bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Mål blandas med resultat under flera av rubrikerna där resultat främst redovisas i form av myndigheters prestationer och i mindre utsträckning som effekter. Resultaten redovisas dessutom mestadels i löptext och lyfts inte alltid fram i tabeller eller diagram. Utskottet anser inte heller att tydligheten gagnas av att regeringen genomgående avstår från att hänvisa till de tabeller och diagram som finns. Informationen i tabellerna vävs inte in i redogörelsen, och lämnas oftast utan närmare kommentarer. Nya mål introduceras dessutom under flera av rubrikerna. Hänvisningar till riksdagsbeslut eller andra beslutsreferenser saknas. Utskottet vill i sammanhanget dock även lyfta fram det positiva i att regeringen har infogat ett illustrativt diagram för att belysa utvecklingen när det gäller andelen förnybar energi i . I anslutning till detta hade det också varit rimligt att redovisa andelen förnybar elproduktion i . Vidare påpekade utskottet att det kunde finnas skäl att på ett samlat och mer renodlat sätt redovisa det som skulle kunna betecknas som energipolitikens medel. Utskottet konstaterade att resultatredovisningsavsnittet blir oöverskådligt och att länken energipolitikens medel försvinner när regeringen väljer att redovisa så gott som alla energipolitiska medel under rubriken . Trots utskottets påpekande gjorde regeringen inga anpassningar som bidrog till ökad tydlighet i budgetpropositionen . Även i budgetpropositionen omfattar resultatredovisningen i en icke obetydlig utsträckning beskrivningar av regeringens, myndigheters och ibland EU:s insatser. Någon lättidentifierad uppdelning av insatser och deras resultat i form av effekter på de riksdagsbundna målen kan inte skönjas i budgetpropositionen . Utskottet har tidigare efterfrågat någon form av redovisning av skatters betydelse som energipolitiskt styrmedel. Utskottet kan konstatera att – liksom i budgetpropositionen – en dylik redovisning alltjämt lyser med sin frånvaro. förordade utskottet att regeringen skulle se över de avsnitt i resultatredovisningen som betecknas Analys och slutsatser. Utskottet påpekade bl.a. att det i dessa avsnitt genomgående bör föras resonemang om i vilken utsträckning graden av måluppfyllelse har ett samband med statliga insatser eller är ett utfall av andra faktorer. Vidare efterfrågade utskottet en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för de riksdagsbundna målen. I budgetpropositionen hade regeringen lagt till ett stycke med en samlad bedömning, vilket utskottet såg positivt på. Som framgår av det som redan har redovisats under rubriken och andra bedömningsgrunder ovan har detta avsnitt utvecklats ytterligare i budgetpropositionen , men dessvärre fått en mindre ändamålsenlig placering i den aktuella delen av propositionen. har utskottet även framhållit värdet av samlade bedömningar i de återkommande avsnitten Analys och slutsatser. I budgetpropositionen är det fortfarande så att analyser i bemärkelsen reflektioner om vilka faktorer som styr och genomgång av nya förutsättningar endast förekommer i begränsad uppfattning. Ofta inrymmer avsnittet mer av slutsatser och bedömningar. Sammantaget anser utskottet att det alltjämt finns goda förutsättningar att utveckla avsnitten Analys och slutsatser. Utskottet har framhållit värdet av att regeringen kopplar sina bedömningar av måluppfyllelsen till det anslagsförslag inom utgiftsområdet som är kärnan i regeringens budgetförslag. underströk utskottet att tydlighet i detta avseende underlättar beredning av budgetförslagen. Kopplingen mellan mål, anslag och resultat och vice versa kan utvecklas ytterligare. Utskottet anser att det ska gå att identifiera en röd tråd mellan dessa olika delar i budgetpropositionen. I syfte att ytterligare tydliggöra denna synpunkt har utskottet valt att göra en närmare analys av hur ett specifikt anslag inom utgiftsområdet har redovisats i budgetpropositionen. Inom utgiftsområde 21 Energi har anslaget 1:7 Energiteknik valts. Av denna analys framgår det sammanfattningsvis att den röda tråden är svår att följa. Den framträder inte i redovisningen av mål och är inte tydlig i redovisningen av resultat. Eftersom det saknas koppling till anslaget i redovisningen av styrande mål kan läsaren i avsnittet Resultat – med en knapphändig koppling till anslaget – inte bedöma om det redovisade är ett mått på måluppfyllelse, om man har missat något eller om det är redovisningen som är bristfällig. Därutöver kan det noteras att regeringen i begränsad utsträckning återknyter till anslaget i resultatredovisningen och då enbart till en äldre budgetproposition. Det anges endast att ”Regeringen införde 2009 ett investeringsstöd (anslag 1:7 Energiteknik) till både privatpersoner och andra aktörer som sätter upp solceller, se förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. beviljades totalt i stöd och utbetalades.” Utskottet anser att det hade varit klargörande om det på ytterligare ställen i resultatredovisningen uttryckligen hade framgått att en viss insats har finansierats med stöd från energiteknikanslaget. Vidare hade det kunnat bidra till ökad förståelse om regeringen hade omnämnt de villkor som den har satt upp för anslaget i form av anslagsposter, däribland information om att huvuddelen av anslaget får gå till solcellsstöd och en mindre del till energilagring. I budgetförslaget görs ingen återkoppling till resultatredovisningen utan regeringen konstaterar endast att solceller är en förnybar energiteknik som kan bidra med en del av den förnybara el som behövs för att till 2040 uppnå ett förnybart elsystem och att regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller. Enligt utskottets uppfattning borde den fortsatta satsningen tydligare ha motiverats i budgetförslaget med en hänvisning till det aktuella stödets positiva effekter på exempelvis antalet solcellsinstallationer och ökning av installerad effekt. Vidare hade det varit bra om satsningen uttryckligen hade motiverats med hänvisning till att den stora efterfrågan på solcellsstödet har bidragit till att det har uppkommit köer i hanteringen. Inte heller när det gäller energilagring finns någon motivering till fortsatt anslagsfinansiering utan det slås endast fast att regeringen förlänger denna satsning. Med hänvisning till dessa iakttagelser är utskottets slutsats att det alltjämt finns en betydande potential för regeringen att förbättra beskrivningarna i budgetpropositionen av sambanden mellan energipolitikens mål, de medel i form av anslag som avsätts för olika insatser som ska bidra till måluppfyllelsen och de resultat som insatserna genererar i förhållande till målen. Anslag inom utgiftsområde 21 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad utskottet föreslår och som framgår av bilaga 4. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens för-slag. fastställer även avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften och godkänner de förslag om bemyndiganden som läggs fram i propositionen. godkänner därtill regeringens förslag till investeringsplan för perioden –2020 för och bemyndigar regeringen att ge affärsverket finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen har föreslagit . Slutligen avslår samtliga motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (L) och 4 (KD). beslutade om ramarna för statsbudgetens olika utgiftsområden och om en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden –2020 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). Ramen för utgiftsområde 21 Energi fastställdes till 3 . I ett yttrande till finansutskottet föreslog näringsutskottet att finansutskottet skulle tillstyrka de berörda förslagen i budgetpropositionen och avstyrka motsvarande motionsyrkanden (yttr. 2017/18:NU1y). I fem avvikande meningar föreslog representanterna i utskottet för , i stället att finansutskottet skulle tillstyrka respektive partimotioner i de berörda delarna. Av tabell 1 nedan framgår regeringens och oppositionspartiernas förslag till ram för utgiftsområde 21 Energi och motsvarande beräkningar –2020. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 21 Energi 2018 (föreslagen ram) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) I detta ärende har utskottet att ta ställning till hur den beslutade ramen för utgiftsområdet ska fördelas på olika anslag. Som framgår av betänkandets inledning ska ställningstagande till anslag göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas också de motförslag som finns i motionerna 2017/18:3897 (M), 2017/18:2523 (SD), 2017/18:3708 (C), 2017/18:3817 (L) och 2017/18:3748 (KD). Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på tio anslag. Åtta av dessa kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter (se bilaga 3). Dessutom föreslår regeringen att fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften . I det följande återges inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som det beskrivs i budgetpropositionen. Därefter redovisas de mål som anges för utgiftsområdet samt vissa övriga mål och prioriteringar. Vidare refereras det som regeringen anför i budgetpropositionen under . Därefter redogörs för regeringens överväganden när det gäller vart och ett av de tio anslagen. Sedan redovisas regeringens förslag till beslut om en investeringsplan för och om finansiella befogenheter för affärsverket. Även regeringens förslag om nivån på avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften finns med i redovisningen. I det där näst följande avsnittet refereras de motioner som innehåller förslag som direkt gäller anslagen eller som bedöms kunna påverka de föreslagna anslagen. Utgiftsområde 21 Energi i budgetpropositionen omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på tre grundpelare: att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och (). Det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången till el och annan energi på konkurrenskraftiga villkor jämfört med omvärlden. Energipolitiken ska skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. På så sätt främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Detta och övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). har beslutat om ett antal energipolitiska mål i enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25): – Andelen förnybar energi ska 2020 utgöra av den totala energianvändningen. – Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . – Energianvändningen ska vara effektivare till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). De tre sistnämnda målen omsätter de mål som beslutade i nationella mål, dvs. EU:s mål om att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och om att nå 20 procents primärenergibesparing till 2020. har också beslutat att en samlad energibesparing motsvarande av det årliga genomsnittet för slutanvänd energi 2001–2005 ska genomföras till 2016 (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25). och har en gemensam elcertifikatsmarknad. För att bidra till det nationella målet om förnybar energi till 2020 har ett gemensamt mål om att öka den förnybara elproduktionen med satts upp. Målet regleras i ett ändringsavtal mellan länderna som trädde i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). Det gemensamma målet delas mellan länderna genom att ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande till 2020 och . har satt upp ett nationellt finansieringsmål till 2020 i linje med det gemensamma målet med . mål till 2020 är att finansiera ytterligare förnybar elproduktion jämfört med i enlighet med beslut om regeringens proposition Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (prop. 2014/15:123, bet. 2015/16:NU6). har därefter beslutat om ett nytt mål till 2030 för den förnybara elproduktionen. Målet är att utöka elcertifikatssystemet med till 2030 i enlighet med regeringens proposition Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179, bet. 2016/17:NU20). Insatser för forskning och innovation på energiområdet ska inriktas så att de kan bidra till att uppfylla uppställda energi- och klimatmål, den långsiktiga energi- och klimatpolitiken samt relevanta energirelaterade miljökvalitetsmål. Detta enligt beslut med anledning av propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Övriga mål och prioriteringar Under den övergripande rubriken redovisas utöver de mål för utgiftsområdet som har omnämnts ovan flera ytterligare mål som har beslutats om av andra än eller där det inte uttryckligen framgår vems målen är. Bland de mål som omnämns i denna kategori återfinns energipolitikens pelare, dvs. det övergripande målet om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Under rubriken anges det kortfattat att målsättningen är förnybar energi. Bland de övriga målen omnämns också ramöverenskommelsen om energipolitiken samt de mål för klimatpolitiken som beslutade (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24). Inom ramen för den parlamentariskt sammansatta har regeringspartierna slutit en bred ramöverenskommelse för energipolitikens långsiktiga inriktning tillsammans med , och . Regeringen anser att energiöverenskommelsen skapar långsiktiga förutsättningar för tillgången till trygg och hållbar energi till konkurrenskraftiga priser, som i sin tur kan ge nya jobb, nya företag och ökad export. Genom att vara drivande i den globala energiomställningen kan bidra till både ökad svensk export och till det globala klimatarbetet. ska därför vara drivande för energiomställningen i såväl multilaterala som bilaterala sammanhang. I budgetpropositionen anger regeringen att den arbetar intensivt med att genomföra energiöverenskommelsen, och den har inom ramen för det arbetet bl.a. lagt fram konkreta åtgärder om ett förlängt och utökat elcertifikatssystem, ett antal skatteförändringar och presenterat förändringar som rör kärnavfallsfonden. Regeringen har för avsikt att fortsätta arbetet med att genomföra energiöverenskommelsen, och regeringen avser bl.a. att återkomma till med en proposition för att slå fast de överenskomna målen. I budgetpropositionen anges vidare att regeringens målsättning är förnybar energi. Regeringen framhåller att klimatet är en av mänsklighetens största utmaningar. Förnybar energi och en effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen. Det är regeringens uppfattning att arbetet med dessa frågor på lokal och regional nivå är viktigt och bör fortsätta. Den satsar därför på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbetet hos offentliga aktörer på regional och lokal nivå. Satsningarna väntas främja sysselsättning, konkurrenskraft och hållbar regional tillväxt i hela landet. Regeringen förlänger och utökar det statliga stödet för energi- och klimatrådgivning och satsar på att uppmuntra och stödja offentliga organ på lokal och regional nivå, såsom kommuner, landsting, samverkansorgan och länsstyrelser, med policyrådgivning för att arbeta strategiskt med energi- och klimatomställningen. Även insatserna för länsstyrelsernas regionala klimat- och energistrategier förlängs och utökas. Som en del i omställningen till en fossilfri transportsektor och ett mer transporteffektivt samhälle föreslår regeringen en ny satsning för hållbara transportlösningar som främjar att befintliga transporter utnyttjas mer effektivt. Regeringen avser att arbeta med regionala planer för infrastruktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn. För att nå målet om effektivare energianvändning, som föreslår, krävs insatser för energieffektivisering. Regeringen satsar bl.a. på ett nytt program för energieffektivisering i industrin. Satsningen svarar mot energiöverenskommelsens förslag om ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den el- och energiintensiva industrin i . Utöver de stora energieffektiviseringsvinsterna kan sysselsättning och tillväxt gynnas om företagen kan sänka sina energikostnader och öka sin konkurrenskraft. I enlighet med energiöverenskommelsen har fått i uppdrag att formulera särskilda sektorsstrategier för energieffektivisering i samverkan med berörda branscher och myndigheter. Regeringen fortsätter även satsningen Belysningsutmaningen som syftar till att främja klimatvänlig belysning i . Ett helt förnybart energisystem Den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. Regeringen konstaterar att har goda förutsättningar för förnybar elproduktion och att det är rimligt att är nettoexportör av elektricitet även . Regeringen anser att elcertifikatssystemet är ett effektivt styrmedel för att öka andelen förnybar energi och att systemet är det huvudsakliga styrmedlet för att främja förnybar elproduktion. Regeringen redovisar vidare uppfattningen att den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som genomförs är ett viktigt steg för att kunna nå målet om ett helt förnybart elsystem till 2040. Genom beslut om en förlängning och utökning av detta system anser regeringen att utvecklingen av förnybar elproduktion i främjas ytterligare. Vidare påpekar regeringen att bioenergi är det största förnybara energislaget och täcker närmare en tredjedel av den svenska energianvändningen. Mot den bakgrunden är bioenergi en central del i regeringens ambitioner om förnybar energi. Regeringen framhåller också nödvändigheten i att bryta transportsektorns fossilbränsleberoende. En omställning av transportsektorn förutsätter en ökad effektivisering och elektrifiering och även en ökad andel hållbara biodrivmedel. I förlängningen ska fordonsflottan vara fossilfri. Utöver förslag om ett s.k. bonus–malus-system, ett reduktionspliktssystem och ändrade skatteregler tar regeringen även fram en nationell strategi för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossiloberoende i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Regeringen har även för avsikt att analysera hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt, och hur den kan ges konkurrenskraftiga villkor på både kort och lång sikt. Regeringen avser att analysera marknadsförutsättningarna och långsiktiga styrmedel för svensk biogas. Solceller är en förnybar energiteknik som kan bidra med en del av den förnybara el som behövs för att till 2040 uppnå ett förnybart elsystem. Regeringen fortsätter att stimulera utbyggnaden av solceller. I enlighet med budgetpropositionen har investeringsstödet för solceller fått en kraftigt ökad budget även . I budgetpropositionen föreslår regeringen att solcellsstödet tillförs ytterligare medel. Då det har uppstått köer i systemet kommer regeringen att se över stödets utformning och ansökningsförfarande i syfte att förenkla dem. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till strategi för ökad användning av solel i . Uppdraget har redovisats och remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma till eventuella enskilda beslut som denna strategi medför i en samlad hantering av förnybar elproduktion. Regeringen konstaterar att utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. För att stödja den goda utvecklingen inrättar regeringen ett stöd till kommuner för att underlätta för vindkraftsetableringar. Regeringen konstaterar dessutom att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning, både som enskild produktionskraft, men också som regler- och balanskraft. Vattenkraften bidrar starkt till ett konkurrenskraftigt energisystem med trygga leveranser av el, och är avgörande för omställningen till ett helt förnybart energisystem. Energiforskning, innovation och tillväxt För att uppnå regeringens mål på klimat- och energiområdena behövs en kraftfull och målmedveten satsning på forskning och innovation inom energiområdet. Insatserna ska fokusera på ett tryggt, hållbart och resurseffektivt energisystem och en alltmer tvärsektoriell och tvärvetenskaplig inriktning. Satsningar på energiforskning kan också bidra positivt till sysselsättning, ekonomisk utveckling och export. Inriktningen för energiforskningspolitiken bygger på beslut om att anta förslagen i regeringens proposition Forskning och innovation på energiområdet för ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Regeringen konstaterar att energibranschen inte är jämställd, vilket regeringen anser vara problematiskt. Därför pekade regeringen i den nyssnämnda propositionen på behovet av att tar hänsyn till jämställdhetsaspekter på alla nivåer i sitt arbete. Regeringen betonar vikten av att energikonsumenter får möjlighet att stärka sin ställning på energimarknaden och minska sina egna energikostnader. I energiöverenskommelsen slås det fast att de åtgärder som krävs för en fungerande efterfrågeflexibilitet, dvs. att kunderna fullt ut ska kunna delta på elmarknaden, ska genomföras. En utredning arbetar med att identifiera de hinder som kunder i form av hushåll, mindre företag och andra mindre aktörer möter vid energieffektivisering och introduktion av småskalig produktion och lagring av förnybar energi. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utreda frågor om avkastningen i elnätsregleringen för att säkerställa att avkastningen hamnar på en rimlig nivå. Regeringen framhåller även att det ska säkerställas att kunder med anvisningsavtal har skäliga villkor och att den har för avsikt att följa upp de nya bestämmelser som har införts på området. Regeringen anser att fler konsumenter bör få möjlighet att bli mer aktiva på elmarknaden och kunna producera sin egen el. har det tillsatts en utredning som bl.a. ska utreda förutsättningarna för att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion, få möjlighet att ta del av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el eller, om detta inte är möjligt, få motsvarande ekonomiska villkor på annat sätt. Konsumenterna har också möjlighet att få bidrag för att installera solceller och system för lagring av egenproducerad el. Regeringen konstaterar att arbetet har haft effekt och att allt fler konsumenter producerar sin egen el. I budgetpropositionen anger regeringen att den på olika sätt kommer att fortsätta arbetet med att stimulera möjligheten för konsumenter att producera sin egen el. Som har redovisats tidigare ska den svenska energipolitiken bygga på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU, dvs. ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Regeringen konstaterar att det pågår ett intensivt arbete med att se över EU:s gällande energilagstiftning med syftet att införa en europeisk energiunion. Enligt regeringens uppfattning är det centralt att översynen leder till regelverk som säkerställer att EU når de uppsatta målen på klimat- och energiområdet till 2020 och 2030. Regeringen kommer att vara pådrivande för en progressiv energiunion inom EU. Vikten av en väl fungerande inre marknad är, enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen, en förutsättning för att EU ska kunna nå sina klimat- och energimål på ett kostnadseffektivt sätt. och har lång erfarenhet av att samarbeta på energiområdet, och det nordiska samarbetet kan enligt regeringen vara en modell för resten av EU. Regeringens insatser för att främja klimatarbete och exportfrämjande på energiområdet samlas inom satsningen Team Energy.