bet · H501CU1 · 2017-11-24 00:00:00 — I budgetpropositionen för utgiftsområde 18 redovisar regeringen även de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av fem riksdagsskrivelser med tillkännagivanden till regeringen (jfr bet. 2016/17:KU21). Till-kännagivandena gäller plan- och bygglagstiftningen och riktvärden för trafikbuller. Tillkännagivandena om plan- och bygglagstiftningen beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande till regeringen om att det fortfarande finns ett omfattande behov att reformera och att lagen behöver moderniseras, förenklas och förtydligas (bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och 2013/14:188). Vidare beslutade , på utskottets förslag, om två tillkännagivanden om att regeringen borde utreda åtgärder som sammantaget skulle kunna förkorta plan- och bygglovs-processen med upp till samt ha återkommit till med förslag om lagändringar som innebär att fler åtgärder blir bygglovsbefriade (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). När det gäller dessa tillkännagivanden redovisar regeringen bl.a. att den i proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag föreslog ändringar i som innebär att kommunerna ska kunna begära att lämnar ett planeringsbesked, att får en tidsfrist vid överprövning, att fler planer ska kunna delegeras till kommunstyrelsen och samt att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov i . har beslutat om lagändringarna som trädde i kraft . Regeringen har även genom ändringar i plan- och byggförordningen (2011:338) bl.a. undantagit ytterligare två åtgärder från krav på bygglov. Regeringen redovisar vidare att den gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för ett generellt undantag från kravet på bygglov för ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader, för montering av solcellspaneler och solfångare på byggnader samt för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. Därutöver redovisar regeringen att den ändrat förordningen med länsstyrelseinstruktion för att tydliggöra att länsstyrelserna ska verka för att behovet av bostäder tillgodoses. Regeringen anför i propositionen att dessa åtgärder ligger i linje med vad har gett regeringen till känna i bet. 2013/14:CU10, rskr. 2013/14:187 och rskr. 2013/14:188 samt i bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79. Tillkännagivandena om riktvärden för trafikbuller beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen borde besluta om vissa ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader. Ändringarna syftade till att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180). beslutade , på utskottets förslag, om ett tillkännagivande om att regeringen omgående borde besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt det tillkännagivande som gjort 2015 (bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70). När det gäller dessa tillkännagivanden redovisar regeringen att har analyserat konsekvenserna av de ändringar avseende buller i respektive och förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader som genomförts . Myndigheten konstaterade att förändringarna sammantaget inneburit en tydlig och mer förutsägbar tillämpning av bullerfrågan som beaktar både bostadsbyggandet och risken för negativ påverkan på människors hälsa, samt underlättar för bostadsföretag, kommuner och andra som planerar för bostäder. För att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen beslutade regeringen om lättnader i den ovan nämnda förordningen. Regeringen anför i propositionen att regeringen därmed helt har tillmötesgått tillkännagivanden. beslutade om flera stora och viktiga satsningar inom utgiftsområde 18. Dessa satsningar är viktiga steg i regeringens arbete med att möta behovet av fler bostäder, att det byggs bostäder som de flesta har råd med och att främja hållbara boenden för framtiden. Det budgetförslag för utgiftsområdet som regeringen nu lägger fram i samarbete med fortsätter det arbetet. Regeringen lägger väsentligt mer pengar på satsningar inom utgiftsområde 18 än vad den tidigare alliansregeringen gjorde. Som utskottet konstaterade i sitt yttrande till finansutskottet om utgiftsramen för utgiftsområdet , är regeringens förslag till utgiftsram mer än fem gånger större än under föregående valperiod, och den är väsentligen större än den utgiftsram som förespråkas i oppositionspartiernas budgetmotioner. har haft bostadsbrist . Trots att bostadsbyggandet är på en rekordhög nivå är nuvarande produktionstakt inte tillräcklig för att möta behoven. har regeringen genomfört den största bostadspolitiska satsningen för att det ska byggas ännu fler bostäder, särskilt hyresrätter. Regeringen fullföljer med sitt budgetförslag det bostadspolitiska paket som aviserades i budgetpropositionen och det s.k. 22-punktsprogrammet som presenterades . Paketet innehåller bl.a. investeringsstöd med inriktning på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre, stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande samt stöd till fastighetsägare för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer. Paketet är nu genomfört och har gett positiva effekter på bostadsmarknaden, inte minst i form av bostäder som människor med lägre inkomster har möjlighet att efterfråga. är samtliga punkter i 22-punktsprogrammet på väg att uppfyllas. Behovet av fler bostäder i stora delar av landet ställer stora krav på kom-munerna. Staten kan förbättra stödet till och underlätta för kommunerna i detta avseende. Regeringen har genom satsningar på fler nya bostäder tagit en mer aktiv statlig roll för att få till stånd en väl fungerande bostadsmarknad. De nya stöd som beslutade om i syfte att bidra till ett ökat bostadsbyggande är nu på plats. Statsbidraget till kommuner som bidrar till ett ökat bostadsbyggande premierar kommuner som på olika sätt aktivt bidrar till ett bostadsbyggande som bättre kan möta efterfrågan. Investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande syftar till att stimulera till ett ökat utbud av hyresrätter inklusive studentlägenheter. Det innebär att stödet är inriktat på den typ av bostäder där bristen är särskilt påtaglig. Utbudet av hyresbostäder är viktigt inte minst för att underlätta ungas och nyanländas etablering på bostadsmarknaden och för att svara mot arbetsmarknadens behov. Stödet för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer är ett viktigt bidrag för att öka takten på renoveringar och energieffektiviseringar, som hyresgästen skyddas mot orimliga hyreshöjningar. I årets budgetproposition föreslår regeringen ytterligare satsningar för att öka och underlätta bostadsbyggandet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att de bostäder som byggs är hållbara och tar till vara innovativa och arkitektoniska lösningar. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att inrätta ett statligt stöd för innovativt och hållbart bostadsbyggande. Utskottet delar regeringens bedömning att stödet kommer att bidra till att öka utvecklingen och tillämpningen av innovativa och hållbara lösningar inom bostadsbyggandet. Utskottet ser också positivt på de satsningar som görs för att bl.a. främja en ökad arkitektonisk kvalitet, öka digitaliseringen inom samhällsbyggnads-processen, förstärka det förebyggande arbetet mot byggskador och genomföra en kompetenssatsning för sundare hus. Mot bakgrund av att det finns ca 200 000 småhus i som är i behov av radonsanering föreslår regeringen även att ett nytt radonbidrag införs. Även utskottet anser att detta är en angelägen satsning. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att förvärvsgarantin bör avvecklas per . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringens anslagsförslag på det bostadspolitiska området ger utrymme för fortsatta satsningar för att stimulera bostadsbyggandet och skapa hållbara boendemiljöer. På det konsumentpolitiska området ger regeringens förslag utrymme för att bidra till att skapa väl fungerande konsumentmarknader och för att underlätta en mer miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Regeringen föreslår bl.a. anslagshöjningar till för att utveckla prisjämförelsetjänsten Money from och uppnå ökad prispress när det gäller kostnaderna för remitteringar samt för att identifiera intresset bland olika samhällsaktörer för ett samarbete när det gäller att främja mer tillförlitlig information om produktionsvillkor i andra länder. För att möjliggöra ytterligare insatser från det civila samhällets sida på konsumentområdet föreslår regeringen en permanent ökning av anslaget 2:4 Åtgärder på konsumentområdet. Regeringen föreslår även att medel avsätts inom anslaget för att möjliggöra att det civila samhällets organisationer tar fram lättillgängliga informationsverktyg för konsumenter om frågor som rör produktionsvillkor i andra länder. De alternativa anslagsförslag för utgiftsområde 18 som läggs fram i mo- tioner från fem partier utgår från de budgetförslag om bl.a. utgiftsramar som lagts fram i motsvarande partimotioner. har som framgått ovan redan avslagit dessa förslag, och de fyra borgerliga partierna avstår mot denna bakgrund från att delta i civilutskottets ställningstagande till anslagen inom utgiftsområde 18. Utskottet ska därför endast helt kortfattat kommentera anslagsförslagen i de aktuella motionerna. De alternativa förslag för utgiftsområde 18 som läggs fram i motionerna innebär samtliga en klart snävare utgiftsram än den som regeringen föreslår. Utskottet kan konstatera att de fyra borgerliga partierna nästan helt avvisar satsningarna på investeringsstöd, kommunbonus och renoveringsstöd. Några förslag om alternativa satsningar på dessa angelägna områden presenteras i huvudsak inte. När det gäller anslagsförslagen i övrigt kan utskottet konstatera att dessa partiers förslag skiljer sig åt på ett antal punkter. Mest påtaglig är synen på vikten av konsumentpolitiska satsningar där i förhållande till regeringens förslag, liksom , föreslår en minskning av fem anslag, bl.a. för och Fastighetsmäklar-inspektionen. Även föreslår en betydande minskning av anslaget till Fastighetsmäklarinspektionen. Som utskottet konstaterade när det behandlade förslagen om anslagen inom utgiftsområdet skulle det innebära att inte ges möjlighet att svara upp mot den ökade ärendetillströmningen och ha en direkt negativ inverkan på regeringens ambition om en mer aktiv tillsyn av fastighetsmäklare. När det gäller anslagsförslagen i motionen från över-ensstämmer de i väsentliga delar med förslagen från de borgerliga partierna. föreslår bl.a. dels kraftiga minskningar av anslagen till energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer samt investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder och bostäder för stu-derande, dels avvisar helt anslaget för stöd till kommuner för ökat bostads-byggande. Utskottet kan avslutningsvis konstatera att de aktuella motionsförslagen från oppositionspartierna inte ger utskottet anledning att föreslå någon ändring av regeringens förslag om anslagsfördelningen och om bemyndiganden inom utgiftsområde 18. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet sammanfattningsvis att anvisar anslagen enligt regeringens förslag (punkt 2) och ger de föreslagna bemyndigandena för regeringen att ingå ekono-miska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkterna 1 och 3). Förslagen i de aktuella motionerna avstyrks. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden finns sammanställda i bi-laga 4 respektive 5. Regeringens redovisning av behandlingen av tillkännagivanden I propositionen redovisas även de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av fem riksdagsskrivelser med tillkännagivanden till regeringen. Tillkännagivandena gäller plan- och bygglagstiftningen och riktvärden för trafikbuller. När det gäller tillkännagivandena om riktvärden för trafikbuller beslutade regeringen om lättnader i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader för att ytterligare underlätta för bostadsbyggande i bullerutsatta lägen. Utskottet delar regeringens uppfattning att regeringen därmed helt tillmötesgått dessa tillkännagivanden. När det gäller de tillkännagivanden om plan- och bygglagstiftningen som tas upp i propositionen anser utskottet att de åtgärder som vidtagits ligger i linje med vad gett regeringen till känna. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsförslag om att det nuvarande bostadspolitiska målet ska ersättas med ett nytt respektive behållas oförändrat. Utskottet anser att det även i fortsättningen bör vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Jämför reservation 2 (V) och 3 (KD). godkände ett nytt bostadspolitiskt mål för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet inom utgiftsområde 18 (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89). Målet – som ersatte två tidigare mål – har följande lydelse: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteri-verksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. I partimotion 2017/18:2344 av m.fl. yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att följande mål bör ersätta det nuvarande bostadspolitiska målet: Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande till regeringen om att behålla det nuvarande bostadspolitiska målet. Motionärerna menar att målet är högst aktuellt med tanke på de utmaningar som finns på bostadsmarknaden. När godkände det nu gällande målet 2011 avslogs även förslag om ett bostadspolitiskt mål med i huvudsak samma lydelse som i den nu aktuella motionen från (bet. 2011/12:CU1). Utskottet har behandlat och avstyrkt motsvarande förslag även efter det. I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet bl.a. följande: Det är angeläget att ett bostadspoliskt mål som beslutas av har ett så brett stöd som möjligt och kan ligga till grund för bedömningar av verksamheten inom utgiftsområdet . En sådan bred samsyn om målet bör vara möjlig att uppnå även om det ibland finns olika uppfattningar om de medel som behöver användas för att hantera olika frågor som gäller villkoren för bostadsmarknaden. Utskottet avstår av detta skäl från att ta ställning till om det är lämpligt att omformulera det nu gällande bostadspolitiska målet inom utgiftsområde 18 enligt förslaget i motionen. Det är naturligt att regeringen ges möjlighet att överväga frågor om bostadspolitikens allmänna inriktning och i detta sammanhang även pröva förutsättningarna för att formulera ett bostadspolitiskt mål som kan vinna en bred uppslutning i . Utskottet vidhöll detta ställningstagande senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen och avstyrkte därför också motsvarande motionsförslag (bet. 2016/17:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan motsvarande förslag om det bostadspolitiska målet för utgiftsområde 18 senast behandlades. Det bör således även i fortsättningen vara en strävan att det bostadspolitiska målet ska kunna vinna en bred uppslutning i . Motionerna avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet avslår fem motionsyrkanden om ett ändrat konsument-politiskt mål. Utskottet anser att det mål för området Konsument-politik som godkände bör gälla även i fortsättningen. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD) och 5 (SD). I kommittémotion 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att återinföra det tidigare konsumentpolitiska målet Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Motionärerna framhåller att det tidigare målet för konsument-politiken utgick från konsumentens kapacitet att göra egna val men också från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. Även i kommittémotion 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att återinföra det tidigare konsument-politiska målet. Motionärerna anför bl.a. att området Konsumentpolitik med det nuvarande målet reduceras till att bli ett miljö- och hållbarhetspolitiskt instrument för att få konsumenter att fatta rätt beslut. I kommittémotion 2017/18:3213 av m.fl. (M) yrkande 1 och i motion 2017/18:3862 av samma motionärer, yrkande 2, föreslås att godkänner att det tidigare konsumentpolitiska målet Konsumen-terna har makt och möjlighet att göra aktiva val återinförs. I kommittémotion 2017/18:984 av och (båda SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att följande mål bör ersätta det nuvarande konsumentpolitiska målet: Målet för konsumentpolitiken är att skapa hållbar konsumtion, där konsumenterna har möjlighet att göra aktiva val på väl fungerande konsumentmarknader. godkände ett nytt konsumentpolitiskt mål (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:76). Målet har följande lydelse: Målet för konsumentpolitiken är väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Det nuvarande konsumentpolitiska målet ersatte det mål som god-kände och som sedan även bekräftades genom ett riksdagsbeslut efter en förändring av indelningen inom statsbudgetens utgifts-områden (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:106 och prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:118). Det tidigare konsument-politiska målet hade följande lydelse: Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. ställde sig i betänkande 2015/16:CU1 bakom regeringens förslag om ett nytt konsumentpolitiskt mål och avstyrkte motionsyrkanden om att behålla det då gällande målet. I betänkandet anförde utskottet bl.a. följande. Flera konsumentmarknader är under snabb omvandling, vilket erbjuder nya möjligheter för konsumenterna. förändrar utvecklingen konsumenternas förutsättningar. Allt komplexare marknader riskerar att ytterligare öka konsumenternas informationsunderläge, och ibland är affärsmetoderna påträngande, vilket inte minst kan skada mer utsatta grupper av konsumenter. Genom att motverka osunda affärsmetoder och stärka konsumenterna med hjälp av lagstadgade rättigheter och ett relevant konsumentstöd kan konsumentpolitiken bidra till väl fungerande konsumentmarknader. Vidare bör en mer hållbar konsumtion främjas. Som regeringen anför behövs därför en bredare ansats inom konsumentpolitiken. Utskottet delar regeringens uppfattning att det nuvarande konsument-politiska målet är för snävt och att ett konsumentpolitiskt mål dessutom bör inbegripa hållbarhetsaspekter och därmed även inrymma konsumtionens konsekvenser för enskilda, för samhället och för miljön. Det nuvarande konsumentpolitiska målet bör därför ersättas av ett nytt mål som omfattar både väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Utskottet vidhöll detta ställningstagande i samband med behandlingen av budgetpropositionen och avstyrkte motionsförslag om att återinföra det tidigare konsumentpolitiska målet (bet. 2016/17:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet står fast vid sin ovan redovisade uppfattning och föreslår att avslår motionsyrkandena. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 6 (SD) och 7 (KD). I kommittémotion 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att införa ett stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning av befintliga bostadsfastigheter som saknar funktionsanpassning. I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslås ett tillkännagivande om att inrätta en fond för anpassning av bostäder efter funktionsnedsättning. I motion 2017/18:2044 av (SD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett stimulansbidrag för generell anpassning för personer med funktionsnedsättning vid bebyggelse. Ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag kan lämnas för åtgärder för att an-passa bostadens fasta funktioner i och i anslutning till den bostad som ska an-passas. Bidraget har till ändamål att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Bestämmelserna om bidraget finns i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Ett statligt stöd har tidigare kunnat ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Senaste datum för an-sökan om stöd var . Stödet gavs i mån av tillgång på medel, som var begränsade till . Utredningen om bostäder för äldre Den tidigare regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äld-res bostadssituation. Utredningen överlämnade sitt betän-kande Bostäder att bo kvar i (SOU 2015:85). I betänkandet lämnas bl.a. förslag om åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. En förutsättning för stöd till hiss-installationer ska vara att kommunen har gjort en inventering av tillgängligheten i flerbostadshusen och att den berörda fastigheten ligger inom ett av kommunen prioriterat område för att öka tillgången på bostäder för personer med nedsatt rörlighet. Utredningen är föremål för beredning inom . Motsvarande eller i allt väsentligt motsvarande motionsyrkanden om stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder har behandlats och avstyrkts av utskottet . I betänkande 2014/15:CU1 anförde utskottet föl-jande: anser att det är ett centralt samhällsintresse att såväl nytillkommande som befintlig bebyggelse utformas så att människor med funktionsnedsättning blir fullt delaktiga i samhället. En rad åtgärder har också vidtagits för att förbättra tillgängligheten i bebyggelsen. Det gäller bl.a. regleringen genom plan- och bygglagstiftningen, vissa former av ekonomiskt stöd, informationsåtgärder och olika andra insatser av flera berörda myndigheter. När det gäller det ekonomiska stödet kan ett statligt bidrag ges till kommuner för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet. Denna inventering är avsedd att ge underlag för kommunen att utveckla sitt arbete med tillgänglighet och boendefrågor. Vidare kan ett kommunalt bostadsanpassningsbidrag ges för anpassningsåtgärder i bostadshus. Bidraget ges för anpassning av fasta funktioner i och i anslutning till bostaden och har till ändamål att ge personer med funktionshinder möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. De ytterst kortfattade motionsförslagen ger inte utskottet anledning till överväganden om nya former av stöd för tillgänglighetsanpassning i be-byggelsen. Motionerna avstyrks således. följde utskottets förslag. I betänkande 2015/16:CU1 anförde utskottet följande: Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande till motsvarande motioner . Det bör vidare framhållas att frågor om behovet av åtgärder som förbättrar tillgängligheten i det äldre bostadsbeståndet har behandlats av Utredningen om bostäder för äldre, som avslutade sitt arbete. Ut-skottet anser att den fortsatta beredningen av utredningsförslagen om bl.a. statliga stöd för tillgänglighetsanpassning bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna. följde utskottets förslag.