bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Som utskottet har framhållit ska granskning avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Statsråd har, i likhet med alla andra medborgare, rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men statsråd kan behöva ta särskild hänsyn. En självklar utgångspunkt i dessa sammanhang är att uttalandena ska vara korrekta. Detta utesluter naturligtvis inte att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. De i granskningsärendet aktuella uttalandena av statsministern gjordes under två partiledardebatter. Båda debatterna var av generellt politiskt slag, även om sammanhangen skilde sig åt. När det gäller partiledardebatten i kammaren konstaterar utskottet att statsministerns påstående om hur ett partis ledamöter hade lagt sina röster i kammaren på sin budgetmotion var felaktigt. Som utgångspunkt gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta, i enlighet med vad utskottet anfört ovan. I det aktuella fallet ska emellertid även beaktas att uttalandet gjordes under en pågående debatt. 4.8 Inrikesministerns uttalanden efter överläggning i om en europeisk gränsbevakning I en anmälan till (dnr 2177-2015/16), bilaga A4.8.1, begärs det att utskottet granskar inrikesminister uttalanden efter en överläggning i justitieutskottet om en europeisk gränsbevakning. Av anmälan framgår att besökte justitieutskottet för överläggning om Europeiska kommissionens (kommissionen) förslag till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. I en intervju med företrädare för () uppgav att ledamöterna från samtliga partier vid utskottssammanträdet hade ställt sig bakom en ändrad svensk ståndpunkt när det gäller en europeisk gränsstyrka. Enligt anmälarna framgår det emellertid av protokollet från sammanträdet att endast företrädarna för Socialdemokraterna, samlingspartiet (), de gröna (), , och hade ställt sig bakom regeringens ståndpunkt. Anmälarna framhåller vidare att i samband med en utfrågning i uppgav, som förklaring till ovannämnda uttalande till TT, att någon avvikande uppfattning inte hade framförts vid utskottssammanträdet och att några ledamöter efter sammanträdet i justitieutskottet hade valt att justera sin ståndpunkt. Statsrådets uttalande överensstämmer enligt anmälarna varken med protokollet från justitieutskottets sammanträde eller med uppgift från utskottets kanslichef. Enligt anmälarna har lämnat felaktiga uppgifter både till TT och . Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior som upprättats inom , bilaga A4.8.2–3. besökte med medarbetare justitieutskottet för överläggning om kommissionens förslag till förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning. Av protokollet från utskottssammanträdet (prot. 2015/16:21 § 6 a) framgår bl.a. att underlaget för överläggningen var en promemoria från , att regeringens förslag till svensk ståndpunkt framgick av promemorian och att regeringen delade den vid sammanträdet framförda uppfattningen om vikten av att de svenska grundlagarna ska värnas liksom rätten att söka asyl. Det framgår vidare av protokollet att företrädarna för , , , , och förklarade att de ställde sig bakom regeringens ståndpunkt. Företrädarna för framförde enligt protokollet att de stödde regeringens ståndpunkt i förhandlingarna men att de av principiella skäl motsatte sig att Europeiska unionen (EU) inkräktar på medlemsstaternas rätt att kontrollera och upprätthålla sina gränser. Av protokollet framgår vidare att företrädaren för framförde att hon inte ställde sig bakom regeringens ståndpunkt då förslaget är alltför långtgående och leder till mer överstatlighet. Protokollet från justitieutskottets sammanträde justerades . I en intervju med TT som publicerades på webbplats uppgav att regeringen hade fått stöd i för linjen att en europeisk gränsstyrka ska kunna sättas in om ett medlemsland missköter bevakningen av EU:s yttre gräns. Han uttalade vidare att han var ”mycket glad över att samtliga partier ställt sig bakom det som är position”. granskade utskottet bl.a. inrikesminister agerande i i fråga om EU:s gränskontroller (bet. 2015/16:KU20 s. 120 f.). höll utskottet en utfrågning med honom. Han fick bl.a. frågor om uppgiften i intervjun med TT om att samtliga partier i justitieutskottet hade ställt sig bakom regeringens ståndpunkt. I denna del uppgav bl.a. att ingen avvikande mening hade meddelats vid sammanträdet (bet. 2015/16:KU20 del 3 s. 104). På frågor med anledning av innehållet i protokollet från justitieutskottets sammanträde uppgav han bl.a. följande: Det beror helt enkelt på den kultur som har för att justera protokoll. Du kan ändra mening fram till dess att protokollet är justerat. Några partier valde att använda den möjligheten för att efter utskottets sammanträde justera sin ståndpunkt. Det var ingen ståndpunkt som framfördes på mötet. E-postmeddelande från justitieutskottets kanslichef I ett e-postmeddelande till en av anmälarna har justitieutskottets kanslichef på en fråga svarat att protokollet från justitieutskottets sammanträde inte innehåller några uppgifter som inte framkom vid sammanträdet. Enligt kanslichefen brukar företrädare för utskottets kansli dock i efterhand stämma av urvalet av det som har anförts vid sammanträdet med ledamöterna och då göra tillägg eller strykningar, om det är något som bedöms behöva förtydligas eller som ledamoten anser relevant eller inte relevant. I den nu aktuella överläggningen rörde avstämningen t.ex. vad företrädarna för anförde vid sammanträdet. Uppgiften från företrädaren för om att hon inte ställde sig bakom regeringens ståndpunkt var dock från början med i utkastet till protokoll. Enligt 10 kap. 10 § regeringsformen (RF) ska regeringen fortlöpande informera och samråda med organ som utses av om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen (RO). Det har ansetts vara av värde att det införs en bestämmelse i regeringsformen om regeringens skyldighet att informera och samråda med i EU-frågor (m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 507). Bestämmelsen ska markera den starka ställning som har när det gäller dessa frågor. Av 7 kap. 12 § RO följer att regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om arbetet i EU som utskotten bestämmer. Det framgår av riksdagsordningen att protokoll ska föras vid sammanträden i utskott och i (tilläggsbestämmelse 7.15.4). Utskottsprotokollen tar endast upp de formella besluten (m.fl., Grundlagarna [, Zeteo], kommentaren till tilläggsbestämmelse 7.15.4 RO). Några närmare anvisningar för hur protokoll ska föras och hur de ska utformas ges inte i riksdagsordningen. har tagit fram en . Syftet med handboken är att ge en praktisk vägledning för kansliernas arbete. I handboken behandlas bl.a. utformningen av och innehållet i protokollen från utskottens sammanträden. Enligt handboken är protokollen från utskottens sammanträden s.k. beslutsprotokoll, till skillnad från kammarens protokoll som är s.k. diskussionsprotokoll (, , s. 50). I handboken finns exempel på protokollstext vid överläggning om EU-frågor (s. 61 f.). Samtliga exempel är utformade så att det av protokollet framgår hur utskottets ledamöter har ställt sig till regeringens ståndpunkt och att punkten om överläggning har förklarats justerad. Av 1 kap. 9 § RF följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Denna s.k. objektivitetsprincip innebär att ett förvaltningsorgan i sin verksamhet inte får låta sig vägledas av andra intressen än dem som det är satt att tillgodose och inte heller grunda sina avgöranden på hänsyn till andra omständigheter än sådana som enligt gällande författningar får beaktas vid prövningen av ett ärende (, Allmän förvaltningsrätt, 21 uppl., 2001, s. 66). Som framgår gäller bestämmelsen inte bara för domstolar och förvaltningsmyndigheter utan även för andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen. Utformningen av bestämmelsen i denna del innebär att den även gäller för regeringen när den uppträder som högsta myndighet inom förvaltningsorganisationen (prop. 1975/76:209 s. 138). Regeringens normgivning omfattas inte av bestämmelsen. Den yttre ramen för objektivitetsprincipen följer av 1 kap. 9 § RF medan dess närmare innehåll fås bl.a. genom uttalanden av ombudsmän () och Justitiekanslern samt Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden vid dessa instansers prövning och granskning av konkreta myndighetsbeslut och myndigheters ageranden. har vid en tidigare granskning redogjort för betydelsen av saklighetskravet i 1 kap. 9 § RF (se bet. 2007/08:KU6 s. 14 f.). granskade hur det hade gått till när den dåvarande näringsministern utsett en utredare av trygghetssystem för företagare (bet. 2007/08:KU20 s. 206 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att ministern vid en presskonferens presenterade felaktiga uppgifter om den tidigare utredaren (s. 213). Utskottet anförde att som ansvarigt statsråd ansvarar näringsministern för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som hon förmedlar är korrekta. Mot denna bakgrund kunde utskottet notera att departementsledningen offentligt framförde ett beklagande och sina ursäkter. granskade utskottet uppgifter som hade lämnats av den dåvarande landsbygdsministern (bet. 2010/11:KU20 s. 222 f.). Utskottet konstaterade att det av utredningen framgick att felaktiga uppgifter hade publicerats på regeringens webbplats samt uttryckts av ministern i olika massmedier och i skriftliga frågesvar i (s. 230). Allmänheten och hade därigenom enligt utskottet getts en felaktig uppfattning om vad som förevarit. Utskottet framhöll att ansvarigt statsråd ansvarar för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han förmedlar är korrekta och att detta även hade framförts av landsbygdsministern som beklagat det inträffade. Enligt utskottet hade tydliga fel begåtts och utskottet förutsatte att det inträffade inte skulle komma att upprepas. Därutöver kan en granskning om uttalanden av statsråd nämnas. granskade utskottet regeringens beslut om att ändra uppdraget för samordnaren för (bet. 2015/16:KU20 s. 47 f.). I sitt ställningstagande konstaterade utskottet att uppdraget till den statliga samordnaren för även efter ändringen av uppdraget innebar att samordnaren bl.a. skulle pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet i (s. 56). Ett dåvarande statsråds svar i en tidningsintervju om att det ändrade uppdraget innebar att samordnaren inte alls fick titta på framtid överensstämde således enligt utskottet inte med hur uppdraget var utformat. Utskottet framhöll vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. I den här aktuella anmälan refereras till en granskning som utskottet genomförde och där saklighetskravet i regeringsformen åberopades i utskottets ställningstagande (bet. 2007/08:KU6 s. 12 f.). Granskningen avsåg bl.a. den dåvarande regeringens agerande under en tidigare granskning som rörde flodvågskatastrofen 2004. I sitt ställningstagande underströk utskottet att uppgifter som lämnas till ska vara korrekta och att medvetet vilseledande uppgifter självfallet aldrig kan accepteras och står i strid med saklighetskravet i regeringsformen (s. 33). Vidare framhöll utskottet att den konstitutionella kontroll som utförs av förutsätter att utskottet kan lita på att uppgifter som lämnas till utskottet är riktiga samt att de ger en rättvisande bild av det som granskas och att inte väsentliga fakta utelämnas. Om utskottet inte kan lita på detta undergrävs den konstitutionella kontrollen av regeringen. Utskottet konstaterade att felaktiga uppgifter hade lämnats från till utskottet under den förra granskningen och att det ytterst är berört statsråd som bär ansvaret för att uppgiftslämnandet från till utskottet går rätt till. Som chef för hela har statsministern i detta sammanhang ett särskilt ansvar. Här kunde enligt utskottet flera åtgärder vara nödvändiga att vidta för att säkerställa att de svar som lämnas till bygger på korrekta uppgifter. Som exempel nämndes att tydliggöra krav på dokumentation av interna beslut och förbättra medvetenheten i om innehållet i interna föreskrifter. granskade utskottet hantering av begäran om att ta del av allmänna handlingar m.m. (bet. 2012/13:KU20 s. 219 f.). I ärendet hölls bl.a. två utfrågningar med dåvarande näringsministern. I ställningstagandet framhölls att den konstitutionella kontroll som utförs av förutsätter att utskottet kan lita på att de uppgifter som lämnas är riktiga och att de ger en rättvisande bild av det som granskas och att inte väsentliga fakta utelämnas (s. 245). Utskottet anförde vidare att det efter den första utfrågningen hade uppdagats att felaktiga uppgifter hade lämnats till utskottet. Utskottet framhöll att näringsministern bar, som hon själv hade påpekat, ansvaret för att de uppgifter som lämnats till utskottet var korrekta. Att det i anmälan till utskottet gjordes gällande att lämnat ut delar av de begärda handlingarna till Ekot innan fick ut dem gjorde enligt utskottet att och näringsministern inte kunde ha varit omedvetna om frågeställningen i granskningen, och hon borde därmed ha vinnlagt sig om att redan från början ge utskottet fullständiga och korrekta uppgifter om vad som hade ägt rum. Utskottet såg kritiskt på det inträffade. Utskottet noterade att inte heller JO i sin utredning synes ha fått fullständig information. Om uppgifter som lämnas är oriktiga, missvisande eller ofullständiga undergrävs enligt utskottet den konstitutionella kontrollen. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom (bilaga A4.8.2). Av promemorian framgår att det vid sammanträdet med justitieutskottet framfördes ett antal synpunkter av riksdagspartiernas företrädare, bl.a. av företrädare för , . Det framgår vidare av promemorian att inrikesministern inte uppfattade att någon synpunkt hade karaktären av en avvikande mening i förhållande till regeringens slutliga ståndpunkt vid sammanträdet och att uttalandena vid intervjun var en konsekvens av det. Mot bakgrund av det sagda utgick inrikesministern från att frågan om avvikande mening hade förtydligats i protokollet efter det att sammanträdet avslutats och att inrikesministerns uttalanden vid utfrågningen i ska ses i ljuset av detta. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på en kompletterande fråga. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom (bilaga A4.8.3). Av promemorian framgår att ett utdrag av den aktuella delen av justitieutskottets protokoll från sammanträdet inkom till () . I ärendet har utskottet granskat två uttalanden av inrikesministern efter en överläggning i justitieutskottet om en europeisk gränsbevakning. Utskottet kan konstatera att det av utredningen i ärendet framgår att inrikesministern under intervjun med företrädare för lämnade felaktiga uppgifter när det gällde stödet i . Såsom ansvarigt statsråd ansvarar inrikesministern för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Därutöver framgår det av utskottets granskning att inrikesministern i samband med utfrågningen i lämnade felaktiga uppgifter när det gällde vad som framförts vid justitieutskottets sammanträde. Som utskottet tidigare framhållit förutsätter den konstitutionella kontroll som utförs av att utskottet kan lita på att de uppgifter som lämnas är riktiga och att de ger en rättvisande bild av det som granskas och att inte väsentliga fakta utelämnas. Det inträffade innebär att inrikesministern har brustit i sitt uppgiftslämnande till utskottet och därmed försvårat den konstitutionella kontrollen. 4.9 Ministern för högre utbildning och forsknings uttalande om ett tv-program I en anmälan till (dnr 1097-2016/17), bilaga A4.9.1, begärs det sammanfattningsvis att utskottet granskar på vilket sätt ett uttalande i radio av ministern för högre utbildning och forskning, statsrådet , förhåller sig till den redaktionella självständigheten. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som har upprättats inom , bilaga A4.9.2. Kvinnorna på fröken tid är ett tv-program som handlar om den kvinnliga rösträttsrörelsen . Programmet producerades av ett produktionsbolag på uppdrag av (). Programmet sändes i SVT under julhelgen 2016. publicerade en artikel med rubriken stjäl från kvinnohistoriker. I artikeln hävdade en professor i historia i huvudsak att SVT felaktigt hade låtit bli att namnge framför allt två kvinnliga forskare vars forskning påstods ligga till grund för produktionen. Kritiken bemöttes av produktionsbolaget i en replik med rubriken folk känner sig förbisedda som publicerades i . I en intervju som sändes i , Kulturnytt, uttalade statsrådet bl.a. följande med anledning av debatten om det aktuella tv-programmet: Jag tycker att det borde vara helt rimligt att man hade namngett de forskare som man använt sig av för det här programmet, också för att möjliggöra för tittaren att se vad som är kunskapsbelagt och faktabelagt utifrån forskare. Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) reglerar skyddet för yttrandefrihet i radio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i bl.a. television (1 kap. 1 § tredje stycket YGL). Enligt 3 kap. 4 § YGL avgör den som sänder radioprogram självständigt vad som ska förekomma i programmen. Bestämmelsen innebär att krav på innehållet i vad som sänds endast kan ställas genom lag eller genom sådana tillståndsvillkor som får förekomma. På detta sätt utgör bestämmelsen om programföretags redaktionella självständighet ett uttryckligt skydd mot påtryckningar från det allmännas sida. Den är enligt motiven emellertid också avsedd att lämna utrymme för lagstiftning som syftar till att värna programföretags oberoende gentemot andra, t.ex. annonsörer (prop. 1990/91:64 s. 117). Bestämmelser om tillstånd och villkor för sändningar finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Regeringen ger enligt 4 kap. 3 § tillstånd att sända tv om sändningsverksamheten finansieras med radio- och tv-avgiften enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst. Tillstånd att sända tv får förenas med villkor enligt vad som närmare anges i 4 kap. 8–11 §§. I 4 kap. 8 § anges att ett sändningstillstånd får förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. Enligt 16 kap. 2 § första stycket övervakar och tv genom granskning i efterhand om program som har sänts i bl.a. tv står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsten. Regeringen beslutade om sändningstillstånd för SVT. Tillståndet trädde i kraft och gäller t.o.m. . Som villkor för sändningsrätten gäller bl.a. följande enligt 13 §. Sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv. SVT ska före sändning av program så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning ska ta sikte på vad som är relevant och väsentligt. granskade den omständigheten att statsminister i samband med TV4:s partiledardebatt i ett samtal med enligt denne tagit till en ton och ett ordval som ”var ett otvetydigt hot” (bet. 2003/04:KU20 s. 169 f.). Inför utskottet anförde att han säkerligen sagt vad han tyckt om själva debatten och valbevakningen men att han inte kunde minnas exakt hur orden fallit samt att han inte hade uttalat det som påstått. När det gäller statsråds relationer med public service-företagen hänvisade utskottet till uttalanden från tidigare granskning (bet. 2002/03:KU30 s. 117 f.) om att statsråden, vid sidan av det som förekommer inom ramen för formulerandet av företagens uppdrag, borde iaktta en hög grad av försiktighet så att det inte uppstår risk för att företagens självständighet och oberoende rubbas eller deras granskande uppgift påverkas. Utskottet konstaterade att TV4, som ärendet gällde, i likhet med public service-företagen sänder program med stöd av tillstånd från regeringen. Som villkor också för TV4 gällde att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt att myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna ska granskas. Utskottet framhöll att alla som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen hade att iaktta en hög grad av försiktighet när det gällde agerandet i förhållande till den som är föremål för en myndighets beslut. Med hänsyn till statsråds speciella ställning torde särskilda krav kunna ställas på regeringens ledamöter i iakttagandet av denna försiktighetsprincip. Genom att en sådan försiktighetsprincip iakttogs värnades integriteten för såväl det offentliga organet i dess maktutövning som för den som är föremål för dess beslut. granskade utskottet frågan om försök att påverka programinnehållet i (bet. 2010/11:KU20 s. 215 f.). Under valrörelsen kontaktade presschefen vid redaktionen för ett samhällsgranskande program vid SVT i syfte att säkerställa att den ansvarige utgivaren var medveten om nya uttalanden som utbildningsministern gjort i de frågor som skulle behandlas i ett program. När den ansvarige utgivaren uppgav att han inte ville ha med detta i sitt program gav presschefen uttryck för att det var konstigt att man inte använde sig av dessa nya uttalanden. I granskningen framhölls att kontakter med massmedierna är ett naturligt inslag i arbetet i och att dessa kontakter ofta är inriktade på kontroll av faktauppgifter eller på att ges tillfälle att förbereda sig inför ett inslag som rör regeringen. Utskottet ansåg att sådana kontakter fyller en viktig funktion men betonade även att en allmän utgångspunkt vid kontakter mellan företrädare för statliga myndigheter och medierna självfallet är vikten av att den redaktionella självständigheten inte träds förnär. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: – Vilka tryck-/yttrandefrihetsrättsliga överväganden om mediernas självständighet och oberoende gjordes inför statsrådet uttalande i intervjun i , Kulturnytt? – Vilken bedömning görs av statsrådet uttalande i den aktuella intervjun i förhållande till den redaktionella självständigheten? – Vad var syftet med statsrådet uttalande i den aktuella intervjun? Hade uttalandet någon koppling till något villkor i sändningstillståndet för SVT? – Vilka kommentarer i övrigt ger anmälan och denna promemoria anledning till? Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom (bilaga A4.9.2). I promemorian anförs att statsrådet deltog i intervjun i , Kulturnytt, för att få till stånd en diskussion om vissa principiella frågor som rör samverkan mellan forskare och det övriga samhället. Med den utgångspunkten gjordes inga särskilda tryck- och yttrandefrihetsrättsliga överväganden inför deltagandet i intervjun. När det gäller frågan om vilken bedömning som görs av statsrådet uttalande i den aktuella intervjun i förhållande till den redaktionella självständigheten uppges att uttalandet inte var avsett att påverka den redaktionella självständigheten. På frågan om syftet med statsrådets uttalande i den aktuella intervjun anförs att statsrådet genom att delta i intervjun ville få till stånd en diskussion om hur forskningsresultat sprids och görs tillgängliga för allmänheten samt hur forskares rättigheter värnas. Vidare anförs att statsrådet inte hade något annat syfte med uttalandet i den aktuella intervjun och att uttalandet inte har koppling till något villkor i sändningstillståndet för SVT. Det i granskningen uppmärksammade uttalandet har gjorts av ministern för högre utbildning och forskning och tar sikte på hur bl.a. forskningsresultat sprids och görs tillgängliga för allmänheten.