bet · H401KU12 · 2017-05-31 00:00:00 — Granskning av meddelande om EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism Utskottet har granskat kommissionens meddelande om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism. värdesätter kommissionens ambition att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Utskottet välkomnar olika kommunikationsinsatser för att sprida fakta och positiva motbudskap om vår demokrati och de grundvärden som kommer till uttryck i om skydd för de mänskliga rättigheterna och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Utskottet vill understryka vikten av att värna den svenska grundlagsreglerade informations- och yttrandefriheten. Utskottet delar justitieutskottets uppfattning att informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av central betydelse i kampen mot terrorism. anser att den lokala nivån ofta har bäst förutsättningar att upptäcka och förhindra radikalisering, och att det finns ett behov av ökad kunskap i kommuner och skolor om hur radikalisering kan upptäckas. Utskottet vill understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna värnas och att rättsstatens principer efterlevs i allt arbete mot våldsbejakande extremism. I utlåtandet finns ett särskilt yttrande (SD, -). Kommissionens meddelande om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism, KOM(2016) 379. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism (SD, -) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 yttrande 2016/17:JuU4y Bilaga 3 yttrande 2016/17:UU3y Bilaga 4 yttrande 2016/17:UbU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism lägger utlåtandet till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning beslutade kommissionen om ett meddelande om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism (KOM(2016) 379). Den svenska språkversionen kom in till . Efter samråd med gruppledarna beslutade talmannen att dokumentet skulle hänvisas till för granskning i enlighet med 9 kap. 20 § riksdagsordningen. Kammaren hänvisade dokumentet till utskottet . Regeringen lämnade en faktapromemoria (2015/16:FPM104) om meddelandet till . beslutade utskottet att bereda justitieutskottet, utrikesutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över meddelandet i de delar som rör respektive utskotts beredningsområden. Yttranden kom in från dessa utskott (se bilaga 2–4). I meddelandet redogör kommissionen för vad EU har gjort för att förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism och beskriver det fortsatta arbetet. Kommissionen betonar vikten av att i ljuset av de senaste terroristattackerna i snabbt vidta åtgärder på området. Kommissionen konstaterar att det i första hand är medlemsstaternas ansvarsområde, och att de lokala aktörerna ofta har de bästa förutsättningarna att förhindra och upptäcka radikalisering. påminner kommissionen om att EU har en stödjande funktion och betonar vikten av samarbete, nätverksarbete, finansiering och utbyte av god praxis på unionsnivå. I meddelandet beskriver kommissionen vad EU kan göra för att stödja medlemsstaterna när det gäller att förebygga radikalisering som leder till våldsinriktad extremism i form av terrorism. Kommissionen menar att denna mångfacetterade och komplexa utmaning endast kan mötas genom en kombination av åtgärder på flera olika politikområden som samlar behöriga myndigheter och andra aktörer och grupper i samhället på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utnyttja de möjligheter till stöd och samarbete som finns på EU-nivå i det nationella arbetet. Meddelandet är inriktat på hur arbetet på EU-nivå kan stödja medlemsstaterna inom sju områden, som beskrivs närmare i de följande avsnitten. • stödja forskning, kunskapsbyggande, uppföljning och nätverksarbete • motverka terrorist- och hatpropaganda på internet • motverka radikalisering i fängelser • främja en inkluderande utbildning och gemensamma EU-värden • främja ett inkluderande, öppet och motståndskraftigt samhälle och nå ut till unga människor • fokusera på säkerhetsdimensionen i arbetet mot radikalisering • stärka den internationella dimensionen. Meddelandet innehåller inte några förslag till beslut. Stödja forskning, kunskapsuppbyggande, uppföljning och nätverksarbete Kommissionen anför att det har inletts flera projekt om radikalisering inom det sjunde ramprogrammet för europeisk forskning och teknisk utveckling. Målet med dessa projekt är att få bättre kunskaper om drivkrafterna vid radikalisering och att ta fram metoder för att bedöma hur effektiva åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med dessa drivkrafter är. tog kommissionen ytterligare initiativ till forskning om radikalisering och inkludering i Horisont 2020-programmet, och det bedrivs även forskning om religiös mångfald i . Kommissionen menar att de nya kunskaper som tas fram genom dessa projekt kommer att öka medlemsstaternas möjligheter att finslipa befintliga strategier och utforma nya strategier och ny praxis. Kommissionen lyfter fram tre nyckelåtgärder inom detta åtgärdsområde: • att det europeiska nätverket för experter för myndigheter, kommuner och organisationer (, ) ska stödja medlemsstaterna vid utformandet och genomförandet av ett effektivt förebyggande arbete, tillhandahålla vägledning och handböcker för att införa strukturer för myndighetssamarbete, skapa en plattform för utbyte av erfarenheter och praxis samt fortsätta kartläggningen av forskning om radikalisering. • att det ska upprättas en datakatalog över förebyggande strategier på nationell, regional eller lokal nivå, nätverk av berörda yrkesutövare och nationella och regionala kontaktpunkter i medlemsstaterna. • att forskningen inom Horisont 2020 om de komplexa grundorsakerna till våldsinriktad radikalisering ska utnyttjas för att ta fram konkreta verktyg för att möjliggöra bättre underbyggda politiska insatser. Motverka terrorist- och hatpropaganda på internet För att kunna ta itu med grundorsakerna till extremism krävs enligt kommissionen åtgärder för att komma till rätta med den kraftigt ökade hatpropagandan och spridningen av material av terrorist- eller extremistkaraktär på internet. Det krävs också, enligt kommissionen, åtgärder som stärker människors motståndskraft mot sådan propaganda. Kommissionen identifierar även inom detta område tre nyckelåtgärder: • att utforma en gemensam ändringsplattform, inom ramen för EU:s internetforum, för att påskynda och effektivisera anmälningsprocessen. I EU:s internetforum, som inrättades , samlas näringslivet, medlemsstaterna, de brottsbekämpande myndigheterna och civilsamhällets parter för att undersöka hur man kan motverka terrorist- och extremistpropaganda på nätet genom ett förstärkt samarbete på frivillig grund och säkerställa de grundläggande rättigheterna, t.ex. yttrandefriheten. Anmälningsplattformen ska utarbetas av internetbranschen med bidrag från olika berörda parter. Syftet är att förstärka anmälningsprocessen och förhindra att material som tas bort åter laddas upp på andra plattformar. Vidare vill kommissionen upprätta ett program för att stärka civilsamhällets ställning i syfte att betydligt öka utbildningen och stödet till civilsamhällets parter så att mängden effektiva positiva alternativa budskap ökar på internet. • att upprättar en plattform för utbyte av erfarenheter och bästa praxis för att förbättra mediekunskaperna och det kritiska tänkandet på internet. Dessutom lyfter kommissionen fram utformandet av en (Exit Hate) i syfte att stärka motståndskraften mot radikalisering på internet för att tillhandahålla alternativa budskap eller alternativa åtgärder. • att kommissionen och relevanta it-företag övervakar de offentliga åtagandena i uppförandekoden för att motverka olaglig hatpropaganda på internet, inklusive propagandans konsekvenser. Uppförandekoden ingår som en del i kommissionens förslag till ändring av direktivet om audiovisuella medietjänster. [1] I förslaget föreskrivs bl.a. att de uppförandekoder som utformas av näringslivet ska anmälas till kommissionen, att den europeiska gruppen av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster (for , Erga) ska kunna uppmanas att lämna ett yttrande om dessa uppförandekoder och att de nationella regleringsmyndigheterna ska ha befogenhet att säkerställa att de följs. Dessutom vill kommissionen öka öppenheten vid tillämpning av förfaranden för anmälan och borttagande av material. Motverka radikalisering i fängelser Av meddelandet framgår att kommissionen redan stöder medlemsstaterna, som i första hand är ansvariga, i deras ansträngningar att förebygga och motverka radikalisering i fängelser. Det sker bl.a. genom att Eurojust övervakar utvecklingen och trenderna när det gäller tillämplig rättslig ram och relevant rättspraxis i medlemsstaterna vad beträffar terrorism och våldsinriktad radikalisering. Vidare samarbetar kommissionen med den europeiska sammanslutningen för skyddstillsyn, den europeiska organisationen för fängelser och kriminalvårdsinrättningar och det europeiska nätverket för rättslig utbildning. Inom området framhålls fem nyckelåtgärder: • att använda för att utbyta god praxis och utarbeta strategiska rekommendationer om förebyggande av radikalisering för yrkesverksamma i första ledet (vid behov även för domare och åklagare) och som omfattar verksamhet som rör fängelser och skyddstillsyn. • att tillhandahålla ekonomiskt stöd för att hjälpa medlemsstaterna att utarbeta redskap för riskbedömning. • att stödja utarbetandet av utbildningsprogram i fängelser (inklusive yrkesinriktad utbildning) så att frihetsberövade människor lättare kan återintegreras i samhället. • att stödja medlemsstaternas utarbetande av program för återanpassning av frihetsberövade människor samt utbytet av bästa praxis och strategier för verkställande av straffrättsliga påföljder. • att främja informationsutbyte för specialiserade åklagare vid Eurojust. Främja en inkluderande utbildning och gemensamma EU-värden Kommissionen anser att utbildning av god kvalitet från förskolan och framåt på lång sikt är det bästa skyddet mot social utestängning, som för vissa människor kan vara en faktor som leder till radikalisering. Att ta itu med de faktorer som påverkar barns och ungdomars utbildningsmöjligheter och resultat, som t.ex. socioekonomiska faktorer, och samtidig förmedla gemensamma EU-värden till ungdomar ses av kommissionen som kritiska förebyggande åtgärder. Medlemsstaterna ansvarar själva för sina egna utbildningssystem, men kommissionen menar att EU-politiken kan stödja nationella insatser och bidra till att klara gemensamma utmaningar. antog utbildningsministrarna och Europeiska kommissionen en förklaring om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning; den s.k. Parisdeklarationen. I denna fastställs gemensamma mål för medlemsstaterna, och stödjande åtgärder på EU-nivå förespråkas. Kommissionen påtalar att man därigenom redan mobiliserat politiska och finansiella medel, men framhåller att man kommer att vidta fler konkreta åtgärder för att stödja medlemsstaterna i deras arbete. Inom området nämns fyra nyckelåtgärder: • att kommissionen avser att lägga fram ett förslag till rådets rekommendation för att främja social inkludering och EU:s grundläggande värden genom utbildning och icke-formellt lärande. • att tillhandahålla genom EU-programmet till transnationella partnerskap för att utarbeta innovativa strategier och metoder på gräsrotsnivå, särskilt sådana som gäller social inkludering, främjande av gemensamma värden samt interkulturell förståelse. Inom Erasmus+ kommer åtgärder som utformas på gräsrotsnivå att utökas med ett särskilt anslag om . • att inrätta ett nätverk som underlättar direkta kontakter med positiva förebilder i skolor, ungdomsverksamhet, idrottsklubbar och fängelser. • att främja tillgodoräknande av studiepoäng för frivilligarbete och utveckling av läroplaner som kombinerar det akademiska innehållet med samhällsengagemang genom Erasmus+. Främja ett inkluderande, öppet och motståndskraftigt samhälle och nå ut till unga människor Kommissionen framhåller att det av framgår att EU står för samhällen som kännetecknas av mångfald, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet (artikel 2). Vidare är särskilda mål inom EU att bekämpa social utestängning och diskriminering samt främja social rättvisa och socialt skydd (artikel 3). I meddelandet anger kommissionen att medlemsstaterna måste säkerställa att EU-lagstiftningen om bekämpandet av rasism och främlingsfientlighet samt diskriminering på grund av religion eller övertygelse följs, och att de måste nå en överenskommelse om kommissionens förslag för att komplettera regelverket mot diskriminering på grund av bl.a. [2] Kommissionen lyfter också särskilt fram vikten av att det förs en dialog mellan olika grupper i samhället med olika kulturer och trosuppfattningar. Kommissionen räknar upp fyra nyckelåtgärder för området: • att fortsätta att samarbeta med och rådet för att kunna anta direktivet mot diskriminering. • att främja social inkludering av utsatta grupper genom politiska åtgärder, Europeiska socialfonden och programmet för sysselsättning och social innovation. • att öka stödet till ungdomsledare och ungdomsorganisationer, särskilt genom att ta fram hjälpmedel. • att stärka den europeiska volontärtjänsten genom att öka dess budget och prioritera projekt som främjar grundläggande värden och når ut till människor och grupper med sämre förutsättningar. Fokusera på säkerhetsdimensionen i arbetet mot radikalisering Kommissionen framhåller att arbetet med att förebygga och motverka radikalisering också har en tydlig säkerhetsdimension. Medlemsstaterna kan t.ex. vidta säkerhetsåtgärder för att förhindra att ungdomar reser till konfliktområden och ansluter sig till terroristgrupper. Kommissionen betonar att informationsutbytet är av central betydelse i detta avseende. EU:s gränsförvaltning, ramar för migrations- och säkerhetssamarbete och informationsverktyg måste enligt kommissionen sammanföras, förstärkas och utnyttjas fullt ut för att man på ett effektivt sätt ska kunna förhindra att EU-medborgare reser till konfliktområden för terrorändamål och upptäcka de som utgör en risk när de återvänder. Kommissionen lyfter fram Schengens informationssystem (SIS) som särskilt betydelsefullt i detta sammanhang. Kommissionen listar två nyckelåtgärder för området: • kommissionen avser att senast föreslå en ändring av SIS för att ytterligare öka dess mervärde för brottsbekämpande verksamhet och terroristbekämpning. • kommissionen anser att medlemsstaterna proaktivt bör utbyta all relevant information med övriga medlemsstater, och om lämpligt med Europol, om frigivna fångar som misstänks ha radikaliserats eller som man vet har radikala åsikter, så att man säkerställer en nära övervakning av personer som utgör en stor risk. Stärka den internationella dimensionen Slutligen konstaterar kommissionen att även länder utanför EU står inför utmaningar när det gäller att hantera säkerhetshot i samband med radikalisering, att ta itu med radikaliseringens grundorsaker och att bygga upp motståndskraftiga och inkluderande samhällen. EU bistår aktivt , och i deras arbete med att motverka våldsinriktad extremism. Kommissionen anför att EU:s åtgärder på det internationella planet följer två tillvägagångssätt. För det första kommer EU:s stöd till tredjeländer att ges till brottsbekämpande verksamhet och till åtgärder som respekterar de mänskliga rättigheterna och syftar till att förhindra att radikaliserade personer begår terroristhandlingar. För det andra, vilket kommissionen lyfter fram som ännu viktigare, kommer EU att satsa ännu mer på förebyggande åtgärder för att åtgärda grundorsakerna till vissa former av radikalisering som kan leda till våldsinriktad extremism. I den mån det är möjligt ingår EU:s stöd i mer omfattande reformer som syftar till att stärka partnerländernas säkerhetskapacitet. EU samarbetar också med olika länder genom terroristbekämpning och riktade och mer utvecklade dialoger om säkerhet som leder till att det utformas åtgärder och handlingsplaner för terroristbekämpning. Kommissionen listar fem nyckelåtgärder för området: • att stödja de internationella organisationernas arbete med att motverka våldsinriktad extremism. • att ta ytterligare initiativ för att fokusera EU:s externa finansieringsinstrument på att förebygga våldsinriktad radikalisering. • fortsätta stödja initiativ som tas av det globala forumet för terroristbekämpning (GCTF) för att förebygga och motverka våldsinriktad extremism. • att ytterligare utvidga nätverken inom plattformen e-Twinning Plus till valda länder i EU:s grannskap, särskilt de länder som har problem med våldsinriktad radikalisering och där den interkulturella dialogen behövs som mest. Plattformen e-Twinning Plus finns till för personal (lärare, bibliotekarier m.fl.) som arbetar i skolor i de deltagande länderna för att underlätta kommunikation, samarbete, utvecklandet av projekt, utbyte och ömsesidigt lärande. • att starta ett genomförbarhetsprojekt för virtuella utbyten inom Erasmus+ för att främja ungdomars engagemang på internet med sikte på att nå 200 000 ungdomar fram . I sin faktapromemoria till om meddelandet välkomnar regeringen att kommissionen uppmärksammar det pågående arbetet med att stärka det förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism, och att kommissionen ger förslag på ytterligare åtgärder. Regeringen konstaterar vidare att meddelandet ligger i linje med regeringens fokus på det förebyggande arbetet och att grundorsakerna till extremism måste förebyggas. Regeringen framhåller att det är viktigt att betona medlemsstaternas nationella självbestämmande. Regeringen anser att ett kontinuerligt kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan EU:s medlemsstater är viktigt och kan bidra till att utveckla arbetet vidare. Vidare konstaterar regeringen att kommissionens insatser för att inkludera tredjeländer i det här arbetet också ligger i linje med regeringens arbete. Regeringen framhåller också att kommissionen visar en hög ambition när den möjliggör ett sådant utbyte, t.ex. genom och andra forum. Regeringen är positiv till att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att nå en överenskommelse om kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008) 426). Regeringen framhåller att den har verkat för ett brett direktiv mot diskriminering och att den därför har välkomnat kommissionens förslag. Regeringen anser att det är angeläget att inom EU säkerställa en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund och anför att regeringens övergripande handlingslinje är att verka för ett antagande av EU-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering för var och en av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet. Av faktapromemorian framgår även att kommer att verka för att kommande förslag finansieras genom omprioriteringar inom EU:s budgetram. Yttranden från andra utskott Utskottet beslutade att bereda justitieutskottet, utrikesutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över meddelandet i de delar som rör respektive utskotts beredningsområde. Yttrandena finns som bilagor till utlåtandet. Nedan sammanfattas respektive utskotts ställningstagande över meddelandet. konstaterar inledningsvis att de åtgärder som kommissionen föreslår för att stödja EU-ländernas arbete med att förebygga och motverka våldsinriktad radikalisering är ett led i den europeiska säkerhetsagendan. ser positivt på kommissionens pågående och planerade insatser och anför att meddelandet ligger i linje med vad justitieutskottet uttalat i olika sammanhang om vikten av brottsförebyggande åtgärder. konstaterar vidare att många av kommissionens åtgärder handlar om att motverka radikalisering via internet och framhåller att det delar uppfattningen att det är en viktig del i det förebyggande arbetet. betonar justitieutskottet att fokus bör ligga på att den största delen av radikaliseringen sker i det verkliga livet och i möten mellan människor. vill även betona att den brottsförebyggande verksamheten är en viktig del i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. framhåller att det har konstaterat att kriminalvården utgör en riskmiljö där det är särskilt viktigt med fungerande rutiner för att upptäcka och motverka radikalisering. ser därför positivt på de åtgärder som kommissionen vidtagit och kommer att vidta för att stödja medlemsstaternas arbete med att förebygga och motverka radikalisering i fängelser, att göra riskbedömningar och att återanpassa tidigare dömda till samhället. delar kommissionens uppfattning att ett kontinuerligt kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan EU:s medlemsstater är viktigt och kan bidra till att utveckla arbetet vidare. betonar avslutningsvis att säkerhetsarbetet är viktigt i arbetet mot radikalisering och lyfter fram pågående och planerade åtgärder i . påminner om vad det sagt om att det internationella samarbetet mot terrorism måste ha hög prioritet och vikten av ett bra och fungerande samarbete inom EU där deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. framhåller också att det tidigare konstaterat att arbetet på EU-nivå när det gäller frågor om radikalisering och deltagande i terroristverksamhet behövde fördjupas och att även samarbetet inom Europol behövde förbättras och påminner om det tillkännagivande som riktat till regeringen om det internationella arbetet mot terrorism (rskr. 2015/16:86). Trots de åtgärder som har vidtagits framhåller justitieutskottet att det kvarstår problem med personer som reser från och andra europeiska länder till områden där det pågår en väpnad konflikt. , som konstaterar att informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av central betydelse dels för att förhindra att EU-medborgare reser till konfliktområden för terroriständamål, dels för att upptäcka de som utgör en risk när de återvänder, framhåller betydelsen av den information som finns i Schengens informationssystem (SIS). är positivt till kommissionens avsikt att föreslå en ändring av SIS för att ytterligare öka dess mervärde för den brottsbekämpande verksamheten och terroristbekämpningen. instämmer även i vikten av att medlemsstaterna delar all för brottsbekämpningen relevant information med övriga medlemsstater och Europol, i syfte att säkerställa en nära övervakning av de personer som utgör ett säkerhetshot. I yttrandet finns ett särskilt yttrande från företrädare i justitieutskottet. välkomnar kommissionens meddelande och betonar i sitt yttrande vikten av att angripa underliggande orsaker såsom konflikter och fattigdom m.m. understryker vikten av att aktivt främja och värna folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, och efterlevnaden av rättsstatens principer i allt arbete mot våldsbejakande extremism och terrorism. betonar även vikten av att det finns ett jämställdhetsperspektiv i det internationella arbetet med att motverka terrorism. påminner om att beslutade om solidaritetsförklaring som innebär att inte kommer att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i EU, eller (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10).