bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — För att öka anställningstryggheten för doktorander bör det därför sättas en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara tidsbegränsat anställd hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en reguljär tillsvidareanställning motsvarande vad som regleras i LAS (lagen [1982:80] om anställningsskydd). Den övre tidsgränsen bör sättas . Regeringen bör vidta åtgärder för en ändring i högskoleförordningen (1993:100) med denna innebörd. Regeringen har låtit utreda hur tryggheten för forskare kan förbättras. Den s.k. (SOU 2016:29) har här kommit med flera intressanta förslag. Stipendiefinansiering under forskarutbildningen innebär en rad nackdelar. Jag anser, i likhet med , att stipendiefinansiering bör avskaffas som tillåten finansiering under forskarutbildning. Utredningen har dock även kommit med en rad förslag för att skärpa reglerna för stipendiefinansiering: en tidsgräns för när doktoranderna i stället ska anställas, ett lägsta belopp för stipendiernas nivå samt förbättrade villkor vid sjukdom eller föräldraledighet genom Kammarkollegiets försäkring. Regeringen bör gå vidare med förslag om bättre villkor för doktorander med stipendier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Meriteringsanställningar i högskolan, punkt 11 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), (M), (M), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 9, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkandena 7 och 8, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 12 och 14 samt 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkandena 18 och 20. Den s.k. autonomireformen gav universitet och högskolor frihet att utforma sin interna organisation på det sätt som passar varje lärosäte. Det finns dock en otydlighet och en osäkerhet beträffande vissa meriteringsanställningar i högskolan. Det krävs därför en tydligare struktur. saknar ett sammanhållet system för meritering av unga forskare tidigt i karriären. Detta innebär osäkra anställningsförhållanden, och det finns en stor risk att framstående forskare lämnar den akademiska banan för en annan karriär. Regeringen bör se över högskoleförordningen (1993:100) så att alla meriteringsanställningar kan ge rätt till prövning för tillsvidareanställning. En sådan prövning bör göras mot i förväg uppställda krav. Regeringen bör också överväga ett enhetligt system för meriteringsanställningar vid svenska lärosäten. Meritering för meriteringsanställning, punkt 12 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 8, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 19. Man ska kunna meritera sig både vetenskapligt och pedagogiskt för fortsatt karriär inom högskolan. Även mobilitet bör vara meriterande. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Karriärvägar och meritering i högskolan, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkandena 2, 3 och 10 samt 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:970 av m.fl. (S). försvinner många färdiga doktorander från akademin eftersom det finns få anställningar. Att söka externa anslag blir för vissa ett heltidsjobb. Akademin behöver därför ett mer transparent och tydligt karriärsystem. Det kan skapa trygghet och incitament för forskare och lärare att fortsätta sin karriär inom akademin. En större säkerhet kring anställningen skulle även kunna locka fler internationella forskare till de svenska universiteten. Det bör också göras större satsningar på tydliga karriärvägar för unga forskare. Forskning och näringsliv bör i större utsträckning integreras och bli mer verklighetsnära. I har man analyserat de 100 viktigaste innovationerna . Akademin står för av de viktigaste innovationerna. En allt viktigare källa till innovationer är små forskningsintensiva företag samt enskilda uppfinnare och företagare. Det ska därför vara lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Det bör även vara meriterande för forskare och professorer att ha varit verksamma i näringslivet. Vidare ska det vara upp till lärosätena själva att bestämma hur icke-akademiska meriter ska jämföras med akademiska meriter vid exempelvis anställningar på högskolor och universitet. Professionen vet bäst vilken kompetens de efterfrågar. Enligt myndigheten är samverkan mellan näringsliv och akademin bland de viktigaste insatser staten kan bidra med för att de internationella koncernernas satsningar på FoU-verksamhet i ska öka eller bibehållas. Bristen på rörlighet mellan akademi och näringsliv och på geografisk mobilitet ses av svenska storföretag som en stor svaghet för , och bristen på näringslivserfarenhet hos många seniora forskare försvårar möjligheterna för ett givande samarbete mellan akademi och näringsliv. Det behövs därför starkare incitament för ökad mobilitet. Exempelvis kan rörlighet och erfarenhet av samverkan påverka lärosätenas meriteringssystem och fördelning av forskningsmedel. Även (SOU 2016:72) kom fram till liknande slutsatser. Jag välkomnar den utredningens förslag och beklagar att de inte tydligare finns med i regeringens forskningsproposition. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas autonomi, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 12. Jag vill att högskolor och universitet ska bli mer autonoma. Jag vill därför flytta makt från politiken till professionen. Det är professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Politiska regleringar ska begränsas till frågor där staten har ett tydligt intresse av att styra. Det gäller t.ex. uppföljning av resultat och kvalitetsgranskning, ansvarsutkrävande samt rättssäkerhet för studenter. För att stärka lärosätenas autonomi är det också viktigt att ge lärosätena bättre förutsättningar att själva bestämma över sina resurser. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas autonomi, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 14. Akademins autonomi ska värnas. Forskning kräver integritet och möjlighet att tänka nytt likaväl som fritt och obekvämt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas ledning, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 4. och högskolor har en viktig roll att spela som samhällets kritiska och självreflekterande spegel, men också som motor i den kunskapsdrivna tillväxten. I en globaliserad och föränderlig värld ställs stora krav på ett strategiskt ledarskap. Det gäller också för universitet och högskolor. Det finns flera studier som visar att ett välfungerande och akademiskt ledarskap har stor betydelse för den vetenskapliga kvaliteten i utbildning och forskning. Det är också av vikt att styrelser vid universitet och högskolor har den kompetens som krävs för att svenska lärosäten ska kunna hålla en internationellt sett hög kvalitet. Kompetens och sammansättning spelar stor roll för hur en styrelse fungerar. IVA (Kungl. ) har presenterat en rapport inom ramen för projektet forskning som behandlar just utmaningar och utvecklingspotential avseende universitets- och högskolestyrelser (IVA-R 487, 2016). I rapporten föreslås bl.a. att rekryteringen av nya ledamöter till en styrelse ska vara grundad på definierade kompetensprofiler och att hänsyn ska tas till lärosätets sammantagna behov. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att stärka lärosätenas ledarskap och tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser enligt vad som anförts ovan. Alliansregeringen tillsatte den s.k. som presenterade ett 50-tal utvecklingsförslag för lärosätena. Utredningen behandlar bl.a. hur de akademiska ledarna och kollegiala organen kan få ett utvecklat och förtydligat uppdrag. Regeringen bör utvärdera resultatet av rekommendationer efter att de har presenterats, dvs. Samverkan mellan lärosäten, punkt 16 (M, C, L) av (L), (M), (M), (M), (M) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 5. Vi anser att landets lärosäten i högre grad ska renodla sin profil och vidareutveckla sitt strategiska arbete då det gäller såväl grundutbildning som forskning. Under alliansregeringen infördes en stimulanspeng för lärosäten som ville öka sin samverkan. Detta fick till följd att några lärosäten knöt sig mycket nära varandra och till och med gick samman. Det är viktigt att lärosätena i högre grad samverkar då det gäller utbildningsutbud, dimensionering av utbildningsprogram och forskning. Ökad samverkan inom dessa områden bör premieras och hinder undanröjas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas specialisering och profilering, punkt 17 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 41 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 21. Vi vill se över hur högskolor skulle kunna specialisera sig enligt rekommendation i granskningsrapporten om statens dimensionering av lärarutbildningen (RiR 2014:18). Det handlar bl.a. om bättre möjligheter för högskolor och universitet att bli riktigt bra på vissa lärarutbildningar, men det är också ett sätt att se till att lärarprogram med låg studentefterfrågan ändå anordnas. Ökad profilering är ett sätt att höja kvaliteten i såväl högre utbildning som forskning eftersom alltför små utbildningsmiljöer tenderar att ha svårare att uppnå de krav som ställs. Det krävs en kritisk massa av studenter, doktorander och lärare för att uppnå en stimulerande utbildnings- och forskningsmiljö. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas specialisering och profilering, punkt 17 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 41, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 16, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 6. I finns det universitet och högskolor på relativt många orter. I princip bör dessa lärosäten bli kvar. Det är viktigt att kunna erbjuda högre utbildning där den efterfrågas, alltså även utanför de större universitetsstäderna. Inte minst ser vi en stor potential för lokala industrier och andra arbetsgivare att lokalt samverka med universitet och högskolor. Vi ser också problem med brist på t.ex. bostäder i de större universitetsstäderna, varför utbildning måste kunna erbjudas över hela landet. Det finns dock rationella och administrativa vinster att göra genom att administrativt slå ihop mindre högskolor med större. Kursutbud och utbildningar bör, där det är relevant, koncentreras till vissa högskolor för att ha en god kvalitet. Mindre högskolor behöver inte erbjuda ett alltför brett utbud av kurser och utbildningar. Regeringen bör därför se över högskoleväsendet i syfte att rationalisera och effektivisera administrationen hos vissa lärosäten genom sammanslagningar, som man gjort i . Regeringen bör också utse ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning samt de samiska språken. I arbetet med att bevara och förvalta den samiska kulturen är många delar viktiga. Att inrätta ett fristående samiskt universitet skulle kunna vara en betydelsefull satsning då utbildnings- och forskningsmöjligheterna skulle öka, vilket är en förutsättning för den samiska kulturens bevarande. Lärosätenas specialisering och profilering, punkt 17 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 41, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag vill stärka lärosätenas möjlighet att profilera sig utifrån sina styrkeområden samt lokala och regionala förutsättningar. Profilering och en stark samverkan mellan akademi och näringsliv är en faktor som bör uppmuntras och premieras. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Lärosätenas specialisering och profilering, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 41, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 6. Jag anser att lärosätenas strategiska samverkan med utländska universitet bör öka. En målsättning bör också vara att fler utländska universitetsfilialer etablerar sig i . För att detta ska bli verklighet bör ett stöd inrättas för att svenska universitet ska kunna söka organiserade samarbeten inom olika utbildningsområden. Ett sådant samarbete skulle kunna ge en mer direkt avstämning av om svensk utbildning håller internationell kvalitet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildningarnas arbetslivsanknytning, punkt 18 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: 2016/17:1252 av (M), 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 21. högskolereform innebar en decentralisering av utbildningsplaneringen. Lärosätena ansvarar själva för utbildningsutbudet, men det ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. En dialog med arbetsmarknaden, och med andra lärosäten vars utbildningsutbud påverkar det egna lärosätet, är därför enligt vår mening en central förutsättning för varje lärosätes beslut om sitt utbildningsutbud. Det finns också olika underlag för lärosätena att utgå från i sina beslut, bl.a. arbetsmarknadsprognoser från () och (). UKÄ ska informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå och t.ex. redovisa regionala skillnader i balansen mellan utbud och efterfrågan. UKÄ ska vidare i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. Utredningen om högskolans utbildningsutbud har överlämnat sitt betänkande Högre utbildning (SOU 2015:70). Utredningen rör frågor om lärosätenas utbildningsutbud och innehåller ett antal förslag som syftar till att öka samverkan mellan lärosätena och arbetslivet, bl.a. att lärosätena bör skapa arenor för samverkan med arbetslivets företrädare (om sådana inte redan finns) och att arenorna ska utvärderas av UKÄ . I utredningen föreslås också att fort- och vidareutbildning tydliggörs i den strategiska utbildningsplaneringen och att lärosätena redovisar hur detta har gjorts i årsredovisningen till regeringen. () bereder förslagen i utredningen . Vi kan konstatera att flera av åtgärderna kan beslutas direkt av regeringen. Mot bakgrund av den kritik som framförts mot bl.a. lärosätenas förmåga att dimensionera utbildningar utifrån behovet av kompetensförsörjning aviserar regeringen i propositionen att en utredning ska tillsättas med uppdrag att lämna förslag om principer och former för högskolans styrning. Vi delar regeringens uppfattning att ett nytt styrsystem måste kunna fungera och vara väl förankrat och att arbetet med att utveckla systemet därför måste ges en rimlig tidsplan. Vi vill avslutningsvis understryka att det inte finns något som hindrar det samarbete och den dialog som behövs mellan lärosäten och företrädare för arbetsmarknaden när det gäller utbildningars innehåll och dimensionering. Lärosätena ska också se till att utbildningsutbudet svarar mot bl.a. arbetsmarknadens behov. Vi vill därför avvakta den pågående beredningen av förslagen i Utredningen om högskolans utbildningsutbud. ser vi också fram emot resultaten av den utredning om högskolans styrsystem som regeringen aviserar i propositionen. Studenternas etablering på arbetsmarknaden, punkt 19 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 2. Av högskolelagen (1992:1434) framgår att det ingår i universitetens och högskolornas uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid lärosätet kommer till nytta. Enligt följs dock inte denna paragraf på ett tillfredsställande sätt, som utrymmet för enskilda tolkningar är för stort (RiR 2009:28). Det är allvarligt. Det är av största vikt att universitet och högskolor samarbetar med det omgivande samhället för att forskningsbaserad kunskap ska komma till nytta. Lika viktigt är att lärosätena klarar av att utforma utbildningarna i syfte att säkerställa studenternas anställningsbarhet efter avslutad utbildning samt att lärosätena klarar av att samarbeta och föra dialog med det omgivande samhället och presumtiva arbetsgivare i syfte att öka anställningsbarheten hos studenterna efter avslutad utbildning. För att säkerställa att relevanta utvärderingar görs fortlöpande vill vi att en passus införs i högskolelagen där det framgår att lärosätena har skyldighet att fortlöpande följa upp hur studenter som tagit examen har upplevt utbildningen, om utbildningen varit lämplig för arbetsmarknaden och vilken framgång studenterna har haft på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Utbildningarnas kvalitet, punkt 20 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 5. Det finns inga tydliga jämförelser av kvaliteten i svensk högre utbildning och kvaliteten i andra länders högre utbildning. Det är viktigt att få en bättre uppfattning om detta. Regeringen bör därför ge () i uppdrag att jämföra kvaliteten på tentamina inom ett antal svenska utbildningar med motsvarande utbildningar i några jämförbara länder. En strategi för digitalisering av högskolan, punkt 21 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2016/17:710 av (M) yrkande 4. Avsaknaden av modern teknik (IKT) på många av våra lärosäten är både förvånande och oroande. Vi vill därför att man ser över hur lärosätena ska kunna redovisa infrastrukturella behov och förutsättningar för att anpassa alla utbildningar till modern teknik. bör en strategi för digitalisering av universitet och högskolor tas fram. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder i enlighet med det som anförts ovan. Digital kompetens i högskolan, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 11. Modern teknik står inte i motsatsförhållande till traditionell lärarledd undervisning, utan ska snarare ses som ett komplement som kan förbättra undervisningen och höja resultaten. föreslår i sin fjärde temarapport Den högre utbildningens roll i en digital tid (2016:4) att () får i uppdrag att följa och analysera utvecklingen när det gäller digital kompetens inom högre utbildning. Regeringen bör ge ett uppdrag i enlighet med det som anförts ovan. Högskolans tillgänglighet, punkt 23 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkande 1. Allt fler lärosäten har utsett samordnare för tillgänglighetsarbetet och arbetar med att förebygga och undanröja fysiska hinder inom det systematiska arbetsmiljöarbetet och vid upphandlingar. Däremot har bl.a. andelen lärosäten som har handlingsplaner för tillgänglighetsarbetet minskat. En annan viktig del av tillgänglighet till högskolan är tillgången till pedagogiskt stöd av god kvalitet. Pedagogiskt stöd kan bl.a. handla om anpassad examination, extra handledning, tolkning eller litteratur på anpassat medium. Lagstiftningen ställer höga krav på den fysiska tillgängligheten vid lärosätena och det är också dessa delar som lärosätena framför allt fokuserar på i sitt tillgänglighetsarbete. Tillgänglighetsarbetet som helhet behöver dock stärkas. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som tar ett helhetsperspektiv på frågan om tillgängligheten till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning. Möjligheterna ser mycket olika ut för olika människor när det kommer till att arbeta inom akademin. Bakgrund, ekonomiska faktorer, kön och inte minst eventuella funktionsnedsättningar spelar in. Eventuella yttre hinder för människor att arbeta med vad de önskar måste motverkas. Det gäller även inom universitets- och högskolevärlden. är kunskaperna om tillgängligheten för forskare för dåliga. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt undersöker vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Nationella forskningsprogram, punkt 24 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.