bet · H401NU24 · 2017-06-12 00:00:00 — Statligt ägda bolag i omvandling Utskottet ställer sig bakom regeringens proposition 2016/17:181 Statligt ägda bolag i omvandling. Förslaget innebär bl.a. att bemyndigar regeringen att sälja eller lägga ned vissa statligt ägda företag. Utskottet anser därtill att bör avslå två motioner som har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet finns tre reservationer (M, C, V, L, KD) Proposition 2016/17:181 Statligt ägda bolag i omvandling. Två motioner som väckts med anledning av propositionen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Statligt ägda bolag i omvandling 1.Omvandling av vissa statligt ägda bolag, punkt 1 (V) 2.Försäljningsprocessen avseende Apoteksgruppen i , punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Principer för statens ägande av företag, punkt 3 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Omvandling av vissa statligt ägda bolag a) bemyndigar regeringen att 1. helt eller delvis avyttra statens aktier i i , 2. som likvid vid en försäljning av aktierna i i utöver kontanter motta aktier eller andra former av tillgångar, 3. avyttra de tillgångar som staten enligt punkten 2 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls, 4. vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt punkterna 1–3, 5. helt eller delvis avyttra statens aktier i , 6. som likvid vid en försäljning av aktierna i utöver kontanter motta aktier eller andra former av tillgångar, 7. avyttra de tillgångar som staten enligt punkten 6 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls, 8. vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt punkterna 5–7, 9. helt eller delvis avyttra statens aktier i , 10. som likvid vid försäljningen utöver kontanter motta aktier i eller andra former av tillgångar, 11. avyttra de tillgångar som staten enligt punkten 10 får som likvid vid en försäljning om andra tillgångar än kontanter erhålls, 12. vidta de åtgärder i övrigt som krävs för att genomföra transaktionerna enligt punkterna 9–11, 13. om en avyttring av statens aktier i inte är genomförbar vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla bolaget genom likvidation, 14. medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar eller helt eller delvis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk eller turistattraktion, 15. vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation, b) godkänner att 1. de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i i får avräknas mot försäljningsintäkterna, 2. de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier får avräknas mot försäljningsintäkterna, 3. de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten i samband med försäljning av aktier i får avräknas mot försäljningsintäkterna. Därmed bifaller proposition 2016/17:181 punkterna 1–18 och avslår motion 2016/17:3740 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (V) Försäljningsprocessen avseende Apoteksgruppen i 2016/17:3739 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, L, KD) Principer för statens ägande av företag 2016/17:3739 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 3 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (MP) och (L). Ärendet och dess beredning I denna betänkande behandlas regeringens proposition 2016/17:181 Statligt ägda bolag i omvandling och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Regeringen beslutade om en reviderad ägarpolicy för bolag med statligt ägande. I ägarpolicyn framgår bl.a. att ökad globalisering, den tekniska utvecklingen och ökad konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Regeringen föreslår i propositionen att statens innehav i Apoteksgruppen i , och avyttras. Regeringen föreslår vidare att avvecklas och likvideras om en avyttring inte är möjlig. Dessutom föreslår regeringen en avveckling och likvidation av . Det skapar möjlighet att överföra delar av verksamheten i till Lantmäteriet. Regeringen redovisar i propositionen hur den har tänkt att omstruktureringen av dessa bolag ska genomföras. Regeringen föreslår vidare att godkänner att de kostnader som uppkommer för staten i samband med åtgärder för försäljning av aktierna i tre av bolagen får finansieras genom att de avräknas mot försäljningsintäkterna. Regeringen föreslår slutligen att bemyndigar regeringen att medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar och helt eller delvis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk eller turistattraktion. Statligt ägda bolag i omvandling Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition som bl.a. innebär försäljning eller avveckling av vissa statligt ägda företag. avslår därmed en motion om att delar av regeringens förslag inte bör genomföras. Utskottet förordar vidare att avslår motionsyrkanden om dels försäljningsprocessen avseende Apoteksgruppen i , dels principer för statens företagsägande. Jämför reservation 1 (V), 2 (M, C, L, KD) och 3 (M, C, L, KD). Regeringen föreslår i propositionen Statligt ägda bolag i omvandling (prop. 2016/17:181) olika åtgärder när det gäller de statligt ägda bolagen i , , , AB Götakanalbolag och . Försäljning av Apoteksgruppen i Mot bakgrund av ett analysarbete som regeringen genomfört med hjälp av extern expertis anför regeringen i propositionen att Apoteksgruppen i () bör ha bättre förutsättningar för långsiktigt värdeskapande i en annan ägarstruktur och bör avyttras. I samband med omregleringen av apoteksmarknaden gjorde regeringen bedömningen att möjligheten för små företag att etablera sig och överleva på den omreglerade marknaden var viktig (prop. 2008/09:145). beslutade i enlighet med regeringens förslag att merparten av de apotek som då ägde borde kvarstå i statlig ägo och resterande del avyttras till utomstående (bet. 2008/09:SoU21, rskr. 2008/09:226). Av den del som kvarstod i statlig ägo skulle högst 200 apotek överföras till ett nyinrättat statligt ägt bolag och kunna ha enskilda entreprenörer som delägare. AGHAB grundades med uppdraget att planera och genomföra bolagiserings- och transaktionsprocessen avseende 150 av apotek som skulle avyttras till småföretagare samt att skapa en serviceorganisation som skulle stödja småföretagarnas drift av apoteken. Uppdraget som gavs till AGHAB i samband med omregleringen av apoteksmarknaden har successivt genomförts under omreglerings- och försäljningsprocessen och har reglerats i ägaranvisningar som har reviderats i omgångar. Mot bakgrund av att uppdraget har slutförts, genom att försäljningen av samtliga apotek är genomförd och en fungerande serviceorganisation är etablerad, togs ägaranvisningen bort vid årsstämman 2014. Bolaget agerar på marknadsmässiga villkor och utan något särskilt samhällsuppdrag från . I den nuvarande koncernstrukturen är AGHAB ett statligt helägt bolag med två helägda dotterbolag: Apoteksgruppen i och Apoteksgruppen i . Apoteksgruppen i förvaltar minoritetsägandet i de apotek som sålts samt de krediter som beviljats köpare av apoteken. Apoteksgruppen i driver medlemsorganisationen som benämns Apoteksgruppen. Regeringen anför i propositionen att AGHAB har utfört sitt uppdrag att sälja apotek och etablera en central serviceorganisation. Fokus på detta har dock inneburit att Apoteksgruppen tappat betydande marknadsandelar. Det anförs även att det kan anses problematiskt att staten har inflytande i två konkurrerande verksamheter genom ägandet i både AGHAB och . Apoteksgruppens delade ägarstruktur innebär även konkurrensnackdelar som försämrar ägarstrukturens hållbarhet och motverkar en god sysselsättningsutveckling. Efter det att vissa begränsande villkor i klusterköpsavtalen vad gällde möjlighet till avyttring upphörde har en konsolidering skett på apoteksmarknaden där åtta apotekskedjor blivit fem, varav två är betydligt större än de övriga, och Icaägda Hjärtat/Cura. Konsolideringen har därmed nått långt genom att tre stora aktörer nu utgör av marknaden. Detta visar på vikten av att ha en viss storlek som långsiktig marknadsaktör. Med nuvarande ägarstruktur finns inte praktiska förutsättningar för Apoteksgruppen att delta i den typ av strukturaffärer som möjliggör storleksfördelar som är avgörande . Det finns inte heller något särskilt nationellt intresse som motiverar ett fortsatt statligt ägande i AGHAB. Metria, som är ett statligt helägt bolag, tillhandahåller tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. Verksamheten är organiserad i tre affärsområden: Metria Plan & Mät, och Metria Produkter. Metrias verksamhet är fullt ut kommersiell, och bolaget agerar på väl fungerande och konkurrensutsatta marknader. uppgick Metrias nettoomsättning till ca och antalet anställda till ca 250. Regeringen anser inte att det finns skäl att sälja företag som utvecklas bättre med staten som ägare eller där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god sysselsättningsutveckling. Regeringen anför i propositionen att man har låtit extern expertis granska förutsättningarna för fortsatt statligt ägande av Metria. Med stöd av denna analys gör regeringen bedömningen att konkurrenssituationen på marknaden som helhet inte kommer att försämras vid ett förändrat ägande. Metria bedöms vidare inte ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedöms inte heller påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Metria har inte något samhällsuppdrag och det finns inte heller något särskilt nationellt intresse av ett fortsatt statligt ägande. Mot bakgrund av den analys som gjorts har regeringen inte funnit några skäl till varför staten bör kvarstå som ägare till Metria. Bolaget bör enligt regeringen därför avyttras. Försäljning eller avveckling av () bildades som ett statligt helägt bolag under . Aktierna förvaltas numera av . ska på affärsmässiga grunder driva exportverksamhet inom väghållningsområdet. Genom bildandet av ett fristående bolag bedömdes en klarare avgränsning kunna uppnås mellan verkets ordinarie verksamhet och exportverksamheten. har löpande utvärderat verksamhet som en följd av en omstrukturering av bolaget och kommit fram till att bedriver en viktig verksamhet med en stark ambition att utvecklas. Den internationella konkurrensen är hård, och säljfrämjande arbete, som kräver stora resurser, kan vara svårt att genomföra i ett förhållandevis litet bolag. De verksamhetsmässiga förutsättningarna innefattar ofta utifrån ett myndighetsperspektiv speciella risker och kundkrav. Kopplingen till internationella verksamhet anges vara svag eftersom de huvudsakliga kopplingarna mellan och bolaget avser kompetensutveckling för den befintliga personalen och för att locka yngre arbetskraft. verksamhet och ekonomiska ställning har utvecklas positivt, och det är enligt regeringen viktigt att skapa förutsättningar för att den utvecklingen kan fortsätta. Regeringen delar uppfattning att en annan ägare än staten med rätt verksamhetsmässiga förutsättningar bättre kan stödja den utvecklingen. Mot denna bakgrund anför regeringen att bör avyttras. Om en avyttring inte går att genomföra bör i stället bolaget avvecklas genom likvidation. De avtal som ingått får inom ramen för likvideringen, beroende på vad som är effektivast, hanteras inom bolaget eller genom att bemyndigas att överta ingångna och aktuella åtaganden och att avveckla dem på lämpligt sätt. Försäljning m.m. av viss mark ägd av AB kanalbolag AB kanalbolag (Kanalbolaget) är ett statligt helägt bolag som driver och förvaltar så att dess värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion bibehålls. Kanalbolaget bedriver omfattande underhåll och upprustning av kanalen och intilliggande fastigheter. För detta får bolaget statligt anslag. Av historiska och fastighetsbildningstekniska skäl utgörs den mark som upptas av kanalen med tillhörande byggnadsverk av ett stort antal olika fastigheter. Dessa fastigheter får tillsammans anses utgöra den s.k. kanalfastigheten som beslutat att bolaget ska äga. Inom den s.k. kanalfastigheten ingår mindre markområden, med och utan byggnader, som inte behöver ägas av bolaget för att bevara kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion. Detta avser främst mark som ligger på avstånd från kanalen, mark som saknar direkt anslutning till kanalen eller mark med byggnadsverk utan kulturhistorisk koppling till kanalen. Vissa av dessa områden och tillhörande byggnader medför också ökade investeringsbehov som riskerar att innebära att bolaget får svårt att upprusta kanalen på det sätt som behövs för att bevara kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och turistattraktion. För att säkerställa att bolagets tillgångar används för att bevara detta värde och för att kanalfastigheten även framöver ska kunna säkerställa ett bidrag till kostnaderna för drift av kanalen bör det enligt regeringen vara möjligt för bolaget att pantsätta, utarrendera, avstycka eller helt eller delvis avyttra sådana markområden som nämnts ovan. För att detta ska kunna vara möjligt behöver fastighetsbildande åtgärder först vidtas av bolaget. Det bör enligt vad som föreslås i propositionen överlämnas åt regeringen att, inom ramen för bemyndigande, godkänna vilka fastigheter som kan komma i fråga. bör därför enligt regeringens förslag bemyndiga regeringen att godkänna att bolaget pantsätter, utarrenderar, avstyckar och helt eller delvis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt byggnadsverk eller turistattraktion. är ett statligt helägt bolag som bildades i syfte att skapa en effektiv tjänsteexportorganisation för den utrikes uppdragsverksamhet som innan bolaget bildades bedrevs av () och (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217). Dessa myndigheter ingår i Lantmäteriet. Bolaget ska i första hand utnyttja resurser från Lantmäteriet. Det har fyra anställda, och omsättningen har sjunkit från till 2015. är ett litet bolag som är starkt beroende av nyckelpersoner och kunskap vid Lantmäteriet. Bolaget verkar på en marknad som dels är beroende av internationell biståndsfinansiering, dels har långa ledtider från offert till genomförande. Bolagets konkurrenter är dels andra nationella myndigheter, främst (), () samt IGN (), dels andra, betydligt större aktörer som erbjuder betydligt bredare tjänster (revisions- och rådgivningsbolaget och liknande). Dessutom tillkommer lokala aktörer av varierande slag. De förstnämnda konkurrenterna är i en liknande position som . De har låg omsättning, ofta betydande förluster samt i vissa fall direkttillgång till offentliga projektmedel. Huvuddelen av de projekt som bolaget har genomfört är s.k. Twinningprojekt. EU:s biståndsinstrument Twinning syftar till att stödja institutionsutveckling i kandidatländer, möjliga kandidatländer och grannländer till EU. Den marknaden är inte tillräckligt stor för att bära bolaget. Twinningprojekt kan även genomföras av Lantmäteriet, utan att det har någon inverkan på myndighetens relation till finansiären . I propositionen anförs att den enda typ av projekt som kräver att ett aktiebolag finns, och som inte kan utföras direkt av Lantmäteriet, är Världsbanksfinansierade projekt. Det nu inledda projektet i , som finansieras av , visar dock på den betydligt högre kravnivå bolaget möter jämfört med de Sida- eller EU-finansierade projekten. Det gäller tidsplaner för både genomförande och rapportering. Detta, tillsammans med de svårigheter som finns att få fram resurser från Lantmäteriet inom vissa specifika kompetensområden, gör att Lantmäteriet inte bedöms ha den resursbas som krävs för s.k. Världsbanksfinansierade projekt. Enligt propositionen behöver emellertid fortsätta sin verksamhet för att hantera pågående och offererade projekt. Regeringen anför att bolagets verksamhet har krympt till en sådan omfattning att argument saknas för att bedriva verksamheten i bolagsform. I kommittémotion 2016/17:3739 av m.fl. (M, C, L, KD) uppges att Apoteksgruppen är en frivillig apotekskedja som består av 176 apotek och ägs av ca 180 egenföretagare. Bolaget utgör en viktig del av det nationella nätverket av apotek som tillgängliggör receptbelagd medicin och egenvårdsprodukter. Vid en försäljning är det enligt motionärerna angeläget att de 180 småföretagare som äger och driver apotek runt om i landet bereds goda möjligheter till medinflytande och att processen blir så transparent som möjligt (yrkande 1). I motionen förordas vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör agera för att sälja de statliga bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på något annat sätt eller är strategiskt eller säkerhetspolitiskt viktigt. Motionärerna framhåller att intäkterna från försäljningar av statliga bolag ska användas för att amortera av på statsskulden (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3740 av m.fl. (V) förordas att ska avslå regeringens förslag om att avyttra statens aktier i och (yrkandena 1 och 2). Motionärerna framhåller att infrastruktur, bostadsbyggande och energi är viktiga områden där via det statliga ägandet kan och bör driva utvecklingen framåt. Staten ska vara en aktiv ägare till sina bolag och genom ägardirektiv säkerställa att bolagen används för att stödja teknikutveckling, driva på miljö- och klimatarbetet och skapa sysselsättning. Enligt motionen har både och , såväl som framöver, goda förutsättningar att bidra till en sådan utveckling och bör därför inte avyttras. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, med vissa undantag, över statens tillgångar. Enligt 9 kap. 9 § regeringsformen beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, finns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag, eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande skjuta till kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Utöver vad som framgår av dessa bestämmelser krävs godkännande vid väsentliga ändringar av bolagens verksamhetsföremål. Riksdagsbeslut krävs däremot inte för t.ex. utdelningar, eftersom dessa ingår i den löpande förvaltningen. Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 Regeringen beslutade om en ny ägarpolicy för bolag med statligt ägande. Policyn tillämpas fr.o.m. och ersätter den tidigare ägarpolicyn . Regeringens riktlinjer för extern rapportering och för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare ingår i statens ägarpolicy. I ägarpolicyn anges bl.a. att en förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar god bolagsstyrning. Den förvaltnings-principer följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag, vilket ger ett förutsägbart ramverk för såväl staten som ägare som för de statligt ägda bolagen samt innebär att statens roll som ägare är tydligt avskild från statens övriga roller. I ägarpolicyn anges vidare att det statliga bolagsägandet i har tillkommit och av skilda skäl. Många av bolagen har sitt ursprung i affärsverksamhet inom myndighet, affärsverk eller statliga monopol. verkar de flesta av bolagen på fullt konkurrensutsatta marknader. En ökad globalisering, den tekniska utvecklingen och ökad konkurrensutsättning har förändrat förutsättningarna för ett flertal av de statligt ägda bolagen. Som en konsekvens av detta har den statligt ägda bolagsportföljen förändrats betydligt . För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga bolagens olika uppdrag och inriktning. Inriktningen på många av bolagens verksamhet och samhällsuppdrag motiverar enligt vad som framförs i ägarpolicyn att staten även framöver är en betydande bolagsägare. Försäljningsprocessen för Apoteksgruppen i I regeringens proposition anges att varje försäljning av statens aktier måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. Regeringen anger att den därför inte i förväg kan ange i vilken ordning, på vilket sätt eller exakt aktierna i kan komma att avyttras helt eller delvis. Det kan också bli aktuellt att välja en försäljningsprocess där staten vid en överlåtelse av aktier i får andra tillgångar, exempelvis värdepapper, som likvid. Regeringen uppger att den vid lämpligt tillfälle i så fall avser att avyttra dessa tillgångar. bör därför enligt vad som föreslås i propositionen bemyndiga regeringen att avyttra sådana tillgångar på samma sätt som de ursprungliga aktierna. Försäljningsprocessen innehåller bl.a. följande: • en analys av förutsättningarna för försäljningen • vid behov en strategisk och kommersiell anpassning av företaget och dess kapitalstruktur • beslut om hur en försäljning ska genomföras samt • en redovisning av intäkter och kostnader. En förändring av ägandet kan genomföras på flera sätt, varvid regeringen kan komma att överväga olika varianter av de tillvägagångssätt som regeringen nu begär bemyndigande för, var för sig eller i kombination. Sådana transaktioner skulle kunna innebära t.ex. strukturaffärer, samgående, minskning av innehavet, delning, nyemission av aktier, utspädning av statens ägarandel och avyttring av verksamhet eller tillgångar. Regeringen anger i propositionen att man kommer att pröva olika affärsmöjligheter för att hitta det alternativ som inför, eller i samband med, en avyttring bedöms vara mest värdeskapande. I samband med försäljningar av statens aktier i bolag som inte är marknadsnoterade bedöms buden inom ramen för affärsmässighet. Vid denna bedömning beaktas bl.a. hur potentiella köpare förhåller sig till s.k. hållbarhetsfrågor. Inför bedömningen inhämtas underlag från budgivarna om hur de arbetar med dessa frågor. En eventuell försäljning kan komma att prövas av i enlighet med de regler som finns i konkurrenslagen (2008:579). I samband med en avyttring av aktier i företag uppkommer vissa kostnader för staten som ägare. Bland annat uppstår kostnader för extern rådgivning samt andra omkostnader som har samband med försäljningen. Regeringen föreslår att dessa kostnader får finansieras genom att de avräknas från de likvider som erhålls vid försäljningen. Utskottets ställningstagande när det gäller propositionen och de följdmotioner som väckts redovisas under följande rubriker: – Omvandling av vissa statligt ägda bolag – Försäljningsprocessen avseende Apoteksgruppen i – Principer för statens ägande av företag. Omvandling av vissa statligt ägda bolag Utskottet vill inledningsvis framhålla att det statliga företagsägandet löpande behöver utvecklas för att långsiktigt kunna skapa värde för ägaren.