bet · H501AU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Inträdesjobb: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete föreslår Liberalerna att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb. Inträdesjobben innebär en förenklad anställningsform som gäller för nyanlända, i , och unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Inträdesjobben är konstruerade dels genom slopad arbetsgivaravgift, dels genom möjligheten att anställa till av rådande ingångslön i den aktuella branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Förslaget finns även i partimotionerna 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 2) och 2017/18:3628 (yrkande 1) samt i motion 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) (yrkande 2). I motion 2017/18:3626 av m.fl. menar att arbetsmarknadspolitiken ska ha full sysselsättning som det övergripande målet. Arbetet ger den enskilde direkt möjlighet att få bättre ekonomi och påverka sin situation och har också en avgörande betydelse för möjligheten att bygga trygga familjer. Den stora klyftan i går enligt partiet mellan de som har ett jobb och de som står utan. Alla ska ha möjlighet att arbeta av sin förmåga. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 14 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 8 och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen har föreslagit. Två nya anslag föreslås (Arbetsintegrerade sociala företag och Inträdesjobb). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader: Anslaget minskas med . anser att Arbetsförmedlingen bör läggas ned i dess nuvarande form. Enligt partiet är det nödvändigt för att kunna fördela myndighetens resurser på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. Som en följd av att föreslår en avveckling av ett antal arbetsmarknadspolitiska program och insatser bör Arbetsförmedlingens uppdrag bli mindre omfattande och förvaltningsanslaget minskas. Förslagen finns även i två särskilda yrkanden (yrkandena 9 och 11). 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd: Anslaget ökas med . framhåller vikten av att alla som arbetar och uppfyller villkoren ska omfattas av en arbetslöshetsförsäkring och att denna fyller sin funktion som en omställningsförsäkring. Partiet föreslår bl.a. att taket i ersättningen sänks till per dag och därefter trappas av till per dag. vill också att reglerna för deltidsbegränsningen av arbetslöshetsförsäkringen ska återinföras. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 30). 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser: Anslaget minskas med 9 . konstaterar i motion 2017/18:3626 att flera av de arbetsmarknadspolitiska program som finns är så ineffektiva att de bör avskaffas. Enligt partiet uppvisar anställningsstöden extratjänster och moderna beredskapsjobb undanträngningseffekter och leder inte till en tydligt ökad anställningsbarhet, varför stöden bör avskaffas. Vidare avvisar regeringens förslag om att slå ihop ett antal anställningsstöd och införa s.k. introduktionsjobb. Kritik riktas även mot arbetsmarknadsutbildningen, vars resultat enligt partiet är undermåliga och för de arbetssökande en form av stigmatisering i det att de närmast fungerar som ett intyg på långvarig arbetslöshet. Programmet bör därför avvecklas till förmån för andra insatser. I fråga om snabbspåren anser även i det fallet att resultaten är otillräckliga och att snabbspåren därför bör avvecklas. Förslaget finns även i flera särskilda yrkanden (yrkandena 10, 12 och 15–17). 1:4 Lönebidrag och m.m.: Anslaget minskas med . matchar regeringens ökningar av lönebidragen och menar att dessa stärker förutsättningarna för ökad sysselsättning och förbättrar arbetsmarknadsdeltagandet för personer med funktionsnedsättning. För att fler ska kunna få jobb inom och för att arbetslösheten i målgruppen ska minska vill partiet tillföra medel så att 1 000 nya platser kan beredas. förslag innebär att en del av regeringens satsning på avvisas till förmån för andra åtgärder som bättre motsvarar de behov som finns på arbetsmarknaden, såsom en satsning på arbetsintegrerande sociala företag. Förslaget finns även i motion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) (yrkande 16). 1:5 Rådet för Europeiska socialfonden i : Anslaget minskas med . 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar: Anslaget ökas med 1 . 2:1 : Anslaget minskas med . 2:2 Arbetsdomstolen: Anslaget minskas med . Arbetsintegrerande sociala företag: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . framhåller den roll som de arbetsintegrerande sociala företagen spelar för dem som står längst från arbetsmarknaden. Partiet anser att det krävs en satsning så att de arbetsintegrerande sociala företagen får ett särskilt stöd för kostnader för att täcka lönen för verksamhetsledare och handledare. Partiet avsätter därför medel inom anslaget för socialt handledarstöd till dessa nyckelpersoner. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 18) och motion 2017/18:3835 (yrkande 17). Inträdesjobb: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . För att förbättra integrationen och ungas möjligheter och se till att fler kan gå från bidrag till arbete föreslår i motion 2017/18:3626 att en ny anställningsform införs, s.k. inträdesjobb. Inträdesjobben innebär en förenklad anställningsform som gäller för nyanlända, i , och unga upp till utan fullständig gymnasieutbildning. Inträdesjobben är konstruerade dels genom slopad arbetsgivaravgift, dels genom möjligheten att anställa till av rådande ingångslön i den aktuella branschen, upp till ett tak om i bruttolön . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 8) och motion 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) (yrkande 2). Utskottet kan inledningsvis konstatera att den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen fortsätter att öka, och allt fler deltar i arbetskraften. Sedan regeringen tillträdde 2014 har antalet sysselsatta ökat med över 200 000 personer, varav två av tre personer är utrikes födda. Även sysselsättningsgraden, dvs. andelen sysselsatta av befolkningen i arbetsför ålder (15–), har ökat och uppgick . Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i . Utskottet noterar att sysselsättningsökningen alltså har varit starkare för utrikes födda än för inrikes födda. Sysselsättningsgraden har dock inte ökat mer bland utrikes födda än bland inrikes födda. Utskottet konstaterar vidare att arbetslöshetssiffrorna låg på relativt höga nivåer när regeringen tillträdde men att det har skett en tydlig minskning . fortsatte arbetslösheten att minska, till , trots att antalet personer i arbetskraften ökade relativt snabbt. Arbetslösheten minskade bland både kvinnor och män, och utvecklingen var särskilt tydlig bland ungdomar. Utskottet noterar även att långtidsarbetslösheten som andel av arbetskraften har minskat och att nivån är bland de lägsta i EU. Utskottet delar regeringens övergripande bedömning att den positiva utvecklingen har sin bakgrund i en god konjunktur, en växande befolkning och regeringens reformer. Även om utvecklingen i många delar pekar åt rätt håll vill utskottet betona att det fortfarande finns stora utmaningar på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är fortfarande hög, särskilt bland dem som inte har gått ut gymnasieskolan och bland personer födda utanför . Utmaningarna har ökat i takt med att den stora grupp människor som sökte asyl i och som har fått uppehållstillstånd nu ska etablera sig på arbetsmarknaden. Av regeringens resultatredovisning framgår att ca 367 800 utomeuropeiskt födda personer var inskrivna vid Arbetsförmedlingen . Det motsvarar drygt en tredjedel av det totala antalet inskrivna personer. En betydande del av de inskrivna var nyanlända och antalet deltagare i etableringsuppdraget har ökat kraftigt . Det innebär att antalet i arbetskraften som varit i landet ökar. Detta kan motverka en nedgång i arbetslösheten eftersom det tar tid för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. För gruppen nyanlända som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen minskade andelen som övergick till antingen arbete eller utbildning jämfört med . Utskottet noterar även att en betydligt lägre andel kvinnor än män arbetar efter att ha avslutat etableringsuppdraget. En särskilt framträdande utmaning på arbetsmarknaden består således i att få utrikes födda kvinnor i arbete. Ett framträdande drag för invandringen är att de flesta som invandrar till är i arbetsför ålder. Andelen äldre är också klart lägre än för befolkningen i övrigt. har en demografisk utveckling som under de kommande decennierna riskerar att leda till problem med en åldrande befolkning, där varje person som arbetar måste försörja allt fler. En sådan utveckling innebär ökande svårigheter med att finansiera den gemensamma välfärden. Utskottet anser att invandring av personer i arbetsför ålder kan spela en viktig roll för att möta utmaningarna. För att invandringen ska bidra positivt förutsätts dock att etableringen på arbetsmarknaden och integreringen i samhället sköts på ett effektivt sätt. Sammantaget anser utskottet att ökningen av antalet nyanlända som ska komma in på arbetsmarknaden innebär såväl stora möjligheter som stora utmaningar. Utskottet noterar vidare att sammansättningen av gruppen arbetslösa överlag har förändrats och att arbetslösheten har blivit alltmer ojämnt fördelad i arbetskraften. Allt fler av de inskrivna på Arbetsförmedlingen har en svagare ställning på arbetsmarknaden och behov av stöd i olika former för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. handlade det om närmare tre fjärdedelar av de inskrivna. Trots ett förbättrat konjunkturläge har det inte varit någon motsvarande ökning av andelen inskrivna vid Arbetsförmedlingen som fått arbete (den s.k. jobbchansen). En utsatt grupp som har uppmärksammats särskilt av utskottet är ungdomar med funktionsnedsättning. På utskottets initiativ har en uppföljning och utvärdering av vägen till arbete för ungdomar med funktionsnedsättning genomförts (2017/18:RFR2). Utskottet konstaterar dock att som arbetslösheten är hög i vissa grupper råder det arbetskraftsbrist inom flera branscher. Särskilt stor är bristen inom yrken som kräver relativt hög utbildning och yrkeskunskaper. Ytterligare en utmaning är könssegrationen på arbetsmarknaden. Det finns tydliga mönster i form av att löner och arbetsvillkor i kvinnodominerade yrken ofta är sämre än i mansdominerade. Utskottet kan således konstatera att det fortfarande finns stora utmaningar på arbetsmarknaden i form av obalanser och en matchning som inte fungerar helt tillfredsställande. En annan typ av utmaningar som kan få stor betydelse för arbetsmarknadspolitiken är övergripande strukturella förändringar. Arbetsmarknaden och dess struktur har förändrats markant . I takt med att ny teknik och digitala system har införts har många rutinarbeten automatiserats. Uppskattningar visar att cirka hälften av de svenska jobben, såväl rutinarbeten som kvalificerade arbeten, skulle kunna ersättas av digital teknik . innebär framväxten av arbete som organiseras via s.k. digitala plattformar utmaningar i fråga om bl.a. arbetsrätt och arbetsmiljö. Utskottet följer denna utveckling noga och har bl.a. anordnat utskottsresor och ett seminarium där den här typen av förändringar har studerats. Utskottet kan konstatera att utvecklingen på området har inneburit och kommer att fortsätta att innebära utmaningar för arbetsmarknadspolitiken. Sedan regeringen tillträdde har den ekonomiska utvecklingen i varit bland de starkaste i . finns det enligt utskottet skäl att poängtera att ett litet och exportberoende land som i hög grad är beroende av den globala utvecklingen. Utskottet konstaterar att efter en något dämpad ekonomisk utveckling i omvärlden har utsikterna nu ljusnat på flera håll. Stigande efterfrågan och starkare förtroende bland hushåll och företag tyder på att tillväxten i världsekonomin ökar 2017. finns det skäl att poängtera att osäkerheten om utvecklingen i omvärlden även fortsättningsvis är stor. Till faktorer som skulle kunna leda till en svagare utveckling hör osäkerhet om förhandlingarna om utträde ur EU, inriktningen i den amerikanska regeringens ekonomiska politik och säkerhetspolitik, inbromsningar i den kinesiska ekonomin samt klimatförändringar och extrema väderhändelser. En ytterligare osäkerhetsfaktor är växande inkomstskillnader inom många länder, vilket kan påverka den ekonomiska utvecklingen, inte minst genom att bidra till protektionistiska tendenser. är ett exempel på ett land där inkomstklyftorna har ökat . En risk på makronivå att ta hänsyn till i är även hushållens höga skuldsättning. Utskottet välkomnar att regeringens ekonomiska politik vägleds av målet att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. Utskottet anser att regeringen sedan tillträdet 2014 har fört en tydlig och bred jobbagenda där en aktiv arbetsmarknadspolitik har spelat en viktig roll. Regeringens avvägningar i årets budgetproposition innebär att arbetsmarknadspolitiken även framöver kan bidra till regeringens mål för den ekonomiska politiken. Vidare delar utskottet regeringens bedömning att konjunkturuppgången och regeringens reformer medför att efterfrågan på arbetskraft kommer att fortsätta vara hög och arbetslösheten minska framöver. För att kunna bygga ett som håller ihop är det viktigt att fortsätta arbetet för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten ytterligare. Utskottet vill vidare framhålla att jämlikhet och utveckling förstärker varandra. För att ska hålla ihop måste därför samhällsbygget vara rättvist och ojämlikheten bekämpas. Reformer som minskar klyftorna och skapar möjligheter för alla att delta på arbetsmarknaden ökar tilliten och stärker ekonomin. Utskottet kommer att fortsätta följa regeringens arbete på området noga. Som framgått ovan är utvecklingen på den svenska arbetsmarknaden överlag stark. Allt fler personer har sysselsättning i någon form. Det finns dock fortfarande tydliga obalanser på arbetsmarknaden, t.ex. mellan inrikes och utrikes födda. Inrikes födda deltar på arbetsmarknaden i klart större utsträckning än utrikes födda. som flera grupper har det systematiskt svårt att få in en fot på arbetsmarknaden råder det brist på arbetskraft inom allt fler branscher. Det gäller såväl välfärdssektorn som den privata sektorn, inte minst branscher som bygg, industrin och industrinära tjänsteföretag. En viktig uppgift för politiken är därför att verka för att klara kompetensförsörjningen . Åtgärder för att komma till rätta med denna utmaning kan inte begränsas till arbetsmarknadspolitiken, utan det krävs enligt utskottet en bred palett av åtgärder inom flera politikområden. Utskottet välkomnar därför regeringens breda anslag med satsningar inom flera politikområden. Till satsningar som ligger utanför det aktuella utgiftsområdet hör bl.a. en utökning av antalet utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux, , folkhögskolan och högskolan (se utg.omr. Utskottet anser att utbildningsinsatser är centrala inslag för att komma till rätta med kompetensförsörjningen och för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. I samma anda är det välkommet att regeringen inför en utbildningsplikt för deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag för att fler nyanlända ska ta del av utbildning (se utg.omr. När det gäller satsningar inom utgiftsområde 14 vill utskottet inledningsvis lyfta fram regeringens satsning på att skapa ett enklare och mer effektivt system för de subventionerade anställningarna. Utskottet anser att subventionerade anställningar är ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg. Använt på rätt sätt kan subventionerade anställningar ha goda effekter för att förbättra möjligheterna för arbetslösa att få arbete. Utskottet delar regeringens bedömning att dagens system på ett övergripande plan är svåröverskådligt och inte tillräckligt kraftfullt. Översynen inom i syfte att förenkla systemet var därför välkommen. Det är också välkommet att regeringen mot bakgrund av översynen nu vill genomföra betydande förenklingar och förstärkningar av de subventionerade anställningarna. Utskottet anser att det är angeläget att förstärka insatserna för dem som står längst från arbetsmarknaden. Utskottet bedömer att det är just det som kan uppnås genom att reformera regelverket för de subventionerade anställningarna. Genom att göra det lättare för arbetsgivare att anställa med stöd och förenkla Arbetsförmedlingens hantering bör träffsäkerheten i och effekterna av de subventionerade anställningarna öka. Att ersätta dagens olika former av särskilt anställningsstöd, förutom extratjänsterna, med det nya särskilda anställningsstödet introduktionsjobb är en välkommen förenkling av strukturen. På samma sätt bidrar förslaget om att harmonisera taknivån för flera stöd till till att skapa ett mer greppbart regelverk för alla inblandade. En enhetlig taknivå innebär också en förstärkning för de personer som relativt sett står längst från arbetsmarknaden. Utskottet ser därför även av den anledningen positivt på förslaget. Ytterligare ett viktigt inslag som utskottet står bakom är harmoniseringen och förenklingen av bl.a. beräkningen och utbetalningen av bidrag. Utskottet delar bedömningen att det både gör stöden enklare att hantera för arbetsgivare och arbetsförmedlare och att risken för felaktiga utbetalningar minskar. Regeringens förslag till en ny ordning för de subventionerade anställningarna är enligt utskottet genomgående mer väl avvägt än de alternativa förslag som förs fram av vissa oppositionspartier, såsom förslag om ett förenklat regelverk. En grupp som ofta är föremål för subventionerade anställningar är de personer som har kommit till . En subventionerad anställning kan enligt utskottet vara en nyckel in i samhället för en nyanländ invandrare, och en bas för att börja bygga sitt liv i ett nytt land. Som utskottet har påpekat finns det inte många frågor som är viktigare än hur nyanländas resurser ska tas till vara (se yttr. 2017/18:AU1y). En framgångsrik integration kan bidra både till att möta bristen på arbetskraft inom många sektorer och till att skapa resurser för välfärden. Utskottet delar regeringens utgångspunkt att alla som kan ska arbeta och vara delaktiga i samhällsbygget. Med regeringens förslag om ett enklare och mer effektivt system för de subventionerade anställningarna bedömer utskottet att möjligheterna för de nyanlända att bidra till samhällsbygget kommer att öka i takt med att arbetsgivarnas vilja att anställa med stöd ökar. När det gäller etableringen av nyanlända i övrigt välkomnar utskottet att regeringen tar ett brett grepp om att få fler nyanlända i arbete och utbildning. Som regeringen framhåller finns det ett stort behov av att underlätta för nyanlända att snabbare än etablera sig på arbetsmarknaden. Förutsättningarna för framsteg är goda eftersom efterfrågan på arbetskraft är på rekordhöga nivåer och en stor andel av de som kommer till är i arbetsför ålder. Ett viktigt steg mot en mer effektiv etablering är det nya regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet som träder i kraft . Som utskottet har framhållit är det nya regelverket väl avvägt med bl.a. ökade möjligheter att ställa samma krav på nyanlända som på övriga arbetssökande (se bet. 2016/17:AU15). Utskottet välkomnar även regeringens övriga förslag för att förstärka etableringen, såsom förstärkt arbetsträning inom etableringsuppdraget och främjandemedel till snabbspår och till Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua). Utskottet välkomnar att det finns en grundläggande samsyn över partigränserna om behovet av att åstadkomma en effektivare etablering av nyanlända invandrare. finns det dock tydliga skillnader mellan partierna om hur detta ska uppnås. Mot regeringens förslag på området står olika förslag från de borgerliga partierna som spretar åt olika håll. Det som förenar partierna när det gäller att möta utmaningen med etableringen är, förutom att drastiskt skära ned på resurserna till arbetsmarknadspolitiken, ett förslag om att införa en ny anställningsform, s.k. inträdesjobb. Utskottet noterar att huvudpoängen med anställningsformen, som gäller för nyanlända i och vissa unga, är att anställningar ska kunna ske till av rådande ingångslöner. Arbetet ska dock utföras på heltid, och några skyldigheter för arbetsgivaren att lära upp eller utbilda arbetstagaren verkar inte ingå. Utskottet konstaterar att det således är sänkta ingångslöner som de borgerliga partierna vill se för att öka möjligheterna för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Som utskottet har uppfattat förslaget ska det genomföras genom lagstiftning, något som skulle innebära att tillämpliga kollektivavtal sätts ur spel. Resultatet av förslaget blir att kollektivavtalad lön helt enkelt inte ska gälla för vissa grupper. Det innebär en tydlig skillnad mot den politik som regeringen står för och en ordning som utskottet inte kan ställa sig bakom. Vidare har utskottet svårt att se hur en ordning där lönen sänks för en viss grupp inte också skulle riskera att pressa de ordinarie lönenivåerna nedåt på arbetsmarknaden i övrigt, särskilt för grupper med redan låga lönenivåer. Förslaget skulle därför leda till att klyftorna i samhället ökar och förutsättningarna för social rörlighet och omställning försämras. Utskottet konstaterar att förslaget inte heller tagits emot väl av parterna på den svenska arbetsmarknaden. Företrädare för såväl arbetstagar- som arbetsgivarorganisationer har uttryckt sin misstro mot förslaget. Utskottet noterar att parterna själva i stället har tagit egna steg för att underlätta för personer som står långt från arbetsmarknaden, däribland nyanlända, genom att träffa en överenskommelse om s.k. etableringsanställningar. Utskottet välkomnar parternas arbete på området och kommer att följa den fortsatta utvecklingen av parternas förslag med stort intresse. När det gäller så utmärks partiets förslag av att olika grupper på arbetsmarknaden ställs mot varandra. Det synsätt som partiet bygger sin arbetsmarknadspolitik på är enligt utskottet inte någon lämplig väg för att bygga samhället starkt. Utskottet anser att det är viktigt att bygga ett som håller ihop. Som regeringen framhåller görs det genom att bygga ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter men ingen heller hålls tillbaka. En central del i samhällsbygget är insatser för att arbetslösa och nyanlända ska komma i arbete eller utbildning. Utskottet kan inte se hur de kraftiga sänkningar som i förhållande till regeringens förslag föreslår på flera håll inom utgiftsområdet på något sätt ska kunna bidra till att, som partiet uttrycker det i sin budgetmotion, ”stärka samhällskontraktet”. Enligt utskottet är det centralt för samhällsbygget att få alla att känna sig delaktiga, både genom att erbjuda möjligheter och genom att ställa krav. Utskottet anser att förslag inte utgår från detta förhållningssätt. När det gäller personer med funktionsnedsättning som innebär nedsatt arbetsförmåga håller utskottet med regeringen om att dessa personer spelar en viktig roll på arbetsmarknaden, såväl för delaktighet i hela samhällslivet som för att motverka bristen på arbetskraft. Alltför många personer med funktionsnedsättning står dock utan arbete. Regeringen har tidigare gjort betydande satsningar på området och prioriterar området även i årets budgetproposition. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om att tillföra ökade medel till för att skapa fler anställningar. Utskottet välkomnar även förslaget om att successivt höja taket i lönebidragen till . Vidare anser utskottet att förslaget om att fasa ut det förhöjda aktivitetsstödet till vissa ungdomar med funktionsnedsättning är rimligt då det bidrar till att minska inlåsningseffekter.