bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Regeringens och de andra partiernas förslag till anslagsfördelning avstyrks i den mån de inte överensstämmer med förslagen i de nyssnämnda motionerna. Däremot tillstyrker vi regeringens förslag till investeringsplan och finansiella befogenheter för liksom även förslaget om nivån på elberedskapsavgiften. När det gäller regeringens förslag till olika bemyndiganden som är kopplade till några av anslagen, avstyrker vi regeringens förslag som gäller de anslag som vi avvecklar helt i vårt förslag (se bilaga 7). Det innebär således att vi avstyrker regeringens förslag om bemyndiganden om anslagen 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft, 1:5 Planeringsstöd för vindkraft, 1:7 Energiteknik och 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. När det gäller anslaget 1:4 Energiforskning har vi föreslagit en sänkning med . Vi har däremot inte föreslagit någon annan nivå än vad regeringen har gjort när det gäller bemyndigandet för detta anslag eller de övriga bemyndigandena som regeringen föreslår. Utöver det vi nu har sagt om anslagen gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Med det anförda tillstyrker vi förslaget till anslagsfördelning som finns i bilaga 6 och förslaget om beställningsbemyndiganden som finns i bilaga 7. Anslag inom utgiftsområde 21 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: utgångspunkt är det ska löna sig bättre att jobba och att statens kärnuppgifter som skola, vård och trygghet måste stärkas. Vårt budgetalternativ innehåller därför reformer för att öka jobbchanserna och satsningar för att åter upprätta kunskapsskolan, halvera vårdköerna och stärka primärvården samt den största trygghetssatsningen . behöver också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. Vår syn på den övergripande ekonomiska politiken i övrigt framgår av partimotion 2017/18:3681 (M). beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster (bet. 2017/18:FiU1). har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. Genom beslutet fastställdes att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 3 . I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom genom det nyssnämnda rambeslutet har ställt sig bakom regeringens förslag väljer vi att inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 21 Energi. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande vår syn på energipolitiken i allmänhet och på regeringens förslag. Vi refererar också den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3897. välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. som hushåll måste kunna räkna med en trygg tillgång till energi. Historiskt har hanterat den uppgiften väl. Det måste vi klara även . ska ha ett robust energisystem som står på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi. Energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när såväl medborgare som företag behöver den. Alla delar av samhället är beroende av att dessa mål kan uppnås. Detta ställer höga krav på hur energipolitiken utformas. Vi har redan berört elens betydelse som energibärare i det svenska energisystemet. El är och förblir en i den svenska energiförsörjningen, och mål är att elproduktion ska bli helt klimatneutral. Vi vill därför se en fortsatt satsning på koldioxidneutrala alternativ för elproduktion. För att även fortsättningsvis kunna värna svenska jobb och konkurrenskraftiga elpriser för både hushållen och den elintensiva industrin är det mycket viktigt att de helt dominerande och klimatvänliga kraftproduktionsslagen vatten- och kärnkraft inte hotas av orimliga skattepålagor. Förnybara energikällor är betydelsefulla för att minska den miljöpåverkan som kommer från svensk energiproduktion. Staten har i sin tur en viktig roll när det gäller att stödja framväxten av ny energiproduktion genom att bidra till finansieringen av forskning och utveckling samt underlätta miljöriktiga val för konsumenterna. Konkurrens på elmarknaden är för övrigt också viktigt. En fungerande elmarknad i minskar sårbarheten och ökar leveranssäkerheten. Innan vi kommenterar regeringens budgetförslag på det energipolitiska om-rådet vill vi betona den stora betydelsen av tydliga och långsiktiga spelregler inom energipolitiken. Mot den bakgrunden ser vi positivt på den ramöverenskommelse som fem partier slöt på det energipolitiska området . var pådrivande i arbetet med att få till denna historiska överenskommelse. Utan insatser hade det exempelvis inte blivit någon expressavveckling av effektskatten på kärnkraft eller någon kraftigt sänkt fastighetsskatt för vattenkraften. Det samlade resultatet är bl.a. en energiuppgörelse som långsiktigt säkrar förutsättningarna för att kärnkraften även ska kunna vara en viktig del av energiförsörjning . Med energiöverenskommelsen i botten och kloka och brett politiskt förankrade slutsatser från den parlamentariskt sammansatta ser vi relativt ljust på förutsättningarna att kunna vara med och forma en energipolitik som svarar mot omvärldens krav på både kort och lång sikt. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi ser vi liksom regeringen värdet i att det satsas betydande statliga medel på energiforskning. Många av morgondagens utmaningar kan vara möjliga att möta med morgondagens teknik. Energitekniska landvinningar kan exempelvis bidra till att lösa klimatproblem, men även till den svenska konkurrenskraften på en global marknad. Forskning som inriktas på förnybar energi är viktig och bör fortsätta. Däremot saknas det möjlighet att finansiera kärnenergiforskning via energiforskningsanslaget. Detta ser vi som problematiskt. Vi menar att oavsett vad man har för uppfattning om kärnkraftens framtid, är det otvetydigt så att detta kraftslag kommer att användas i under åtskilliga årtionden till. Om ska kunna hantera de befintliga reaktorerna, ha möjlighet att bygga nya och att avveckla äldre reaktorer på ett säkert och effektivt sätt krävs det att man lyckas behålla kompetensnivå och forskningskompetens. Beträffande de övriga anslagen innebar det förslag som vi och lagt fram att anslaget 1:7 Energiteknik skulle återställas till tidigare nivå som en följd av att vi inte står bakom regeringens satsningar på att finansiera stöd till investeringar i solceller. När det gäller anslagsfördelningen i övrigt innebär det förslag som har presenterat att anslaget 1:10, som har den diffusa titeln regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning, minskas med 2018 i förhållande till regeringens förslag. Vidare innebär förslaget lägre anslagsnivåer när det gäller ytterligare några av anslagen inom utgiftsområdet (se bilaga 2), vilket sammantaget innebär att vårt budgetalternativ för utgiftsområde 21 Energi är lägre än vad regeringen föreslår. Anslag inom utgiftsområde 21 (C) (C) anför: Mitt i en stark, internationellt driven, högkonjunktur växer problemen i den svenska ekonomin. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större andel av de arbetslösa. öppnar sig en klyfta mellan de orter som växer och som har följt med i den globala uppgången och de orter som har ställts utanför. Jag och anser att regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamt när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Hur ser på den övergripande ekonomiska politiken framgår av partimotion 2017/18:3716 (C). har genom sitt beslut fastställt att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 3 2018 (bet. 2017/18:FiU1). förslag är lägre än regeringens förslag, och det hade därmed varit formellt möjligt för mig att reservera mig mot regeringens förslag och i stället ställa mig bakom förslag. samlade budgetförslag ska emellertid betraktas som en helhet där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Mot denna bakgrund väljer jag att avstå från att delta i beslutet om anslag och redovisar i stället politik inom utgiftsområdet i detta särskilda yttrande. Inledningsvis vill jag understryka att jag anser att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3708. Innan jag kortfattat berör min och syn på anslagsfördelningen inom det nämnda utgiftsområdet vill jag nämna något om övergripande syn på energipolitiken. Utvecklingen på energiområdet har varit mycket positiv . Mer än hälften av energikonsumtion kommer från förnybara energikällor. vägvinnande agerande som alliansregeringens gröna röst och alliansregeringens energiöverenskommelse har lagt grunden för detta. Den positiva utvecklingen måste emellertid värnas. Jag anser att både har en möjlighet och en skyldighet att vara ledande i den gröna omställningen. Vi har fantastiska förutsättningar att fasa ut den fossila energin. mål är att energisystem ska vara helt förnybart 2040 och inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Energi och transporter är grundstenar för att göra det möjligt för människor att bo och verka var de vill, att hjälpa människor ur fattigdom och att minska avståndet mellan stad, land och kontinent. Bilar och andra fossilbränsledrivna transporter är emellertid miljöbovar som tillsammans står för drygt en tredjedel av alla utsläpp i . Alldeles för få fordon drivs av miljövänliga drivmedel som exempelvis förnybar el och biodrivmedel. Jag och står bakom den energipolitiska överenskommelse som slöts mellan fem partier . har länge varit drivande för en bred överenskommelse över blockgränserna om inriktningen för den framtida energipolitiken och verkat målmedvetet för att Alliansens energipolitiska uppgörelse ska fungera som utgångspunkt för en stabilt politiskt förankrad och därmed långsiktigt hållbar uppgörelse. Överenskommelsen har därefter även fungerat som bas för de förslag som presenterade och som har omsatts eller kommer att omsättas i praktisk handling. Det handlar exempelvis om en förlängning av elcertifikatssystemet, åtgärder som syftar till att värna både små- och storskalig vattenkraft och som skapar stabila marknadsförutsättningar för såväl elproduktionsbolag som mikroproducenter. Överenskommelsen pekar även ut mål och viktiga reformer för ett mer flexibelt elsystem. Vidare ger den de långsiktiga förutsättningar som krävs för att nå ett helt förnybart energisystem. Ny teknik med batterier och digitalisering ger nya förutsättningar och lösningar för effektivisering, energilagring, flexibel användning och smarta elnät. Exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi skapas som den utvecklingen tryggar både och våra grannländers elförsörjning. Detta kommer dock att kräva nätinvesteringar och utbyggd överföringskapacitet som möjliggör en större export av el till våra grannländer. Export av förnybar el gör dessutom stor klimatnytta när den ersätter fossil kraftproduktion i andra länder. Med en allt större andel väderberoende elproduktion ökar emellertid också behovet av mer flexibel elanvändning bl.a. i syfte att kunna sänka effektuttaget under vissa perioder. Då är det viktigt att det lönar sig att planera sin elanvändning. Smarta elmätare och smarta apparater i kombination med lämpligt utformade affärsmodeller för att användarflexibiliteten kan bidra till att både avlasta elnätet och minska elanvändarnas kostnader. Mer närproducerad el ökar också flexibiliteten, gör systemet mindre sårbart och kan ge sänkta kostnader inte minst på landsbygden. I motion 2017/18:3686 om miljöansvar och grön tillväxt redo visas ett stort antal förslag med energipolitisk koppling. Flertalet av förslagen har emellertid inte någon direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområde 21 Energi eller faller inom andra utskotts beredningsområden, exempelvis gäller detta förslag på skatteområdet. De behandlas därför inte i detta betänkande. När det avslutningsvis gäller anslagen inom det nu aktuella utgiftsområdet föreslog en ram som var lägre än regeringens förslag . – av dessvärre avvisade – samlade förslag innehöll bl.a. en högre nivå än regeringens till anslaget 1:7 Energiteknik (+40 miljoner kronor). I förslag avvisas den höjning av anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft som regeringen har föreslagit (–) och anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning avvisas helt (–). Ytterligare några anslagsjusteringar framgår av samlade förslag i bilaga 2. Anslag inom utgiftsområde 21 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller som är utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Det finns fortsatt brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. I motion 2017/18:3752 (L) lägger Liberalerna fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa, en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism och som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. beslutade emellertid om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster enligt regeringens förslag (bet. 2017/18:FiU1). Genom rambeslutet avvisade således förslagen till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per utgiftsområde i den ovannämnda partimotionen 2017/18:3752 (L). Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se, vilket jag självfallet beklagar. Mitt partis budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med de förslag till ramar som Liberalerna förespråkar. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga denna viktiga process och äventyra effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 21 Energi. I detta särskilda yttrande vill jag dock redovisa Liberalernas syn på energipolitiken. Min och Liberalernas vision för energipolitiken är en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Svenskproducerad el kan med fördel även exporteras till gagn för andra länders försörjningstrygghet, energisäkerhet och möjligheter att ersätta fossilbränslebaserad elproduktion. Med detta sagt vill jag understryka att jag och Liberalerna anser att den pågående uppvärmningen av jorden som en följd av ökande utsläpp av växthusgaser är den största framtidsutmaningen för både vår och kommande generationer. Därför är det centralt för oss liberaler att värna klimatsmarta energisystem och på så sätt hålla nere växthusgasutsläppen. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker och effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser och till konkurrenskraftiga priser. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften och därmed för både tillväxten och välfärden i vårt land. Näringslivet och hushållen måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser . Liberalerna har valt att inte stå bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och . Jag och Liberalerna anser att överenskommelsen både är dyr och saknar klimatnytta. Stora konkurrenssnedvridande subventioner ska gå till förnybara energikällor, bl.a. genom höjda ambitioner inom elcertifikatssystemet i då det svenska elsystemet inte behöver mer väderberoende elproduktion. Detta vänder jag mig emot och vill i stället se produktion av förnybar el när den behövs och när någon vill betala för den. Som liberal tror jag på mer marknad och mindre subventioner. Jag vill att tekniken och marknaden ska driva på utvecklingen. Bidrag och subventioner är dyra och snedvrider konkurrensen. Flera experter anser att elcertifikatssystemet är dyrt och att det inte bidrar till mindre utsläpp, utan snarare inverkar negativt på vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet. I stället för att subventionera ny olönsam elproduktion som inte ger klimatnytta borde regeringen fokusera sina klimatinsatser på de sektorer där har höga utsläpp, framför allt transportsektorn. Liberalerna ser positivt på den pågående marknadsdrivna elektrifieringen av denna sektor. En mer omfattande sådan elektrifiering kräver dock en stabil och koldioxidsnål elproduktion som kan leverera ren el till eldrivna fordon. Här spelar klimatsmarta energislag som vattenkraft, kärnkraft och förnybar el en viktig roll. Kärnkraften står för av den svenska elproduktionen. I vårt kalla land med tung basindustri är det nödvändigt med en stabil elproduktion årets – och då behövs kärnkraften. Kärnkraften behövs också för klimatets skull, vilket för övrigt även FN:s klimatpanel anser. Avvecklas kärnkraften kommer att behöva importera mer el och därmed också bli mer beroende av fossil energi. Även våra grannländer kommer att bli än mer beroende av fossilbränslebaserad elproduktion och det är ju något helt annat än att vara klimatsmart. Liberalerna är mot den bakgrunden skeptiska till energiöverenskommelsen eftersom den innehåller skrivningar om kärnkraftens framtid som är så svårtolkade att inte ens de som står bakom överenskommelsen tycks vara överens om innebörden. Detta skapar naturligtvis en olycklig osäkerhet om kärnkraftens framtida roll. Vidare är det viktigt att alltid beakta energifrågornas internationella karaktär. måste därför driva på för ett närmare europeiskt samarbete på energiområdet genom bl.a. EU:s energiunion, och jag ser det som betydelsefullt med fortsatt höga ambitioner när det gäller att bygga ut nät och överföringskapacitet både inom landet och mellan och våra grannländer. Energipolitikens internationella dimension innehåller också emellanåt tydliga säkerhetspolitiska inslag. När gasleveranser används som politiskt påtryckningsmedel behövs en trygg energiförsörjning på europeisk nivå. Jag och Liberalerna anser att beroende av rysk gas måste minska och att gasledningen Nordstream II måste stoppas. Jag och Liberalerna anser därtill att behöver en mer likvärdig beskattning inom energisektorn och en liberalisering av energipolitiken som sätter klimathänsyn, långsiktiga spelregler och konkurrensneutrala villkor i första rummet. Regeringens snabba och dåligt förberedda skatteförändringar på exempelvis solel och biodrivmedel har minskat förutsägbarheten och därmed försämrat förutsättningarna för stabila och långsiktiga villkor för aktuella branscher. Dessutom döms regeringens politik ut som ineffektiv av regeringens egna expertmyndigheter, som och . Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är enligt min och Liberalernas uppfattning mycket betydelsefulla faktorer för att kunna skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi står jag bakom det förslag som finns i Liberalernas kommittémotion 2017/18:3817. I likhet med vad som sägs i motionen anser jag det vara beklagligt att regeringen främst väljer att fortsätta använda en rad kortsiktiga bidrag för att stimulera utvecklingen av förnybar energi. Vad som behövs är i stället långsiktiga och teknikneutrala styrmedel. Jag instämmer därför i Liberalernas uppfattning att anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft och anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft borde avvisas i sin helhet (–respektive –). Eftersom jag och Liberalerna har en skeptisk syn på kortsiktig och ineffektiv subventionspolitik vänder vi oss också mot de satsningar som regeringen gör på stöd till solcellsinvesteringar inom ramen för anslaget 1:7 Energiteknik. Däremot är jag positiv till satsningar på energilagring, och Liberalernas förslag skulle ha inneburit en ökning av anslaget 1:7 Energiteknik med för detta ändamål. När det gäller det största anslaget inom utgiftsområdet – 1:4 Energiforskning – har Liberalerna föreslagit samma anslagsnivå som regeringen. anser jag och Liberalerna att den forskning som finansieras genom anslaget bör ha ett tydligare fokus på att minska utsläppen från industrin och på frågor om flexibilitet och lagring i energisystemet. Vidare är det min och Liberalernas uppfattning att kommunala energi- och klimatrådgivare ska bekostas inom ramen för befintliga medel, och vi har även samma uppfattning när det gäller det regeringen betecknar lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning (anslaget 1:10). Innebörden av detta är att Liberalerna i sitt budgetalternativ har föreslagit en lägre anslagsnivå än regeringen när det gäller det sistnämnda anslaget (–) och när det gäller anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering (–). Utöver de invändningar jag har redovisat när det gäller fördelningen av anslag inom utgiftsområdet vill jag avslutningsvis nämna att Liberalerna även har presenterat förslag på skatteområdet som har nära koppling till utvecklingen på energiområdet. Dessa frågor behandlas dock av andra utskott. Anslag inom utgiftsområde 21 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra.