bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — För det första har frågorna berörts av vars slutbetänkande är ute på remiss. Kommissionen föreslår bl.a. att det bör införas ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande det tidigare Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE). Förutsättningen är att man kan hitta en ansvarsfull finansiering. Vidare anser att det bör tillsättas en utredning med uppgiften att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Ett förslag om ett nytt energieffektiviseringsmål har därutöver presenterats av de fem partier som står bakom den energiöverenskommelse som slöts . Målet innebär att 2030 ska ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. Vidare ses EU:s energieffektiviseringsdirektiv över, med inriktningen att kunna nå en överenskommelse . Med hänvisning till att det råder en bred samsyn om värdet av effektiv energianvändning och till att det pågår ett antal viktiga processer med inriktning på dessa frågor, anser utskottet inte att det är motiverat att föreslå att bifalla de mer allmänt hållna yrkandena om energieffektivisering som är aktuella i detta avsnitt. Således avstyrker utskottet motionerna 2016/17:821 (C) och 2016/17:1772 (SD) i de aktuella delarna. När det gäller frågan om energisparlån som tas upp i motionerna 2016/17:2416 (SD) och 2016/17:3347 (KD) konstaterar utskottet att ett system med statliga energisparlån utreds. Utfallet av denna utredning och de eventuella åtgärder regeringen därefter vidtar bör avvaktas innan det finns anledning för att agera i frågan. De båda motionerna avstyrks därför i de aktuella delarna. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motion 2016/17:1981 (C) om ekodesigndirektivet och vedeldning. Utskottet konstaterar att det tycks råda vissa osäkerheter om förutsättningarna för att ska kunna tidigarelägga införandet av de aktuella ekodesignkraven och att det därför finns behov av ytterligare utredning. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de utredningsåtgärder som krävs om den bedömer att det finns skäl för att införa kraven tidigare än planerat. Utskottets förslag i korthet Bland annat med hänvisning till tidigare riksdagsbehandling avslår motionsyrkanden om användning av spillvärme från kärnkraftverk och om användning av el för uppvärmningsändamål. Motionsyrkanden om torv som energikälla avslås också av . När det gäller torven hänvisar utskottet dels till att dessa frågor kommer att behandlas i anslutning till den kontrollstation för elcertifikatssystemet som kommer att presenteras senare , dels till pågående beredning av förslag om torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan. Jämför reservation 23 (SD). ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer, sägs det inledningsvis i motion 2016/17:624 av m.fl. (S). I Simpevarp utanför ligger . Motionärerna framhåller att det här finns mångårig erfarenhet av kraftproduktion. Därutöver finns viktig infrastruktur i form av vägnät och elnät för att förse andra delar av landet med elektricitet. Motionärerna anser att detta gör Simpevarp till en plats för ett centrum för svensk elproduktion som kan bidra till att nå målet om som ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Regeringen bör se över hur man kan genomföra nationella utvecklingsinsatser i Simpevarp för forskning och elproduktion. I motion 2016/17:1948 av (M) refereras en rapport från i vilken slutsatsen dras att torven under all överskådlig tid bör betraktas som fossil. Motionären anser att därmed förbiser den nödvändiga distinktionen mellan dränerad och odränerad torv och dessa olika markers koldioxidutsläpp. Motionären anser det vara en oroväckande signal att föreslår att torven inte längre ska vara en del av elcertifikatssystemet samt att en energiskatt ska läggas på torven. Motionären anser att torvens potential som ett klimatsmart alternativ gör att såväl myndigheter som lagstiftare bör vara mycket försiktiga med att ytterligare försämra förutsättningarna för dess utvinning och användning. Ett tillkännagivande begärs om att det ska göras skillnad på dränerad och odränerad torv samt att inte likställa torven med fossila bränslen. Även i motion 2016/17:2382 av (M) tas torvens framtida roll upp och ovan omnämnda rapport refereras. Motionären anser att i stället för att hämma användningen av torv på dränerad mark bör förutsättningarna för att nyttja torven vara rimliga. Motionären anser att torv på dränerad mark bör klassificeras som biobränsle. Motion 2016/17:2053 av (M) gäller möjligheterna att utnyttja spillvärme från kärnkraftverken. Motionärerna vill att det satsas FoU-resurser på vidareutveckling av ett högre resursutnyttjande av kärnkraften och att förbudet att nyttja spillvärmen från kärnkraftverk bör hävas. Vidare bör en alternativ användning av nämnda spillvärme beaktas. Bästa sättet att höja effektiviteten i sektorn för bostadsuppvärmning är att ta till vara spillvärmen från kärnkraftverken och använda den till fjärrvärme. En fjärdedel av landyta består av torvmark. På av den ytan bedrivs utvinning av torv. Detta konstateras i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Motionärerna konstaterar att torvbaserad kraftproduktion är berättigad till elcertifikat som torv inte omfattas av handel med utsläppsrätter vid värmeproduktion eftersom EU klassar torven som ett fossilt bränsle. Motionärerna anser att så länge elcertifikatssystemet finns ska torven fortsättningsvis klassas som förnybar, som regeringen inom EU ska verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 27). Elanvändning som är temperatur- och klimatberoende bör undvikas, sägs det i motion 2016/17:1301 av (MP). Motionären ger en utförlig motivering till detta och konstaterar också att el för uppvärmning och kylning ur ett systemperspektiv alltid är mycket sårbart och därför fel val. Motionären förordar en övergång till många mindre anläggningar för produktion av vind-, våg-, bio- och solkraft. Om kärnkraften avvecklas och ersätts med de uppräknade alternativen får vi en tryggare och säkrare elproduktion som är mindre beroende av fossil el. Motionären betonar att regler för energiförbrukning i byggnader bör utgå från energiegenskaper och inte från mängden köpt energi. Regler bör även utformas så att fjärrkyla och fjärrvärme blir det givna valet för de flesta. Att el för uppvärmning och kylning bör förekomma så sparsamt som möjligt är, enligt motionären, ur ett systemperspektiv självklart. Regeringen bör även ha ett ökat fokus på såväl sårbarhets- som systemperspektivet när den utformar framtida energilösningar. Ett tillkännagivande om att erkänna torven som en användbar resurs för att minska vårt beroende av fossil energi samt även se torvens betydelse för sysselsättningen och för den gröna näringen, efterfrågas i motion 2016/17:1727 av (L). Motionären påpekar att torvbruket är viktigt på landsbygden eftersom det skapar jobb och tillväxt. Vidare ser motionären det som beklagligt att i en skrivelse bortser från torvens viktiga roll i fråga om att bidra till en grönare energiomställning och bygger vidare på regeringens ovilja att se torvbruket som en grön näring. Torven bör, enligt motionären, ingå i en klimatpolitisk strategi där torv från tidigare dränerade marker ska betraktas som ett långsamt förnybart biobränsle. Regeringen bör besluta att torven ska ingå i elcertifikatssystemet även efter kontrollstation 2017. Motioner liknande den nu aktuella 2016/17:2053 (M) om kärnkraftens spillvärme har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen, (bet. 2015/16:NU10). har utskottet bl.a. hänvisat till att den lågvärdiga värme som kylvattnet utgör inte lämpar sig för fjärrvärmeändamål och att kärnkraftverken ligger för långt ifrån orter av sådan storlek för att det skulle vara lönsamt att uppgradera värmen och sedan transportera den långa sträckor via rörledningar. Vidare konstaterade utskottet att de svenska kärnkraftverken inte är konstruerade för att leverera både högkvalitativ värme och el. sa sig utskottet se positivt på att kylvattnets värmeegenskaper används för andra ändamål än just uppvärmning, t.ex. i vissa innovativa energi- och miljötekniska sammanhang. Beträffande det som sägs i motion 2016/17:1301 (MP) om uppvärmning och kylning kan nämnas att en snarlik motion har behandlats av utskottet vid åtskilliga tidigare tillfällen. Vid det senaste tillfället, , avstyrkte utskottet motionen och konstaterade då att något nytt inte hade tillkommit som motiverade ett annat ställningstagande än när förslaget hade behandlats sist (bet. 2015/16:NU10). FoU om fjärrvärme och diffusa energikällor Inom ramen för det tvärvetenskapliga forskningsprogrammet studeras bl.a. möjligheterna att använda mer diffusa energikällor för fjärrvärmeändamål däribland olika typer av lågvärdig överskottsvärme. Vidare kan nämnas att () har tagit fram en strategisk innovationsagenda för lågvärdig värme. Syftet med agendan är främst att belysa vilka hinder som begränsar användningen av lågvärdig värme och att identifiera vilka möjligheter som finns att överbrygga dessa hinder. I agendan som presenterades redovisas en vision som går ut på att lågvärdig värme ska värderas på ett rättvisande sätt utifrån ett hållbarhetsperspektiv, vilket ökar nyttjandet av denna resurs i samhället. I en handlingsplan kopplad till agendan föreslås bl.a. att det tillsätts en nationell samordnare och att regionalstöd ges för kartläggningar. I har utvinning av torv förekommit . används som bränsle men också för andra ändamål, t.ex. jordförbättringsmedel och strö i stall och ladugårdar. Volymmässigt dominerar energitorven av den totala utvunna volymen. Utvinningen sker i glesbygden. Mest energitorv utvanns i och . har användningen av torv för energitillförsel varierat mellan 2 och drygt . Användningen av torv för energiändamål uppgick till ca . Torven svarade för av totala energitillförsel. var samma siffra , varav användes för produktion av el. Energitorv används både för hetvatten- och elproduktion i . Torven eldas vanligen tillsammans med trädbränslen, vilket har positiva förbränningstekniska effekter jämfört med eldning av enbart trädbränslen. Användningen av energitorv har halverats . Ett trettiotal större värmeverk använder torv. Cirka 15 svenska torvföretag tillhandahåller energitorv. Torvnäringen sysselsätter motsvarande 1 200 helårstjänster, uppdelade lika mellan energi- och odlingstorvssektorn. Av lagen (2011:1200) om elcertifikat framgår att torv inte klassificeras som en förnybar energikälla. Däremot definieras elproduktion baserad på torv som förnybar elproduktion i lagen. överlämnade regeringen proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 till . I propositionen redogjorde regeringen också för sin syn på torv för elproduktionsändamål. Regeringen konstaterade att förutsättningarna för sådan produktion inom ramen för elcertifikatssystemet inte bör ändras. underströk regeringen att den hade för avsikt att följa utvecklingen noga och närmare analysera torvanvändningens fortsatta roll i elcertifikatssystemet, bl.a. utifrån torvanvändningens samlade klimat- och miljöpåverkan och med utgångspunkt i att torvanvändning för elproduktion inom elcertifikatssystemet inte borde öka jämfört med dagens nivå. Regeringen sa sig även ha för avsikt att återkomma i frågan 2017 i samband med nästa kontrollstation för elcertifikatssystemet. ställde sig bakom regeringens förslag i propositionen och avstyrkte ett motionsyrkande (V) om att torven borde fasas ut ur elcertifikatssystemet (bet. 2015/16:NU6). Utskottet ansåg att den analys som regeringen hade aviserat om torvens framtida roll borde avvaktas innan det fanns skäl för att uttala sig om torvens roll. har sedermera inför kontrollstation 2017 fått i uppdrag av regeringen att redovisa utvecklingen när det gäller användningen av torv inom energisektorn och specifikt inom elcertifikatssystemet. Uppdraget redovisades i rapporten 2017 för elcertifikatssystemet – En delredovisning (ER 2016:09). Av rapporten framgår bl.a. att större delen av torvanvändning för energiändamål används till ånga och hetvatten. Detta innebär att en betydande andel av energitorvsanvändningen alltså inte berörs av elcertifikatssystemet över huvud taget. kunde således konstatera att torv endast används för att producera en liten del av elen inom elcertifikatssystemet. Mängden elcertifikatsberättigad elproduktion från torv har även minskat betydligt sedan utfasningen av anläggningar som togs i drift innan elcertifikatssystemet startade. gjorde bedömningen att intäkter från elcertifikat under den rådande prisbilden är viktiga för energitorvens konkurrenskraft i kraftvärmeverk. Det är därför troligt att användningen av energitorv skulle minska ytterligare om elproduktion med torv inte längre berättigade till elcertifikat. konstaterade också att energitorvens omsättning är relativt liten jämfört med de stöd som lämnas direkt i form av elcertifikat och indirekt i form av befrielse från energiskatt. Av regeringens propositionsförteckning framgår att en proposition med titeln – kontrollstation 2017 planeras att överlämnas till . En samlad prövning av torvtäkter tog ställning till regeringens proposition En samlad torvprövning (prop. 2015/16:178, bet 2016/17:NU7). Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag som bl.a. innebär att koncessionsrätten för energitorv tas bort. Därigenom får fastighetsägaren möjlighet att avgöra om energitorv ska utvinnas på fastigheten och vem som ska utvinna torven. Vidare innebär förslaget att all täktverksamhet ska prövas enligt samma lagstiftning och instansordning. Förslaget innebär också att prövningen av överklagade beslut om energitorvtäkter flyttas från regeringen till mark- och miljödomstolarna. Lagändringarna trädde i kraft . Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan I några av motionerna omnämns analys av torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan (skrivelse NV-06808-15, ). Skrivelsen är en avrapportering av ett uppdrag från regeringen att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt med avseende på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska. Skrivelsen har varit ute på remiss , och förslagen och remissynpunkterna bereds alltjämt inom . Torvens roll i energisystemet tas upp i ett antal motioner. Här vill utskottet för det första påminna om att regeringen har uttalat avsikten att återkomma till om torvens roll i elcertifikatssystemet i samband med den kontrollstation som ska redovisas . Därutöver konstaterar utskottet att det pågår beredning inom av den rapport som har tagit fram om torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan. Utskottet anser inte att bör föregripa pågående beredningsarbete genom ett tillkännagivande i linje med de motionsyrkanden om torv som finns i detta avsnitt. Dessa motioner avstyrks således i de berörda delarna. Utskottet avstyrker även motionerna 2016/17:2053 (M) om spillvärme från kärnkraftverk och 2016/17:1301 (MP) om el för uppvärmning. Här hänvisar utskottet i första hand till att dessa motioner har avslagits av i likalydande eller snarlik skepnad vid åtskilliga tidigare tillfällen () och till att det enligt utskottets bedömning inte har tillkommit några nya omständigheter som motiverar att utskottet omprövar sin uppfattning. När det avslutningsvis gäller förslaget i motion 2016/17:624 (S) att utveckla Simpevarp i till ett centrum för svensk elproduktion anser utskottet inte att det är en uppgift för att peka ut särskilda geografiska platser för energipolitiska etableringar av detta slag. Det får anses vara en uppgift för regeringen och berörda myndigheter att avgöra om en satsning med denna inriktning kan anses vara motiverad. Motionen avstyrks således. Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker motionerna 2016/17:624 (S), 2016/17:1301 (MP), 2016/17:1727 (L), 2016/17:1772 (SD), 2016/17:1948 (M), 2016/17:2053 (M) och 2016/17:2382 (M) i de aktuella delarna. En långsiktig energipolitik, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (KD), (M), (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. Genom den historiska energiöverenskommelse som allianspartierna slöt 2009 och som låg till grund för den energipolitiska proposition som sedan ställde sig bakom skapades en solid, långsiktigt bärkraftig energipolitisk grund till gagn för såväl företags konkurrenskraft och försörjningstrygghet som klimatet och miljön. Vår gemensamma syn på energipolitiken bygger fortfarande på denna överenskommelse som på en övergripande nivå omfattar en fortsatt utbyggnad av den förnybara energiproduktionen, att fossila bränslen fasas ut och att det ges förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi står också bakom Miljömålsberedningens förslag om att 2045 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Detta ger konsumenter och industri en trygg energiförsörjning samt ekologisk hållbarhet och god konkurrenskraft. För att säkerställa att energipolitiken får en utformning som vi kan stå bak-om vill vi att ska bifalla den begäran om ett tillkännagivande som finns i motion 2016/17:2670 (M, C, L, KD). Innebörden av ett sådant ställningstagande skulle vara ett uttalande från om att behöver en långsiktig och effektiv energipolitik för att nå de uppsatta klimatmålen. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionen i den aktuella delen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. Vi och står bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier . Denna överenskommelse bygger i sin tur till stor del på allianspartiernas energipolitiska överenskommelse . För att tydliggöra grundläggande syn på energipolitiken vill vi ansluta oss till det som sägs i motion 2016/17:3189 (M) om att välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Vi anser att den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra tillgången till el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. har goda förutsättningar att klara energibehoven med en god mix av vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Vi instämmer i vad som sägs i motionen och anser att det är motiverat med ett tillkännagivande från om att ska ha ett robust energisystem på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi. Med det anförda tillstyrks motionen i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. Vår grundläggande inställning är att energipolitiken ska vara inriktad på att säkerställa en långsiktigt konkurrenskraftig och tillförlitlig energiförsörjning, för såväl hushåll som näringsliv. Den politik vi står bakom syftar till att göra det möjligt för att upprätthålla en hög internationell konkurrenskraft och levnadsstandard. har liksom övriga åtta riksdagspartier ingått i den som regeringen tillsatte och som presenterade sitt slutbetänkande . Dessvärre bygger förslag på den fempartiöverenskommelse om energipolitiken som slöts och som inte har anslutit sig till. Därför saknades det grundläggande förutsättningar för att tillstyrka förslag, och partiets representant valde således att reservera sig. I reservationen – som vi står bakom i dess helhet – framfördes bl.a. invändningar mot de mål för energipolitiken som föreslås av . hade i stället förordat ett mål om att svensk elproduktion ska vara fossilfri. delar visserligen bedömning att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser, men faktiska förslag är i praktiken ytterst svårförenliga med dessa mål. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1772 anser vi att det är viktigt för en nation att ha kontroll över sin energiförsörjning. Vi förespråkar mot den bakgrunden att en hög grad av självförsörjning prioriteras i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Denna inställning utesluter emellertid inte att energisystem kan delas över nationsgränser, men då företrädesvis med nationer i närområde. strävar därför efter att bibehålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Enligt vår uppfattning måste vattenkraften och kärnkraften förbli basen i den svenska elproduktionen även framöver. Politiska beslut som hämmar utvecklingen av dessa kraftslag eller som på ett ineffektivt sätt stöttar olönsam produktion av förnybar el måste undvikas. Exemplen är många på skatter och regler som gravt missgynnar produktion av koldioxidneutral vatten- och kärn-kraft som svårintegrerad förnybar elproduktion som vind- och sol-kraft åtnjuter vidlyftiga subventioner. I den ovan omnämnda motionen ges flera exempel på dylika missförhållanden. Subventioner till vind- och solkraft ökar dessutom kraven på reglerkraft, och en snabb utbyggnad av väderberoende kraftkällor av nyssnämnda slag medför betydande utmaningar för elnätet och för möjligheterna att kontrollera den så viktiga effektbalansen. Vi befarar således att den rådande, inte sällan oreflekterade, tilltron till förnybara energikällor som vi ofta möter kan ge upphov till svårhanterliga negativa konsekvenser. Vi utvecklar vår syn på förnybar energi och på kärnkraften i reservationer längre fram i detta betänkande. Vi vill också påtala den uppenbara risken med regeringens ambitioner att agera som föregångsland på klimatområdet. Genom att man tar på sig betydande åtaganden om utsläppsminskningar eller pålagor som höjer energipriser är risken påtaglig att den klimatmässiga effekten blir någon helt annan än den som eftersträvas.