan, vilket i praktiken innebär att det är de elever som inte har uppnått behörighet till ett yrkesförberedande program som kommer att omfattas av denna skyldighet. Enligt regeringen finns det skäl att begränsa skyldigheten att erbjuda elever som avslutat årskurs 8 lovskola vid de fall då eleven riskerar att inte uppnå kunskapskraven för betyget E i ett eller flera ämnen i nästa årskurs och som därigenom riskerar att inte uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Om huvudmannen gör bedömningen att eleven i nästa årskurs kommer att uppnå kunskapskraven för godkända betyg i den omfattning som krävs för att bli behörig till ett yrkesprogram, finns det ingen skyldighet att erbjuda lovskola. Det finns således ingen skyldighet att erbjuda lovskola till elever som riskerar att inte uppnå behörighet till ett högskoleförberedande program. Regeringen föreslår att skyldigheten bör utformas på sådant sätt att huvudmän riktar sitt erbjudande till samtliga elever som uppfyller förutsättningarna för lovskola. Det bör alltså inte vara möjligt för en huvudman att genom urval prioritera exempelvis de elever som bedöms ha störst möjlighet att nå kunskapskraven eller behörighet till gymnasieskolans nationella program. Frivilligt anordnad lovskola ska kunna räknas av mot skyldigheten att anordna lovskola Regeringen konstaterar att förlaget innebär att en huvudman ska ha möjlighet att räkna av den tid som eleverna har deltagit i sådan lovskola som huvudmannen frivilligt har anordnat fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år. Enligt regeringen säkerställer en sådan reglering att elever i behov av lovskola får tillgång till sådan undervisning, som regleringen inte innebär en onödig styrning av verksamheten. De huvudmän som hellre vill anordna lovskola t.ex. under läslovet eller påsklovet kommer att kunna räkna av den tid som eleven har deltagit i sådan lovskola från skyldigheten att anordna lovskola efter avslutat läsår. Om en elev deltar i en av huvudmannen frivilligt anordnad lovskola fr.o.m. augusti det år eleven påbörjar årskurs 8 respektive 9 t.o.m. vårterminen påföljande år, ska huvudmannen inte behöva erbjuda eleven lovskola det aktuella året. Den föreslagna regleringen medför stor frihet för huvudmannen att anordna lovskola när det passar bäst med hänsyn till lokala förhållanden. Vidare innebär förslaget att juli månad alltid kommer att vara undervisningsfri. Lovskolan ska vara en del av Vidare framhåller regeringen i skälen för förslaget att det är av stor betydelse att lovskolans elever har samma rättigheter som när de får sin obligatoriska utbildning. Det rör sig exempelvis om rätten till stöd och särskilt stöd, ämnesbehöriga lärare, aktivt lärarstöd, trygghet och studiero, tillgång till elevhälsa, fria skolmåltider, skolskjuts samt rätt till böcker och andra Detta kan åstadkommas genom olika lagtekniska lösningar. lovskolan är en del av blir ovan nämnda rättigheter direkt Regeringen anser att det inte finns skäl att utreda om sådan lovskola som huvudmännen är skyldiga att erbjuda ska särskiljas från Även sådan lovskola som huvudmännen frivilligt anordnar, i syfte att den tid eleven deltar i sådan lovskola ska få räknas av mot en eventuellt kommande skyldighet att erbjuda lovskola efter att eleven har avslutat årskurs 8 respektive 9, bör ingå i . Regeringen gav i uppdrag att ta fram stödmaterial eller allmänna råd till huvudmän som anordnar lovskola. Materialet ska tas fram enligt förslagen i propositionen, och om fattar beslut enligt dem ska färdigställa materialet. tydliggöra de förutsättningar som gäller för lovskolans verksamhet och därmed bidra till att lovskolan uppnår sitt syfte. Det ingår i skyldigheten att erbjuda lovskola att informera om den Regeringen bedömer att det inte bör införas en särskild bestämmelse i skollagen som innebär att huvudmän ska vara skyldiga att informera elever och deras vårdnadshavare om möjligheten att delta i lovskola. införs en skyldighet för huvudmän att erbjuda elever lovskola ligger det enligt regeringen i sakens natur att de därigenom även är skyldiga att informera eleven om lovskolan. En elev som accepterar ett erbjudande ska vara skyldig att delta Regeringen bedömer att det är rektorn som bör besluta om en elev ska erbjudas En elevs vårdnadshavare eller, om eleven är myndig, eleven själv bör kunna tacka nej till ett erbjudande om lovskola. Regeringen föreslår att det ska införas en bestämmelse i skollagen som innebär att en elev som accepterar ett erbjudande om lovskola ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. uteblir utan giltigt skäl från lovskolan ska rektorn, om det inte finns särskilda skäl, se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Regeringen konstaterar i skälen för förslaget att gymnasieskolan inte är obligatorisk till skillnad från . Det finns alltså ingen skyldighet för en ungdom att genomgå en gymnasieutbildning. Den elev som väljer att börja i gymnasieskolan är dock skyldig att delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. en elev i gymnasieskolan uteblir utan giltigt skäl, ska rektorn enligt huvudregeln se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande (15 kap. 16 § skollagen). I samband med att bestämmelsen infördes framhöll regeringen att elever som börjar i gymnasieskolan förbinder sig att delta i all den verksamhet som ingår i gymnasieutbildningen (prop. 2009/10:165 s. 413). Samma synsätt kan enligt regeringen intas i förhållande till lovskola. Eftersom lovskolan ska vara en del av kommer bestämmelserna om trygghet och studiero även att vara tillämpliga i fråga om lovskolans verksamhet. Det innebär exempelvis att en lärare har rätt att visa ut en elev från undervisningslokalen för högst återstoden av ett undervisningspass. Så får ske om eleven stör undervisningen eller på annat sätt uppträder olämpligt och eleven inte har ändrat sitt uppförande efter uppmaning från läraren. Under samma förutsättningar får en lärare besluta om kvarsittning, dvs. att en elev ska stanna kvar i skolan under uppsikt högst efter att skoldagens undervisning har avslutats eller infinna sig i skolan högst innan undervisningen börjar (5 kap. 7 och 8 §§ skollagen). Eftersom lovskolan inte är en obligatorisk verksamhet för eleverna och bestämmelserna om skolplikt i 7 kap. skollagen inte omfattar denna verksamhet är däremot bestämmelserna om ansvar för att skolplikten fullgörs inte tillämpliga på lovskolan (se 7 kap. 20–23 §§). Således är det exempelvis inte möjligt för hemkommunen att förelägga en frånvarande elevs vårdnadshavare att se till att eleven fullgör lovskolan. En huvudman ska ha rätt att bestämma vid vilken skolenhet lovskolan ska anordnas Regeringen föreslår att det i skollagen införs en bestämmelse som innebär att en huvudman ska ha rätt att bestämma vid vilken skolenhet som lovskola ska anordnas. Av bestämmelsen ska det också framgå att regleringen om att en elev har rätt att bli mottagen i en grundskola som anordnas av en annan kommun än den som ska svara för elevens utbildning, inte är tillämplig på lovskola. Regeringen framhåller att huvudmän måste få de praktiska förutsättningar som krävs för att anordna lovskola. Det kan exempelvis vara nödvändigt för en huvudman att samla lovskolans elever till någon eller några av huvudmannens skolenheter, för att på så sätt få en rimlig utformning av undervisningsgrupperna och även få tillgång till behöriga lärare. Med förslaget kommer det inte att finnas någon skyldighet för kommunen att i samband med lovskola placera en elev vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå. Det finns dock inget hinder mot att en kommun i samband med erbjudandet om lovskola hör efter om elevens vårdnadshavare har ett sådant önskemål. En huvudman ska inom ramen för lovskolan erbjuda elever prövning för betyg Regeringen föreslår att det i skollagen införs en bestämmelse som innebär att en huvudman är skyldig att erbjuda elever som gått ut årskurs 9 tillfälle till prövning för betyg i de ämnen som eleven fått undervisning i inom ramen för lovskolan. I propositionen anförs att elever som deltar i lovskola har möjlighet till prövning för betyg. En prövning innebär att det görs en ny bedömning av elevens kunskaper i relation till kunskapskraven i ämnet. finns emellertid skäl att gå ett steg längre när det gäller lovskolans elever och ge huvudmän en skyldighet att erbjuda eleverna en sådan prövning. säkerställs att eleverna verkligen får möjlighet till prövning för betyg. finns skäl att framhålla att skyldigheten att erbjuda betygsprövning innebär att huvudmannen måste vidta de praktiska åtgärder som krävs för att prövningen ska kunna ske i anslutning till lovskolans verksamhet. Det är alltså inte tillräckligt att en huvudman erbjuder eleven en sådan prövning vid ett senare Vid betygsprövning gäller skollagens bestämmelser om betygssättning i tillämpliga delar (10 kap. 23 § andra stycket skollagen). Prövningen för betyg kommer att avse sådana ämnen som eleven inte har fått godkänt slutbetyg i när hon eller han gick ut årskurs 9. huvudmannen inte rätt att ta ut någon avgift för denna prövning (1 § förordningen [1991:1124] om avgifter för prövning inom skolväsendet). gällande bestämmelserna om betygsprövning ger eleven rätt att begära att få genomgå prövning för betyg i de ämnen i vilka hon eller han redan har godkänt I en sådan situation finns det ingen skyldighet för en huvudman att