bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Mot bakgrund av att regeringen fortsätter den kraftiga utbyggnaden av yrkeshögskoleplatser ser utskottet inte skäl att vidta ytterligare åtgärder. Utskottet anser vidare att regeringen gör en kraftfull satsning även på folkhögskolorna, där antalet platser på allmän och särskild kurs utökas med motsvarande 5 000 platser, och ser därmed inte skäl att vidta ytterligare åtgärder. Övriga minskningar eller ökningar av anslag När det gäller övriga yrkanden om minskningar eller ökningar av anslag som föreslås i motionerna kan utskottet konstatera att utskottet har redovisat regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2017/18:2815 yrkande 19, 2017/18:3601 i denna del, 2017/18:3626 yrkande 13, 2017/18:3650 yrkande 16, 2017/18:3683 yrkande 14, 2017/18:3711 i denna del, 2017/18:3759 yrkandena 18 och 25 samt 2017/18:3812 i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). 5 Universitet och högskolor Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet och högskolor för samt en närmare redogörelse för budgetpropositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i budgetpropositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet och högskolor är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Resultaten för verksamhetsområdet sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultat inom området (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 155 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer för svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 43 f.). Dessa sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. Totalt fanns det ca 293 900 helårsstudenter (grundnivå och avancerad nivå). Antalet helårsstudenter minskade något jämfört . Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Fördelningen mellan kvinnor och män har varit i stort sett densamma . Antalet doktorander uppgick till ca 18 010, vilket är 640 färre än föregående höst. Av doktoranderna var kvinnor och män. De totala kostnaderna för verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till , vilket motsvarar av BNP. Verksamheten omfattar utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning. De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid statliga universitet och högskolor via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Vad gäller indikatorn Resultatet av kvalitetsutvärderingar har regeringen gett myndigheten i uppdrag att vidareutveckla och införa ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högskoleutbildning (U2016/01349/UH). Som ett led i metodutvecklingen slutförde myndigheten pilotutvärderingar av 13 utbildningar på forskarnivå inom samtliga ämnesområden. Elva av utbildningarna fick omdömet hög kvalitet. Hos två av utbildningarna, en i kemi och en i hälsovetenskap, upptäcktes brister i kvaliteten. Inom ramen för det förra nationella kvalitetssäkringssystemet för högskoleutbildning fattade myndigheten beslut om 2 088 utbildningar, varav fick det högsta omdömet mycket hög kvalitet och fick det lägsta omdömet bristande kvalitet. och fattade myndigheten beslut om 105 utbildningar som tidigare fått omdömet bristande kvalitet. Av dessa har 97 utbildningar bedömts uppfylla kvalitetskraven för högskoleutbildning. Indikatorn beslut om tillstånd att utfärda examina beskriver antalet prövningar av tillstånd att utfärda examina som myndigheten har genomfört och antalet tillstånd som har beviljats respektive fått avslag. prövade myndigheten 18 ansökningar om tillstånd att utfärda examina, en minskning med 9 ansökningar innan. Av dessa ansökningar beviljades 12, 3 avslogs och 3 fick förlängd prövningstid. Indikatorn Andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor beskriver andelen lärare vid universitet och högskolor som är disputerade, dvs. har en doktorsexamen. var andelen disputerade lärare , vilket var en ökning jämfört . Av de kvinnliga lärarna var disputerade lärare. Motsvarande siffra för de manliga lärarna var . Indikatorn Prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå beskriver i vilken omfattning studenterna tar de högskolepoäng de varit registrerade för. Om en student tar alla sina registrerade poäng är prestationsgraden . Prestationsgrad är alltså ett genomströmningsmått för högskoleutbildning. Den senaste samlade uppföljningen av prestationsgrad gäller /14. Prestationsgraden var detta år för samtliga helårsstudenter, vilket var högre än föregående år. Detta innebär att prestationsgraden har ökat . Kvinnorna uppvisade en högre prestationsgrad än männen, mot männens . Skillnaden i prestationsgrad var också stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till en yrkesexamen var /14 och för fristående kurser på distans . Indikatorn Genomströmning i utbildning på forskarnivå beskriver nettostudietiden i genomsnitt för en doktorsexamen. Den nominella studietiden för en doktorsexamen är . De som avlade en doktorsexamen hade en genomsnittlig nettostudietid . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen. För doktorander som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, i genomsnitt för doktorsexamen och för licentiatexamen. Indikatorn Vetenskaplig produktion beskriver antalet vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder samt i , , och vissa större europeiska länder. Resultaten för indikatorn redovisas nedan under avsnitt 6 Forskning, där indikatorn benämns Vetenskapliga artiklar. Indikatorn Förmåga att attrahera externa medel för forskning beskriver lärosätenas tillgång till externa medel. Lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer uppgick till , intäkterna från uppdragsforskning och avgifter samt de finansiella intäkterna uppgick till . Jämfört med föregående år var detta en intäktsökning med från nationella och internationella forskningsfinansiärer samt en intäktsminskning med från avgifter räknat priser. Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen framhåller regeringen att det övergripande målet för verksamhetsområdet var att utbildning och forskning vid universitet och högskolor skulle hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Regeringen konstaterar att eftersom ett nytt kvalitetssäkringssystem håller på att införas genomfördes inga nya kvalitetsutvärderingar . har dock fattat beslut om ett antal utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet. Det stora flertalet av dessa bedöms nu uppfylla kvalitetskraven för högskoleutbildning. Det andra övergripande målet för verksamhetsområdet var att verksamheten skulle bedrivas effektivt. Regeringen konstaterar att prestationsgraden i utbildning på grundnivå och avancerad nivå har ökat , vilket tyder på att effektiviteten har ökat. Även genomströmningen i utbildning på forskarnivå är relativt god. Regeringen framför vidare att målet om att främja hållbar utveckling, internationalisering, jämställdhet och breddad rekrytering är områden som kräver en utveckling. Det saknas en samlad bild av hur utbildning för hållbar utveckling tillämpas, det finns fortfarande mycket att göra för att nå en jämn könsfördelning inom hela högskolan och det är av största vikt att motverka skillnader i tillgång till utbildning mellan människor med olika bakgrund, men också att säkerställa att utbildning finns tillgänglig i hela landet, t.ex. via distanskurser. Regeringen anför att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forskningsländer. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Därför investerar regeringen i att bygga ett modernt kunskapssamhälle med högklassig forskning och utbildning i hela landet. Den högre utbildningen ska möjliggöra ett livslångt lärande oavsett var man bor i landet och bidra till en hållbar utveckling, näringslivets konkurrenskraft och jämlikhet. Regeringen framhåller vidare att det är viktigt att det finns goda möjligheter att återvända till högskolan eller påbörja en högskoleutbildning senare i livet för att skaffa ny kompetens, fördjupa tidigare kunskap eller specialisera sig. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda både för dagens och för morgondagens arbetsmarknad. Lärosätena har därför, enligt regeringen, ett stort ansvar att se till att utbildningarna vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt att de förnyas, är långsiktigt hållbara och arbetsmarknadsanknutna. Regeringen framhåller att universitetens och högskolornas styrning behöver utvecklas för att de ska få goda förutsättningar att kunna bedriva en långsiktig verksamhet. En utredning genomför därför en samlad översyn av styrningen, inklusive resurstilldelningen. För att bidra till en fungerande kvalitetssäkring har uppgift utökats till att ansvara för ett sammanhållet system för kvalitetssäkring som omfattar högskolans hela verksamhet, dvs. Regeringen anför vidare att nyckeln till att förbättra kunskapsresultaten i den svenska skolan är behöriga och kompetenta lärare. Med hänsyn till den stora bristen på lärare och förskollärare genomför regeringen en rad omfattande insatser, t.ex. en utbyggnad av antalet utbildningsplatser och fler vägar in i yrkena. Vidare menar regeringen att tillgången på relevant utbildning är en förutsättning för en hållbar tillväxt och för enskilda individers utveckling. För att fler behöriga sökande ska kunna få plats på högskoleutbildningar föreslår regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Regeringen föreslår bl.a. en utbyggnad av flera samhällsviktiga utbildningar. Regeringen understryker att och världen står inför flera stora samhällsutmaningar som måste mötas och hanteras för att vi ska kunna utveckla ett modernt välfärdssamhälle. Regeringens ambition är att stärka den fria forskningen som forskningspolitiken kopplas till relevanta samhällsutmaningar. I enlighet med propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) föreslår regeringen ökningar av de statliga anslagen för forskning. Det är viktigt att universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå öka för att de ska få bättre möjligheter att ta ansvar för utvecklingen av den svenska forskningen. I den nämnda forskningspolitiska propositionen 2016 angav regeringen principer för fördelningen av de ökade anslagen. Genom den höjning som gäller skapas goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed att stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:1 för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget föreslås öka med 2018 till följd av nya uppdrag om en samlad kvalitetssäkring. Anslaget beräknas ökar med 2019 respektive 2020 av samma anledning. 2:2 Universitets- och högskolerådet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Universitets- och högskolerådets förvaltningsutgifter. Universitets- och högskolerådet ansvarar för bedömning av utländsk utbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. För att stärka stödet för bedömning av nyanlända elevers tidigare kunskaper och utbildning föreslår regeringen att anslaget ökar med 2018. För att möjliggöra det särskilda informationsuppdrag för att tydliggöra vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena som regeringen avser att ge Universitets- och högskolerådet tillsammans med föreslår regeringen att anslaget ökar med 2018. För att möta det ökade antalet ärenden samt möjliggöra vidareutveckling av myndighetens beredskap och insatser föreslår regeringen att anslaget ökar med 2018. Anslaget beräknas öka med 2019 respektive 2020 för att stärka stödet för bedömning av nyanlända elevers tidigare kunskaper och utbildning. Anslaget beräknas öka med 2019 respektive 2020 för att möjliggöra myndighetens uppdrag att tydliggöra vägarna in i lärar-och förskolläraryrkena. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Universitets- och högskolerådet har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet, för bl.a. högskoleprovet. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 22 till de totalt 30 anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid universitet och högskolor för . Det finns också medel till universitet och högskolor inom anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor, anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor, anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning och anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Samtliga ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer räknas upp med pris- och löneomräkning på . Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer framgår av propositionen, tabell 10.54 (s. 242). Anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Nedan redovisas övergripande regeringens förslag till satsningar med påverkan på universitetens och högskolornas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. De närmare detaljerna redovisas under respektive anslagstexter i budgetpropositionen. För en översikt över förslag till utbyggnad av utbildningar , fördelat på lärosäte, se propositionen, tabell 10.55 (s. 242–243). För en översikt över föreslagen utbyggnad av utbildningar på , se tabellerna 9.2–9.4 (s. 208). I härledningstabeller under respektive lärosätes anslag framgår omfattningen av medel till olika satsningar, t.ex. specifika utbyggnader av utbildningar. inleddes en kvalitetssatsning om på lärar- och förskollärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap. För att ge förutsättningar för en fortsatt hög kvalitet bör satsningen vara långvarig, och medel bör därför avsättas för detta ändamål även fortsättningsvis. För att fler behöriga sökande ska kunna få plats på högskoleutbildningar föreslår regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Regeringen föreslår att avsätts och beräknar samma summa , motsvarande drygt 3 200 utbildningsplatser. Ett större utbud av relevanta sommarkurser ger studenter möjlighet att bedriva effektivare studier. Regeringen föreslår en satsning om 2018 för att utöka antalet sådana kurser vid elva lärosäten. Därefter beräknas tillföras för ändamålet, och då kan också fler lärosäten bli aktuella för satsningen. Fler i förskole- och lärarutbildning Med anledning av den stora bristen på förskollärare och lärare genomför regeringen en rad insatser för att öka antalet förskollärare och lärare. pågår en utbyggnad om 10 400 utbildningsplatser inom förskollärar- och lärarutbildningarna. Regeringen föreslår att totalt respektive avsätts för projekt som skapar fler vägar in i dessa yrken. och Universitets- och högskolerådet föreslås få för ett särskilt informationsuppdrag om utbildningar till förskollärare och lärare. Flera insatser pågår för att öka antalet behöriga lärare, och regeringen avser att omprioritera ytterligare 90 miljoner 2018 för bl.a. insatserna Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () och särskild kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). För att förbättra förutsättningarna för att rekrytera lärare till kulturskolor föreslår regeringen en permanent satsning på ett kulturskolekliv motsvarande . Det finns ett stort behov av ingenjörer, och regeringen föreslår därför att avsätts 2018 för att bygga ut ingenjörsutbildningar. Fullt utbyggd beräknas satsningen uppgå till ca , vilket motsvarar 1 600 utbildningsplatser. Regeringen föreslår en satsning på utbildningsplatser särskilt inriktad mot samhällsbyggnadssektorn. föreslås ca avsättas för utbyggnaden. Fullt utbyggd beräknas satsningen uppgå till ca , vilket motsvarar ca 1 150 utbildningsplatser. Läkarutbildningarna behöver byggas ut. Regeringen föreslår att ca avsätts för ändamålet 2018, vilket motsvarar ca 40 helårsstudenter. Fullt utbyggd beräknas satsningen omfatta , motsvarande ca 440 utbildningsplatser. pågår en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Försvarshögskolans civila utbildningar bör byggas ut. Regeringen föreslår att avsätts . Fullt utbyggd motsvarar satsningen ca 200 utbildningsplatser. Behovet av teologiskt utbildade med inriktning mot den ortodoxa kyrkan har ökat . Därför föreslås resurserna till Teologiska högskolan i öka med 2018. Fullt utbyggd motsvarar satsningen ca 100 utbildningsplatser. Eftersom det råder brist på tolkar i offentlig sektor föreslås tillföras för tolk- och tolklärarutbildning. Med ett ökat antal nyanlända har efterfrågan på svenska som andraspråk ökat. För att utöka kapaciteten för Nationellt center för svenska som andraspråk föreslås centret förstärkas med 2018. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Universitet och högskolor har även intäkter från avgiftsbelagd verksamhet. För detaljerade uppgifter hänvisas till redovisningen under anslagstexterna för respektive lärosäte. Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar 15 till de totalt 30 anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för . De 30 anslagen får användas för ersättning till statliga universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå. Av de totalt 30 anslagen avser anslagen för konstnärliga högskola, , Kungl. i konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå. För en översikt över ökningen av anslagen för respektive lärosäte hänvisas till propositionen, tabell 9.6 (s. 212). För en översikt över föreslagna och beräknade anslagsökningar för forskning även inom andra utgiftsområden, se propositionen, tabell 9.5 (s. 209). I härledningstabeller under respektive lärosätes anslag framgår om ökningen av medel härrör från satsningar enligt forskningspropositionen 2016 (prop. 2016/17:50). Regeringen beräknade i budgetpropositionen att universitetens och högskolornas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ska öka med sammanlagt 2018–2020. I den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft , angav regeringen principer för fördelning av de ökade anslagen. Alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen får anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som omfattar per helårsstudent. I samma proposition aviserade regeringen också att merparten av nya anslag till forskning och utbildning på forskarnivå ska fördelas utifrån dels de nuvarande två kvalitetsindikatorerna, citeringar och publiceringar respektive externa medel, dels samverkan med det omgivande samhället. I avvaktan på förslag från den pågående Styr- och resursutredningen (dir. 2017:46), som bl.a. ska föreslå hur samverkan med det omgivande samhället ska premieras ekonomiskt, avser regeringen att använda bedömningar av samverkan med det omgivande samhället som grund för tilldelning av en del av de ökade resurserna. Resursfördelningen utifrån samverkan kommer därför att göras utifrån den bedömning som har gjort av lärosätenas strategier för samverkan. Fördelningen gäller endast de lärosäten som ingår i den kvalitetsbaserade resurstilldelningen. budgetproposition gjordes ingen omfördelning av de befintliga anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå baserad på citeringar och publiceringar respektive externa medel. Inte heller 2018 görs någon omfördelning av de befintliga anslagen. I budgetpropositionen , tabell 9.6 (s. 212) framgår hur ökningen av anslag för forskning och utbildning på forskarnivå fördelar sig på respektive lärosäte, utifrån de olika kvalitetsindikatorerna m.m. Bemyndigande om medlemskap och medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) I budgetpropositionen beslutade om att bemyndiga regeringen att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom mat (for Future) under för innovation och teknik (EIT) och att –2024 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . Lunds universitets ansökan om medlemskap i for Future har inte beviljats, och bemyndigandet kommer därmed inte att utnyttjas. Bemyndigande om bildande av ett holdingbolag knutet till och kapitaltillskott knutet till bolaget För att möjliggöra ett ökat nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat tillkomna vid samt för att förstärka samverkan med näringslivet föreslås att regeringen bemyndigas att bilda ett holdingbolag knutet till . För att kunna bilda bolaget föreslås även inom ramen för bemyndigandet ett kapitaltillskott till bolaget om högst . 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet för . Anslaget ökar med 58 829 000 till följd av pris- och löneomräkning (1,). beräknas anslaget till 3 respektive 3 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till enskilda utbildningsanordnare för ersättning för högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå samt behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till forskning och utbildning på forskarnivå. Den föreslagna anslagsnivån består av de förändringar som regeringen anvisar under anslaget i budgetpropositionen. Inom anslaget fördelar regeringen resurser till , i , Stiftelsen , Teologiska (svb), Akademi för Ledarskap och Teologi, , Stiftelsen , , , Stiftelsen , , , och . Dessutom omfattas mervärdesskattekostnader för och Stiftelsen . För en översikt av fördelningen per lärosäte hänvisas till propositionen, tabell 10.233 (s. 311). 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor för . Anslaget ökar med 10 671 000 till följd av pris- och löneomräkning (1,). beräknas anslaget till 1 respektive 1 .