bet · H501UbU2 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 15, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om ändring i studiestödslagen. Lagförslaget innebär att studiemedlens totalbelopp höjs med vid heltidsstudier, vilket motsvarar per studiemånad, genom en höjning av bidragsdelen och att studiebidraget inom studiehjälpen höjs med . Lagförslaget föreslås träda i kraft men de nya nivåerna ska tillämpas på studiebidrag som lämnas för tid fr.o.m. och på studiemedel som lämnas för tid fr.o.m. . Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Samtliga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till vidtagna åtgärder, pågående arbete och gällande rätt. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 15 Studiestöd. 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Anslag inom utgiftsområde 15 Propositionen – anslag inom utgiftsområde 15 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Lagförslag om ändring i studiestödslagen 1.Anslag inom utgiftsområde 15 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 15 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 15 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 15 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 15 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 15 anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 15 punkt 3 och avslår motionerna 2017/18:2793 av m.fl. (SD), 2017/18:2978 av (M) yrkande 1, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 18, 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 2 och 6, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 43, 2017/18:3702 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:3811 av m.fl. (L) och 2017/18:3856 av m.fl. (M) yrkandena 1–5. b) Regeringens lagförslag antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 15 punkt 1 och avslår motion 2017/18:3702 av m.fl. (C) yrkande 2. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 223 , 2. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst det belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 15 punkterna 2 och 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L)*, (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (S), (MP), (S), (SD)*, (V), (KD)*, (S), (M)* och (C)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 15 Studiestöd och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning, i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden och i bilaga 6 finns regeringens förslag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 24 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens uppföljning av resultatredovisningen behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 15. Slutligen behandlas regeringens lagförslag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för – studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan – studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn – statens utgifter för räntor för studielån tagna i – inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning – kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning – bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk – bidrag till vissa studiesociala ändamål – studiestartsstöd i form av stöd och tilläggsbidrag för studerande med barn – administration av studiestöd – administration av lån för körkortsutbildning – administration av hemutrustningslån – hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda och anslagsbelastningen styrs därför till stor del av reglerna om lån och bidrag. Anslagsbelastningen är också beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Bestämmelser om studiestartsstöd finns främst i lagen (2017:527) om studiestartsstöd och i förordningen (2017:532) om studiestartsstöd. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Enligt 6 kap. 1 § första stycket budgetlagen (2011:203) får regeringen, för det ändamål och intill det belopp som beslutat för budgetåret, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. Inom utgiftsområde 15 finns ett förslag om ett beställningsbemyndigande inom anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Förslaget innebär att regeringen ska få göra åtaganden som medför utgifter . Regeringen föreslår också att ska bemyndiga regeringen att ta upp lån i för studielån. I propositionen lämnar regeringen förslag till nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd. För anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål föreslår regeringen att den ska bemyndigas att göra beställningar som medför behov av anslag . Regeringen föreslår dessutom att den ska bemyndigas att ta upp lån i för studielån. Vidare föreslår regeringen ändringar i studiestödslagen (1999:1395). Förslagen innebär höjningar av studiemedlens totalbelopp och av studiebidraget inom studiehjälpen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 15 Som en del i beredningen av budgetpropositionen följer utbildningsutskottet upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 15. Uppföljningen genomförs av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering och är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. har beslutat om mål för utgiftsområde 15 (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål har beslutat. I årets budgetbehandling genomför utskottet en begränsad resultatuppföljning för utgiftsområdet, bl.a. kommenteras ett urval av utskottets tidigare synpunkter. Inledningsvis görs en kortfattad översikt av regeringens resultatredovisning. Målet för området är följande. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Stödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildningen. Det ska utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Stödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. godkände i samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 15, bet. 2015/16:UbU2, rskr. 2015/16:58) den förändring i målet som regeringen föreslog och som innebar att jämställdhetsperspektivet förtydligades i det rekryterande målet inom studiestödet. Regeringen hänvisar vidare till de krav på studiestödssystemet som måste uppfyllas för att målen på området ska kunna uppnås. I årets resultatredovisning kommenterar regeringen inledningsvis den uppföljning utskottet genomförde av utgiftsområdets indikatorer i samband med föregående års budgetbehandling. Regeringen anger att den ser positivt på utskottets arbete och att den har för avsikt att påbörja ett arbete med att se över resultatredovisningen för utgiftsområdet, inklusive att utvärdera de nu använda indikatorerna. I resultatredovisningen presenterar regeringen resultat både utifrån indikatorer och från andra bedömningsgrunder. I analysavsnittet bedömer regeringen måluppfyllelsen inom utgiftsområdet utifrån de tre delarna av målet för studiestödet. Regeringen anger att mot bakgrund av de indikatorer som redovisas är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Vidare är bedömningen att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. När det gäller målet om studiestödets effekt på samhällsekonomin bedömer regeringen mot bakgrund av de indikatorer som redovisas att det nuvarande lånesystemet i stort sett fungerar bra. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller låntagare som är bosatta utomlands. I anslutning till frågan om ökning av återbetalningen av obetalda skulder hänvisar regeringen bl.a. till den skrivelse om statens förluster på studielån som regeringen överlämnade till med anledning av (RiR 2016:4). Regeringen gör en positiv bedömning av de resultat som myndigheterna på området har uppnått. Utskottet välkomnar de förändringar av resultatredovisningen som regeringen har gjort med anledning av de iakttagelser som utskottet har fört fram i de senaste budgetbetänkandena. Utskottet ser positivt på att () fortsätter arbetet med att utveckla mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. Utskottet har förståelse för att det är ett långsiktigt arbete och sätter stort värde på en fortsatt dialog. Utskottet ser med tillfredsställelse på att utskottets synpunkter kan bidra till ett sådant utvecklingsarbete av resultatredovisningen som regeringen aviserar i årets resultatredovisning. I det följande redovisas de iakttagelser som utskottet gjort med anledning av budgetpropositionen . Årets uppföljning fokuserar i större utsträckning än tidigare på resultatredovisningens avsnitt Analys och slutsatser. Enligt utskottet ger resultatredovisningen en fyllig och informativ bild av området. Utskottet menar att de diagram och tabeller som redovisar utvecklingen, både totalt och per kön, bidrar till detta. Utskottet noterar att regeringen gör en bedömning av måluppfyllelsen för var och en av de tre delarna i målet för verksamhetsområdet. I utskottets resultatuppföljning 2016 konstaterade utskottet att regeringen inte kommenterat utfallet ur det nya jämställdhetsperspektivet i det rekryterande målet. Utskottet kan inte se att regeringen heller detta år bedömer måluppfyllelsen ur ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller frågan om återbetalning av obetalda skulder kan utskottet påminna om att i samband med behandlingen av den aktuella skrivelsen (bet. 2016/17:UbU8, rskr. 2016/17:168) underströk utskottet hur viktig en god förvaltning av studielånen är såväl för samhällsekonomin i stort som för individers möjlighet till utbildning. Utskottet såg också positivt på det uppdrag CSN fått för att öka återbetalningen av obetalda skulder. Utskottet är mycket positivt till att regeringen i härledningstabeller redovisar hur stor del av föreslagna anslag som är kopplade till olika satsningar och utbyggnad av utbildningar. Detta möjliggör t.ex. en överblick av hur flera anslag påverkas av en viss satsning. Anslag inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd i enlighet med regeringens förslag, antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga förslag med anslagspåverkan avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen har föreslagit nio anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd (punkt 3 i propositionen). Förslaget finns i betänkandets bilaga 2. Regeringen har också lämnat förslag om bemyndiganden i punkterna 2 och 4 i propositionen. Förslagen finns i betänkandets bilaga 1. , har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd finns i betänkandets bilaga 2. Som framgår av förslagspunkten i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1–4 i propositionen och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 15 finns i betänkandets bilaga 4. Utskottets förslag till riksdagsbeslut innebär även att regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) tillstyrks. Lagförslaget återfinns i bilaga 6. Nedan redogörs det närmare för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och för bakgrunden till utskottets ställningstagande. Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande för både kvinnor och män och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). fick ca 923 000 personer någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare var drygt 1,5 miljoner personer vid utgången av 2016. Utgifterna på statens budget för verksamheten uppgick till . Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade från till . Centrala () verksamhet är helt anslagsfinansierad. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Utgifterna för verksamheten vid () uppgick till . ÖKS hanterade ca 4 800 ärenden, en minskning med ca 300 ärenden jämfört med föregående år. Regeringens analys och slutsatser Regeringens resultatanalys för studiestödet presenteras nedan. Analysen utgår från målen för studiestödet och de olika delar av måluppfyllelsen som indikatorerna mäter: studiestödets rekryterande effekt, studiestödets utjämnande effekt och studiestödets effekt på samhällsekonomin. Mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 15 s. 20 f.) gör regeringen en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. Uppgifter om de indikatorer som regeringen återger i analysen markeras med kursiv stil nedan. För studiestödsadministrationen redovisas inte någon indikator, men regeringen kommenterar ärendehanteringen vid CSN och ÖKS. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiemedel blev färre på samtliga utbildningsnivåer. Trots minskningen ligger det totala antalet studerande med studiemedel på en historiskt sett hög nivå. En trolig utveckling är att antalet vuxna studerande på gymnasial nivå ökar , dels mot bakgrund av det stora antalet nyanlända som kom till , dels mot bakgrund av beslut om rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). Den högre bidragsnivån inom studiemedlen syftar till att rekrytera studerande med kort utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande med det högre bidraget på grundläggande nivå ökade något jämfört med föregående år. Andelen som hade högre bidrag på gymnasial nivå minskade jämfört med . får den högre bidragsnivån lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier på grundläggande eller gymnasial nivå. mer än fördubblades antalet ungdomar som fick högre bidrag. har antalet ungdomar som fick det högre bidraget minskat. minskade antalet med 200, till 4 100 ungdomar. minskade antalet studerande på eftergymnasial nivå i . Det är framför allt antalet studiemedelstagare vid högskolor och universitet som minskade med ca 1 500 personer jämfört med . till åldersstrukturen har andelen studiemedelstagare som är minskat. Minskningen beror enligt regeringens resultatanalys främst på att ungdomskullarna som lämnar gymnasieskolan har minskat , men även på det förbättrade konjunkturläget som leder till att fler unga får jobb. är dock mer än hälften av studiemedelstagarna () . Andelen av de studerande som har studiemedel har minskat bland studerande vid komvux, och med bland studerande vid högskolor och universitet. Av studerande vid komvux har studiemedel, och bland högskolestuderande har studiemedel. Att en lägre andel har studiemedel vid komvux förklaras delvis av att många studerar på deltid och sannolikt har andra försörjningskällor. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. minskade antalet utlandsstuderande med studiemedel jämfört med , till 31 600. Utlandsstuderande är förhållandevis unga. Regeringen lyfter fram att en förklaring till minskningen därför kan vara att antalet personer som är i den ålder när de flesta studerar utomlands minskar bland studiemedelstagarna i stort. Lånebenägenheten[1] har minskat efter studiestödsreformen men har ökat något . Den tidigare minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att årsbeloppen efter reformen följer av skuldens storlek, vilket har inneburit att en lägre andel väljer att ta lån. Detta beteende kan nu vara på väg att förändras. har lånebenägenheten ökat och var 2016 jämfört 2015. har det skett förändringar i åldersstrukturen bland studiemedelstagarna. Andelen studerande som är , som mer sällan tar lån, har minskat, som andelen som är 25–, som oftare tar lån, har ökat. Studerande som är eller äldre har oftare än andra ekonomiskt stöd från en partner eller arbetsinkomster. Män med studiemedel tar oftare lån än kvinnor, vilket har varit ett förhållande som bestått . ökade antalet studerande med tilläggslån och andelen studerande med tilläggslån. Ökningen beror enligt regeringen dels på att antalet studerande har ökat, dels på att även deltidsstudier och studier inom EES och ger rätt till tilläggslån fr.o.m. . Regeringen framhåller sammanfattningsvis att studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en betydelsefull faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Andelen studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan enligt regeringen fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är regeringens samlade bedömning att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studiestödet ska verka selektivt rekryterande, dvs. det ska göra att individer från vissa grupper som annars inte skulle ha gjort det börjar studera. Studerande inom gymnasieskolan kan få ett extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande inom gymnasieskolan fick det extra tillägget, trots att det totala antalet studerande med studiehjälp minskade. Det är betydligt fler män än kvinnor som är mottagare av det extra tillägget. Detta kan förklaras av att många ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd är pojkar. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. Denna utveckling fortsatte . CSN har genomfört undersökningar som visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Det är nu oftare fråga om studerande barn i nyanlända familjer eller ensamkommande barn och unga med uppehållstillstånd, jämfört med tidigare då de studerande levde i hushåll med en ensamstående förälder. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Studiemedlens rekryterande kraft varierar mellan olika studerandegrupper. En grupp som ofta anger att de inte skulle ha börjat studera utan studiemedel är studerande med barn. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och göra det lättare för föräldrar att studera.