bet · H401KrU10 · 2017-05-10 00:00:00 — Utskottet anser dock att det är viktigt med transparens och att myndigheter särredovisar sponsringsintäkter i årsredovisningen på det sätt som föreskrivs. Utskottet finner inte skäl till tillkännagivande. Motion 2016/17:3390 (L) yrkande 2 avstyrks därmed. 4 Se prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 27. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en klassikerlista, språklagen, punktskrift, samiskt språkcentrum, sydsamiska, dialekter, nordisk språkförståelse, nationellt lånekort, filmfrågor, enprocentsregeln, , konstnärligt företagande samt hus som är likalydande med eller snarlika motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet avstyrkte (bet. 2014/15:KrU7) respektive 2015/16:KrU7 och 2015/16:KrU11) motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. samtliga fall i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att ta upp dessa yrkanden till förnyad behandling. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker Motion 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 5 I motionen anförs att en lista med litterära verk – romaner, noveller, essäer, sagor, dikter, men också filmer och musik – som alla elever bör ta del av under sin skolgång, en klassikerlista, bör införas i skolan. att det finns en oro för att läsandets status sjunker och för att vi hamnar i ett läge där vi i allt högre utsträckning saknar gemensamma referenspunkter och därmed får svårare att förstå varandra. Motion 2016/17:2195 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 I motionen anförs att det bör tillsättas en utredning i syfte att omarbeta och bygga ut språklagen (yrkande 1). Utredningen bör enligt motionärerna ha till uppgift att ta fram ett förslag på en mer utbyggd och omfattande lag där medborgarnas rätt att använda det svenska språket i all vardaglig I samma motions yrkande 2 anförs att svenskan bör betecknas som officiellt huvudspråk i alla sammanhang. Motion 2016/17:2595 av m.fl. (SD) I motionen begärs ändringar i språklagen (2009:600) med innebörden att även punktskrift bör omfattas av lagen. Motionärerna anför att skrift är en del av ett språk, och att synskadades rätt till denna del av det svenska språket inte är skyddad i svensk lagstiftning. Motionärerna föreslår därför en ändring med innebörden att det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas i både tal och skrift. Motion 2016/17:2181 av m.fl. (SD) I motionen begärs en utredning om åtgärder för att säkra sydsamiskans fortlevnad och förvaltning samt höja språkets status. I motionen anförs bl.a. betydelsen av det sydsamiska kulturcentret . Motionärerna understryker betydelsen av att bevara den samiska kulturen. Enligt motionärerna är det en fråga om identitet, rötter, ursprung och kulturellt arv. Motion 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 3 I motionen begärs en utredning om möjligheterna att tillsammans med övriga nordiska länder med samisk befolkning inrätta ett gemensamt samiskt språkcentrum. Motion 2016/17:2840 av och (båda SD) I motionen anförs att det arbete med att ta fram en dialekter som länge har bedrivits vid och folkminnen bör återupptas. I motionen framförs oro över att den kulturskatt som dialekterna är inte kommer att bevaras för eftervärlden. Motion 2016/17:2425 av m.fl. (SD) I motionen föreslås en utredning med syfte att presentera konkreta förslag på hur den nordiska språkförståelsen ska kunna förbättras. I motionen lyfts bl.a. fram att Ungdomens Nordiska Råd (UNR) beslutade att övergå till att använda engelska som arbetsspråk sedan man konstaterat att ledamöternas förståelse av de nordiska språken var så dålig att en effektiv kommunikation på de nordiska språken inte var möjlig. Motion 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen föreslås en utredning om möjligheterna att införa ett nationellt lånekort som kan användas på samtliga bibliotek i landet. Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 9 I motionen begärs att ska införa ett produktionsincitament för filmproduktion i för att stärka svensk filmindustri i den internationella konkurrensen och ta bort de barriärer som finns för filmproduktion i . Olovlig hantering av film Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 8 I motionen anförs om insatser mot olovlig hantering av film att det hade varit lämpligare att invänta ny lagstiftning på upphovsrättsområdet innan filmavtalet sades upp. I motionen framförs vidare att filmbranschen bör åta sig att försöka förse marknaden med legala digitala visningslösningar som kan konkurrera med och leverera en bättre film- och konsumentupplevelse än de illegala lösningarna på liknande sätt som musikbranschen gjort. Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 5 I motionen begärs att regeringen motiverar organisationsform ytterligare. Motion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 I motionen begärs ett tillkännagivande om att ta fram en handlingsplan med förslag om det fortsatta arbetet med jämställdhet i svensk film. Fortsatt utveckling kräver konkreta åtgärder. Samverkan med andra konstformer Motion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10 Motionärerna framför att regeringen bör ta fram förslag som stärker filmens samverkan med övriga konstformer. Mål och visioner för filmpolitiken Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 I motionen begärs ett tillkännagivande om visioner för den svenska filmpolitiken (yrkande 1). I motionen framförs även att det behövs breda lösningar inom flera politikområden för att förbättra filmbranschens situation. I samma motions yrkande 2 anförs att yttrandefrihetsmålet bör förtydligas. I motionens yrkande 3 anförs att kulturarvsfilmproduktioner bör vara ett mål för filmpolitiken. I motionens yrkande 4 framförs att utmanande filmer inte behöver vara smala filmer och att det faktum att publiken blir utmanad inte behöver vara någon begränsning för en films publikframgångar. Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 11 I motionen framförs att utformningen av stödsystem och hur beslut om stöd fattas bör vara en fråga för att avgöra i samråd med branschen. Stöden bör utgå från den nationella filmpolitiska visionen och de filmpolitiska målen, men detaljerna för hur detta ska gå till bör inte detaljstyras av politiker. Ökat nordiskt filmpolitiskt samarbete Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 12 I motionen framförs att det nordiska filmpolitiska samarbetet bör utökas. Motionärerna anför bl.a. att en sammanhållen nordisk marknad innebär större möjligheter för de nordiska ländernas filmindustrier att stå på egna ben. Det samiska filminstitutet i Kautokeino Motion 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkande 13 I motionen begärs ett tillkännagivande om att ge förutsättningar för det samiska filminstitutet att verka och utvecklas. I motionen anförs att Internationella samiska filmcentret med säte i representerar samerna i , och . Motionärerna förespråkar en samnordisk finansiering. Motion 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 I motionen begärs att regeringen utreder hur enprocentsregeln kan spela en större roll i framtida byggnationer och investeringar samt vilka eventuella sanktioner som kan vara aktuella mot byggföretag som inte tillämpar den (yrkande 1). I samma motions yrkande 2 förespråkas tydliga riktlinjer och information om enprocentsregeln och att dessa sprids till alla statliga myndigheter, kommuner och landsting. I motionens yrkande 3 begärs att enprocentsregeln ska vara en bindande miniminivå i budgeten för offentliga byggprojekt. Motion 2016/17:2461 m.fl. (KD) yrkande 11 I motionen begärs att ses över. Motionärerna anför att det s.k. MU- avtalet fungerar bra men måste tillämpas med förnuft. Till exempel bör det enligt motionärerna finnas utrymme i avtalet för konstnärer som frivilligt önskar ha sina verk hängande i utställningslokalerna längre än avtalat utan att bli ersatta för dessa få extradagar. Orsaken till en sådan överenskommelse skulle kunna vara att slippa behöva tomställa väggar i offentliga utställningslokaler . Motion 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 4 I motionen anförs att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att utställningsarrangörer som får statliga bidrag ska tvingas att tillämpa . I motionen framförs att avtalet följs alltför sällan. Stärka det konstnärliga företagandet Motion 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 12 I motionen anförs behovet av att stärka det konstnärliga företagandet. Motion 2016/17:2200 av m.fl. (SD) I motionen anförs att möjligheterna att inrätta ett hus i bör utredas. 1.Riktade lässatsningar för barn, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2883 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 4. Läsning är grunden för ett barns språkliga och intellektuella utveckling. Vi anser att barns läsande är så mycket mer än bara en allmän önskan från samhällets sida om att nya generationer ska vara bildade och litterära. Det handlar i stället om alla barns och ungas rätt till kunskap. Vi moderater vill därför se en extra lässatsning som särskilt riktas mot grupper barn och unga från socioekonomiskt svaga områden. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2016/17:2883 (M) yrkande 5 och 2016/17:2967 (M) yrkande 4. 2.Bibliotek och medborgarskap, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 2. 2016/17:KrU10 RESERVATIONER Vi anser att de svenska biblioteken är en verksamhet som är finansierad av svenska folket och därför primärt bör rikta sig mot svenska medborgare. Bibliotekens verksamhet ska vara medborgare och nationen till gagn, och utländska medborgare som inte har rätt att vistas i landet ska enligt vår mening kunna nekas tillgång till bibliotekens tjänster. Vi anser därför att bibliotekens tillgänglighet och tjänster för personer utan svenskt medborgarskap ska utredas. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2208 (SD) yrkande 2. 3.Biblioteksböcker på svenska och minoritetsspråk, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2208 av m.fl. (SD) yrkande 3. Bibliotekslagen specificerar att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt några prioriterade grupper. Dessa grupper är personer med funktionsnedsättning, personer som tillhör någon av de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken. Hur resurser ska fördelas är en prioriteringsfråga, så även inom biblioteksväsendet. stöder till fullo att särskild uppmärksamhet riktas mot de nationella minoritetsspråken och till personer med funktionsnedsättning. Däremot anser vi inte att gruppen personer med annat modersmål än svenska utöver de nationella minoritetsspråken bör vara en prioritet för det svenska biblioteksväsendet. Vi konstaterar att denna grupp är mycket omfattande och att det kan bli oerhört kostsamt och ansträngande för biblioteken att på ett trovärdigt sätt uppnå denna målsättning, och att det kan bli en övermäktig uppgift för framför allt de små biblioteken och filialerna. Litteratur på andra språk än svenska och de nationella minoritetsspråken bör därför enbart vara aktuellt att prioritera i utbildningssyfte och i de fall en svensk upplaga av boken inte finns tillgänglig. Detta krav om att prioritera böcker på alla världens språk bör därför strykas från bibliotekslagen. RESERVATIONER 2016/17:KrU10 Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2208 (SD) yrkande 3. 4.Ersättning till upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 3. Biblioteksersättningens grundbelopp höjdes 2016 och kommer att höjas ytterligare . Det är bra, men anser att det är en brist att biblioteksersättningen enbart grundas på nyttjande av fysiska exemplar av verk, som både utbudet och utlåningen av e-böcker är stora. anser därför att upphovsrättsinnehavarna även ska få ersättning för utlåning av digitala verk. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ersättning för upphovsrättsinnehavare för utlåning av e-böcker och andra digitala verk. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2960 (V) yrkande 3. 5.Konst och kultur i det offentliga rummet, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkandena 1–3. 2016/17:KrU10 RESERVATIONER Vi anser att konst och kultur i det offentliga rummet bör tas till vara. Vi lever i ett modernt och urbant samhälle med stor förväntad nybyggnation . De senaste studierna visar på ett behov av 710 000 nya bostäder . 1960-talets miljonprogramssatsningar lärde oss att boende och trivsel handlar om så mycket mer än bara rinnande vatten, wc och egna rum till barnen. kan vi i nästan varje bostadsannons läsa texter i stil med ”lugnt, grönt, barnvänligt och vackert område mitt i ett kulturlandskap”. Dessa texter skriver de svenska mäklarna medvetna om att den moderna människan vill leva ett liv som vid sidan av jobb och hem ger möjlighet till kultur och rekreation. Arkitekter, konstnärer och andra skapande grupper i samverkan har därför en viktig roll när nya bostadsområden växer fram. För att detta ska ske behöver det finnas konkreta politiska förslag på hur byggsektor, förtroendevalda och konstnärer kan samverka. Detta sker , men samarbetet behöver stärkas. Därför anser vi att regeringen bör tillsätta en utredning som tittar på infrastruktur utifrån kulturen som hävarm för framtida bostadsområden. Detta ska dock ske på ett sätt som inte hindrar ett kostnadseffektivt och ökat byggande. Vi anser vidare att staten i detta sammanhang bör föregå med gott exempel när offentliga miljöer utformas genom att på ett tydligt sätt inkludera konstnärer i detta arbete. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2884 (M) yrkandena 1–3. 6.Fristadskonstnärer, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3286 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. När demokratin inskränks i ett land är det alltid det fria ordet, den fria pressen och den fria konsten som först begränsas. Dessa är fyrbåkar för demokrati och öppenhet och därmed ett hot mot alla totalitära makthavares ambitioner. dödas konstnärer eller tvingas att fly från sitt land för att de har valt att använda sig av sin självklara rätt att uttrycka åsikter som inte nödvändigtvis är RESERVATIONER 2016/17:KrU10 i samklang med den styrande regimen. Att värna demokratin, det fria ordet och den konstnärliga friheten är därför en gemensam uppgift för alla demokratiska länder. Ett sätt att praktiskt värna yttrandefriheten är att ge konstnärer en i . Kommuner eller regioner som vill bidra till att värna om yttrandefriheten kan erbjuda författare, bildkonstnärer, musiker, dramatiker, journalister och andra professionella konstnärer som lever under hot i sina hemländer en . En fristadskonstnär är en person som bjudits in av en svensk kommun eller region på grund av att han eller hon förföljs i sitt hemland. I får konstnären en för att kunna leva och fortsätta arbeta med sitt yrke i trygghet. Kommunen, eller regionen som bjuder in lovar att stå för försörjningen . Till gruppen konstnärer räknas journalister, musiker, filmare, dramatiker och andra professionella skribenter och konstnärer som förföljs eller hotas på grund av sitt arbete och därför behöver en . Det är viktigt att så många kommuner som möjligt är beredda att ta sitt ansvar och ge förföljda konstnärer en . Under alliansregeringens år vid makten ökade antalet fristadskommuner stadigt. Detta arbete måste fortsätta och intensifieras. Demokratin får aldrig tas för given. Den måste vinnas . Det är angeläget att regeringen fortsätter att arbeta i denna riktning. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:3286 (M, C, L, KD) yrkande 2. 7.Genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 6. Mäns konst värderas högre i de gemensamma miljöerna och genererar högre ersättningsnivåer. Myndigheter på alla nivåer behöver därför ha en genusmedveten upphandlingspolicy och bidragsfördelning inom konstområdet. Regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att öka myndigheternas genusmedvetenhet vid upphandling och bidragsfördelning inom konstområdet. 2016/17:KrU10 RESERVATIONER Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:170 (V) yrkande 6. 8.Konstnärsallianser, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 6 och avslår motion 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 7. Scenkonstallianser är en samlande benämning för skapande av tre moderna trygghetsnätverk för frilansande inom scenkonstområdet i : , Dansalliansen och Musikalliansen. Dessa är viktiga för svenskt kulturliv. Deras långsiktiga förutsättningar att utöka sin verksamhet och kunna följa med den moderna tidens krav behöver kontinuerligt förbättras. För att värna arbetsmarknaden för konstnärer i anser vi att regeringen behöver utvärdera dessa tre allianser och ta fram förslag till förbättringar . Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2884 (M) yrkande 6 och avslå motion 2016/17:170 (V) yrkande 7. 9.Konstnärsallianser, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 7 och avslår motion RESERVATIONER 2016/17:KrU10 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 6. Det är viktigt att professionellt verksamma kulturskapare både får en rimlig lön och har samma sociala förmåner som andra yrkesarbetande människor i samhället. Trots att konstnärers förutsättningar skiljer sig kraftigt från den egna företagarens eller den fast avlönade arbetarens förutsättningar antas konstnären fungera i ett system som är anpassat efter den fasta månadslönen eller småföretagets struktur. Detta leder ofta till att konstnären hamnar utanför de vanliga försäkringssystemen med rätt till a-kassa, pension eller sjukförsäkring. En modell för att komma runt dessa problem och som har förbättrat frilansarnas möjligheter till försörjning och kompetensutveckling mellan uppdragen är den tredje anställningsformen, de s.k. teater-, musik- och dansallianserna (även benämnda scenkonstallianserna). Frilansande skådespelare, dansare och musiker kan där ha en grundanställning, och när de får ett annat uppdrag tar de tjänstledigt från alliansen. Dessa allianser erbjuder vidareutbildning och hjälp med förmedling av uppdrag, både till dem som är anställda och till dem som inte har haft möjlighet att anställas. Därigenom får konstnärerna en relativ trygghet, som de kan utvecklas konstnärligt och bidra till ett rikare kulturliv för alla. Bildkonstnärerna är den grupp kulturskapare som har de sämsta ekonomiska villkoren av alla. vill därför undersöka möjligheterna att skapa en konstnärsallians för bild- och formkonstnärer. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att skapa en tredje anställningsform för bild- och formkonstnärer. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:170 (V) yrkande 7 och avslå motion 2016/17:2884 (M) yrkande 6. 10.Ersättning enligt , punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:170 av m.fl. (V) yrkande 5. 2016/17:KrU10 RESERVATIONER Av () och Föreningen och industriformgivares (KIF) rapport, MU-barometer 2015 – en granskning av tillämpningen av , framgår att av de arrangörer som tillämpar och har redovisat hur mycket de har betalat i utställningsersättning och ersättning för arbetstid, har manliga konstnärer i genomsnitt fått mer i ersättning än sina kvinnliga kollegor. Ersättningsgapet mellan kvinnor och män är betydligt mindre i de fall tillämpas, men likväl finns det en könsbaserad skillnad. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för att tillförsäkra att det inte förekommer könsbaserade skillnader vid utbetalning av ersättning enligt . Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:170 (V) yrkande 5. 11.Kompetensutveckling inom entreprenörsområdet, punkt 12 av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 5. Konstnärer blir i allt större omfattning företagare som säljer sin konst men också mat, dryck och upplevelser. Konstnärer smyckar bostadsområden och utformar elektronik. För att konstnärer ska få redskap att kunna leva på sin konst och utveckla sitt företagande behöver många av dessa erbjudas utbildning i grundläggande entreprenörskap. Vi menar därför att regeringen bör ta fram förslag för hur detta ska kunna ske inom ramen för befintliga kultur- och företagarfrämjande insatser. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2884 (M) yrkande 5. 12.Filmfrågor, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). RESERVATIONER 2016/17:KrU10 Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2211 av m.fl. (SD) yrkandena 6, 7 och 10. Vi sverigedemokrater vill se ett moderniserat filmavtal. Vi stöder grundtanken att både staten och branschen finansierar filmpolitiken. Det innebär inte att framtidens filmavtal behöver vara utformat som det förra filmavtalet. Vi anser att en framtida utformning av ett filmavtal bör utredas med utgångspunkt i ett ömsesidigt engagemang från såväl branschens som statens sida. Om det betyder en helt annan form av filmpolitiskt samarbete med branschen är vi öppna för att titta på sådana lösningar efter att ett utredningsförslag för ett framtida filmavtal presenterats. tecknades med såväl biograferna som leverantörerna till eftermarknaden. Eftersom eftermarknaden försvunnit har det inneburit att den enda kommersiella avtalspart inom filmavtalet som faktiskt levererar betydande summor till den svenska filmpotten är biograferna.