bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 24, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet noterar att SP namnändrades till (). Utskottet tydliggör i sitt ställningstagande att anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling får användas även för statsbidrag till för riksmätplatser. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag och övriga behandlade motioner. Utskottet har därtill följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och redovisar i ett ställningstagande sina iakttagelser med utgångspunkt i uppföljningen. I betänkandet finns en reservation (SD). , , och har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1, utgiftsområde 24 Näringsliv. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24 Anslag inom utgiftsområde 24 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 24 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 24 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 24 (L) 4.Anslag inom utgiftsområde 24 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 24 anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 24 punkt 5 och avslår motionerna 2017/18:901 av m.fl. (SD), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:1447 av (M) yrkande 2, 2017/18:2531 av m.fl. (SD), 2017/18:2743 av (M), 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 22, 2017/18:3698 av m.fl. (C), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 18, 2017/18:3797 av m.fl. (L) och 2017/18:3882 av m.fl. (M) yrkandena 1–6. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. tillskjuta till den statliga stiftelsen , 2. ställa ut kreditgarantier för exportkrediter som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 450 , 3. ställa ut kreditgarantier för investeringar som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 , 4. besluta att Aktiebolaget får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 125 för systemet med statsstödda exportkrediter, 5. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 24 punkterna 1–4 och 6. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (SD), (M)*, (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD), (V), (KD)*, (S), (S), (L)* och (S). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 24 Näringsliv och 19 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning, och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Reservanternas anslagsförslag finns i bilaga 6. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 24 Näringsliv till 7 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska näringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen), vilket motsvarar det andra och avslutande steget i budgetprocessen. Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de tillkännagivanden som regeringen redovisar i budgetpropositionen. Slutligen behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag och bemyndiganden inom utgiftsområde 24. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 24 genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade i första hand en översiktlig genomgång och analys av de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom näringsutskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). följde näringsutskottet sedan upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett de synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) som utskottet hade redovisat i det närmast föregående årets budgetbetänkande (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). Även denna uppföljning resulterade i ett antal förslag till förbättringar inför kommande års resultatredovisningar. Utskottets grupp för uppföljning och utvärdering har även fört en dialog med flera berörda statssekreterare om regeringens resultatredovisning. och hade gruppen möten med statssekreterare , Miljö- och , för att närmare diskutera resultatredovisningen inom utgiftsområde 21 Energi. hade gruppen även ett möte om resultatredovisningen inom utgiftsområde 24 Näringsliv med statssekreterarna , . grupp för uppföljning och utvärdering har följt upp resultatredovisningen i budgetpropositionen . Detta år har uppföljningen varit tvådelad. Utöver att liksom föregående år följa upp tidigare framförda synpunkter har gruppen även genomfört en närmare uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Syftet med denna delfördjupning har varit att förtydliga de önskemål som utskottet har framfört om vikten av att det går att koppla de mål som sätts upp till de medel som avsätts i form av anslag och det resultat som olika anslagsfinansierade insatser genererar i förhållande till målen. Liksom föregående år vill utskottet inledningsvis framhålla att en klar och tydlig resultatredovisning bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får. Regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. En utgångspunkt för uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning är att det ska vara möjligt för utskottet att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att utveckla den ekonomiska styrningen och som bidrar till att förbättra resultatredovisningen från regeringen till . genomförde näringsutskottet en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen , utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Näringsliv. Uppföljningen omfattade en översiktlig genomgång och analys av i första hand de mål och indikatorer som används inom respektive utgiftsområde. Därutöver undersöktes resultatredovisningens struktur och förhållandet mellan mål, indikatorer och vissa resultat. Syftet med uppföljningen var att ta fram ett fördjupat underlag till näringsutskottets beredning av budgetpropositionen och för utskottets fortsatta dialog med regeringen om utvecklingen av mål- och resultatstyrningen inom utskottets beredningsområde. Utskottets ställningstaganden med anledning av iakttagelserna redovisades i utskottets budgetbetänkanden för respektive utgiftsområde (bet. 2015/16:NU1, bet. 2015/16:NU2 och bet. 2015/16:NU3). I samband med budgetberedningen följde utskottet upp i vilken utsträckning regeringen hade beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) för respektive utgiftsområde (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU2 och bet. 2016/17:NU3). har i samband med budgetberedningen följt upp i vilken utsträckning regeringen har beaktat och tillgodosett utskottets synpunkter på resultatredovisningen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1). Utskottet har därutöver genomfört en fördjupad uppföljning av ett anslag per utgiftsområde. Uppföljningen görs mot bakgrund av att utskottet tidigare noterat att det är svårt att följa sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottets förhoppning är att den fördjupade uppföljningen kan vara ett konstruktivt bidrag i ett fortsatt arbete med att förtydliga den röda tråden i resultatredovisningen. På ett allmänt plan konstaterade utskottet att flera iakttagelser inte bara är gemensamma för de tre utgiftsområden som utskottet bereder utan också är giltiga för andra utgiftsområden. Det är också viktigt att påpeka att flertalet av dessa iakttagelser inte ansågs vara specifika budgetproposition. Vidare noterade utskottet att resultatredovisningens struktur skilde sig åt mellan de tre utgiftsområdena. Med anledning av detta ansåg utskottet att det var berättigat att reflektera över om detta främst avspeglar de tre utgiftsområdenas särarter eller om en mer enhetlig disposition hade varit möjlig att använda för att öka läs- och jämförbarheten. Denna reflektion kvarstod även och gör så fortfarande. Utskottet vill inledningsvis med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen framhålla att det är positivt att regeringen numera refererar till utskottets iakttagelser i föregående års betänkande. Generellt har det inom utgiftsområdenas resultatredovisning genomförts vissa förändringar och tillägg jämfört med förra årets budgetproposition, vad gäller både mål, indikatorer och resultatredovisning. Utskottet anser dock fortfarande att det inom samtliga tre utgiftsområden är möjligt för regeringen att ytterligare tydliggöra sambanden mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Utskottet vill här särskilt uppmärksamma de iakttagelser som görs i det här avseendet under avsnittet Den röda tråden för respektive utgiftsområde. Utskottet vill därutöver med anledning av årets genomgång av resultatredovisningen framhålla ytterligare några iakttagelser som är gemensamma för samtliga utgiftsområden. Inom samtliga utgiftsområden presenteras utöver målet för utgiftsområdet andra mål och prioriteringar som regeringen anger att politiken ska bidra till. Utskottet vill utöver att framhålla vikten av att regeringen förtydligar hur de olika målen förhåller sig till varandra även påminna om att regeringen enligt 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet ser positivt på att regeringen inom alla de tre utgiftsområdena i större utsträckning än har valt att visualisera resultatutvecklingen genom att använda olika diagram, företrädesvis linjediagram. Sådana diagram kan i många fall göra det lättare för en läsare att bedöma om resultatutvecklingen är den önskvärda i förhållande till de mål som har beslutats. Utskottet vill även framhålla den allmänna uppfattningen att information i tabeller eller diagram inte bör lämnas okommenterad, utan regeringen bör underlätta tolkningen av resultatinformationen genom att i löptexten lyfta fram den del av informationen som är relevant för bedömningen av resultatet i förhållande till de riksdagsbundna målen. Slutligen anser utskottet att resultatredovisningen skulle bli tydligare om de olika avsnitten renodlades i större utsträckning. förekommer det t.ex. att regeringen redovisar mål under andra rubriker än det inledande målavsnittet och att resultat redovisas tillsammans med presentationen av indikatorerna och under avsnittet Analys och slutsatser. Iakttagelser om utgiftsområde 24 Näringsliv Utgiftsområde 24 Näringsliv är uppdelat i två politikområden: Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Det finns för utgiftsområdet inget generellt mål, utan i stället finns ett mål för vart och ett av de två politikområdena. Vad gäller politikområdet Näringspolitik konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen inte tydliggjorde hur det riksdagsbeslutade målet förhöll sig till målen på EU-nivå och regeringens sysselsättningsmål. Därför såg utskottet det som önskvärt att regeringen förtydligade detta. Utskottet noterade i samband med sin beredning av budgetpropositionen 2017 (bet. 2016/17:NU1) att regeringen inte hade gjort något sådant förtydligande, och utskottet ansåg således fortfarande att ett förtydligande var önskvärt. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen mot bakgrund av att utskottet har efterfrågat ett förtydligande om hur de olika målen förhåller sig till varandra anför att det näringspolitiska målet är sammankopplat med sysselsättningsmålet. Det är positivt att regeringen uppmärksammat att utskottet efterfrågat ett förtydligande om hur målen förhåller sig till varandra. Utskottet menar att det i resultatredovisningssammanhang inte är tillräckligt att peka på att målen hänger samman. Flera mål anges som ska uppnås inom politikområdet Näringspolitik, dels de som har beslutat, dels EU-mål, dels valda mål för regeringens politik. Utskottet kan även konstatera att det i årets budgetproposition tillkommit ytterligare mål som de näringspolitiska insatserna ska bidra till, nämligen de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. Även för dessa mål saknas det ett resonemang om hur de förhåller sig till det riksdagsbundna målet för utgiftsområdet. Utskottet skulle därför välkomna ett mer utvecklat resonemang där målen tydligare prioriteras i förhållande till varandra. Detta är särskilt viktigt i de fall där de olika målen kan tänkas hamna i konflikt med varandra. Det kan i sammanhanget påminnas om att regeringen enligt budgetlagen (2011:203) ska lämna en redovisning av resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat om. Som utskottet har konstaterat (bet. 2015/16:NU1, bet. 2016/17:NU1) är de riksdagsbeslutade målen för de båda politikområdena inom utgiftsområdet övergripande, och de kan därför vara svåra att följa upp. I den proposition som föregick den reformerade budgetlagen uttalades att mål bör vara formulerade på ett sådant sätt att de är möjliga att följa upp (prop. 2010/11:40). I de fall som målen inte är formulerade på ett sådant sätt kan resultatindikatorer eller delmål tas fram för att kunna följa resultatens utveckling i förhållande till målen. När det gäller politikområdet Utrikeshandel, export och investeringsfrämjande noterar utskottet att regeringen i målavsnittet, i likhet , anför att den även vill främja en rättvis handel. Det framgår dock inte hur denna prioritet förhåller sig till det riksdagsbundna målet. Vidare redovisar regeringen målen för exportstrategin. Dessa mål redovisas dock inte under målavsnittet, och det saknas även ett resonemang om hur målen för strategin förhåller sig till det riksdagsbeslutade målet för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottet noterar att vissa av målen i exportstrategin handlar om turism och ställer sig därmed frågan om dessa kanske snarare bör relateras till målet för politikområdet Näringspolitik. Indikatorer och andra bedömningsgrunder instämde utskottet i regeringens bedömning att utvecklingen i näringslivet påverkas av en rad olika nationella och internationella faktorer som kan vara svåra för regeringen att påverka. Detta var särskilt påtagligt för utrikeshandeln, som i betydande utsträckning påverkas av omvärldsförändringar och internationella aktörer. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det var positivt att regeringen hade tagit fram resultatindikatorer och att längre tidsserier redovisades där det var möjligt. Det var utskottets uppfattning att de indikatorer som redovisades för politikområdet Näringspolitik gav en god bild av utvecklingen inom området. Utskottet framförde dock att regeringen borde motivera hur indikatorerna var kopplade till det mål som har beslutat för politikområdet. Utskottet konstaterade att regeringen kopplade en av indikatorerna till det riksdagsbeslutade målet, men att något liknande inte gjordes på ett tydligt sätt för de övriga indikatorerna. Utskottet konstaterar att regeringen även i årets resultatredovisning i viss utsträckning kopplar de valda indikatorerna till de riksdagsbeslutade målen för politikområdet Näringspolitik, och i något fall har kopplingen även tydliggjorts något. Utskottet vidhåller dock sin uppfattning att regeringen i större utsträckning bör motivera hur indikatorerna är kopplade till det mål som har beslutat för politikområdet. Vidare anser utskottet, i likhet med vad det har framfört tidigare, att resultatindikatorerna främst visar på omvärldsförändringar, varför det kan vara svårt att använda dem för att mäta resultatet av de insatser som regeringen låter genomföra. Resultatindikatorerna bör i första hand spegla uppnådda resultat och inte insatser eller omvärldsförändringar. lyfte utskottet fram det faktum att regeringen problematiserade och motiverade indikatorerna samt på ett tydligare sätt än tidigare kopplade resultaten av de statligt utförda insatserna till indikatorerna. Utskottet framhöll att det såg det som ett steg i rätt riktning och önskade att regeringen vidareutvecklar detta ytterligare. Utskottet noterar att regeringen i årets resultatredovisning anför att det med anledning av utskottets synpunkter pågår ett arbete med att tydliggöra hur insatserna bidrar till målet för politikområdet Näringspolitik och att regeringen avser att fortsätta det utvecklingsarbetet. Utskottet välkomnar detta. Utskottet noterar att det inledande avsnittet i resultatredovisningen för politikområdet Näringspolitik har ökat i omfattning och att regeringen anger att den med konkurrenskraft avser den svenska ekonomins produktivitet i jämförelse med andra länders ekonomier. Vidare framgår vilka indikatorer som används för att mäta den svenska konkurrenskraften. Utskottet noterar att regeringen anför att dessa sammantaget sägs ange denna produktivitet och svenska företags konkurrensförmåga på internationella marknader. Utskottet noterar att regeringen i likhet konstaterar att konkurrenskraft innehåller många olika aspekter och därför kan mätas på många olika sätt. Utskottet saknar i det sammanhanget en närmare motivering av valet av mått, dvs. relativ enhetsarbetskostnad och exportförmåga, och noterar även att det i avsnittet Analys och slutsatser presenteras uppgifter om hur placerar sig på flera internationella index som mäter konkurrenskraft. Utskottet frågar sig om dessa internationella index också skulle kunna fungera som indikatorer för att följa den övergripande utvecklingen i näringslivet och om utfallet för dessa därmed skulle kunna redovisas tillsammans med övriga övergripande indikatorer. När det gäller texterna om indikatorerna för politikområdet Näringspolitik vill utskottet framhålla att de är välskrivna och informativa. Det skulle dock underlätta ännu mer för läsaren om det som står inom parenteserna efter indikatorerna förklarades, t.ex. om det angavs att indikatorn näringslivets utveckling mäts genom antal sysselsatta, antal arbetade timmar osv. Vidare skulle kopplingen mellan mål och indikator kunna anges och vilket anslag som finansierar verksamheten. Utskottets genomgång av årets resultatredovisning visar vidare att det har skett en viss förändring av indikatorerna för politikområdet på övergripande nivå i jämförelse med . Utskottet noterar att förändringen inte kommenteras av regeringen. Denna iakttagelse gäller även valet av indikatorer för att mäta export- och investeringsfrämjande inom politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande. Utskottets uppfattning är att indikatorer generellt sett inte bör variera eftersom det är önskvärt att kunna följa utvecklingen . är det positivt att det sker ett utvecklingsarbete, och i vissa fall kan det vara motiverat att byta indikatorer eftersom de nya indikatorerna på ett bättre sätt fångar uppnådda resultat inom utgiftsområdet. Utskottet anser dock att förändringar i valet av indikatorer och mått bör kommenteras. När det gäller den struktur som har använts för att redovisa resultatet och indikatorerna för politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande konstaterade utskottet att den har ändrats och därmed blivit mer lättöverskådlig. I likhet med vad utskottet tidigare anfört (bet. 2015/16:NU1, bet. 2016/17:NU1) anser utskottet dock fortfarande att många av de indikatorer som redovisas under rubrikerna Exportfrämjande och Investeringsfrämjande är på en sådan detaljnivå att de mer framstår som Business indikatorer än regeringens egna indikatorer. Vidare önskar utskottet att regeringen motiverar hur de redovisade indikatorerna förhåller sig till det mål som har beslutat för politikområdet. görs endast en koppling mellan indikatorerna för exportstrategin och de målformuleringar som finns inom strategin. I avsnittet Analys och slutsatser anför regeringen dock att de utmaningar som exportstrategin ska möta relaterar till målen för utgiftsområdet. Det görs emellertid inget förtydligande om hur de relaterar till målen. Utskottet framhöll att det var positivt att regeringen tagit fram relevanta indikatorer för verksamhetsområdet inre marknad och tydliggjort bedömningsgrunderna för verksamhetsområdet handelspolitik. Utskottet välkomnade också att regeringen kopplade indikatorerna för verksamhetsområdet inre marknad till det riksdagsbeslutade målet för politikområdet på ett tydligt sätt och att indikatorerna och bedömningsgrunderna för verksamhetsområdet handelspolitik i viss utsträckning problematiserades. Utskottet saknar dock fortfarande en koppling mellan bedömningsgrunderna för internationell handelspolitik och det riksdagsbeslutade målet.