bet · H401FiU26 · 2017-02-17 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att kommuner och landsting står inför betydande utmaningar framöver som t.ex. den demografiska utvecklingen, mottagandet av asylsökande och nyanlända, den snabba urbaniseringstakten och medborgarnas förväntningar på likvärdig service av god kvalitet, utmaningar som ställer stora krav på personal- och kompetensförsörjning, förmåga till innovation men också effektiviseringar, vilket i sin tur ställer krav på finansiering. Utskottet kan också notera att beslutat om en historisk satsning på välfärden genom ett permanent tillskott till kommunsektorn på (bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Utskottet kan även notera att det pågår ett omfattande arbete med att kartlägga, värdera och analysera styrningsmässiga, organisatoriska, ekonomiska och verksamhetsmässiga lösningar som kan bidra till att förbättra kommuners och landstings förutsättningar att ta sig an nya uppgifter och till att utveckla, tillhandahålla och finansiera ett likvärdigt serviceutbud med god kvalitet. bereds slutbetänkandet från Utredningen om en kommunallag för framtiden (SOU 2015:24) som bl.a. innehåller förslag vars syfte är att bidra till en mer professionell och effektiv verksamhet. Utskottet anser att det redan pågår ett omfattande arbete med att skapa bättre förutsättningar för kommunsektorn att utveckla vår gemensamma välfärd och anser därför att det just nu inte finns skäl att tillsätta ytterligare en utredning för att se över systemen. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Avknoppning av offentligt ägd verksamhet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om reglerna för avknoppning av offentlig verksamhet. Utskottet hänvisar till gällande lagstiftning på området, som är tydlig när det gäller avknoppning, samt till pågående beredning av förslag från Utredningen om en kommunallag för framtiden. I motion 2016/17:1822 av m.fl. (M) yrkande 3 anförs att rättsläget är oklart när det gäller avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet. Enligt motionärerna ger den befintliga lagstiftningen inte en klar vägledning för hur sådana verksamhetsövergångar ska genomföras. Därför vill motionärerna att regeringen ska se över regelverket och ta fram en modell för hur avknoppningar även i fortsättningen ska kunna bidra till ökad konkurrens och valfrihet. lämnade Utredningen om en kommunallag för framtiden sitt slutbetänkande (SOU 2015:24). Utredningen skulle bl.a. se över verkställighet och rättelser av kommunala beslut. I budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 volym 1 sid. 53) framhöll regeringen att det i kommunallagen (1991:900) anges att en kommun inte får gynna en enskild person eller ett företag, men att det finns flera exempel på att konsekvenserna för kommuner som ändå genomfört t.ex. en försäljning till underpris inte är tillräckliga. Regeringen hänvisade till den då pågående översynen av kommunallagen där bl.a. förutsättningarna för att kommunerna i sådana fall ska få tillbaka förlorade skattemedel skulle ses över och förslag till författningsändringar eller andra åtgärder för att uppnå detta syfte skulle tas fram. I utredningens slutbetänkande föreslås att reglerna om verkställighet av beslut i kommunallagen skärps, bl.a. att beslut som inte kan rättas ska få verkställas först när de fått laga kraft. Förslagen bereds inom , och regeringen avser att överlämna en proposition till . I likhet med tidigare behandling anser utskottet att de befintliga regelverken och de utredningar som gjorts tydligt visar vad som gäller vid avknoppning av offentlig verksamhet. Den senast gjorda utredningen, av (SOU 2013:56), visar att rättsläget är tydligt och att nuvarande lagstiftning inte lämnar något utrymme för försäljning av sådan egendom till ett annat pris än det värde för hela verksamheten som fastställts vid en oberoende värdering, vilket är en bedömning som utskottet delar. Utskottet kan också notera att Utredningen om en kommunallag för framtiden i sitt slutbetänkande har lämnat förslag om att skärpa reglerna om verkställighet av beslut, detta som en följd av att konsekvenserna inte ansågs vara tillräckliga när det gäller kommuner och landsting som genomfört t.ex. en försäljning till underpris. Utskottet noterar att regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i denna fråga . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår båda motionsyrkandena om förslag till ändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet. Utskottet anser att konsekvenserna av förändringar i utjämningssystemet är svåra att överblicka och att eventuella ändringar därför bör vänta till nästa översyn av hela det kommunala utjämningssystemet. Utskottet hänvisar vidare till att beslutat om ändringar i lagen om kommunalekonomisk utjämning som föregicks av en omfattande parlamentarisk utredning. I motion 2016/17:2652 av (M) framhålls att dagens skatteutjämningssystem missgynnar kommuner som framgångsrikt sköter sin verksamhet och ekonomi, och underminerar drivkraften till att öka sysselsättningen och den ekonomiska tillväxten i kommunen. Motionären anser att systemet motverkar tillväxt och utveckling och vill därför att regeringen överväger en förändring av skatteutjämningssystemet. I motion 2016/17:2989 av och (båda C) anför motionärerna att det nuvarande folkräkningssystemet som ligger till grund för skatteutjämningssystemet missgynnar små kommuner som har en hög andel säsongsarbetare eftersom befolkningsstatistiken beräknas . Motionärerna vill i stället att ett befolkningsgenomsnitt beräknas , vilket de anser ger en mer rättvis fördelning mellan kommuner i utjämningssystemet. överlämnade Utjämningskommittén.08 sitt slutbetänkande Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Kommittén utredde bl.a. frågan om det finns tillväxthämmande faktorer i det nuvarande systemet. Av betänkandet framgår att kommittén inte fann belägg för att inkomstutjämningen i sig skulle vara tillväxthämmande. Mot bakgrund av utredningen presenterade regeringen förslag till förändringar och uppdateringar av kostnadsutjämningen i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I propositionen framhölls också vikten av att utjämningssystemet inte motverkar tillväxt och ökad sysselsättning, varför förslag lämnades om förändringar av inkomstutjämningen som skulle minska marginaleffekterna för de kommuner och landsting som betalar en inkomstutjämningsavgift. beslutade om ändringar i enlighet med propositionen (bet. 2013/14:FiU3, rskr. 2013/14:69). redovisade Statskontoret rapporten Den kommunala utjämningen . Rapporten är ett led i Statskontorets löpande uppföljning av det kommunala utjämningssystemet. Av rapporten framgår att det från tid till annan förts diskussioner om det kommunala utjämnings-systemets inverkan på tillväxten i ekonomin. I rapporten sammanfattas kortfattat internationell teoretisk och empirisk forskning som belyser hur kommunala utjämningssystem kan inverka på bl.a. skattebaser och skattesatser. Av rapporten framgår att Statskontoret inte har funnit några empiriska studier där kommunala utjämningssystems inverkan på BNP-tillväxten har analyserats. Det finns empiriska studier som visar att inkomstutjämning där lägre skattekraft kompenseras bidrar till minskad skattekonkurrens och till tryck uppåt på kommunala skattesatser. De uppskattade effekterna är emellertid förhållandevis små. Ekonomisk-teoretisk forskning visar att inkomstutjämningssystem kan ha negativ inverkan på skattebaser, men det finns inga uppskattningar av hur stora dessa effekter kan vara. Betydelsen av inkomstutjämningssystemens inverkan på olika tillväxt-faktorer kan betraktas som en öppen fråga. Detta beror dels på att den befintliga empiriska forskningen är begränsad, dels på att det är svårt att rent metodologiskt analysera effekterna av kommunala och regionala utjämnings-system. (Källa: Statskontorets rapport 2013:19 Den kommunala utjämningen .) Lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Av 17 § lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning framgår att avgifter och bidrag beräknas på grundval av antalet folkbokförda invånare i en kommun eller i ett landsting året före utjämningsåret. Var en person är folkbokförd året före beskattningsåret styr också i vilken kommun personen ska betala skatt (65 kap. 3 § inkomstskattelagen). har enligt uppgift från SKL och () valts för att uppgifterna om antalet folkbokförda ska vara så aktuella som möjligt vid beräkningen av bidrag och avgifter. Utskottet vill liksom vid tidigare behandling framhålla att beslutat om ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning. Beslutet innebar bl.a. förändringar av inkomstutjämningen för att säkerställa att systemet inte skulle motverka tillväxt och ökad sysselsättning. Ändringarna i lagen trädde i kraft . Som utskottet också tidigare framhållit låg bl.a. en omfattande parlamentarisk utredning bakom förändringen, där det kommunalekonomiska utjämningssystemet utretts grundligt. Utskottet anser därför att det just nu inte finns skäl att ytterligare förändra systemet. När det gäller folkräkningssystemet vill utskottet liksom tidigare framhålla att syftet med det kommunala utjämningssystemet är att åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att bedriva sina verksamheter. Systemet består bl.a. av inkomst- och kostnadsutjämning. Samtliga parametrar som används för att beräkna en kommuns eventuella bidrag eller avgift inom systemet utgår från faktiska uppgifter vid ett specifikt tillfälle. För inkomstutjämningen används t.ex. folkmängden och skatteunderlaget enligt taxeringen 2016 (inkomstår 2015). Det skatteunderlag som ligger till grund för inkomstutjämningen avser därmed de individer som var folkbokförda i kommunen . Även när det gäller kostnadsutjämningen används uppgifter om befolkningen vid ett specifikt tillfälle. är det uppgifter om befolkningen som ligger till grund för beräkningen i kostnadsutjämningen. Anledningen till det är att kommuner och landsting ska få information om kostnadsutjämningen . Kostnadsutjämningen består också av fler delmodeller som ska beräknas jämfört med inkomstutjämningen. Det kommunala utjämningssystemet består således av flera olika delmodeller och parametrar, och en förändring av systemet skulle kunna få stora konsekvenser för såväl kommuner som landsting. Eftersom det är svårt att få en fullständig bild över vilka dessa konsekvenser är anser utskottet att en förändring skulle kräva en grundlig utredning. Utskottet anser därför att eventuella ändringar i systemet bör vänta till nästa översyn av hela det kommunala utjämningssystemet. Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Kommunala bolag och deras konkurrenssituation Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om kommunala bolag och deras konkurrenssituation. Utskottet hänvisar till befintlig lagstiftning som skapar förutsättningar för en effektiv konkurrens samt till den fortsatta beredningen av förslag från Utredningen om en kommunallag för framtiden. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2016/17:2909 av och (båda SD) framför motionärerna att konkurrensvillkoren mellan svenska kommunalt ägda bolag och utländska offentligt ägda bolag kan medföra betydande konkurrensnackdelar för svenska bolag. Motionärerna vill därför att det utreds hur kommunalt ägda bolag kan agera mer affärsmässigt på en internationellt konkurrensutsatt marknad. lämnade Utredningen om en kommunallag för framtiden sitt slutbetänkande (SOU 2015:24). I betänkandet konstateras att den kommunala verksamheten har förändrats sedan den nuvarande kommunallagen trädde i kraft , och att samhället har genomgått stora förändringar som globaliseringen och EU-medlemskapet påverkar den kommunala verksamheten. För att kommunallagen ska bidra till en mer professionell och effektiv verksamhet föreslås ett flertal ändringar i lagen. Bland annat föreslås att det ska tydliggöras att kommuner och landsting ska verka för konkurrensneutralitet och följa . Förslagen bereds inom , och regeringen avser att överlämna en proposition till . Genom sätts ramar för medlemsstaternas möjligheter att med offentliga medel stödja en viss verksamhet. Reglerna finns i artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Där fastställs att statsstöd är förbjudet om det inte uppfyller vissa på förhand bestämda undantag. Syftet med reglerna är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. Förutsättningarna för konkurrens mellan offentliga och privata näringsverksamheter regleras i konkurrenslagen (2008:579). Enligt finns reglerna därför att offentliga aktörer ofta har helt andra förutsättningar än privata företag. En kommunalt ägd verksamhet går t.ex. inte i konkurs utan har möjlighet att fortsätta att driva en säljverksamhet även om den går med förlust. Den kan också sälja varor eller tjänster som den har till uppgift att bevilja tillstånd till företag och konsumenter som agerar på samma marknad. Det gör att risken är stor för att konkurrensen snedvrids när offentliga aktörer säljer varor och tjänster i konkurrens med privata företag. Reglerna innebär att staten, kommunerna och landstingen kan förbjudas att sälja varor eller tjänster på ett sätt som begränsar konkurrensen. Även uthyrning innefattas. Den som bryter mot förbudet kan bli tvungen att betala vite till staten. I likhet med vid tidigare behandling anser utskottet att det inte finns något skäl att tillsätta den utredning som motionärerna efterlyser. Den svenska konkurrenslagen, liksom och statsstödsregler, skapar enligt utskottet förutsättningar för väl fungerande marknader och en effektiv konkurrens till nytta för konsumenterna, bl.a. genom att reglera villkoren för offentlig säljverksamhet som drivs i konkurrens med såväl privat som annan offentlig verksamhet. Dessutom kan utskottet notera att regeringen avser att överlämna en proposition till med anledning av förslagen från Utredningen om en kommunallag för framtiden. Utredningen föreslår ett flertal ändringar i kommunallagen för att den ska bidra till en mer professionell och effektiv verksamhet, bl.a. att det ska tydliggöras att kommuner och landsting ska verka för konkurrensneutralitet och följa . Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Aktörer inom välfärdens verksamheter, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:887 av m.fl. (S), 2016/17:1206 av och (båda M), 2016/17:1357 av och (båda M), 2016/17:1417 av Finn (M), 2016/17:1963 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:3101 av och (båda C), 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5, 2016/17:3361 av (KD) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 26. Som framgår av utskottets betänkande bereds delbetänkandet från Utredningen och reda i välfärden (SOU 2016:78). En utredning som regeringen tillsatte med uppdrag att utreda ett nytt regelverk för offentlig finansiering av privat utförda välfärdstjänster (dir. 2015:22). Efter ett tillkännagivande från om att utreda ett utvecklat och delvis nytt regelverk för säkerställande av valfrihet, mångfald och kvalitet vid utförande av välfärdstjänster breddades den pågående utredningen genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:108). Direktivet syftade bl.a. till att öka fokus på kvaliteten, utöka tillståndsplikten och säkra att lika villkor gäller för alla som bedriver välfärd. Utredningens uppdrag är brett och direktiven innehåller många konkreta uppdrag som spänner över en rad områden. När beslut om att tillåta privata företag i välfärden fattades var tanken att valfriheten skulle öka genom att såväl företag som föreningar, kooperativ och andra former av aktörer erbjöd en mångfald av exempelvis pedagogiska metoder och inriktningar inom välfärden. Genom att tillåta flera alternativ skulle medborgarna få valfrihet genom tillgång till en mångfald av olika verksamhetsinriktningar. Även om det på många områden finns exempel på nya utförare har reformen inte lett till den stora mångfald i utbud som var tanken när den infördes. De icke vinstdrivande aktörerna är i stort detsamma i antal nu som de var när reformen genomfördes. Det är framför allt privata vinstdrivande aktiebolag som kraftigt ökat på bekostnad av övriga. De nya aktörerna erbjuder ofta samma tjänster som kommunen. Valfriheten riskerar då att främst bestå av ett val mellan olika varumärken och mindre ett val av innehållet i tjänsten, där den idéburna sektorn spelar en väldigt blygsam roll. Den övergripande bilden inom sektorn är således att utvecklingen går mot stora koncerner som lägger under sig en allt större andel av marknaden. Småföretag, föräldrakooperativ och andra mindre aktörer på området köps i ökande omfattning upp och tas över av koncernbolag som kan vara större än stora kommuner. De slås dessutom ut i upphandlingar då de inte kan konkurrera på samma villkor. Det riskerar att leda till en likriktning där företag med ett visst vård- eller skolkoncept tar över allt större andelar av marknaden. Den tidigare borgerliga regeringen påpekade i direktiven till (dir. 2012:131) att en utveckling mot ett fåtal större bolag som dominerar marknaden är problematisk om den innebär att mångfalden och därigenom valfriheten begränsas. En fortsatt utveckling mot allt större vinstsyftande aktörer riskerar helt enkelt att leda till en allt större likriktning, vilket riskerar att minska mångfalden för brukarna. För att uppnå verklig mångfald för medborgarna är det viktigt att försöka vända denna utveckling och stimulera en ordning där idéburna och mindre aktörer som inte primärt driver sin verksamhet i syfte att göra vinst får en större roll. Möjlighet att göra obegränsade vinstuttag kommer i konflikt med intentionerna i lagstiftningen och ger felaktiga incitament som riskerar att påverka kvaliteten i och styrningen av välfärden negativt. En reglering av hur de offentliga medlen får användas kan därför ge bättre förutsättningar för framväxten av en reell valfrihet för medborgarna där de kan påverka verksamhetens innehåll och ha olika alternativa verksamheter att ta del av. Så får vi verklig mångfald Vi anser därför att slutresultat måste inväntas och att delbetänkandet måste få beredas i vanlig ordning innan ställning och beslut tas om nya åtgärder. Att redan nu ta beslut om åtgärder som utreds anser vi inte är lämpligt. Utredningen måste få tid att göra sitt arbete innan beslut tas om det som utreds. Kommunala bolag och deras konkurrenssituation, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2909 av och (båda SD). När det gäller kommunala bolag som verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad anser vi att den befintliga lagstiftningen inte skapar förutsättningar för en effektiv konkurrens. De kommunalrättsliga principerna om självkostnad, lokalisering, likställighet och allmänintresse, i dagens globaliserade värld, försvårar möjligheterna för vissa kommunala bolag att på bästa sätt tillvarata sina respektive huvudmäns och i förlängningen medborgarnas intresse. Därför bör rådande förutsättningar för kommunala bolag ses över och förslag på åtgärder och regelförändringar utredas och presenteras senast under nästkommande . Vi anser att bör ge regeringen till känna vad som här anförts om de kommunalrättsliga principerna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:104 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om det olämpliga i att arbetsgivare inför snusförbud på arbetstid, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:887 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa vinstjakten i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:974 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillsynsavgifter för kommersiell service och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1206 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lika villkor för privata aktörer i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1357 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa generell tillståndsplikt för både offentliga och privata utförare för att bedriva verksamhet enligt skollagen, socialtjänstlagen, LSS samt hälso- och sjukvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1417 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den pågående utredningen om kraftigt begränsade möjligheter till vinstuttag i s.k. välfärdsföretag bör stoppas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1569 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över regelverket för avgiftsfinansiering av myndighetsbesök och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1575 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda och utforma system för incitament som gynnar högre produktivitet i offentlig sektor, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1581 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommunala tillsynsavgifter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1822 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett regelverk för avknoppningar av offentligt ägd och finansierad verksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1963 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillförsäkra långsiktigt uthålliga villkor för privat företagsamhet inom välfärdssektorn, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2050 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mindre servicenäringars kringkostnader för tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2652 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga en förändring av skatteutjämningssystemet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2909 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur kommunalt ägda bolag som verkar på en internationellt konkurrensutsatt marknad ska kunna agera mer affärsmässigt på densamma och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av mångfald av utförare i vård, skola och omsorg för att säkra kvalitet och konkurrens och därmed effektivitet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2989 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om olika åtgärder för att införa en rättvisare folkräkning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3101 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fokusera på effektivitet och kvalitet i stället för på begränsningar av vinster i välfärden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur man ämnar arbeta för att öka mångfalden inom välfärdssektorn och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3361 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga den lagstadgade rätten till vinstuttag även hos företag som bedriver verksamheter inom vård, skola och omsorg, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD): 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga upphandlingsvillkor, inte begränsa vinster för företag, oavsett inriktning och bransch och tillkännager detta för regeringen. Välfärd frigör människor ur den ekonomiska underordningens nödtvång. Man blir inte beroende av egna ekonomiska tillgångar för att få del av skola, vård och omsorg.