bet · H401KU18 · 2017-04-26 00:00:00 — anförde att frågan om förhållandet mellan regeringen och relativt har utretts av som funnit att tillämpningen av bestämmelserna om parlamentarism i regeringsformen fungerar väl. Utredningens förslag till ändring som innebär att efter val genom omröstning ska pröva frågan om statsministerns stöd trädde i kraft . Utskottet konstaterar att en parlamentariskt sammansatt kommitté fått i uppdrag att göra en översyn av vissa delar av budgetprocessen och lämna förslag eller redovisa bedömningar som syftar till att göra processen mer förutsebar. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden. Vidare bör resultatet av utredningsarbetet inte föregripas. Ceremonier i kammaren m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att uppmärksamma , att en minnesplats för veteransoldater ska upprättas i , att en medalj ska delas ut vid öppnande till den som skapat flest arbetstillfällen i och om att en trohetsed ska införas som nyvalda riksdagsledamöter ska svära vid mandatperiodens början. I motionerna 2015/16:680 och 2016/17:3252 av (M) begärs att riksdag i riksdagskammaren på lämpligt sätt ska hedra och uppmärksamma . Frågan om svenskt deltagande i en FN-insats beslutas av ledamöterna i riksdag. Därmed bör också ledamöterna i högsta beslutande församling uppmärksamma och visa sin respekt och sin tacksamhet gentemot dessa män och kvinnor vid en högtidlig ceremoni i kammare. I motion 2016/17:1994 av och (båda L) begärs att en minnesplats för veteransoldater upprättas i . Några av dessa veteransoldater har dött eller dödats i tjänsten. har avdelat utrymmen för att hedra framstående politiker och diplomater. plats för att hedra dem som fallit offer i skarp svensk insats utomlands finns I motion 2015/16:790 av (FP) yrkande 4 begärs att en medalj delas ut vid öppnande till den som skapat flest arbetstillfällen i I motionerna 2015/16:1444 och 2016/17:688 av (SD) begärs att en trohetsed införs som nyvalda riksdagsledamöter ska svära vid Detta torde kunna ske vid högtidliga Innehållet i eden kan med fördel bli föremål för en mindre utredning i en parlamentarisk grupp. Av 4 kap. 2 § riksdagsordningen (RO) följer att talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen leder riksdagsarbetet. Varje partigrupp ska utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren (4 kap. 3 § RO). Talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda (6 kap. 2 § RO). Det är också talmannen som leder kammarens sammanträden (6 kap. 3 § RO). Enligt 14 kap. 2 § RO är det uppgift att ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och och bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Enligt 1 § lagen (2011:745) med instruktion för ska förvaltningen tillhandahålla resurser och service m.m. som behövs för talmannens, kammarens, utskottens och de övriga riksdagsorganens verksamhet. leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten (8 och 9 §§). Bestämmelser om val av ledamöter och om ordförande i riksdagsstyrelsen finns i 4 kap. 4 § RO. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter (tilläggsbestämmelse 4.4.1). Enligt 18 § lagen med instruktion för är riksdagsdirektören chef för , och hon eller han ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv. Riksdagsstyrelsen utser ett råd (ledamotsrådet) som tillsammans med riksdagsdirektören ska bereda ledamotsnära frågor (14 § lagen med instruktion för ). I ledamotsrådet ska det ingå en representant för varje partigrupp. har (bet. 2016/17:KU19 s. 10, res. M, SD, L, KD) avstyrkt ett motionsyrkande om veterandagen som allmän flaggdag. Utskottet anförde att veteransoldatpolitiken har getts stor uppmärksamhet inte minst genom att är en statsceremoni. På veterandagen firas alla veteraner och deras anhöriga med en ceremoni vid på i beslutade vid omröstning att återförvisa ärendet till utskottet för ytterligare beredning. har tidigare behandlat motionsyrkanden om bl.a. minnesmärken, minnesdagar, minnesstund i kammare och minnesutställningar (bet. 2014/15:KU6 s. 20, bet. 2012/13:KU17 s. 33, bet. 2010/11:KU19 s. 22 f. och bet. 2002/03:KU19 s. 42 f.). Utskottet har avstyrkt motionerna med hänvisning till att beslutanderätten i dessa frågor i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. När det gäller frågan om en minnesstund i kammaren har utskottet konstaterat att det är talmannen som leder riksdagsarbetet och att gruppledarna ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Utskottet har också framhållit att ledamöterna via sina partigrupper har möjlighet att framföra synpunkter till gruppledarna. Det är talmannen som leder riksdagsarbetet, och varje partigrupp ska utse en gruppledare som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Utskottet har tidigare framhållit att ledamöterna via sina partigrupper har möjlighet att framföra synpunkter till gruppledarna. När det gäller frågor om minnesutställningar i har utskottet redovisat att beslutanderätten i första hand ligger hos ledning. Utskottet har i det sammanhanget påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att avlägsna EU-flaggan i plenisalen. Jämför särskilt yttrande 1 (SD). I motion 2016/17:2347 av (SD) yrkande 3 begärs att EU-flaggan i plenisalen avlägsnas. I riksdags plenisal hänger både en svensk flagga och en . EU symboliserar överstatlighet, och denna symbol bör därför avlägsnas. är medlem i Europeiska unionen , och anges i 1 kap. 10 § regeringsformen att är medlem i EU. Enligt ständiga representation vid antogs flagga, blå med tolv gyllene stjärnor, av och ministerkommittén . Europeiska Unionen (EU), tidigare Europeiska gemenskapen (EG), använder flaggan som sin symbol efter att ha fått tillstånd från . Talmannen leder riksdagsarbetet, och gruppledarna ska enligt 4 kap. 3 § riksdagsordningen samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Talmannen beslutade vid ett möte med gruppledarna att EU-flaggan skulle placeras i plenisalen under det svenska ordförandeskapet . Därefter har EU-flaggan hängt i plenisalen. Utskottet avstyrkte i betänkande 2006/07:KU4 motioner med begäran om EU- flagga i kammaren och hänvisade till tidigare behandling (bet. 1999/2000:KU18 s. 11). Utskottet ansåg då att det är talmannens uppgift att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till . Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet när det gäller flaggning i och i anslutning till byggnader att sådana frågor lämpligast behandlas av talmannen t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen (s. 12). Frågan om viss flaggning i plenisalen behandlades också i betänkande 2001/02:KU9 (s. 16), i betänkande 2002/03:KU19 (s.10), i betänkande 2003/04:KU5 och i förenklad ordning i betänkande 2005/06:KU21. Utskottet vidhöll sina tidigare bedömningar och avstyrkte därför motionsyrkandena. Utskottet har därefter i betänkandena /09:KU15 och 2009/10:KU11 behandlat frågan om flaggning i plenisalen i förenklad form. Det är talmannen som leder riksdagsarbetet och det är talmannens uppgift att besluta om utsmyckning och flaggning i plenisalen. Utskottet har tidigare i detta betänkande framhållit att ledamöterna via sina partigrupper har möjlighet att framföra synpunkter till gruppledarna som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren. Frågor som rör riksdagsuppdraget Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ledamöters arbete och om åtgärder mot förtroendevaldas frånvaro från riksdagsarbetet. Jämför särskilt yttrande 2 (SD). I motion 2016/17:76 av (SD) begärs att ledamöterna ska vara ute i verkligheten och arbeta för att få en förståelse för väljarnas vardagssituation. Dessa ska vara på samma premisser som för en ordinarie anställd på arbetsplatsen. I motion 2016/17:2918 av (SD) begärs åtgärder mot förtroendevaldas frånvaro från riksdagsarbetet. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur förtroendevalda med en orimligt hög frånvaro kan avsättas så att respektive partis väljare får en mer lämplig företrädare. En riksdagsledamot får enligt 4 kap. 11 § regeringsformen (RF) första stycket inte lämna sitt uppdrag utan att har medgett det. Enligt andra stycket kan i vissa fall pröva en ledamots behörighet. Enligt 4 kap. 11 § RF tredje stycket får en ledamot eller en ersättare i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller hon genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Beslut om detta fattas av domstol. En förutsättning är enligt 20 kap. 4 § att straffet för brottet är fängelse eller däröver. Enligt m.fl., Grundlagarna (2012, s. 268 f.) finns det inte någon möjlighet för väljare eller parti att skilja en ledamot från uppdraget. En ledamot eller en ersättare får, som nämnts, lämna sitt uppdrag endast med medgivande, men det torde inte förekomma att nekar en ledamot att avgå från riksdagsuppdraget. En riksdagsledamot kan enligt 5 kap. 3 § riksdagsordningen (RO) efter prövning få ledigt från sitt uppdrag. Prövningen görs av talmannen eller , beroende på ledighetens längd. Om ledigheten varar minst en månad, ska ledamotens uppdrag utövas av en ersättare. Om ledigheten avser en period om en månad eller längre beslutar kammaren om ledighet för andra skäl än sjukdom eller föräldraledighet (5 kap. 4 § RO). Av riksdagsstyrelsens framställning (framst. 2013/14:RS3 s. 183, bet. 2013/14:KU46) Översyn av riksdagsordningen framgår att praxis för att bevilja tjänstledighet för att fullgöra verksamhet utanför är mycket restriktiv. I princip tillåts endast tjänstledighet för uppdrag som statssekreterare, sjuk- och föräldraledighet samt internationella uppdrag. har anfört (bet. 2012/13:KU17 s. 20) att ledighet som är längre än en månad har beviljats för exempelvis tjänst som statssekreterare, vård av barn och för internationella uppdrag. Utskottet har också anfört att ett kvittningsförfarande i praktiken har utvecklats i kammaren som ger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetet utan att ledighet formellt beviljats av talmannen. Kvittningsförfarandet syftar till att undvika att den balans mellan partiblocken som följer av valresultatet rubbas vid voteringar till följd av ledamöters frånvaro. Kvittning innebär att en ledamot som inte kan närvara i kammaren avräknas (kvittas) mot en ledamot av ett motstående parti som också kommer att vara frånvarande eller avstå från att rösta. Kvittningen sköts av kvittningsmän från respektive partier. Kvittningsförfarandet i kammaren bygger på en överenskommelse mellan partierna, och förfarandet är således inte särskilt reglerat. Utskottet har också konstaterat (bet. 2013/14:KU15 s. 7) att en riksdagsledamot är förtroendevald och därmed inte anställd av eller . Riksdagsstyrelsen har i frågan om ledamöters ledighet framhållit (framst. 2005/06:RS4 Ändringar av ekonomiska villkor för ledamöter s. 83, bet. 2005/06:KU33 s. 15 f.) att ledamöter har fått sitt mandat av väljarna i samband med val. Det är ledamotens ansvar att leva upp till detta förtroende, och i nästa val avgör väljarna om förtroendet ska förnyas. Det innebär enligt riksdagsstyrelsen att varje ledamot i samarbete med sitt parti själv avgör hur han eller hon ska sköta sitt uppdrag under löpande valperiod, vilka prioriteringar som ska göras och på vilket sätt arbetsinsatserna ska genomföras. Det finns inga formella krav på hur stor arbetsinsats en ledamot ska göra. redovisade vid behandlingen av riksdagsstyrelsens förslag om ändrade ekonomiska villkor för ledamöter att utskottet avstyrkt en motion om dubbelarbete för riksdagsledamot (bet. 2003/04:KU5 s. 23 f.). Utskottet ansåg att det finns ett värde i att riksdagsledamöter kan vara aktiva i samhället vid sidan av det politiska arbetet. För många ledamöter kunde det dessutom vara ett grundläggande intresse att genom att fullgöra visst arbete inom ramen för sin yrkesverksamhet vidmakthålla den kompetens och den verksamhet som behövs för att kunna återgå i full verksamhet i yrket efter riksdagsuppdraget. Det måste enligt utskottet i första hand vara en uppgift för den enskilda ledamoten att själv avgöra om hans eller hennes arbetssituation medger ett utrymme att fullgöra andra uppgifter – även lönearbete – än de som hänger samman med riksdagsuppdraget. Ytterst var det självfallet väljarna som i val avgör saken. Det kunde inte heller bortses från att en reglering i syfte att förhindra visst arbete utanför skulle kunna utesluta vissa grupper från möjligheten att åta sig ett uppdrag som riksdagsledamot. Utskottet vidhöll sin bedömning när det gäller utrymmet att fullgöra uppgifter utöver uppdraget som riksdagsledamot (bet. 2004/05:KU29). utskottets mening också fortsättningsvis vara den enskilda ledamotens sak att avgöra vilket utrymme som finns för sådana uppdrag. Utskottet underströk att riksdagsstyrelsens förslag inte innebar någon ändring av den ytterst restriktiva praxis som gäller för ledigheter kortare än en månad och avstyrkte en motion om utökade möjligheter till kortare ledighet (bet. 2005/06:KU33 s. 15 f.). Utskottet har tidigare konstaterat att det i första hand måste vara en uppgift för den enskilda ledamoten att själv avgöra om hans eller hennes arbetssituation medger ett utrymme att fullgöra andra uppgifter – även lönearbete – än de som hänger samman med riksdagsuppdraget. Ytterst är det väljarna som i val avgör saken. Som utskottet har anfört är en riksdagsledamot förtroendevald och därmed inte anställd av eller . En riksdagsledamot är därför fri att själv bestämma sin arbetsinsats. Som riksdagsstyrelsen har påpekat finns det inga formella krav på hur stor arbetsinsats en ledamot ska göra. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om behovet av en demokratisk förstärkning inom det rådande systemet. I motion 2016/17:1928 av Finn (M) begärs ett arbete för en demokratisk förstärkning inom det rådande systemet. Lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier bör ses över för att finna en lämplig mix mellan partiets förmåga att vinna val och vinna medlemmar. Kravet på öppen redovisning av partiernas ekonomi bör skärpas. Även lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i bör ses över. Den interna demokratin i en partigrupp i bör öka. Motionären välkomnar den översyn av partistödets utformning som föreslår. Regler om stöd till de politiska partierna finns i lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Stödet lämnas till partiernas riksorganisationer i form av partistöd och kanslistöd. Lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier (prop. 2013/14:70, bet. 2013/14:KU35, rskr. 2013/14:163), förkortad insynslagen, gäller för partier som deltar i val till eller . Syftet med lagen är att trygga allmänhetens insyn i hur partier och valkandidater finansierar sin politiska verksamhet respektive sina personvalskampanjer. proposition 2013/14:70 med förslag till insynslag framgår att för att ytterligare möta högt ställda krav på öppenhet ska ett parti som tar emot bidrag till ett värde om mer än ett halvt prisbasbelopp redovisa bidragsgivarens identitet, vad bidraget består av och dess storlek. I 7 § insynslagen anges att beträffande vissa bidrag från enskilda ska uppgiften om bidragsgivarens identitet, vilket bidrag som har lämnats och bidragets storlek anges särskilt i en Vid riksdagsbehandlingen av propositionen anförde att redovisningsskyldigheten enligt propositionen innebär att partierna måste spara uppgifter om bl.a. bidragsgivarens identitet. konstaterade att det varken i propositionen eller i den bakomliggande promemorian (Ds 2013:31) anges uttryckligen vilka uppgifter som avses. Utskottet föreslog därför ett tillkännagivande om att vissa aspekter avseende uppgifter om en bidragsgivares identitet bör förtydligas. enligt förslaget (bet. 2013/14:KU35, s. 25–27, rskr. 2013/14:163). Regeringen redovisade i skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen att frågan om vilka uppgifter som avses med en bidragsgivares identitet enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier har behandlats av den parlamentariskt sammansatta Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15) i betänkandet Ökad insyn i partiers utbyggt regelverk (SOU 2016:74) överlämnades och har remissbehandlats. lagrådsremiss med anledning av de förslag som har presenterats i betänkandet, där denna fråga kommer att ingå. Avsikten är att en proposition ska kunna Lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i trädde i kraft då lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i upphörde att gälla (framst. 2015/16:RS7, bet. 2016/17:KU3, 2016/17:36). Den nya lagen innehåller i likhet med den tidigare lagen bestämmelser om basstöd till partigrupperna och om stöd för kostnader för politiska sekreterare och utrikes resor. Därutöver tas det in nya bestämmelser om rätten att inrätta ett partikansli, redovisning, återbetalningsskyldighet och stöd till språkutbildning. Den nya lagen innehåller en delegation till att bestämma dels antalet arbetsplatser för partigruppernas kansliledning, dels storleken på stödet till partigrupperna för kostnaden för politiska sekreterare, riksdagsledamöternas utrikes resor och språkutbildning. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och att stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. Utredningen, Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande, överlämnade betänkandet Låt fler forma framtiden (SOU 2016:5). Översynen visar (s. 34) att det offentliga stödet till de politiska partierna inte fullt ut används i enlighet med vad det är avsett för. Stödet till riksdagsledamöter, som syftar till att bistå ledamöternas arbete, används i stor utsträckning till annan verksamhet än riksdagsarbete. Därutöver överförs delar av det kommunala partistödet till nationell nivå. visar översynen att antalet politiska sekreterare och hel- och deltidsarvoderade förtroendevalda i kommuner och landsting har ökat . En anledning till detta är att den politiska majoriteten i kommunerna ofta försäkrar sig om ett stöd från mindre partier genom att bl.a. erbjuda avlönade politiska sekreterartjänster. Sammantaget anser utredningen att det finns skäl att tillsätta en bredare översyn av partistödet. Översynen bör i första hand ha till uppgift att klargöra i vilken mån de olika formerna av partistöd används på ett ändamålsenligt sätt och om det finns skäl att göra förändringar och förtydliganden om hur stöden ska fördelas, användas och redovisas. En förnyad översyn av partistödet och ledamotsstödet bör därför genomföras (s. 196). Syftet med översynen bör vara att klargöra hur de olika stöden fördelas, i vilken mån de olika formerna av partistöd används på ett ändamålsenligt sätt och om det finns skäl att göra förändringar eller förtydliganden i gällande regelverk. I utredningsbetänkandet anförs vidare (s. 43) att det, i syfte att underlätta kontakten med väljarna, kan finnas skäl att se över ledamotsstödet och om delar av detta bör knytas till en finansiering av kansliresurser i ledamöternas valkretsar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Utskottet konstaterar att lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i trädde i kraft då lagen (1999:1209) om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i upphörde att gälla (framst. 2015/16:RS7, bet. 2016/17:KU3, rskr. 2016/17:36). Vidare har föreslagit en förnyad översyn av partistödet och ledamotsstödet. Den pågående beredningen av förslagen inom bör enligt utskottets mening inte föregripas. 2016/17:KU18 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att pröva riksdagsvotering på distans. I motion 2015/16:1076 av (M) begärs att möjligheten till riksdagsvotering på distans prövas. Huvudregeln bör vara att den enskilda ledamoten är närvarande i kammaren i samband med voteringar, men det bör utredas om det finns tekniska lösningar som kan möjliggöra riksdagsomröstningar på distans. Med motiverade undantag bör enskilda ledamöter kunna delta på distans. Enligt 4 kap. 1 § regeringsformen (RF) hålls riksmöten i om inte eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till säkerhet och frihet. När ett ärende ska avgöras i kammaren får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med de närmare bestämmelser som meddelas i riksdagsordningen (4 kap. 6 § RF). Enligt 11 kap 6 § riksdagsordningen (RO) får ett ärende i vilket överläggning äger rum inte tas upp till avgörande förrän kammaren på talmannens förslag har funnit att överläggningen är avslutad. Ett utskottsbetänkande får tas upp till avgörande endast vid ett sammanträde som i kallelsen till kammarens sammanträde och på föredragningslistan till kammarsammanträde angetts som ett arbetsplenum. Utgångspunkten är enligt 11 kap. 8 § RO att ett ärende avgörs med acklamation. Det blir omröstning endast om någon ledamot begär det eller när en särskild beslutsregel är tillämplig. har tidigare behandlat motionsyrkanden med motsvarande innehåll, nämligen i betänkande 2012/13:KU17. Utskottet redovisade då att det 2006 behandlade en motion om försök med e-votering via riksdagsledamöternas hemutrustning (bet. 2005/06:KU21). Ledamöterna skulle enligt motionen kunna rösta oavsett var i landet de befann sig och kvittningssystemet skulle i stort sett inte behövas. Utskottet anförde att det med hänsyn bl.a. till legitimitetsaspekten inte var berett att ställa sig bakom en så långtgående ordning och avstyrkte motionen. Utskottet hänvisade till sina tidigare ställningstaganden och avstyrkte motionerna. Votering på distans behandlades av utskottet även (bet. 2008/09:KU15). Utskottet anförde då att det kan diskuteras om en ordning som innebär att ledamöter, som befinner sig på andra platser i eller utanför vid voteringstillfället kopplar upp sig via internet för att lämna sin röst är fullt ut förenlig med bestämmelsen i regeringsformen om att riksmöten hålls i . Enligt utskottet kunde vidare diskuteras det lämpliga i att ledamöter utan fysisk närvaro under vare sig debatt eller votering deltar i beslut om t.ex. lagar och budget. Utskottet noterade vidare att under riksdagsåret numera som regel är plenifri och att voteringarna som regel äger rum en eller på i förväg fastställd tid. Utskottet anförde vidare att ledamöternas deltagande i arbete är av central betydelse och utgör en väsentlig del av uppdraget. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet en motion om möjlighet till votering på distans. behandlade utskottet ett motionsyrkande om votering på distans i förenklad ordning (bet. 2009/10:KU11). Enligt utskottet hade inga nya omständigheter tillkommit som föranledde utskottet att omvärdera tidigare ställningstaganden, och utskottet avstyrkte därför motionerna. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att göra tillgängliga för stiftelser och organisationer som verkar i demokratisk anda och som står bakom principen om alla människors lika värde. I motion 2016/17:1595 av (S) yrkande 2 begärs att görs tillgängliga för stiftelser och organisationer som verkar i demokratisk anda och som står bakom principen om alla människors lika värde. För att möjliggöra att fler ideella organisationer får möjlighet att träffa ledamöter och utbyta information bör på ett mer aktivt sätt tillgängliggöra sina lokaler för stiftelser och organisationer som verkar i demokratisk anda, för mänskliga rättigheter och som står bakom principen om alla människors lika värde.