bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — Regeringen presenterar ett antal åtgärder för att forskare, näringsliv och offentlig sektor så långt som möjligt ska ha tillgång till den bästa forskningsinfrastrukturen. Regeringen anser att utbildningsbidraget för doktorander bör tas bort och föreslår därför följdändringar i de lagar som innehåller bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås även en ändring i bilagan till högskolelagen (1992:1434) till följd av att regeringen har beslutat att ska benämnas fr.o.m. . Ändringen i bilagan till högskolelagen innebär att den nuvarande benämningen tas bort och den nya benämningen förs in. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lagar om ändring i sex olika lagar till följd av att regeringen avser avskaffa utbildningsbidraget för doktorander fr.o.m. . Lagändringarna, som ska träda i kraft , innebär i huvudsak att begreppet utbildningsbidrag för doktorander tas bort ur lagarna. avslår ett motionsyrkande om att utbildningsbidraget för doktorander bör avskaffas. Utbildningsbidrag för doktorander regleras i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander som, utöver statliga universitet och högskolor, även omfattar i . har samtliga statliga universitet och högskolor på eget initiativ antingen avskaffat eller beslutat att avskaffa utbildningsbidraget för doktorander. Mot bakgrund av dessa beslut, och eftersom det anges i förordningen om utbildningsbidrag för doktorander att doktorander med utbildningsbidrag ska anställas senast när det återstår utbildning, torde antalet doktorander som beviljas utbildningsbidrag vara mycket litet. Regeringen anser därför att förordningen om utbildningsbidrag för doktorander bör upphöra att gälla vid utgången av . När förordningen upphävs behöver följdändringar göras i ett antal lagar som innehåller bestämmelser om utbildningsbidrag, nämligen socialförsäkringsbalken, lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395) och diskrimineringslagen (2008:567). Regeringen föreslår att följdändringarna i lag ska träda i kraft . Eftersom utbildningsbidrag får lämnas åt gången kan det finnas doktorander som fortfarande har utbildningsbidrag efter utgången av (enligt beslut som fattats före ). För dessa behövs övergångsbestämmelser. Vidare behövs övergångsbestämmelser bl.a. för det fall en doktorand har beviljats utbildningsbidrag på grund av särskilda skäl, t.ex. vid sjukdom eller föräldraledighet. Äldre bestämmelser enligt den upphävda förordningen om utbildningsbidrag för doktorander föreslås gälla för den som före fått beslut om utbildningsbidrag, dock längst till utgången av . I kommittémotion 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 5 anser motionärerna att utbildningsbidraget för doktorander bör avskaffas fr.o.m. . Utbildningsbidrag för doktorander regleras i förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander. Regeringen anser att denna förordning bör upphöra att gälla vid utgången av . Utskottet har tidigare uttalat att den långsiktiga ambitionen bör vara att utbildningsbidraget avskaffas (bet. 2013/14:UbU14 s. 34). Utskottet ser därför positivt på att så nu sker. När förordningen upphävs behöver följdändringar göras i följande lagar som innehåller bestämmelser om utbildningsbidrag för doktorander: socialförsäkringsbalken, lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde, lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, inkomstskattelagen (1999:1229), studiestödslagen (1999:1395) och diskrimineringslagen (2008:567). Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag till lagar om ändring i de nämnda lagarna. Mot bakgrund av att regeringen avser avskaffa utbildningsbidraget för doktorander fr.o.m. anser utskottet att motionsyrkandet med samma innebörd är tillgodosett och avstyrker därmed motion 2016/17:2961 (V) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) till följd av att regeringen beslutat att ska benämnas . Lagändringen, som ska träda i kraft , innebär att den nuvarande benämningen tas bort och den nya benämningen förs in i bilagan till högskolelagen. avslår ett motionsyrkande om avslag på regeringens förslag till lagändring. Jämför reservation 1 (SD). Det är regeringen som föreskriver om benämningen av universitet och högskolor med statlig huvudman. Föreskrifter om detta finns i bilaga 1 till högskoleförordningen. Regeringen har beslutat att ska benämnas fr.o.m. (förordning [2016:939] om ändring i högskoleförordningen [1993:100]). I bilagan till högskolelagen anges de universitet och högskolor med statlig huvudman som enligt 1 kap. 17 § högskolelagen får utfärda en gemensam examen. I den bilagan anges bl.a. . Eftersom regeringen har beslutat att ska benämnas fr.o.m. behöver en följdändring göras i bilagan till högskolelagen så att den nuvarande benämningen tas bort och den nya benämningen förs in. Eftersom ska benämnas fr.o.m föreslås att även följdändringen i högskolelagen ska träda i kraft detta datum. Beslutet att ska benämnas är enligt regeringen en viktig framtidssatsning och en del i regeringens långsiktiga politik att stärka som ett konkurrenskraftigt utbildnings- och forskningsland. har en framstående position bland landets högskolor, menar regeringen. Beslutet innebär enligt regeringen ett långsiktigt åtagande från statsmakternas sida om en fortsatt utveckling av lärosätet. För att lärosätet ska få goda förutsättningar att utvecklas som universitet gjordes i budgetpropositionen bedömningen att särskilda resurser bör satsas för att stärka lärosätets forskningsmiljöer. I budgetpropositionen aviserade regeringen därför att beräknas tillföras för forskning och utbildning på forskarnivå. I motion 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 1 yrkar motionärerna avslag på regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Motionärerna anser att den nya benämningen inte är rimlig . Eftersom finns i närheten av menar motionärerna att en fortsatt samverkan mellan de båda lärosätena vore en bättre lösning. Motionärerna anser också att forskningen på inte är av den kvalitet som man kan begära av ett universitet. Det är regeringen som föreskriver om benämningen av universitet och högskolor med statlig huvudman. Utskottet kan konstatera att regeringen har beslutat att ska benämnas fr.o.m. och att det därför behöver göras en följdändring i bilagan till högskolelagen så att den nuvarande benämningen tas bort och den nya benämningen förs in. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen och avstyrker motion 2016/17:3559 (SD) yrkande 1. Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkanden i en ordning som i huvudsak följer propositionens struktur. Mål för utbildnings- och forskningspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om mål för utbildnings- och forskningspolitiken. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). Enligt budgetpropositionen är målet för forskningspolitiken att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. I propositionen aviserade regeringen att det forskningspolitiska målet skulle ses över i samband med den kommande propositionen om forskning, innovation och högre utbildning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 207). Enligt den nu aktuella propositionen är regeringens nya mål att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen anser att ska ha ambitionen att vara en av de allra främsta kunskapsnationerna, vilket föranleder en skärpning av målformuleringen jämfört med den hittillsvarande. Vidare är det centralt att även den högre utbildningen omfattas av målet samt att de strävanden som görs inom forskning, innovation och högre utbildning ytterst syftar till att främja hela samhällets utveckling och stärka samhällsbygget. Regeringen pekar ut följande uppföljningsbara delmål för tioårsperioden: • ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. • En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. • Samverkan och samhällspåverkan ska öka. När det gäller uppföljningen av forskning anger regeringen i propositionen att det blir särskilt viktigt att kunna mäta om bl.a. målen för tioårsperioden uppnås. Regeringen avser därför att ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla uppföljningen av hur svensk forskning på nationell nivå utvecklas i förhållande till bl.a. regeringens mål. (Se också nedan, avsnittet Uppföljning och utvärdering av forskning och innovation.) I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) anser motionärerna att det övergripande målet för utbildnings- och forskningspolitiken bör vara att ska vara en framstående kunskapsnation, där utbildning, forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och effektivitet samt bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att målet ska följas upp och utvärderas systematiskt genom ett antal mätbara delmål och att detta ska ingå i regeringens resultatredovisning för berörda utgiftsområden (yrkande 2). Bland de föreslagna delmålen kan nämnas att svensk forskning och innovation fortsatt ska vara ledande jämfört med andra europeiska länder mätt som citeringsgenomslag och samlat innovationsindex samt att mobiliteten bland svenska forskare ska öka såväl mellan lärosäten som mellan lärosäten och näringsliv och offentliga verksamheter. Likalydande yrkanden finns i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) finns ett liknande yrkande om att ska vara en framstående forskningsnation (yrkande 44). välkomnar regeringens ambition att ska vara en av de allra främsta kunskapsnationerna och delar uppfattningen att de strävanden som görs inom forskning, innovation och högre utbildning ytterst ska syfta till att främja hela samhällets utveckling och stärka samhällsbygget. Utskottet anser att regeringens nya övergripande mål för forsknings- och innovationspolitiken stämmer väl överens med det utskottet anför i sitt yttrande. Utskottet har heller inte något att invända mot de uppföljningsbara delmål som regeringen anger i propositionen och utgår från att dessa systematiskt kommer att följas upp och redovisas för på ett ansvarsfullt vis. Utskottet välkomnar regeringens nya mål och den skärpning av målformuleringen som det nya målet innebär. Utskottet är också positivt till att även den högre utbildningen omfattas av målet. har i likhet med näringsutskottet inte heller något att invända mot de uppföljningsbara delmål som regeringen anger i propositionen. Utskottet ser med stort intresse fram emot att ta del av resultatet av det uppdrag att utveckla uppföljningen av regeringens mål som aviseras i propositionen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3389 (M) yrkande 44, 2016/17:3564 (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3566 (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3567 (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utredning av högskolans resurstilldelningssystem och principerna för tilldelning av forskningsresurser i avvaktan på ett nytt system. Jämför reservationerna 3 (M, SD), 4 (SD), 5 (C), 6 (V), 7 (L), 8 (KD), 9 (M, C, L, KD), 10 (M, C, L, KD) och 11 (L). och högskolor har ett anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. För utbildning på grundnivå och avancerad nivå får universitet och högskolor ersättning för helårsstudenter (antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 60) och helårsprestationer (antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 60) upp till det takbelopp som finns angivet i regleringsbrevet. (Heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng.) All utbildning på grundnivå och avancerad nivå organiseras i kurser. Varje kurs klassificeras till ett utbildningsområde. De olika utbildningsområdena ger olika hög ersättning per helårsstudent och helårsprestation. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) bedömde regeringen att en ny modell för tilldelning av resurser för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas för alla statliga universitet och högskolor utom de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan. De enskilda utbildningsanordnarna och Stiftelsen skulle också omfattas. Modellen beskrivs i propositionen. Den bygger på kvalitetsindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion (publiceringar och citeringar). Vidare bedömde regeringen i propositionen att alla lärosäten som omfattas av modellen ska få ett basanslag för forskning baserat på antalet helårsstudenter. En minimiresurs för forskning ska garanteras genom en basfinansiering om per helårsstudent. Denna modell har i huvudsak tillämpats vid fördelningen av nya resurser och för omfördelning av en viss del av lärosätenas anslag . Regeringens förslag till resursfördelning framgår av budgetpropositionerna. Ett nytt styr- och resurstilldelningssystem Regeringen anser att det finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om principer och former för högskolans styrning och resurstilldelning. Utredningen bör omfatta både resurserna till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och till forskning och utbildning på forskarnivå. Utredningen bör föreslå ett styr- och resurstilldelningssystem som stöder universitet och högskolor och ger dem incitament att utveckla verksamheten i enlighet med kraven i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) samt de mål i övrigt som och regeringen har fastställt för högre utbildning och forskning. Detta inkluderar lärosätenas integrerade uppgift att samverka med det omgivande samhället. Styrningen och finansieringen ska utformas så att den stöder lärosätenas möjligheter att möta de stora samhällsutmaningar som står inför. För detta krävs en effektiv användning och en kraftsamling av de resurser som finns i systemet. Ett nytt styr- och resurstilldelningssystem måste kunna fungera och systemet ska vara väl förankrat. Arbetet med att utveckla systemet måste därför ges en rimlig tidsplan. Regeringen bedömer att ett nytt system kan påverka tilldelningen av resurser tidigast i budgetpropositionen . Modell för tilldelning av ökade forskningsresurser 2018–2019 I budgetpropositionen föreslogs inga förändringar i fördelningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå och därmed ingen omfördelning av anslagen. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ökade forskningsanslag bör tillföras universitet och högskolor . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen i frågan om en eventuell omfördelning av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå. Regeringen avser att i budgetpropositionerna föreslå att de ökade anslagen till lärosätena för forskning och utbildning på forskarnivå fördelas utifrån både den modell som presenterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) och utifrån behovet av en mer jämn fördelning mellan universitet och högskolor. Det är angeläget att forskningen stärks och utvecklas även på de statliga högskolor som inte omfattas av fördelningsmodellen som infördes , dvs. de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan. Regeringen avser därför att i kommande budgetpropositioner föreslå att Försvarshögskolans anslag för forskning och utbildning på forskarnivå höjs . Regeringen bedömer att anslagen för konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå behöver ökas och avser att i kommande budgetpropositioner föreslå att anslagen till , Kungl. När det gäller den s.k. basresursen för forskning och utbildning på forskarnivå om per helårsstudent är regeringens avsikt att i budgetpropositionen föreslå en ambitionshöjning som innebär en fördelning av medel som säkerställer att alla statliga universitet och högskolor samt och Stiftelsen får ett anslag för forskning och utbildning på forskarnivå som omfattar per helårsstudent. Genom höjningen skapas goda förutsättningar för att bedriva forskning vid alla lärosäten och därmed stärka forskningsanknytningen i samtliga utbildningar på grundnivå och avancerad nivå. Även för övriga enskilda utbildningsanordnare är det väsentligt att utbildningen är forskningsanknuten. Det är därför regeringens ambition att även de ska få resurser för forskning och utbildning på forskarnivå. Inriktning och storlek på de enskilda utbildningsanordnarnas verksamhet varierar stort varför förutsättningarna att på ett ändamålsenligt sätt tillgodogöra sig forskningsmedel varierar. Regeringen avser därför att i budgetpropositionen föreslå att de tilldelas resurser motsvarande per helårsstudent . Regeringen avser att fördela merparten av nya anslag till forskning och utbildning på forskarnivå utifrån dels nuvarande två kvalitetsindikatorer (externa medel och vetenskaplig produktion), dels samverkan med det omgivande samhället. Regeringen avser att ge samverkan samma vikt som kvalitetsindikatorerna. Verket för innovationssystem () har haft i uppdrag att fördela medel till universitet och högskolor utifrån kvalitet och prestation i samverkan med det omgivande samhället. kommer att få ett nytt uppdrag att utvärdera lärosätenas samverkan. I avvaktan på förslag från utredningen om ett nytt system för resurstilldelning, som bl.a. ska lämna förslag på hur samverkansuppgiften kan premieras ekonomiskt, avser regeringen att använda bedömningar av samverkan med det omgivande samhället som grund för tilldelning av nya resurser. Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 42 anser motionärerna att ett reformerat resurstilldelningssystem bör utredas. Man vill bl.a. att möjligheten att inkludera en koppling till etablering på arbetsmarknaden ska ses över. Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 9. I kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 3 anser motionärerna att en del av ersättningen till lärosätena bör betalas ut först när studenterna har fått en anställning. I samma kommittémotion yrkande 4 anser motionärerna att det bör utredas hur ett finansieringssystem för högskolan kan bli mer kvalitetsdrivande. I motion 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 5 föreslår motionärerna att konstnärliga högskolor ska ha ett samlat anslag. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) vill motionärerna att möjligheterna att stärka undervisningens kvalitet ska ses över, bl.a. genom att mer lärarledd undervisning införs (yrkande 1). I samma kommittémotion vill motionärerna att möjligheterna att tillsätta en utredning av resursfördelningssystemet till den högre utbildningen ska ses över (yrkande 17). Man vill ha ett resursfördelningssystem där kvalitet, arbetslivsanknytning och regional samverkan premieras. Ett liknande yrkande finns även i kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 15. I denna kommittémotion yrkande 18 vill motionärerna se ett ökat fokus på excellens och kvalitet genom att bl.a. prioritera mer resurser per forskare i stället för fler forskare. Enligt motionärerna kräver det bl.a. stabila ekonomiska förutsättningar för forskare genom basanslag och en ökad långsiktighet i de externa forskningsanslagen. I motion 2016/17:3105 av och (båda C) anser motionärerna att regeringen bör se över möjligheten att förbättra förutsättningarna för humaniora vid landets lärosäten när det gäller såväl ersättningsnivåer som andelen lärarledd undervisning. I kommittémotion 2016/17:3561 av m.fl. (V) anser motionärerna att regeringen bör införa en jämställdhetsbonus i lärosätenas basanslag för att främja en jämnare könsfördelning inom forskningen och akademin (yrkande 3). I samma kommittémotion anser motionärerna att regeringen bör utreda hur man kan uppnå minskade hyreskostnader för universitet och högskolor som hyr av Akademiska hus i syfte att frigöra en större andel av lärosätenas budget för forskning (yrkande 5). I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) anser motionärerna att regeringen ska ges i uppdrag att utreda ett system där lärosätena tilldelas resurser för utbildning och forskning i ett samlat anslag (yrkande 7). I samma kommittémotion anser motionärerna att en ökad specialisering bör kopplas till resurssystemet (yrkande 16). Om resursfördelningssystemet är tillräckligt skarpt och tydligt premierar kvalitet kommer det att leda till en önskvärd ökad specialisering, menar man. I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 13 menar motionärerna att högskolans resurstilldelningssystem bör belöna både vetenskaplig kvalitet och kvalitet i samverkan och nyttiggörande. I motion 2016/17:1123 av (KD) anser motionären att statens anslag till de fyra fristående teologiska högskolorna för utbildning och forskning ska ske likvärdigt och utifrån samma beräkningsgrund (yrkande 1). Motionären anser också att de fristående teologiska högskolorna ska få statliga fakultetsmedel på samma grunder som statliga lärosäten (yrkande 2). I motion 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 2 anser motionärerna att fördelningen av forskningsanslag behöver ses över i syfte att få en jämnare fördelning mellan lärosätena så att yngre universitet och högskolor inte missgynnas. Tilldelningen av forskningsresurser i avvaktan på ett nytt system I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 7 anser motionärerna att kvalitet och samverkan i forskning bör premieras och att av tillförda direkta anslag bör fördelas baserat på prestation enligt en modell där alla lärosäten konkurrerar i samma grupp, inklusive och . Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 3. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 8 anser motionärerna att regeringen ska återkomma till och redovisa vilka principer som ska gälla för tilldelning av forskningsresurser . Regeringen behöver bl.a. återkomma med en definition av den nya indikatorn samverkan. Enligt motionärerna får samverkan inte ske på bekostnad av vetenskaplig och konstnärlig kvalitet och excellens. Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 4. I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 4 förutsätter motionärerna att , inför besluten om resursfördelning , kommer att ges möjlighet att besluta om principerna för fördelning av forskningsresurser . Utredning om högskolans resurstilldelningssystem m.m. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det har framförts kritik mot högskolans resurstilldelningssystem. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att det finns skäl att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om principer och former för resurstilldelningen till universitet och högskolor. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att en sådan utredning bör omfatta både resurserna till utbildning på grundnivå och avancerad nivå och till forskning och utbildning på forskarnivå.