bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Inte minst sätter annekteringen av det spända läget på kartan. Incidenter och kränkningar ger enligt motionärerna en bild av ett alltmer aggressivt som inte drar sig för att med vapenmakt flytta territorialgränser. I motionen anförs även att en myndighet med ansvar för psykologiskt försvar bör skapas (yrkande 5) som stöd för att motverka medveten spridning av desinformation till allmänheten. Motsvarande förslag finns i motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkande 40. I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) yrkas på att regeringen ska se över möjligheten att tidigarelägga införskaffningen av ett långräckviddigt luftvärnssystem, se över möjligheten att tillföra långräckviddiga vapen för markmålsbekämpning, se över radarspanings- /stridsledningsförmågan, se över möjligheten att införa stridshelikoptrar i organisationen samt vidmakthålla transportflygresurserna (yrkandena 25 och 30–33). Utskottet delar regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . Utskottet ser retorik mot väst och retoriken kring användning av kärnvapen som mycket oroväckande. Med den utgångspunkten ser utskottet behovet av att förstärka militära förmåga och våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som avgörande. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet bör utgöra grunden för regeringens överväganden för såväl personalförsörjning som materielförsörjning. Utskottet ser därför positivt på de förstärkningar som regeringen föreslår i De ekonomiska förstärkningarna ska enligt regeringen möjliggöra en ökad förmåga inom det militära försvaret genom bl.a. ökad förbandsverksamhet och beredskap, mer resurser för underhåll och vidmakthållande samt utökad anskaffning av mängdmateriel, förnödenheter Förstärkningarna ska säkerställa att samtliga krigsförband ökar sin krigsduglighet. När det gäller motioner om Försvarsmaktens insatser internationellt står utskottet fast vid den bedömning som gjorts vid tidigare beredningar som rör anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt (bet. 2014/15:FöU11 och 2015/16:FöU1), och därför avstyrker utskottet yrkandena 22 och 24 och i motion 2017/18:2017 och yrkande 6 i motion 2017/18:3331. gäller förutsättningarna att stödja svensk export inom ramen för Försvarets materielverk med högre kostnadseffektivitet än fallet var med Försvarsexport- myndigheten gör utskottet samma bedömning som tidigare och föreslår därför att avslår yrkande 29 i motion 2017/18:2017 och yrkande 8 i motion 2017/18:3038. För att totalförsvarets verksamhet ska kunna bedrivas på ett kostnads- effektivt och ändamålsenligt sätt i övrigt ser inte utskottet några skäl att nu bilda ytterligare myndigheter. Utskottet lägger däremot mycket stor vikt vid att både det civila försvaret och det psykologiska försvaret utvecklas och stärks Utskottet avser därför att följa denna utveckling inom ramen för de befintliga myndighetsstrukturerna. att avslår motionerna 2017/18:2017 (yrkandena 72, 73 och 76), 2017/18:3222 (yrkande 24), 2017/18:3827 (yrkande 40) och 2017/18:3829 (yrkande 5). Utskottet kan konstatera att anslaget 2:2 med nuvarande anslagsändamål möjliggör ersättning till kommuner för åtgärder med anledning av bl.a. Vattenbrist och torka å sin sida är ofta ett resultat av ett förändrat klimat och en utveckling som sker över . Det brukar därför inte räknas som naturolyckor enligt det ändamål tidigare beslutat för anslaget, hur påfrestande det än är för kommunen att bära huvudansvaret för Utskottet välkomnar dock regeringens förslag att förstärka länsstyrelsernas arbete med förebyggande verksamhet för att skydda dricksvatten, exempelvis genom inrättande av vattenskyddsområden, och genom att säkerställa resurser till den nationella vattenkatastrofgruppen (Vaka). Utskottet emotser därför utfallet av de utredningar som regeringen har tagit initiativ till, dvs. (SOU 2016:32) och (SOU 2017:42), vilka bereds Utskottet finner inte skäl att vidta ytterligare åtgärder för tillfället och avstyrker därför motion 2017/18:3864 yrkande 3. Utskottet välkomnar de framsteg som gjorts på den civila krisberedskapens område, t.ex. vad gäller kommunernas förmåga att förebygga bränder och andra olyckor, inklusive naturolyckor, men också de initiativ som tagits med den existerande civila krisberedskapen som grund för att återupprätta det civila Utskottet ser i det sammanhanget positivt på att MSB fått i uppdrag att ta fram konkreta förslag på hur den enskildes beredskap för kris och krig kan utvecklas. Utskottet delar den syn på utveckling av samhällets krisberedskap som regeringen ger uttryck för i budgetpropositionen, t.ex. att utbildnings- och övningsplaner bör finnas för alla relevanta aktörer på central, regional och lokal nivå. Utskottet avser att följa utvecklingen i fråga om detta. För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar föreslår regeringen att det tillförs . Förstärkningarna skapar förutsättningar att fullfölja den inriktning som anges i den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Då även ökningen av myndighetsanslaget för MSB är inkluderat i dessa extra medel för deras arbete med det civila försvaret ser utskottet därför inte skäl att tillföra ytterligare medel för tillfället, och då särskilt inte om det t.ex. tas från arbete med att öka kunskapen hos ideella miljöorganisationer inför det viktiga beslutet om slutförvaret av det svenska kärnavfallet. Motion 2017/18:3864 yrkande 4 avstyrks därmed. I fråga om svarstiderna för SOS Alarm emotser utskottet den aviserade utredningens resultat för att komma till rätta med en hotande fragmentisering av alarmeringssystemet och för långa svarstider vid nödsamtal. Resultatet av utredningen om en effektivare – där frågan om hur man kommer till rätta med rekryteringen av räddningstjänstpersonal i beredskap (s.k. deltidsbrandmän) förväntas behandlas – emotses också. Utskottet välkomnar vidare att en nationell strategi för det aktuella området samhällets informations- och cybersäkerhet tagits fram (skr. 2016/17:213), vilken utskottet avser att behandla i ett särskilt betänkande (bet. 2017/18:FöU4). Vad gäller () verksamhet välkomnar utskottet de resultat som åstadkommits , inte minst på miljöräddningsområdet och samarbetet inom ramen för Frontex. Den rapporterade personalbristen är dock oroande, vilket bör ses i sammanhanget av KBV:s samlade ekonomiska situation. Utskottet instämmer med regeringen i att det behöver skapas förutsättningar för en långsiktigt hållbar finansiering av myndighetens verksamhet. Regeringens beredning av (ESV 2017:68) i denna fråga emotses därför. En utvecklad samordning inom sjöövervakningsområdet skulle kunna vara en del av lösningen, anser utskottet. I fråga om strålsäkerhet delar utskottet regeringens syn att () oberoende från industrin är centralt för att upprätthålla förtroendet för branschen. Det är av särskild vikt att detta oberoende förblir intakt av kärnkraften, och därför är frågan om finansieringen av myndighetens framtida verksamhet central. Utskottet noterar att det nationella samarbetet för en säkrare hantering av farliga ämnen och kärnenergiberedskap rapporteras fungera väl, men att tillsynen inom området farliga ämnen enligt regeringen behöver utvecklas av MSB. Vad gäller försvarsmusiken har utskottet i samband med betänkande 2016/17:FöU6 anfört att den musikverksamhet som bedrivs är en verksamhet som är både uppskattad och viktig. Utskottet ser dock inte någon anledning att förändra finansieringsformen för verksamheten, varför utskottet avstyrker motion 2017/18:2017 (yrkande 65). har i sina motioner föreslagit en annan anslagsfördelning Mot bakgrund av det som utskottet anfört ovan anser utskottet att bör bifalla proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 11. Utskottet föreslår därmed att avslår förslagen till anslagsfördelning i motion 2017/18:3864 yrkande 1, 2017/18:3105 yrkande 10, 2017/18:3690, 2017/18:3802 och 2017/18:3829 yrkande 1. Utskottet kan konstatera att den ingångna överenskommelsen mellan regeringen, och om ytterligare åtgärder och resursförstärkningar för en ökad operativ förmåga i krigsförbanden möjliggör förstärkningar när det gäller anskaffning av försvarsmateriel. Utskottet vill understryka att tillgången till materiel är en förutsättning för att utveckla krigsförbandens operativa förmåga. redovisade regeringen 24 större pågående materielprojekt. av dessa redovisade regeringen även avvikelser i form av förseningar eller budgetpropositionen visar att problemen med förseningar och fördyringar inom projekten kvarstår. Utskottet ser positivt på att regeringen redovisar eventuella avvikelser i förhållande till ursprungsplaneringen eller faktiska beställningar eftersom det ger utskottet en tydlig bild av hur som utskottet värdesätter att regeringen tagit flera viktiga steg när det gäller att förbättra möjligheter att följa upp pågående materielprojekt och att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå ser utskottet på de redovisade avvikelserna med viss oro. Vilka eventuella operativa konsekvenser som förseningarna fått för krigsförbanden kan utskottet inte utläsa. Utskottet gjorde bedömningen att förseningar och behov av ekonomisk omplanering bidrar till att materieluppfyllnaden av krigsorganisationen är lägre än vad som är önskvärt. komplex, men utskottet vidhåller att det finns ett behov av att utveckla kompetenser samt effektivisera processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörjningen. De utmaningar som försvarets stora omsättnings-, nyanskaffnings- och uppgraderingsbehov innebär måste Med utgångspunkten att Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen ser utskottet inte skäl att förändra materielförsörjningsstrategin och de principer för fastställts för att tjäna detta syfte. kan utskottet konstatera att Försvarsmakten i sitt underlag till den försvarspolitiska inriktningspropositionen föreslog ett antal prioriterade åtgärder som inte rymdes inom de förstärkta anslagsramar som regeringen föreslagit. Utskottet bedömer därför att en operativ balans även måste säkerställas på och att en samlad strategisk avvägning och prioritering för materielförsörjningen måste utarbetas. Utskottet ser därför mycket positivt på den utredning (dir. 2016:110) som regeringen tillsatt för att se över det samlade långsiktiga materielbehovet och som har i uppdrag att lämna sin slutrapport . Regeringens redovisning om materielförsörjningen i propositionen och avvägningarna inom den aviserade planeringsramen gör att utskottet inte anser att det krävs ytterligare åtgärder. Utskottet anser därför att bör bifalla regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och bemyndiga regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som framgår av bilaga 5. Därmed föreslås att yrkande 11 i motion 2017/18:3105 avslås. Utskottet föreslår att bifaller regeringens alla förslag till bemyndiganden att för olika ändamål besluta om lån och krediter i med de begränsningar som regeringen har angett. Utskottet gör ingen annan bedömning än den som gjordes tidigare vid beredningen av budget när det gäller den kredit som regeringen föreslagit för utnyttjande i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Därmed föreslår utskottet att proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkterna 6, 8 och 9 bifalls och att yrkandena 6, 8 och 9 i motion 2017/18:3105 avslås. Utskottet anser att investeringsplanerna ger förbättrade förutsättningar för en långsiktigt strategisk styrning av materielförsörjningen och ser dem som ett viktigt led i regeringens arbete med att förbättra redovisningen till . I det arbete som pågår med att utveckla investeringsplanerna är det centralt för utskottet att de eventuella förändringar som görs tydligt redovisas för . Utskottet anser att en utgångspunkt för materielförsörjningen måste vara intresset av operativ effekt, kostnadseffektivitet, rationalitet och ekonomisk balans, vilket regeringen också anfört i budgetpropositionen när det gäller de väsentliga säkerhetsintressena. Utskottet noterade i sitt budgetbetänkande att omkostnader motsvarade av de fakturerade intäkterna. I fråga om ekonomisk styrning har både regeringen och utskottet års budgetprocess beskrivit förslag om att föra upp myndighetskostnader på ett särskilt anslag för att öka tydligheten i redovisningen. Utskottet välkomnar att regeringen behandlar den frågan inom ramen för omhändertagandet av betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). Utskottet vill understryka att behovet av att regeringen fortsätter att verka för kostnadseffektivitet och Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag till investeringsplaner för såväl anskaffning som vidmakthållande av försvars- materiel –2023 och att godkänner investeringsplanen för krisberedskap –2020 som riktlinje för Myndigheten för samhälls- skydd och beredskaps investeringar. Utskottet föreslår således att bifaller punkterna 3, 4 och 10 i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6. Utskottet föreslår att avslår motion 2017/18:1189, motion 2017/18:1783 yrkandena 49, 54-55, 57-59, motion 2017/18:2017 yrkande 61, motion 2017/18:3038 yrkandena 2-5, motion 2017/18:3105 yrkandena 3 och 4, motion 2017/18:3222 yrkandena 36-43, motion 2017/18:3566 yrkande 18, motion 2017/18:3629 yrkandena 1-3 och 33, motion 2017/18:3827 yrkandena 25 och 30 med hänvisning till det som utskottet har anfört om materielanskaffning under förslaget om beställningsbemyndiganden. Regeringens redovisning av tillkännagivandet om centrum med När det gäller tillkännagivanden till regeringen i betänkande 2014/15:FöU7 (rskr. 2014/15:132) om inrättande av ett veterancentrum konstaterar utskottet att regeringen beslutade om att Försvarsmakten senast skulle inrätta ett veterancentrum för att stärka och utveckla myndighetens veteran- och anhörigverksamhet. myndigheten finns att den ska sträva efter myndighetsöverskridande arbete. Försvarsmakten inrättade enligt uppdrag i regleringsbrevet ett I och med inrättandet av Försvarsmaktens veterancentrum bedömer regeringen att frågan om veterancentrum är omhändertagen och därmed slutbehandlad. Utskottet har inte några invändningar mot regeringens bedömning. Logistik för högre försvarsberedskap Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i proposition 2017/18:1 samt tillkännager för regeringen det som utskottet anför om ansvaret för vidmakthållandet av Försvarsmaktens materiel. bifaller därmed motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 10 och avslår motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 44 och motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) yrkande 1. Jämför reservationerna 3 (S, MP, V) 4 (SD) och 5 (M). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att fatta beslut om organiseringen m.m. av den verksamhet som bedrivs inom ramen för materiel- och logistikförsörjningen i enlighet med den inriktning som regeringen redogör för i sin proposition. Av regeringens bedömning framgår att regeringen i allt väsentligt delar bedömningarna i betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap (SOU 2016:88). I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109) ska materiel- och logistikförsörjningen vara ett medel för att stödja krigsförbanden i uppbyggnaden av deras operativa förmåga och möjliggöra för krigsförbanden att utföra sina uppgifter i fred och vid höjd beredskap. Materiel- och logistikförsörjningen till Försvarsmakten bör därför utformas utifrån regeringens operativa krav på Försvarsmaktens krigsorganisation. Enligt regeringen bör Försvarsmakten överta ansvaret för den verksamhet som bedrivs inom verksamhetsområdet förråd, service och verkstäder samt ansvaret för att driftstyra myndighetens materiel. Dessa funktioner bör föras över till Försvarsmakten från . Försvarsmaktens besluts- och beställarfunktioner bör förstärkas. föreslås få disponera anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. Anslaget bör delas in i två anslagsposter, en för leverantörsutgifter för leveranser och en för direkta utgifter i materielprojekten. Ett beställningsbemyndigande bör vara knutet till posten för leverantörsutgifter. indirekta utgifter för ledning, verksamhetsplanering, lokaler, it m.m. bör finansieras över ett nytt förvaltningsanslag. Som skäl för förslaget anför regeringen att det är regeringens uppfattning att förslagen i betänkandet Logistik för högre försvarsberedskap i allt väsentligt bidrar till en förbättrad och mer ändamålsenlig materiel- och Regeringen delar därmed bedömningen i betänkandet att Försvarsmaktens operativa förmåga, och ytterst förmågan till väpnad strid, ska vara ett överordnat mål i förhållande till en sammanhållen materiel- och logistikförsörjning, som är grunden för den nuvarande styrmodellen. beslut om försvarslogistikens framtida utformning (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) fattades i ett omvärldsläge som successivt har försämrats. Som framhållits i den försvarspolitiska inriktningspropositionen och föregående rapport från Försvarsberedningen (Ds 2014:20) är det nödvändigt att öka den operativa förmågan i krigsförbanden. Den verksamhet som bedrivits inom förråd, service och verkstäder bedöms ha genomgått produktivitetshöjande åtgärder . bedömer dock att det av beredskapsskäl är mer lämpligt att denna logistikverksamhet organiseras under Försvarsmakten. förändringsarbete har inte inneburit de besparingar som förutsattes, och mycket kvarstår för myndigheterna för att slutligen kunna genomföra de tänkta arbetssätten myndigheterna emellan. genomföras inom , förutsatt att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag. Vid förändringen ska Försvarsmakten och beakta 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Den förstärkning av Försvarsmaktens besluts- och beställarfunktioner som föreslås av utredningen är angelägen för att ytterst tydliggöra kopplingen mellan regeringens krav på Försvarsmaktens operativa förmåga och materiel- Försvarsmaktens förmåga att ställa krav och utforma krigsförbandens materiel bör öka. Den föreslagna förstärkningen bör har dock i sitt remissvar påtalat svårigheten i att bryta ut integrerade funktioner ur den organisation som förstärkningen göras med beaktande av vad anfört. Det är också angeläget att justera den finansiella styrningen och därför besluta i enlighet med utredningens förslag i den delen, vilket understryks av remissvaren från , , Ekonomistyrnings- verket, Statskontoret m.fl. Förändringen innebär enligt regeringen att anslagsavräkningen och den ekonomiska uppföljningen tydligare kommer att avspegla relationen mellan staten och leverantörerna. genomförande av leveranser i förhållande till Försvarsmaktens investeringsplan samt och regeringens beslut Regeringen konstaterar i detta sammanhang att utredningens förslag till ny styrmodell står i samklang med det fortsatta genomförandet av den föregående investeringsplaneringsutredningens förslag (SOU 2014:15, prop. 6, bet. 2015/16:FöU1, rskr. 2015/16:115) och de förändringar av anslagsstrukturen som genomfördes . Regeringen bedömer dock att myndigheterna behöver medges att under förbereda införandet av den ändrade finansiella styrmodellen. Regeringen avser därför att först i budgetpropositionen lämna budgetförslag i enlighet med utredningens förslag. När det gäller betänkandets förslag om fördelning av ansvar för vidmakthållande och upphandling gör regeringen bedömningen att det är viktigt att Försvarsmakten, i likhet med vad som framhålls i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, kan styra och följa upp verksamheten för att vidmakthålla krigsmaterielen. I betänkandet framhålls att ansvar för vidmakthållande av krigsmateriel förutsätter befogenhet och kapacitet att upphandla sådana varor och tjänster. framhålls i betänkandet att förslagen kan innebära vissa affärsmässiga risker som ställer krav på ökad samordning mellan myndigheterna. Ansvarsfördelningen när det gäller vidmakthållande och upphandling måste analyseras bl.a. i fråga om ansvars- och rollfördelning, samordning, legala aspekter, förhållandena till leverantörsledet, affärsmässighet och kompetensförsörjning. Ovanstående frågeställningar har uppmärksammats i såväl remissbehandlingen som den därpå följande beredningen i . Mot bakgrund av beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen bedömer regeringen att det är nödvändigt att konsekvenserna av och riskerna med den föreslagna uppdelningen belyses och analyseras vidare innan regeringen kan ta ställning till förslagen i dessa delar. Regeringen avser att återkomma med förslag i dessa frågor i budgetpropositionen . Genom att genomföra förslag med anledning av betänkandet senast kan den nya styrmodellen utgöra en grund för Försvarsberedningens bedömningar och förslag inför kommande försvarsinriktningsperiod. Regeringen avser att följa upp och utvärdera den nya styrmodellen och myndigheternas genomförande. beslut om försvarslogistikens utformning med anledning av proposition 2011/12:86 (bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291) föreslås härmed upphöra att gälla i berörda delar. Den föreslagna organisationsförändringen berör uppskattningsvis som mest 1 600 personer vid . Regeringen gav Försvarsmakten och i uppdrag att börja förbereda den omorganisation av uppgifter inom materiel- och logistikförsörjningen som regeringen tagit ställning till i budgetpropositionen . Den nya organisationen planeras att träda i kraft . Uppdragen lämnades med förbehåll för beslut om budgetpropositionen. Regeringen gav Försvarsmakten och i uppdrag att börja förbereda övergång till ny finansiell styrmodell för materiel- och logistikförsörjningen . Uppdragen lämnades med förbehåll för beslut om budgetpropositionen. Utredningens betänkande har remissbehandlats. Av regeringens redovisade remissammanställning framgår att huvuddelen av remissinstanserna är positivt inställda till utredningens förslag. De risker som förs fram gäller uppdelningen av upphandlingsansvaret, som kommer att kräva en tydlig rollfördelning och omfattande samverkan mellan myndigheterna. I motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) anför motionärerna att ställer sig bakom att ansvaret för vidmakthållande av materiel ska ligga på Försvarsmakten (yrkande 10). Utredningen för högre försvarsberedskap föreslog bl.a. att såväl verkstäder som förråd skulle återgå till Försvarsmaktens huvudmannaskap som myndigheten även skulle få ansvar för vidmakthållande av sin materiel och offentliga upphandlingar i anslutning därtill. I budgetpropositionen väljer regeringen nu att återföra verkstäder och förråd till Försvarsmakten. Vad gäller ansvaret för vidmakthållande av materiel låter emellertid regeringen detta blir kvar hos . Enligt motionärerna har följden av detta bl.a. blivit att den utlokalisering av stridskraftsstaberna som förutskickats av överbefälhavaren nu får anstå. Dessutom skapar den halvt genomförda reformen en stor osäkerhet kring hela försvarslogistiken. För att förbättra beredskapen och effektiviteten inom försvarslogistiken bör Försvarsmakten omgående tillföras ansvaret även för vidmakthållandet av myndighetens materiel och anslutande offentlig upphandling. I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 44 anförs vikten av att stärka upphandlingskompetensen hos försvarsmyndigheterna. En väl fungerande logistik är helt central för att försvaret ska kunna lösa sina uppgifter, särskilt i tider av kris och krig. Försvarslogistiken inbegriper allt från service och reservdelar till att säkra tillgången på personlig utrustning och sjukvård. har den svenska försvarslogistiken genomgått en stor förändring, vilken var resultatet av en bred politisk uppgörelse i . Erfarenheterna pekar dock enligt motionärerna på att det är svårt att uppnå de effektiviseringsvinster som uppställts.