bet · H501KU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Motionärerna anför att fler och fler kommuner och landsting eller regioner har anslutit sig till förvaltningsområdena för något av minoritetsspråken finska, meänkieli eller samiska, och att nya ansökningar kommer in kontinuerligt. Motionärerna är kritiska till att regeringen inte tidigare föreslagit höjningar av anslaget för åtgärder för nationella minoriteter, vilket enligt motionärerna ledde till att nya ansökningar från kommuner inte kunde behandlas och till försämrade förutsättningar för de kommuner som ingår förvaltningsområden. Motionärerna anser att den höjning som regeringen nu föreslår är för liten. Vidare anför motionärerna att det är viktigt att de stärkta rättigheter för enskilda som följer av att en kommun ansluts till ett förvaltningsområde verkligen får genomslag i den lokala verksamheten. Det finns enligt motionärerna ett behov av att ytterligare kontrollera och följa upp hur de statliga resurserna används. I kommittémotion 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 18 begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenskundervisning och samhällsinformation ska ges , och tillkännager detta för regeringen. Skånberg m.fl. (KD) föreslår i kommittémotion 2017/18:3095 att anslaget 4:1 m.m. minskas med jämfört med regeringens förslag i propositionen. I denna del anför motionärerna bl.a. att arbetet i bör effektiviseras. Därutöver föreslår motionärerna att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med jämfört med regeringens förslag. I denna del anför motionärerna bl.a. att de för att öka integrationen vill införa ett krav på att asylsökande ska delta i 15 timmars språkutbildning och 9 timmars samhällsorientering . Motionärerna föreslår att anslås för detta ändamål. Motionärerna föreslår även att anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ska vara lägre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna bl.a. att det är angeläget att anslå mer pengar som syftar till att säkerställa att valen kan genomföras på ett tillförlitligt och effektivt sätt, men att det för detta ändamål är tillräckligt med hälften av det anslag regeringen föreslår. Därutöver föreslås att anslaget 6:3 Datainspektionen ska vara lägre än regeringens förslag. I denna del anför motionärerna bl.a. att Datainspektionens arbete med anledning av EU:s dataskyddsförordning kan hanteras med färre medel än vad regeringen föreslår. Slutligen föreslår motionärerna att anslagen 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten, 2:1 ledamöter och partier m.m., 2:2 förvaltningsanslag och 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information ska vara , , respektive lägre än regeringens förslag i propositionen. Skillnaden i förhållande till regeringens förslag beror på att motionärerna anser att en justering av anslagen ska göras på grund av fortsatt justering av pris- och löneomräkningen. I kommittémotion 2017/18:3394 yrkande 6 av m.fl. (KD) begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett asylprogram där asylsökande ska delta i språkutbildning och samhällsorientering , och tillkännager detta för regeringen. m.fl. (KD) yrkar i partimotion 2017/18:3650 att det ska införas ett asylprogram för asylsökande (yrkande 3), att det inom ramen för asylprogrammet ska erbjudas sfi-studier (yrkande 4), att det inom ramen för asylprogrammet ska erbjudas samhällsorientering (yrkande 6) och att man ska främja integrationen för kvinnor genom att erbjuda barnomsorg i samband med sfi-undervisningen under etableringsprogrammet och asylprogrammet (yrkande 12). Motionärerna anför bl.a. att asylsökande får vänta på handläggningen av asylansökan, vilket medför av ovisshet och passivitet som följd. Vidare anför motionärerna att de vill möta denna situation genom att den utbildning (sfi och samhällsorientering) som nyanlända erbjuds ska erbjudas , Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 26. har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. anslaget 4:1 m.m. Utskottet anför att är instrumentella för genomförandet av vårt lands utrikes- bistånds- och näringspolitik. Enligt utskottet behöver en effektiv och väl utrikesförvaltning både i och på plats ute i världen för att kunna förstå politiska och ekonomiska skeenden i världen och för att upprätthålla relationer som ligger till grund för samarbete inom utrikespolitik, utvecklingssamarbete och andra viktiga områden med andra länder, regioner och multilaterala organisationer. Av yttrandet framgår att utskottet har informerats av kabinettssekreterare om departementets ekonomi och utrikesförvaltningens utveckling. Enligt uppgift är budget i balans. Som exempel på effektiviseringar nämnde kabinettssekreteraren att det fanns ett pilotprojekt som såg över möjligheterna att flytta administrativ verksamhet från små utlandsmyndigheter till utrikesförvaltningen i . Vidare framhålls att inom ramen för anslaget 4:1 m.m. föreslås i budgetpropositionen bl.a. att medel tillförs för ökade säkerhetskostnader och att utrikesförvaltningen får ökat anslag för att hantera ökade ärendemängder och för att förstärka handläggningen av biståndsfrågor. Därutöver noterar utskottet i sitt yttrande att motionsförslagen om en minskning av anslaget 4:1 m.m. inte har specificerats med avseende på utrikesförvaltningens del av anslaget. Vidare konstaterar utskottet att andel av anslaget uppgår till , och att av antalet medarbetare inom var anställda inom utrikesförvaltningen. Utskottet har inga invändningar mot regeringens förslag till medelstilldelning för anslaget 4:1 m.m. och anser därmed att bör avstyrka motionerna 2017/18:2524, 2017/18:3095, 2017/18:3695, 2017/18:3770 och 2017/18:3822 i de delar de rör anslaget 4:1 m.m. I denna del finns fyra avvikande meningar (SD, C, L, KD). I detta ställningstagande behandlar samtliga förslag som tas upp i förslagspunkten Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. har tagit ställning till bl.a. utgiftsramen för utgiftsområde 1 för , dvs. till det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till. I ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2017/18:KU1y) föreslog utskottet att finansutskottet skulle tillstyrka regeringens förslag om ram och avstyrka de motstående förslagen som lagts fram i fem partimotioner (M, SD, C, L, KD). Förslagen i motionerna innebar att ramen för utgiftsområdet skulle minskas i förhållande till regeringens förslag. beslutade att tillstyrka regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 1, enligt vilket ramen för utgifterna för utgiftsområdet ska uppgå till sammantaget 14 . behandlade finansutskottets betänkande. beslutade enligt finansutskottets förslag. Som framgått av redogörelsen för budgetprocessen i i inledningen av detta betänkande bygger fortsatta behandling av anslagsfördelningen på förutsättningen att den ram som fastställt inte får överskridas och att ställningstagandet till anslagen ska göras genom ett beslut. , utgår i sina motioner från en lägre ram än den som föreslås av finansutskottet. Utskottet ställer sig bakom regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till anslag inom utgiftsområde 1 . Utskottet ställer sig också bakom regeringens och riksdagsstyrelsens förslag till bemyndiganden och riksdagsstyrelsens förslag till godkännande av investeringsplan för anslaget 2:3 förvaltningsanslag. Vidare tillstyrker utskottet ombudsmäns (JO) förslag om att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i verksamheten. Detta innebär att utskottet tillstyrker förslagen i budgetpropositionen för utgiftsområde 1 och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag till anslagsfördelning finns i bilaga 5. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om begränsningar i apanaget. Jämför reservation 1 (V). (L) yrkar i motion 2017/18:450 att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska apanagets storlek (yrkande 1), att ta fram tydliga regler för vem som får ta del av apanaget och vad det får användas till (yrkande 2) och att utreda om statschefen i stället för apanage bör få samma lön som statsministern och talmannen (yrkande 3), och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför att kungen fritt får disponera sin inkomst i form av apanage utan att redovisa kostnader eller betala inkomstskatt. Statsministern och talmannen får i stället lön och betalar inkomstskatt. Vidare anför motionären bl.a. att får samtliga kungligheter som ingår i tronföljden ta del av apanaget och att kungen bestämmer hur apanaget ska fördelas. Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten får användas för utgifter för statschefens officiella funktioner inklusive utgifter för kungafamiljen samt för kungliga hovstatens och kungliga slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungliga hovstaten (Hovstaten) och kungliga slottsstaten (Slottsstaten) har som huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. I uppgiften ingår även att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. Anslaget fördelas på Hovstaten () och Slottsstaten (). Anslagsmedlen som avser Hovstaten disponeras av Kammarkollegiet och betalas ut engångsvis efter rekvisition till H.M. Konungens hovförvaltning. Från denna del av anslaget finansieras kostnader för bl.a. representation, statsbesök, resor, transporter och personal. Anslaget täcker även sådana levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefsfunktionen. överlämnade en utredning till regeringen som gällde årsredovisning och revision för kungliga hov- och slottsstaten. Till utredningen var fogad en promemoria med analys av rättsläget när det gällde kungens apanage och tillhörande frågor (se bet. 2011/12:KU1 s. 17 f.). När det gäller kungens apanage anförde följande. Gränsen mellan kungens privata ekonomi och hans ekonomi som statschef är mycket svår att dra. Kungen är rikets statschef dygnet runt när han vistas i landet. Vad gäller egendom är lösöret på de kungliga slotten en blandning av statlig, stiftelseägd och privat egendom, som allt brukas av kungen både som statschef och som privatperson. För att undvika ständiga diskussioner i denna gränsdragningsfråga lovade (då ständerna) 1809 att utge ett penningbelopp (apanage) till kungens hovhållning. I utbyte överlämnade kungen uppräknade kungliga slott och kungsgårdar till staten med förbehåll om dispositionsrätt för honom av vissa av dessa slott, inklusive inredning. För det belopp som utgavs för hovhållningen skulle det varken krävas någon speciell anhållan eller redogörelse för hur medlen använts. I betänkande 2016/17:KU1 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om begränsningar i apanaget och vidhöll tidigare uttalanden om att respektera statschefens privata sfär och att inte göra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden om att respektera statschefens privata sfär och att inte göra någon ändring i den nuvarande konstitutionella ordningen. Utskottet ser inte skäl att ta sådana initiativ som föreslås och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om organisation. Jämför reservation 2 (KD). I motion 2017/18:1710 av (MP) yrkas en omfördelning för att möjliggöra ett mer proaktivt fredsbyggande arbete och som ett led i detta att det inrättas ett fredsdepartement i . Motionären anför att ett sådant fredsdepartement skulle kunna ansvara för den del av biståndsarbete som inte har inriktning på att hjälpa när konflikten uppstått utan på den del som har till syfte att förhindra att en konflikt uppstår. m.fl. (KD) yrkar i kommittémotion 2017/18:3424 yrkande 4 att landsbygdsfrågorna bör ha ett eget departement. Motionärerna anför bl.a. att en tredjedel av landets befolkning bor och lever sina liv i glesbygden och landsbygden, att livet på landet har andra förutsättningar, utmaningar och möjligheter än livet i en tätort och att i politiken för landsbygden behövs ett helhetstänk med människan i centrum. har behandlat motioner om organisation och frågor som hänger samman med detta. Senast vid förra årets budgetbehandling framhöll utskottet liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisering och avstyrkte ett motionsyrkande (bet. 2016/17:KU1 s. 60). Utskottet framhåller liksom tidigare att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör organisation och avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation. Jämför reservation 3 (V). I kommittémotion 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 2 begärs att regeringen bör återkomma till med besked om hur diplomatiska närvaro i kan stärkas. Motionärerna anför bl.a. att om ska kunna bredda och utveckla samarbetet med länder i måste vi också ytterligare stärka den diplomatiska närvaron där. (M) begär i motion 2017/18:2008 ett utökat samarbete mellan , och avseende ambassader, representationer, delegationer och konsulat. Motionären anför att det mellan de nordiska grannländerna , och finns många likheter och att länderna arbetar tillsammans inom ramen för det nordiska samarbetet. Ett utökat samarbete mellan ländernas utrikesrepresentationer borde enligt motionären vara möjligt. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds därför av . Utskottet har framhållit att det är angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, det kommer att ge utrikesutskottet tillfälle att yttra sig vid beredningen av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23 s. 49). har avstyrkt motioner om utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen på den grunden att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Senast vid förra årets budgetbehandling avstyrkte utskottet två motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation m.m. med nämnda motivering (bet. 2016/17:KU1 s. 62). har i ett yttrande, som finns i bilaga 6, lämnat synpunkter på bl.a. de motioner som redovisas ovan. Med anledning av motionsyrkandet om att diplomatiska närvaro i ska stärkas påminner utrikesutskottet om att det enligt regeringsformen är regeringen, eller de myndigheter som ligger under regeringen, som beslutar om och utrikesförvaltningens organisation och fördelningen av resurser inom utrikesförvaltningen. Det åligger dock regeringen att löpande samråda med om den strategiska utvecklingen av utrikesrepresentation. internationella relationer påverkas av om en utlandsmyndighet öppnas eller stängs. Sådana beslut bör därför vara långsiktiga och bygga på väl förankrade strategier. I enlighet med detta anser utrikesutskottet att regeringen bör återkomma till när det finns information om eventuella förändringar i utlandsorganisationen. Med anledning av att en motion framhåller vikten om ett utökat samarbete mellan , och när det gäller ambassader, representationer, delegationer och konsulat, konstaterar utskottet att löpande undersöker möjligheterna till samlokalisering med andra länder, inte minst de nordiska. Det finns på 28 orter någon form av nordisk administrativ samverkan. Bland annat har den administrativa integrationen kommit långt i och . Det förekommer även diskussioner mellan , och om att dela ambassadlokaler i . Med hänvisning till det anförda anser utrikesutskottet att bör avstyrka motion 2017/18:530 yrkande 2 och motion 2017/18:2008. Utskottet anser fortfarande att inte har till uppgift att fatta beslut i frågor som rör utrikesförvaltningens organisation och förändringar inom utrikesrepresentationen. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Frågor om statsrådens ekonomiska villkor Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om statsrådens ekonomiska villkor. I motion 2017/18:166 yrkande 2 begär (SD) att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgångna regeringsföreträdare ska omfattas av samma villkor som medborgare med a-kassa och tillkännager detta för regeringen. Motionären anför bl.a. att före detta politiker inte bör ha förmånligare avtal än gemene man. (SD) yrkar i motion 2017/18:167 yrkande 2 att gör ett tillkännagivande till regeringen om att frysa regeringsföreträdarnas arvodesnivåer fram till dess att den reella skillnaden mellan lönerna för arbetare och statsråd blir densamma som 1998 och om att därefter låsa framtida ökningar av arvodet till hur reallöneökningen för gruppen arbetare utvecklar sig. Regeringens ministrar och statsråd bör enligt motionären visa ledarskap och sänka sina löner. Av 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. följer att arvoden till statsråden ska betalas med ett belopp som fastställs av . Nämnden beslutar också om avgångsersättning till statsråd. som fastställer riksdagsledamöternas arvoden. är en myndighet under , och dess verksamhet styrs av bestämmelserna i lagen om arvoden till statsråden m.m. och i lagen (2012:881) med instruktion för . Arvodet till statsråden omprövas normalt en gång . För statsministern är arvodet och för övriga statsråd . Ett statsråd, som också är riksdagsledamot, får inte arvode för riksdagsuppdraget . Med avgångsersättning åsyftas den ersättning som betalas till ett statsråd som avgår vid regeringsombildning utan att få någon ny anställning eller utan att kunna falla tillbaka på någon anställning eller jämförlig verksamhet (jämför prop. 1981/82:174, bet. 1981/82:AU27, rskr. 1981/82:443). Avgångsersättning betalas ut så länge som det förutvarande statsrådet inte får någon inkomst av förvärvsarbete, dock i regel längst . Av nämndens riktlinjer framgår att avgångsersättningens storlek ska svara mot det arvode som den avgående skulle ha fått som statsråd. Ersättningarna betalas ut av och är pensionsgrundande. Ersättningen ska minskas med vad ett statsråd dels får i ersättning med anledning av anställning, uppdrag eller liknande verksamhet, dels får eller har rätt att få i pension eller liknande. avstyrkte utskottet två motionsyrkanden om statsrådens ekonomiska villkor. Utskottet ansåg liksom tidigare att en ordning med en fristående nämnd som fastställer statsrådens arvoden och beslutar om avgångsersättning fungerar väl (bet. 2016/17:KU1 s. 64). Utskottet anser fortfarande att en ordning med en fristående nämnd som fastställer statsrådens arvoden och beslutar om avgångsersättning fungerar väl. Därmed avstyrks motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om Sieps uppdrag. Jämför reservation 4 (SD). m.fl. (SD, -) yrkar i motion 2017/18:877 yrkande 5 att för europapolitiska studier (Sieps) får ett väsentligt förändrat uppdrag. Motionärerna anför att myndigheten bör ägna sig mer åt att följa utvecklingen inom EU och analysera vilka konsekvenser den medför för , snarare än att vara något som närmast kan liknas vid en av allmänheten finansierad reklambyrå för EU. Vidare anför motionärerna att det i myndighetens arbete borde ingå att upprätta ett EU-bokslut och redovisa hur mycket självbestämmande som flyttats från till EU. Sieps bildades och har i uppdrag att belysa aktuella europapolitiska frågor på ett självständigt och allsidigt sätt. Myndigheten gör analyser, underlag och seminarier tillgängliga för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i och i EU. Enligt förordningen (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier ska myndigheten ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag i frågor om utvecklingen av Europeiska unionen och europapolitik göra analyser och underlag tillgängliga för regeringen och övriga aktörer i den politiska beslutsprocessen i och självständigt och objektivt bidra till en allsidig belysning av aktuella europapolitiska frågor delta i internationellt utbyte inom sitt verksamhetsområde tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen som en del av kompetensförsörjningen i offentlig verksamhet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda möjligheterna att inom ramen för EU:s nuvarande regelverk och arbetssätt främja insyn, delaktighet och inflytande för aktörer i när det gäller frågor som beslutas inom EU. I uppdraget ingick att redogöra för de möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande som finns , att analysera kunskapsnivån i i frågor om EU och hur denna påverkas av olika samhällsaktörer och att inom ramen för existerande strukturer föreslå åtgärder för att öka insyn, delaktighet och inflytande i frågor som beslutas inom EU. Utredningen om delaktighet i EU överlämnade sitt betänkande EU på hemmaplan (SOU 2016:10). Utredningen pekade bl.a. på brister i viktiga delar av det svenska samhället när det gäller kunskaperna om EU-samarbetet och dess vikt för . I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1 s. 103) anför regeringen att den påbörjade arbetet med att följa upp utredningens förslag. Medel har tillförts Sieps som har påbörjat en särskild utbildningssatsning för förtroendevalda och anställda inom kommuner och landsting. behandlade utskottet ett motionsyrkande om att tydliggöra Sieps uppdrag mot bakgrund av vad utredningen på hemmaplan anförde i sitt betänkande (bet. 2016/17:KU1 s. 67). Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att beredningen av utredningens betänkande inte borde föregripas. Utskottet anser inte att det finns anledning för att ta något initiativ för att förändra Sieps uppdrag. Därmed avstyrks motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet lägger redogörelsen till handlingarna. I redogörelse /17:RS1 lämnas en redovisning av verksamhet under med bl.a. uppgifter om personal och organisation. Med utgångspunkt i riksdagsordningen och lagen (2011:745) med instruktion för har riksdagsstyrelsen formulerat fem huvuduppdrag. ska skapa bästa möjliga förutsättningar för och ledamöternas arbete genom att • svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. • svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikanslier • främja kunskapen om och dess arbete • vårda och bevara byggnader och samlingar • vara en väl fungerande och framsynt myndighet och arbetsgivare. Verksamheten redovisas fördelad på uppdragsområden där det anges hur arbetet inom dessa områden har bidragit till att övergripande mål uppfyllts. Enligt redogörelsen är bedömningen att har säkerställt att har kunnat fullfölja sina uppgifter enligt bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen. Utskottet föreslår att lägger redogörelsen till handlingarna. Apanaget, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2017/18:450 av (L) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:450 av (L) yrkande 1. Jag delar motionärens uppfattning att den nuvarande ordningen för apanaget är orimlig och att den bör ses över. Regeringen bör därför utreda reglerna kring apanaget och formerna för apanaget i syfte att begränsa det. Jag anser att frågan om apanaget bör ses i ett större sammanhang där man även beaktar hur statsskicket bör se ut . organisation, punkt 4 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:1710 av (MP). Det är anmärkningsvärt att inte har ett helhetsperspektiv på frågorna om landsbygden med tanke på att en tredjedel av befolkningen bor och lever sina liv i glesbygd och landsbygd. Regeringen har visat sina prioriteringar när den lade ned Landsbygdsdepartementet. I landsbygdspolitiken behövs ett helhetstänkande med människan i centrum. Detta tillgodoses bäst om landsbygdsfrågorna har ett eget departement. organisation, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.