bet · H401TU10 · 2017-03-09 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motioner från allmänna motionstiden : • Regeringen bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. • Regeringen bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flyg-säkerheten. Därmed bifaller utskottet helt eller delvis motionsförslag om detta. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om åtgärder inom luft-farten. I betänkandet finns tio reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En strategi för luftfarten Ett gemensamt europeiskt luftrum Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser Byte av namn på flygplatser Alkoholtester för piloter och besättningspersonal 1.En strategi för luftfarten, punkt 1 (S, MP, V) 2.Regionala flygplatser, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Regionala flygplatser, punkt 2 (SD) 4.Arlanda och , punkt 3 (M) 5.Marktransporter till flygplatser, punkt 4 (C, L) 6.Flygtrafikledningstjänst, punkt 5 (M, C, L, KD) 7.Ett gemensamt europeiskt luftrum, punkt 6 (M, C, L, KD) 8.Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser, punkt 7 (M) 9.Alkoholtester för piloter och besättningspersonal, punkt 9 (KD) 10.Drönare, punkt 10 (S, MP, V) En strategi för luftfarten, punkt 1 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strategi för luftfarten ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 18 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 15 och 2016/17:1657 av och (båda S). Reservation 1 (S, MP, V) 2016/17:321 av och (båda M), 2016/17:444 av Finn m.fl. (M), 2016/17:505 av (M), 2016/17:1631 av (S), 2016/17:1755 av och (båda SD), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 22, 2016/17:2804 av m.fl. (S), 2016/17:2966 av (C), 2016/17:3374 av (L) yrkande 14.2 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 2 (M, C, L, KD) Reservation 3 (SD) 2016/17:1531 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 4 (M) 2016/17:3374 av (L) yrkande 16. Reservation 5 (C, L) 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 19. Reservation 6 (M, C, L, KD) Ett gemensamt europeiskt luftrum 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 31.1 och 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 20. Reservation 7 (M, C, L, KD) Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 8 (M) Byte av namn på flygplatser 2016/17:1775 av (L) och 2016/17:2013 av (L). Alkoholtester för piloter och besättningspersonal 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 9 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 21, 2016/17:2103 av (M) och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:3262 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 10 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M), (S), (M), (S), (M), (S), (C), Boriana (M), Per Klarberg (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlas 29 motionsyrkanden från allmänna motionstiden , bl.a. om en flygstrategi för luftfarten, flygplatsfrågor, och drönare. Utskottet behandlade frågor om trafikens infrastruktur och vissa frågor om globala lösningar för bl.a. luftfarten och om regionala flygplatser i betänkande 2016/17:TU4 Infrastruktur för framtiden. Utskottet avser att behandla frågor om ett ökat användande av biodrivmedel för flyg i ett planerat betänkande om fossiloberoende transporter. Nedan ges en kort beskrivning av de mest centrala statliga aktörerna på luftfartsområdet. Inom luftfartsområdet arbetar Transportstyrelsen med tillsyn, tillstånd och registerhållning, precis som för övriga trafikslag. Det innebär att myndigheten • utfärdar tillstånd för flygbolag, piloter, utbildningsorganisationer, under-hållsorganisationer, flygtrafiktjänster, flygplatser m.m. • utövar tillsyn över tillståndshavare • ansvarar för och förvaltar luftfartygsregistret och inskrivningsregistret. Transportstyrelsen arbetar också med regelgivning och regelutveckling inom luftfarten. I Transportstyrelsens föreskriftsserie (TSFS) finns föreskrifter som reglerar luftfarten i . Mycket av regelverket inom luftfarten är dock internationellt. Transportstyrelsen bistår regeringen med arbetet inom Inter-nationella civila luftfartsorganisationen (), Europeiska civila luftfarts-konferensen (Ecac), Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) och EU. Transportstyrelsen är utsedd av regeringen att fullgöra de åtaganden som en mängd EU-rättsakter lägger på medlemsländerna. Vidare utfärdar Transportstyrelsen tillstånd för att flyga och trafiktillstånd för flygföretag från länder utanför EES där inte EU har slutit avtal med landet. Transportstyrelsen hanterar också t.ex. • händelserapporteringen inom luftfarten som syftar till att förbättra luft-fartssäkerheten • lagstiftning och ärenden om luftfartsskydd inklusive förvaltningen av finansieringen av passagerarnas säkerhetskontroller • tvister om flygplatsavgifter och andra ärenden inom ekonomisk reglering. ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för luftfart med utgångspunkt från ett trafikslagsövergripande perspektiv. Ansvaret gäller såväl nationell nivå som delaktighet på länsnivå och nivå. ansvarar för driftbidrag till icke-statliga flygplatser. har även till uppgift att peka ut riksintressen för kommunikationer. Flygplatser som är av riksintresse ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningen. Det är funktionen hos transportsystemet som ska säkerställas. Vidare ansvarar för statens avtal om transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik, inklusive flyg-trafik, som inte upprätthålls i annan regi och där det saknas förutsättningar för kommersiell drift. är ett statligt affärsverk som har både myndighetsuppgifter och verksamhet som bedrivs på affärsmässiga grunder. Fram till Swedavias bildande ansvarade för drift av statliga flygplatser. tillhandahåller flygtrafiktjänst för både civil och militär luftfart. sköter flygtrafiktjänst på 23 flygplatser från i norr till i söder och i tre kontrollcentraler i , och där den sistnämnda är kontrollcentral för fjärrstyrd trafikledning. har monopol på flygtrafiktjänst för undervägstrafiken och flygtrafikledningstjänst i anslutning till flygplatser som helt eller delvis kon-trolleras av staten. bedriver genom tjänsteexport inom civil luftfart. Vidare har och danska Naviair ett gemensamt bolag som sköter den operativa driften av undervägsverksamheten i det dansk-svenska luftrummet. Swedavia äger, driver och utvecklar tio flygplatser i hela , och bolaget är helägt av svenska staten. Swedavia bildades genom att flygplatsverk-samheten som tidigare tillhört bolagiserades. Verksamheten i Swedavia är indelad i en flygplatsverksamhet och en fastighetsverksamhet. Swedavias flygplatser sammanfaller med det nationella basutbudet av flyg-platser. Internationella civila luftfartsorganisationen () är ett FN-organ som har till uppgift att underlätta flygning mellan världens länder och bidra till ökad flygsäkerhet. inrättades genom Chicagokonventionen, som kom till vid ett möte i . hade tagit initiativ till detta möte och bjudit in ett antal stater, samtliga antingen allierade eller neutrala under , för att dra upp riktlinjerna för den framtida civila luftfarten. Konventionen undertecknades initialt av 52 stater som därmed blev medlemmar i . deltog i mötet och ratificerade konventionen 1946. Utgångspunkten i Chicagokonventionen är att staterna ska samarbeta för att uppnå en säker och välordnad utveckling av den civila luftfarten. Chicagokonventionen innehåller sammanlagt 96 artiklar som reglerar medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter: regler för införande av inter-nationella standardbestämmelser och rekommendationer av teknisk och flyg-operativ natur, riktlinjer för lättnader i tull- och passfrågor samt luftfarts-politiska frågor. Redan i första artikeln fastslås att varje stat har absolut suveränitet över sitt eget luftrum. För reguljärtrafik krävs enligt konventionen ett särskilt tillstånd eller annat bemyndigande av den främmande stat som berörs av trafiken. Enligt Chicagokonventionen fastställer normer och rekommendationer som vägleder medlemsstaterna vid utformningen av författningar. Syftet är att säkerställa en nödvändig likformighet mellan nationella bestämmelser och internationella normer. utfärdar sådana normer och rekommendationer som bilagor till Chicagokonventionen. Chicagokonventionen har 191 medlemmar. Huvudkontoret ligger i , och det finns dessutom sju regionala kontor, av vilka Europaregionens kontor ligger i . Ända sedan bildades har lyckats få representanter invalda i och i (). Den gemensamma nordiska delegationen i (Nordicao) består av representanten i rådet, en ställföreträdare för denna, kommissionären i ANC och en administrativ handläggare. De tre förstnämnda kommer alltid från tre olika nordiska stater. Byten görs enligt ett fastställt roterande schema. Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac) grundades av de euro-peiska länderna på initiativ av och med aktivt stöd från . De europeiska stater som är medlemmar i kan ansöka om medlemskap i som har 44 medlemmar. representeras i Ecac huvudsakligen av Transportstyrelsen. Ecac är ett samrådsorgan för europeiska luftfartsmyndigheter och har som målsättning att gynna utvecklingen av ett säkert, effektivt och uthålligt europeiskt flygtransportsystem. Ecac utfärdar resolutioner och rekommendationer. Dessa är inte rättsligt bindande för medlemsstaterna utan måste införlivas i den nationella rättsordningen. som det kommersiella jetflyget kom igång skapades Eurocontrol. Organisationen bildades för att effektivisera den europeiska flygtrafikledningen med bibehållen flygsäkerhet. Målet var att få en organisation som skulle ansvara för flygtrafikledningen inom det övre luft-rummet i . Eurocontrol är en mellanstatlig civilmilitär organisation med 41 medlemsstater. Transport-styrelsen representerar i enlighet med regeringens instruktion. Den ökande flygtrafiken, som enligt prognoser förväntas fördubblas till 2020, ställer krav på en ökad kapacitet inom flygledningstjänsten och på flygplatserna. Man satsar därför på arbetsprogrammet för nya flyg-ledningssystem (Sesar), som grundades av Eurocontrol tillsammans med Europeiska kommissionen. Målet med Sesar är att säkerställa flygsäkerheten och kapaciteten för de kommande 30 åren, göra luftfarten mer miljövänlig och minska kostnaderna för flygtrafikledning. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet () inrättades 2002 och hade inled-ningsvis uppdrag som rörde regelutveckling samt typ- och miljöcertifiering av luftfartyg. utvidgades Easas uppdrag till att även omfatta regel-utveckling m.m. för pilotcertifikat, all slags flygverksamhet och säkerhet hos operatörer från länder utanför EU. utökades uppdraget ytterligare med bl.a. regelutveckling för flygtrafiktjänst och flygplatser. presenterade ett förslag till ny grundförordning för där det bl.a. föreslås ett EU-gemensamt regelverk för drönare. Behandlingen av förslaget har påbörjats i rådet. är baserat i och har bl.a. avdelningar för regelutveckling, certifiering, standardisering och godkännanden. Förutom de 28 EU-medlemsstaterna är även , , och medlemmar i . En strategi för luftfarten Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. bifaller därmed motionsförslag om detta. Ett övrigt motionsförslag avslås. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och särskilt yttrande (V). Bakgrund och tidigare behandling riktade ett tillkännagivande till regeringen om att det bör tas fram en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Utskottet pekade på att flyget spelar en viktig roll för och att de stora avstånden i landet gör att ett fungerande inrikesflyg är nödvändigt. avlägsna placering gör även att ett väl utbyggt flygnät till resten av världen är en förutsättning för såväl näringslivets tillväxt som privatpersoners möjlighet att resa. Utskottet menade att det är viktigt att människor inom både näringslivet och den offentliga förvaltningen lätt kan ta sig till eller ut i världen samt att Försvarsmaktens beredskap, sjuktransporter och insatser vid naturkatastrofer är beroende av ett fungerande flyg och lättillgängliga flygplatser. Utskottet pekade även på att en väl fungerande flygplatsinfrastruktur har stor betydelse för besöksnäringen och möjligheterna att ta emot ökad turism från den övriga världen. Regeringen påbörjade ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi som behandlar flygets roll i transportsystemet med de transport-politiska målen och regeringens mål om EU:s lägsta arbetslöshet 2020. Arbetet har skett i dialog med berörda aktörer och varit inriktat på att främja ett bättre utnyttjande av befintliga resurser samt en bättre samordning mellan olika sektorsområden för att nå gemensamma mål. För att samla in synpunkter har infrastrukturministern och bjudit in bransch- och myndighetsföreträdare till dialogmöten. Med anledning av framtagandet av en svensk luftfartsstrategi gav regeringen i uppdrag till Trafikanalys att ta fram ett kunskapsunderlag med fakta och nulägesbeskrivningar samt information och statistik om flygets roll och funktion i transportsystemet (dnr N2015/07692/TIF). Syftet var att belysa flygets betydelse för tillgänglighet i hela landet och internationellt, sysselsättning samt miljö- och klimatpåverkan. Uppdraget genomfördes i samråd med Transportstyrelsen, , , , , Swedavia och Svenskt Flyg och redovisades till (rapport 2016:4). bjöd infrastrukturministern åter in företrädare från olika delar av flygbranschen samt myndigheter till ett andra dialogmöte i arbetet med att ta fram en svensk flygstrategi. Vid mötet underströk ministern både flygets betydelse för tillgänglighet och att flyget har en klimatpåverkan som måste hanteras för att flyget ska vara långsiktigt hållbart. presenterade regeringen svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. Allmänt om flygstrategin och genomförandet I förordet till flygstrategin pekar infrastrukturministern på att flyget har stor betydelse för ekonomi och konkurrenskraft och att det spelar en viktig roll genom att tillgodose människors och näringslivets behov av lång-väga resor och transporter, såväl inrikes som utrikes. Flyget är en del av transportsystemet, vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem. Vidare framhålls att förutsättningarna för flyget i ska förbättras. Den snabba samhälls- och omvärldsutvecklingen ger både möjligheter och utmaningar för flyget . Exempelvis kommer det att krävas ytterligare åtgärder för att minska flygets miljö- och klimatpåverkan. I strategin konstateras att behöver en flygstrategi som bidrar till ett hållbart flygresande, en minskad miljö- och klimatpåverkan samt sunda och rättvisa konkurrensvillkor. Strategin ska också bidra till effektiva regelverk för att behålla en hög flygsäkerhet, främja en ökad export av svensk flygteknik samt värna ställning som stark flygindustrination. Regeringen vill med flygstrategin tydliggöra ett antal viktiga fokusområden och prioriteringar för flyget på både kort och där utgångspunkten är de transportpolitiska mål som har beslutat om. Flygstrategin ska även ge synergier med regeringens strategier och initiativ inom såväl andra politikområden som den långsiktiga trafikslagsövergripande planeringen inom transportområdet. För att säkerställa att genomförandet av flygstrategin bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av flyget behöver strategin enligt regeringen följas upp och utvärderas, och ett dialogmöte bör vid lämpligt tillfälle hållas tillsammans med aktörerna i flygbranschen. Tillgänglighet inom och internationellt Det statliga nationella basutbudet av flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grund-läggande interregional och internationell tillgänglighet. En översyn bör göras av de svenska flygplatserna med utgångspunkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och ny teknik bör kunna minska behoven av offentligt stöd till flygplatser. Dessutom ska arbetet med att attrahera fler direkta flyglinjer till stödjas. Stärk som nav och storflygplats kan kapaciteten på och anslutande infrastruktur behöva byggas ut, och ett Arlandaråd ska tillsättas i syfte att skapa bättre förutsättningar för att utveckla . Vidare bör US preclearance, dvs. amerikansk gränskontroll, införas på för att främja nya direktlinjer till och från och stärka som storflygplats. Flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska Liksom övriga trafikslag ska flyget bidra till målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer, och flyget ska även bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås. ska vara pådrivande i EU och för effektiva krav och styr-medel som minskar flygets miljö- och klimatpåverkan. Regeringens ambition är att införa en skatt på flygresor med syftet att flyget i högre utsträckning ska kunna bära sina egna klimatkostnader. kommer bl.a. att ta fram en strategisk plan inom tilldelade medel för samordning av en omställning av transportsektorn till fossilfrihet. Utformningen av det svenska luftrummet behöver ses över, och i samverkan med andra länder ska fortsätta vara ledande i effektiviseringen av luftrummet. Hög flygsäkerhet med målbaserade regelverk ska fortsätta att driva på det internationella flygsäkerhetssamarbetet i EU. ska verka för målbaserade, teknikneutrala och riskbaserade regler, standardisering av regelverket i EU-medlemsländerna, regelförenkling och minskad administrativ börda. Den svenska drönarregleringen behöver ses över, och det är viktigt med regelverk som stöder den tekniska utvecklingen och de möjligheter som tekniken kan ge. Rättvisa villkor och sund konkurrens Försämrade arbetsvillkor och osund konkurrens inom flygbranschen måste stävjas. ska fortsätta att driva på inom EU och för förbättrad lagstiftning och verka för en enhetlig tillämpning och samverkan mellan medlemsländerna. Det behövs bättre kunskap om anställningsformers påverkan på flygsäkerheten, och myndighetssamverkan kring sociala villkor inom tran-sportsektorn bör utvecklas. ska fortsätta verka för att klausuler om rättvis konkurrens ska ingå i nya luftfartsavtal mellan EU och tredjeland. En forskningsstark och innovativ flygindustrination ska upprätthålla sin position som en stark flygindustrination. Flyg-strategin ska tillsammans med nyindustrialiseringsstrategin verka för en mer konkurrenskraftig, hållbar och innovativ flygindustri. De nya strategiska sam-verkansprogrammen ska stärka samordningen av insatser som leder till innovationer. Ökad export av svenska varor och tjänster Exportstrategin och flygstrategin ska tillsammans ge förutsättningar för att stärka handelsfrämjandet inom den svenska flygsektorn. satsar på ett ökat internationellt engagemang i arbetet med standardisering. Regeringen avser att fortsätta dialogen med branschen för att stärka det svenska exportfrämjandet inom flygindustrin och relaterade verksamheter. och (båda S) framför i motion 2016/17:1657 att det är bra att regeringen nu jobbar med en flygstrategi som är inriktad på att utveckla flyget med tyngdpunkt på fler internationella destinationer. Motionärerna pekar på att är ett avlångt land med stora avstånd och att en positiv utveckling av inrikesflyget är viktigt för tillväxten. Motionärerna menar att inrikesflygets stora betydelse för tillväxt, industri, expansion, etableringar och utveckling i hela landet och särskilt i sällan blir belyst. Att kunna besöka huvudstaden och sedan återvända hem är en självklarhet för näringslivet, myndigheter och befolkningen i stora delar av , och i norra är ett välfungerande inrikesflyg en förutsättning för detta. Motionärerna anser därför att regeringen bör ta fram en nationell strategi för inrikesflyget. m.fl. (M, C, L, KD) pekar i kommittémotion 2016/17:2530 på att geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i det samlade transportsystemet. I ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning saknas det enligt motionärerna på vissa håll realistiska alternativ till flyget. Motionärerna konstaterar att den dåvarande alliansregeringen inledde arbetet med att ta fram en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Enligt motionärerna bör den flygstrategi som den nuvarande regeringen har aviserat fortsätta under dessa former och riktlinjer. Motionärerna efterfrågar därmed att det införs en nationell flygstrategi med syfte att säkerställa flygets konkurrenskraft (yrkande 18). Även (L) efterfrågar i kommittémotion 2016/17:3374 en nationell flygstrategi (yrkande 15). Utskottet vill inledningsvis framhålla att geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i det samlade transportsystemet och har stor betydelse för att binda samman och skapa god tillgänglighet för övriga världen. Eftersom är ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning utgör flyget på vissa håll det enda realistiska transportalternativet. Genom att erbjuda svenskt flyg goda villkor och förutsättningar får flyg-bolagen möjlighet att investera i framtidens teknik, vilket i sin tur kan minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart resande. Utskottet vill påminna om att den dåvarande alliansregeringen initierade ett arbete med att ta fram en svensk flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och säkra närings-livets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Den nuvarande regeringen initierade därefter 2015 ett nytt arbete med att ta fram en svensk flygstrategi. Efter en viss tidsutdräkt presenterade regeringen en flygstrategi där regeringen lyfter fram ett antal fokusområden och prioriteringar som anges vara viktiga för flyget både på kort och på lite . I strategin pekar regeringen på att behöver en flygstrategi som bidrar till ett hållbart flygresande, en minskad miljö- och klimatpåverkan samt sunda och rättvisa konkurrensvillkor. Vidare anges att strategin ska bidra till effektiva regelverk för att behålla en hög flygsäkerhet, främja en ökad export av svensk flygteknik samt värna ställning som stark flygindustri-nation. Efter en genomgång av den presenterade flygstrategin kan utskottet dess-värre konstatera att fokus inte har lagts på sådana åtgärder som kan stärka flygets konkurrenskraft. Tvärtom verkar regeringen i stället välja att lyfta fram åtgärder som kan förväntas ha direkt motsatt syfte. Detta gäller framför allt det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt; regeringen uttalar i flygstrategin tydligt sin ambition att en sådan ska införas. Enligt utskottets mening är detta inte rätt väg att gå.