bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Offentlig upphandling är ett verktyg som kan användas för att säkerställa att maten inom offentlig verksamhet upprätthåller hög kvalitet och hög livsmedelssäkerhet och har producerats med minst svenska regelverk. Offentlig upphandling kan också användas för att främja en livsmedelsproduktion präglad av hög standard på både djurskydd och miljöhänsyn. Vidare bör förutsättningarna för lokala leverantörer och producenter att delta i den lokala offentliga upphandlingsprocessen av livsmedel främjas (yrkande 61). Enligt motionärerna är användningen av lokala råvaror gynnsam för arbetstillfällen i bygden och skapar möjligheter för besök till den lokala gården för att öka förståelsen och kunskapen om livsmedelsproduktionen. Främjandet kan ske exempelvis genom att ansvarig myndighet tillhandahåller information om upphandlingsförfarandet eller vilka krav som gör det enklare för producenter att vinna upphandlingsprocesser. Vidare finns det offentliga konsumenter som efterfrågar stöd i hur man kan upphandla med så liten antibiotikaanvändning som möjligt och hur man kan undvika den s.k. kritiska antibiotika som () listar som är förstahandsval för att bota livshotande infektioner. bör stödja offentliga konsumenter när det gäller antibiotikasmart upphandling (yrkande 62). Enligt kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) är det inte försvarbart att en del av den offentliga sektorn ställer krav i lagstiftning som en annan del av den offentliga sektorn inte anser sig vara förpliktad att följa. Om offentliga upphandlare i större utsträckning skulle ställa krav motsvarande svenska djurskydds- och miljökrav skulle de som levererar mat som har producerats i enligt motionärerna få avsevärt mycket bättre möjligheter att vinna upphandlingar. Med fler smarta upphandlingar kan man få bättre livsmedel i offentlig verksamhet, och företag som producerar livsmedel under goda förutsättningar kan stärkas. Det gäller även de mindre svenska företag som har svårt att konkurrera i offentliga upphandlingar. Regeringen bör i större utsträckning uppmuntra att det vid offentlig upphandling ställs krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn (yrkande 13). (M) anför i motion 2016/17:722 yrkande 2 att måltider inom ramen för välfärdsverksamheterna bör vara en del av livsmedelsstrategin. Att ha rätt processer för inköp i det offentliga med rätt fokus är en viktig del av en livsmedelsstrategi. I motionen anförs att det är viktigt att inte enbart se till priset. Inköpen bör bygga på parametrar som handlar om kvalitet, t.ex. smak, doft och hur livsmedlen ser ut. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 60 framhålls betydelsen av att tillgängliggöra information om ursprung av kött för konsumenterna i det offentliga köket. Enligt motionärerna bör den offentliga sektorn ta ett större ansvar i att verka för att kunskapsnivån höjs bland dem som tillagar och äter offentliga måltider, som i skolan och äldrevården. Kunskapen bör vara förenad med kännedom om livsmedelsproduktionen, hälsa och hållbarhet i samband med måltider, exempelvis genom tydligare märkningar för konsumenter. I yrkande 64 anför motionärerna att ansvariga myndigheter bör verka för att utbilda och informera inköpare och kökspersonal om hälsosam hållbar kost och födoämnesallergier. När det gäller personal som tillagar och serverar mat i offentlig sektor, eller inköpare, kan ökad kunskap behövas för att främja säkra och sunda måltider. Detta är inte minst viktigt när det gäller inköp och tillagning av näringsrika måltider till personer med allergier, överkänslighet mot födoämnen eller specialkost. Enligt 17 kap. 1 § lagen (2016:1145) om offentlig upphandling får en upphandlande myndighet ställa särskilda miljömässiga, sociala, arbetsrättsliga och andra villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. I proposition 2015/16:195 Nytt regelverk om offentlig upphandling anges i författningskommentaren till lagen att det i skälen till direktivet som ligger till grund för lagstiftningen ges exempel på särskilda villkor för fullgörande av kontrakt som kan ställas, bl.a. villkor som gäller miljöskydd eller djurskydd. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin anges, som en av de åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin, att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivå på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. I fråga om offentlig upphandling anges i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2) att regeringens mål är att offentlig upphandling ska vara effektiv, rättssäker och ta till vara konkurrensen på marknaden som innovativa lösningar främjas samt miljöhänsyn och sociala hänsyn beaktas. Enligt regeringen bidrar den offentliga upphandlingen på så sätt till en väl fungerande samhällsservice till nytta för medborgarna och näringslivets utveckling som skattemedlen används på bästa sätt. Vidare hänvisar regeringen till att det pågår ett omfattande reformarbete inom upphandlingsområdet, en reform som fokuserar på tre områden: upphandlingslagstiftningen, och Nationella upphandlingsstrategin. Det anges att det förbättrade statliga upphandlingsstödet, genom inrättandet av , har ökat förutsättningarna för att upphandlande myndigheter och enheter har den kompetens som behövs för att genomföra sina upphandlingar strategiskt och mer effektivt. I fråga om möjligheterna till miljömässiga upphandlingar anges att ska ligga i framkant och fortsatt vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. Vidare anges att regeringen avser att arbeta för att fler myndigheter ska ställa miljökrav i sina upphandlingar. Som ett led i arbetet med att utveckla de offentliga upphandlingarna antog regeringen en nationell upphandlingsstrategi för att skapa förnyelse inom offentlig sektor och i näringslivet (Fi2016/00833/OU). Målet är att få fler myndigheter att använda offentliga inköp som ett strategiskt verktyg i sin verksamhet. Strategin innehåller sju inriktningsmål, och kopplat till dessa mål finns handfasta tips och råd om hur verksamheten kan arbeta för att uppfylla målen. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen. Det anges att den miljöanpassade offentliga upphandlingen måste öka i hela den offentliga sektorn, att inköp kan användas som ett strategiskt verktyg för att nå miljömål samt att krav om djurskydd bör ställas. Vidare anges att den offentliga upphandlingen av produkter och tjänster bättre bör styra mot samhällets ambitioner och motsvara den höga nivån på djurskydds- och miljöhänsyn som den svenska lagstiftningen ställer. Lagstiftningen ger även stora möjligheter att ställa krav på miljöhänsyn, som i större utsträckning än tidigare kan beaktas i alla delar av upphandlingsprocessen. Det betonas att upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster är ett område där kraven som ställs bör återspegla medborgarnas förväntningar på att svenska djurskyddskrav uppfylls. Att upphandlande myndigheter och enheter ställer relevanta djurskyddskrav i upphandlingar bidrar till att säkerställa goda förhållanden under djurets liv oavsett produktionsland. Det framhålls att statliga myndigheter fyller en viktig funktion genom att föregå med goda exempel på hur djurskydd kan – och får – säkerställas i offentliga upphandlingar och på ett icke-diskriminerande sätt. I samband med lanseringen av upphandlingsstrategin fick i uppdrag att arbeta för att strategin får genomslag. Det handlar bl.a. om att informera och vägleda myndigheter samt följa upp hur strategin påverkar inköpsarbetet. fick även i uppdrag av regeringen att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och enheter samt hos leverantörer. Insatserna ska fokusera på att ge en målgruppsanpassad kompetensutveckling och informationsspridning, bl.a. i form av branschdialoger och information om goda exempel på området. fick för uppdragets genomförande använda högst 2016. Regeringen avser att avsätta högst 2017 och högst 2018 för verksamheten. Myndigheten ska lämna en delredovisning och slutredovisa uppdraget . Enligt innebär arbetet inom ramen för den nationella livsmedelsstrategin att myndigheten ska bidra till en konkurrenskraftig livsmedelssektor genom att främja möjligheter för svenska bönder att konkurrera i upphandlingar samt verka för att offentlig sektor kan ställa krav och välja livsmedel som motsvarar samhällets ambitioner när det gäller t.ex. miljö, djurskydd och social hänsyn. har tidigare behandlat frågor om djurskyddskrav och miljökrav vid offentlig upphandling, senast i betänkande 2016/17:FiU7 Nytt regelverk om upphandling. konstaterar att det är möjligt och kommer att fortsätta vara möjligt att ställa krav på djurskydd och livsmedelsproduktion. Kraven måste dock vara tydliga, förutsägbara och möjliga att kontrollera och följa upp. När det gäller miljökrav vid offentlig upphandling konstaterade finansutskottet att redan den gällande upphandlingslagstiftningen ger möjlighet att beakta miljökrav vid upphandling och att denna möjlighet har förtydligats i de nya direktiven. I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) föreslår kommittén att en svensk livsmedelsstrategi ska ha som mål att öka den svenska livsmedelsproduktionen och att ett led i att nå ett sådant mål är att offentlig upphandling ska innehålla krav som motsvarar våra svenska miljökrav och regler för djurskydd. Kommittén anför att offentlig konsumtion är ett sätt som kan påskynda en mer konkurrenskraftig produktion i de gröna och blå näringarna. uppdrag om att stärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster är enligt kommittén ett viktigt steg. Men kommittén vill ta ett ytterligare steg genom att föreslå att offentlig upphandling, exempelvis av livsmedel, ska innehålla krav som motsvarar våra svenska miljökrav och regler för djurskydd. Den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkande har remitterats, och regeringen planerar att lämna en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik . fick i uppdrag av regeringen att genom för måltider inom vård, skola och omsorg verka för en fortsatt utveckling av de offentliga måltiderna i linje med vad som anges i livsmedelsstrategin (N2017/02351/SUN). Arbetet ska syfta till att främja hållbara, hälsosamma och säkra måltider inom offentlig sektor. Verket ska i de delar som berör offentlig upphandling samråda med . Regeringen anför i beslutet att måltiden inom den offentliga sektorn, t.ex. förskolor, skolor, vård och omsorg, kan vara ett viktigt verktyg för att påverka efterfrågan av livsmedel av god kvalitet, att bidra till folkhälsa och till hållbar livsmedelsproduktion, samt bidra till att höja intresset och statusen för måltider, mat och livsmedelsproduktion. för måltider inom vård, skola och omsorg vid har en central roll i arbetet. får för uppdragets genomförande använda högst . beräknas högst respektive år för dessa åtgärder. Nationellt för måltider i vård, skola och omsorg arbetar för att alla matgäster i vård, skola och omsorg ska känna matglädje och må bra av maten. utvecklar råd och stödmaterial, samverkar med andra nationella myndigheter och organisationer på måltidsområdet, sammanställer och sprider goda exempel samt anordnar branschdagar och andra mötesplatser för den offentliga måltidsbranschen och dess beslutsfattare. Av årsredovisning framgår bl.a. att för vård, skola och omsorg i samverkan med har lanserat nya råd för bra måltider i förskolan. Råden handlar om hur förskolorna kan göra livsmedelsval som är bra både för barnens hälsa och för miljön och bidra till förskolans uppdrag. I råden framhålls även att måltiden kan användas i förskolans integrationsarbete för att väcka nyfikenhet och intresse för olikheter och andra kulturer. Vidare anges i årsredovisning att nya kostråd, som väger ihop hur man äter hälsosamt och hållbart, även ligger till grund för revideringar av råd inom offentliga måltider. Arbetet med att revidera råd för bra måltider inom äldreomsorgen har påbörjats, och det bedrivs i nära samverkan med . Det framgår att en branschdag anordnades där omkring 430 yrkesverksamma i den offentliga måltidsbranschen deltog samt att dialog har förts med om deras uppdrag att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster. I fråga om hälsa finns följande åtgärder i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin. – Uppdrag till om nyckelhålet som ett stöd för utvecklingen av hälsosamma livsmedel och bra matvanor. – Myndighetsuppdrag för att främja bra matvanor och fysisk aktivitet. – Att genom kompetenscentret för offentliga måltider genomföra kompetenshöjande insatser till relevanta personalgrupper. Inledningsvis konstaterar utskottet att regelverket om offentlig upphandling ger stora möjligheter att ställa krav på djurskydd och miljöhänsyn. Utskottet delar därför regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Utskottet ser särskilt positivt på det uppdrag som har fått om att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och leverantörer. Utskottet noterar även regeringens målsättning att ska ligga i framkant och vara ett föredöme när det gäller miljöanpassad offentlig upphandling. En miljömässigt ansvarsfull offentlig upphandling är ett av de sju inriktningsmålen i den nationella upphandlingsstrategin. I fråga om små och medelstora leverantörer anser utskottet i likhet med regeringen att dessa bör ges bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att arbeta för att detta ska uppnås. Vidare noterar utskottet att regeringens målsättning är att mer ska upphandlas ekologiskt. Mot bakgrund av det som anförts ovan finner utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ med anledning av motionerna 2016/17:722 (M) yrkande 2, 2016/17:3614 (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3615 (KD) yrkande 22, 2016/17:3616 (L) yrkande 6, 2016/17:3618 (C) yrkandena 59, 61 och 62 och 2016/17:3620 yrkande 13. I fråga om offentliga måltider anser regeringen att den offentliga sektorn ska verka för att kunskapsnivån, såväl generellt som hos barn och unga, när det gäller livsmedelsproduktion, mat och måltider höjs, gärna i samarbete med lokala livsmedelsaktörer. Mot den bakgrunden kan man se det uppdrag som fick att genom för måltider inom vård, skola och omsorg verka för en fortsatt utveckling av de offentliga måltiderna i linje med vad som anges i livsmedelsstrategin. Utskottet välkomnar detta uppdrag som syftar till att främja hållbara, hälsosamma och säkra måltider inom offentlig sektor. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkandena 60 och 64 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om konkurrenskraften i livsmedelsindustrin. Jämför reservation 65 (C). I propositionen konstateras att livsmedelsföretagen precis som övrig industri verkar i hård internationell konkurrens. Med en liten hemmamarknad och höga arbetskraftskostnader blir ökade investeringar i effektivitet en nödvändighet för att kunna trygga och öka tillväxten i svensk livsmedelsproduktion. Det framhålls att digitaliseringens möjligheter kan innebära nya sätt för livsmedelsindustrin att öka sin produktivitet. Det konstateras även att bredden på livsmedelsindustrin, med såväl stora företag med industrialiserad tillverkning som mindre företag med småskalig eller hantverksmässig tillverkning, är en styrka. Därutöver är livsmedelsindustrins geografiska utbredning viktig för primärproduktionens transportavstånd. Regeringen anser att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri har potential att bidra till tillväxt och utveckling i hela landet. Vidare är livsmedelsindustrin en del av den svenska tillverkningsindustrin och möter delvis samma utmaningar som andra industrigrenar. I propositionen hänvisar regeringen därför till sin beslutade nyindustrialiseringsstrategi som ska bidra till att stärka industrins konkurrenskraft och göra investeringar i svensk industri mer attraktiva. Arbetet med genomförandet av strategin kommer att bedrivas inom de fyra fokusområdena: Industri 4.0 (digitalisering), Hållbar produktion (resurseffektivitet), Kunskapslyft industri (kompetensförsörjning) och Testbädd (attraktiva innovationsmiljöer). De valda fokusområdena är de som bedöms ha störst potential att säkerställa att svensk industri stärker sin konkurrenskraft i den strukturomvandling som digitaliseringen och omställningen mot en mer hållbar produktion medför. I propositionen betonas att små och medelstora företag är avgörande för en konkurrenskraftig industri och därför kommer att få särskilt fokus i den handlingsplan som utarbetas. Vidare anförs att strategin är regeringens men att industrins medverkan är avgörande för genomförandet. Det anges slutligen att livsmedelsindustrin även är beroende av de satsningar som görs inom export- och utbildningsområdet. Sammanfattningsvis är regeringens bedömning att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri är viktig för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 23 har livsmedelsindustrin en stor potential att växa. För att kunna kartlägga vilka exakta åtgärder som måste till för att stärka och utveckla branschen vill motionärerna dock se en utredning om hur konkurrenskraften inom livsmedelsindustrin kan stärkas med fokus på avgifter och skatter. Regeringen fastställde en nyindustrialiseringsstrategi för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i , Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin syftar till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska utvecklingen. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala värdekedjorna. Det förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. Till stöd för arbetet med att genomföra strategin har regeringen tillkallat ett råd för nyindustrialisering. Rådet kommer att följa strategins genomförande och regelbundet lämna rekommendationer om det fortsatta arbetet. Regeringen beslutade även om en handlingsplan för strategin. Handlingsplanen utgör en plattform för en nationell kraftsamling för industrins utveckling. I handlingsplanen presenteras åtgärder som regeringen tillsammans med berörda aktörer genomför och planerar att genomföra för att stärka nyindustrialiseringen. framhåller i sin årsredovisning att den svenska livsmedelsindustrins konkurrenskraft gynnas av en välfungerande och stark livsmedelskontroll. Kontrollen är en kvalitetsstämpel och en förutsättning för export till länder utanför EU. Enligt kommer även en ökad satsning på information om gällande regler och en satsning på förenklingar för företagen att ytterligare bidra till livsmedelsindustrins konkurrenskraft. betonar att ett omfattande arbete har genomförts för att lägga grunden till fortsatta aktiviteter inom området. Vidare har skatteutskottet yttrat sig över den aktuella propositionen i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde och bl.a. över motion 2016/17:3618 (C) yrkande 23 (yttr. 2016/17:SkU7y). har inte något att anföra med anledning av regeringens förslag och anser inte heller att någon åtgärd är nödvändig med anledning av motionsyrkandena. Utskottet anser i likhet med regeringen att en konkurrenskraftig livsmedelsindustri är viktig för en hållbar tillväxt och sysselsättning i hela landet. Vidare noterar utskottet att regeringen beslutade en nyindustrialiseringsstrategi, Smart industri. Syftet med strategin är att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . Det kan även nämnas att skatteutskottet inte anser att någon åtgärd är nödvändig med anledning av motionsyrkandet. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 23 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att underlätta och främja livsmedelsexport. avslår motionsyrkanden om marknadsföring av svenska livsmedel utomlands, om landsgodkännanden, om livsmedelsattachéer, om Business och om myndighetsansvar för att främja livsmedelsexport. Jämför reservation 66 (S, MP, V), 67 (M, C, KD) och 68 (C). I propositionen konstateras att ökad export av livsmedel är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn samt att det är viktigt att fler företag exporterar och därmed bidrar till tillväxten i livsmedelskedjan. Export skapar möjligheter för både industrin och industrins leverantörer att öka produktionen och utnyttja skalfördelar, vilket innebär att konkurrenskraften kan stärkas. Vidare anförs att branschorganisationer har en viktig roll i att vägleda och koordinera företagen att hitta nya marknader. Staten bör i samverkan med företag och branschorganisationer genomföra insatser för kunskapsspridning om svensk livsmedelsproduktion. Det framhålls även att satsningar behöver göras för att göra det lättare för företag att ta del av kunskap och information som de behöver för att kunna exportera. Sådana satsningar bör vara fleråriga eftersom framgångsrik export kräver långsiktighet. Det konstateras att det behövs insatser för att främja och underlätta export, varför exportfrämjande insatser för livsmedelsexporten bör fortsätta att utvecklas. Regeringen anser vidare att myndigheternas kunskap om livsmedelsexport bör stärkas och att arbetet med att undanröja tekniska handelshinder bör vidareutvecklas. Det framhålls att det i budgetpropositionen har tillförts resurser till och för exportfrämjande arbete. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan samt att exportfrämjande insatser bör fortsätta att utvecklas. I kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkas att åtgärder vidtas för att underlätta och främja livsmedelsexporten (yrkande 6). har stor potential att exportera mer livsmedel. Vi har mervärden som högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel, vilket är attraktivt på den internationella marknaden. För att underlätta och främja livsmedelsexporten bör det göras enklare för livsmedelsföretag att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Business bör därför ges ett tydligare främjandeuppdrag för att förenkla för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver kompetensen inom livsmedel förbättras på myndigheten, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Även i kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 7 uppmärksammas behovet av att underlätta och främja livsmedelsexporten. Enligt motionärerna har mervärden som högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel, vilket är attraktivt på den internationella marknaden. Business bör ges ett tydligare främjandeuppdrag för att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. Myndigheten behöver förbättra sin kompetens inom livsmedel, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Business bör även tillhandahålla information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt liksom om potential och mervärdet i att förädla produkter för export. Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) har svensk livsmedelsproduktion mervärden som högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel, vilket är attraktivt på den internationella marknaden.