· H501FiU1 · 2017-11-22 09:01:06 — Att anstränga sig, jobba lite extra, vidareutbilda sig, spara och göra det lilla extra för att stärka välfärdslandet ska inte löna sig i Socialdemokraternas . I Socialdemokraternas blir en intensivvårdssjuksköterska, en gymnasielärare eller en barnmorska höginkomsttagare. I Socialdemokraternas blir de med vanliga löner, välfärdens medarbetare som sliter i vardagen och gör det lilla extra, höginkomsttagare. Ni hörde alldeles rätt: En sjuksköterska med vidareutbildning blir höginkomsttagare. Det handlar inte om att högskattelandet nu går efter de mest välbeställda. Nej, riktningen är ett direkt och tydligt slag mot vanliga löntagare. Människor som med utbildning jobbar i välfärdens kärna sliter extra därför att de är alldeles för få för att räcka till. I en vanlig situation, på jobbet, handlar det om en kraftig brist på lärare, sjuksköterskor, socialsekreterare och de nyckelkompetenser som vi behöver för att upprätthålla vårt välfärdsland. Dessutom är det centralt att de jobbar och ges starka drivkrafter att arbeta ännu mer, för bristen på kompetens inom välfärden är stor men även så när inget annat görs. Detta är precision, skattekirurgi när den är som värst. Med den prickar man enskilda som sliter för att räcka till på vårdcentralen, i sjukhuskorridoren eller i klassrummet. Man vill med den pricka dem som anstränger sig lite till, som vidareutbildar sig och blir mellanchefer och som tar ansvar för att coacha andra på jobbet. De prickas i Socialdemokraternas . Det finns ett brett stöd för att vi ska ha ett progressivt skattesystem, där den som tjänar mer betalar mer i skatt. Men när breda yrkesgrupper i normala lönelägen räknas som höginkomsttagare har regeringen gått för långt. Det är inte rimligt, särskilt inte i då det råder akut brist på utbildad personal i vården och skolan. Vi menar att det är direkt skadligt att avskräcka dessa viktiga yrkesgrupper från att arbeta mer och att anstränga sig. I ett samtal jag hade med en narkossjuksköterska frågade hon: Hur kommer det sig att regeringen inte förstår att detta handlar om oss vanliga människor, att det inte kommer att löna sig för oss att arbeta lite till? Varför beskattar de oss som arbetar hårt och som gör skillnad i patienternas vardag? Och varför inte ge mer och fler drivkrafter till oss som gör skillnad mellan kvalitet och ännu bättre kvalitet i välfärden? Till alla som följer detta, som ser detta och som likt narkossjuksköterskan är oroliga, vill jag säga att när klubban faller här i kammaren handlar det om att en majoritet i kammaren inte tycker att det är tillräckligt viktigt att beskattningen hänger ihop med hur vi kompetensförsörjer och stärker kvaliteten i välfärden - i omsorgen och i skolan. Vi är i en blommande internationell högkonjunktur. Tack vare en stark svensk exportindustri skördar just nu gott. Då väljer regeringen att med skattekirurgisk precision etikettera och beskatta välfärdens medarbetare som höginkomsttagare. Det är svaret vi kan ge narkossjuksköterskan och andra . Jag instämmer i det sa i sitt tal och yrkar bifall till reservationerna 1 och 6. Vi moderater föreslår att man ska ha som mål att ingen lärare, narkossjuksköterska eller sjuksköterska ska betala statlig skatt. De ska inte ses som höginkomsttagare. Det första steget tar vi , genom vårt budgetförslag. Vi vill ändra brytpunkten för den statliga skatten och se till att göra det här möjligt. Vi når tyvärr inte majoritet . När klubban faller kommer många att känna sig ditklämda av den sittande regeringen. Det är breda yrkesgrupper. Grunden för ett långsiktigt och hållbart skattesystem är att människor litar på att skatten går dit den är avsedd att gå. Ett system som enbart lever efter gamla prövningar och som misslyckas med kärnuppgifterna kommer människor snabbt att ifrågasätta och till slut misstro. Därför är det nu tid att göra mer rätt från början. Det är beklagansvärt att regeringen inte kommer med de kraftfulla reformer som skulle göra starkare och stärka välfärdens medarbetare. I låt Sommaren är kort finns det strofer om att dagarna regnar bort. Det kommer inte bara att kännas som att de ansträngningar som lärare, sjuksköterskor, narkossjuksköterskor och andra gör regnar bort framöver, utan drivkrafterna för att utveckla välfärden kommer att stanna av. Och det ska regeringen få ta ansvar för. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 2 och 7. Målet med skattepolitiken är att skapa förutsättningar för välfärden, tryggheten, skolan, vården, omsorgen, försvaret, kulturen och en hel del annat. Skattesystemet ska också styra människors beteenden, bort från sådant som uppfattas som skadligt i olika avseenden, och uppmuntra beteenden som definieras som positiva. Ur synvinkel är det också viktigt att skattesystemet bidrar till att öka viljan att betala rätt skatt. Vi vill ha ett skattesystem som upplevs som rättvist, relevant och effektivt. För att nå dit behöver vi ändra på en del förhållanden i vårt skattesystem . Jag kommer därför att i huvudsak uppehålla mig vid några av dessa skattefrågor. För att tillräckliga skattemedel ska genereras måste skattesystemet premiera de sektorer som skapar underlaget för skatteuttag. Ett viktigt mål för skattepolitik är därför att skapa goda förutsättningar för att starta och driva företag i . I det sammanhanget trycker vi på för att göra det lätt för företagen att anställa och behålla personal. För småföretag är det en mycket stor belastning att bygga vidare med nästa medarbetare - ju mindre företag, desto större relativ påfrestning. Sjuklöneansvar, marginalskatter och kapitalvinstbeskattning är andra stora områden inom skatteområdet som direkt påverkar företagens förmåga att växa, på ett negativt sätt. Nya jobb kommer i huvudsak från små och medelstora företag. Vi vill därför ta bort den allmänna löneavgiften för de första nio anställda och göra det billigare att börja expandera sitt företag. Vi vill ta bort det mycket skadliga sjuklöneansvaret, och vi vill gå i en riktning mot att harmonisera beskattningen av företagaren, oavsett hur han eller hon tar ut sin ersättning ur bolaget. skapar de så kallade 3:12-reglerna en helt onödig byråkrati och enorma kostnader för företagaren, för att de ska hanteras på rätt sätt. Med vår skattepolitik skulle arbetsgivaravgifterna bli lägre än för de nio första medarbetarna i alla företag. Tillsammans med slopandet av sjuklöneansvaret skulle det minska riskerna för att anställa avsevärt. Det skulle i sin tur innebära en riktig energikick, framför allt för de riktigt små företagen där uppstartskostnaden och risktagandet för nästa anställning är kraftigt hämmande för tillväxten. Vår politik skulle därmed öka skattebasen genom att företagsamheten ökar. har det sjätte högsta skattetrycket i världen. Sedan den rödgröna regeringen tillträdde 2014 har det dessutom börjat öka igen, efter att ha varit på väg nedåt . Ett för högt skattetryck gör att vår konkurrenskraft sjunker gentemot omvärlden. Det hämmar många verksamheter från att expandera, och det leder till att företag flyttar utomlands. Det minskar incitamenten för att starta och driva företag, och det minskar drivkrafterna för att gå från arbetslöshet till jobb. Vi behöver därför inleda en långsiktig utveckling för att successivt minska skattetrycket i riktning mot genomsnitt. Vi har lång väg dit, och det kommer att ta att komma dit. Men det är nödvändigt att inse vikten av att vrida skattetrycket åt rätt håll. För att nå dit är det också viktigt att hushålla med skattemedel. Pengarna ska användas rätt och effektivt. Vi behöver också bredda skattebaserna och minska skillnaderna, såväl i momsskattesatserna som mellan olika skattebaser. Ett alltför högt skattetryck ökar också incitamenten för att försöka fuska med skatten. Det är ett stort problem som uppmärksammats med rätta, inte minst . Det är ett allvarligt hot mot den ekonomiska utvecklingen. Det problemet behöver hanteras i båda ändar, det vill säga både med ett bättre skattesystem och genom att skadliga beteenden motverkas och beivras. En annan viktig fråga är att koppla välfärdssystemen till medborgarskapet. Sjuklövern har skapat en enorm framtida kostnadsbas genom en migrationspolitik som innebär att vi har tagit emot fler än vårt välfärdssystem klarar av. Det är det vi nu börjar se effekterna av på allvar. En viktig åtgärd är att sänka inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare. bidrar skattesystemet till att göra människor bidragsberoende, vilket vi anser är både en samhällsekonomisk dumhet och ohederligt mot personer med låga inkomster. Vi vill därför utreda möjligheten att genom skatteväxling mellan direkt och indirekt skatt införa ett högt grundavdrag i storleksordningen . Det skulle vara en viktig milstolpe i arbetet för att stärka den ekonomiska bärkraften för människor med låga inkomster. Vi ser en snabb utveckling med sjunkande pensioner och fattigare pensionärer. Trots att man levt hela sitt liv i , jobbat och strävat på, så räcker inte den allmänna pensionen till mycket mer än att överleva för många människor. Vi måste därför skapa möjligheter för många fler än att spara till sin egen pension. Vi anser dessutom att pension är uppskjuten lön, och vi anser att skatt på pension och lön ska vara lika. Vi budgeterar därför för att pensionärsskatten ska tas bort helt och hållet, vilket vi har gjort ända . har, internationellt sett, en relativt fattig befolkning. Vi vill ändra på det och skapa förutsättningar för många att bygga en egen ekonomisk buffert och trygghet för sig och sin familj. Den rödgröna regeringen går i motsatt riktning när man nu höjer beskattningen på ISK, den enda kvarvarande möjligheten att spara med förmånlig beskattning. Vi ser ett starkt egenvärde i att människor får möjlighet att spara på ett långsiktigt hållbart sätt. Det är bra för på många olika plan, och vi agerar därför mot en höjning av ISK-skatten. anser att den rödgröna regeringens skattepolitik i flera avseenden är skadlig för . Det hoppas jag har framgått. Det brukar allianspartierna också säga att de tycker. Men skillnaden mellan dem och oss är att de inte vill göra någonting åt det. De sitter fast i sitt tänkande . Jag ska därför avsluta mitt anförande med att relatera ett exempel för att ge en bild av hur det kan gå till när sådana skadliga regler får vara kvar. Våra energiskatter regleras av EU genom det så kallade energiskattedirektivet. När det gäller energiskatt på fartygsbränsle har ett stort problem uppmärksammats av våra skärgårdsföretag, som drabbas på ett i vårt tycke otillbörligt sätt genom en felaktig tolkning av energiskattedirektivet. Vi har därför lagt fram ett förslag i skatteutskottet om att rätta till problemet så att skärgårdsföretagen ska kunna köra sina egna företagsinterna transporter på obeskattat bränsle. Det får de inte därför att regeringen tycker att deras transportfartyg ska betraktas som privata nöjesfartyg. Tyvärr blev vårt förslag nedröstat av samtliga partier, som uppenbarligen håller med regeringen om den mycket märkliga bedömningen. Vi anser att måste utnyttja de möjligheter som finns till undantag från felaktiga definitioner i EU-direktiv som inte tar hänsyn till svenska sakförhållanden. Men vi är uppenbarligen ensamma om att tycka så, vilket jag tycker är tråkigt eftersom det skapar problem för . I stället för att agera för att lösa problem med negativ effekt på det svenska samhället, som de flesta är överens om i sak, görs det till ett politiskt spel där medborgarna i vårt land är förlorare. Vi vill förändra och förenkla skattesystemet så att det blir tydligt, relevant och rättvist. Det ska stimulera till företagande och arbete, motverka skadliga beteenden och kunna finansiera trygghetssystem och en välfärd som i första hand riktas till våra medborgare. är, som bekant, ett litet enormt exportberoende land, avhängigt vad som sker runt omkring oss i och i världen. Den internationella konjunkturen spelar oss i händerna när den blomstrar, men det blir mycket tufft för företag och anställda när vi kommer in i en lågkonjunktur. Det är därför oerhört viktigt att , ett tungt exportberoende land, är stabilt och att det när det svajar är förberett för att stå stadigt. Det är så vi ser till att det finns goda förutsättningar för våra företag och företagare. Stabilitet, ansvarstagande samt ordning och reda i de statliga finanserna är viktiga för och allianspartierna. Vi vill också ha ordning på spelreglerna. Vi vill att man ska skilja på innehållet i den ekonomiska debatten men vara överens om förhållningssättet, det vill säga det sätt vi jobbar med de ekonomiska frågorna. Därför är vi nu oerhört beklämda över att har sagt att budgetregler, att hålla ordning och reda på arbetsformerna i , inte är så himla viktigt eftersom har rätt i sak. Det finns arbetsformer i . Vi kallar dem budgetregler. De har funnits i skatteutskottet , och vi förhåller oss till dem. Sedan diskuterar vi innehållet och har olika typer av förslag - och vi kan skilja på de två sakerna. Därför gör du mig nu djupt oroad, . Kommer ni att likt övriga riksdagspartier se till att det är ordning och reda på arbetsformerna och sättet att arbeta tillsammans, det vill säga skilja på det som är politik och det som är reella arbetsformer? Eller kommer ni att kringgå de gemensamma budgetreglerna i , som vi tillsammans har arbetat fram? Det var en alldeles utmärkt beskrivning av läget för den svenska ekonomin och svenskt företagande som gav alldeles . Jag kan bara instämma. Vi ställer oss absolut bakom den beskrivningen. Det måste byggas bra förutsättningar för svensk exportindustri. Hela vår ekonomi är beroende av det. har drivit frågan om att skapa goda förutsättningar för export och att bygga regelverk i samma riktning som har arbetat fram för att skydda skattebaser och så vidare. Vi tycker att det är en bra ordning, och vi har noterat att även driver samma linje. Det är vi tacksamma för. När det gäller den lite luddiga frågan om att hålla sig till regelverk och så vidare, som ställde, antar jag att frågan rör ISK-skatten. Regeringen har lagt fram ett förslag utanför budgetpropositionen i en egen proposition, men regeringen har räknat med intäkten från förslaget i sin budget. Det blir en mycket oortodox hantering av frågan. kan inte se att det finns någon anledning att lägga sig platt för ett sådant beteende. Vi anser att propositionen om ISK-skatten kan hanteras som en egen proposition. Det är inget större problem, och det finns inget lagstöd för att tvinga fram någon annan hantering. Anledningen till att vi känner stor oro över att - och vi har hört det i budgetdebatten - tycker att ett ramverk är luddigt eller att det inte är något som man måste följa grundar sig i att är ett litet exportberoende land. är så enormt beroende av vad som sker i vår omvärld att det måste finnas en stabilitet i hur vi jobbar. Sedan är det fritt fram för alla att tycka olika i politiken, att lägga fram olika typer av förslag. Där ska diskussions- och debattnivån vara hög. Men regelverk för hur vi förhåller oss till och arbetar för att hålla den starka budgeten - att vi ska fatta beslut om ramarna och börja tala om respektive utgiftsområde - är vi överens om. Det handlar om ett förhållningssätt att jobba tillsammans. Jag tycker att det fattas beslut om fel ramar eftersom de moderata ramarna faller. Men jag får förhålla mig till det majoritetsbeslutet enligt det ramverk och styrsystem som vi har byggt tillsammans. Jag tycker att man ska skilja på arbetssätt kontra det politiska innehållet. Det är fel att beskatta sparande, och jag kommer att driva den frågan stenhårt. Om det beslutet går igenom i kommer jag att verka för att det ska rivas upp. Det är fel politik. Men jag är inte beredd att för den delen rucka på de budgetregler, det ramverk, som vi tillsammans har tagit fram, förhållningssättet till hur vi vill stärka de ekonomiska finanserna i vårt arbete i riksdag. Frångår övriga överenskommelser för att ni tycker att det är viktigare att sabotera ett ramverk som utgör grunden för stabiliteten när det svajar till i den internationella lågkonjunkturen? Vi är naturligtvis inte för att riva upp ramverk eller annat. Däremot ligger frågan i det här fallet till viss del utanför budgetpropositionen - trots att regeringen räknar in intäkten. I grunden handlar det här om ett gammalt ramverk från . Vi har inte varit med och kommit överens om att hantera frågor på det här sättet. Däremot har Alliansen och den rödgröna regeringen satt sig i knät på varandra genom den tidigare decemberöverenskommelsen, och den fortsätter man att jobba efter på ett stenhårt sätt. Man vill inte genomföra regler som skulle kunna innebära att regeringen tar sin mats ur skolan och lämnar över till Alliansen. Det är man livrädd för i Alliansen - man vill inte få igenom sina egna förslag. Det är här problemet ligger. ISK-skatten är skadlig; det säger hela Alliansen. Men ni vill inte göra någonting åt det. Ni vill införa den här skatten genom att gå med på regeringens skadliga förslag. Sedan säger ni att ni vill ta bort den. Vad är det för vits med att hantera det på det här sättet? Tycker man att den här skatten är skadlig inför man den inte. Det är enkelt. Vi kan göra på det viset, och jag hoppas att Alliansen och tar sitt förnuft till fånga och röstar med oss i den här frågan. Syftet med skatter bör vara att finansiera offentliga utgifter, styra den ekonomiska utvecklingen i en social och ekologisk riktning samt mildra inkomstspridningen. ska vi vara medvetna om att det finns risk att skatter leder till ett osunt ekonomiskt beteende hos människor och företag om vi inte ordnar skattesystemet rätt. Strävan måste därför vara att skattesystemet är transparent och etiskt legitimt. Människor måste förstå varför skatten ser ut på ett visst sätt och kunna ta in information om hur den används. Skattesystemet ska vara utformat så att den enskilde i största möjliga utsträckning får behålla sin egen lön eller pension innan kompletterande bidrag betalas ut. Målet är att alla heltidsarbetande ska kunna leva på sin lön. För att det målet ska nås har stat och kommun ett ansvar att förvalta varje krona på bästa möjliga sätt. Pengarna är medborgarnas och ska användas varsamt. Varje gång pengar används på fel sätt urholkas skattemoralen. Att tydligt deklarera hur pengarna används och syftet med satsningen borde vara en självklarhet för varje politiker. I en globaliserad ekonomi utsätts främst kapitalskattesystemet för konkurrens. Kapitalskatterna måste därför vara konkurrenskraftiga. Beskattning av inkomster, varor, tjänster eller andra former av beskattning får inte urholka äganderätten och ska utformas enligt skatterättsliga principer som skatt efter bärkraft och likabehandling. Det är viktigt att skattereglerna utformas så enkelt som möjligt för att underlätta bland annat för småföretagen. Just när det gäller enkelheten i skattesystemet har vi alla en hemläxa att göra. Det är övermäktigt för en företagare att göra allt rätt utan att ta hjälp utifrån. Enkelheten och logiken i skattesystemet måste vi alla ta ansvar för. Denna regering liksom tidigare regeringar har tyvärr lyckats skapa fler regler att förhålla sig till i stället för färre. Vi har ett gemensamt ansvar att försöka lösa detta. Med gemensamma krafter är jag övertygad om att vi kan göra skillnad i denna fråga. Det behövs färre regler för småföretagare att förhålla sig till, inte fler. Under den socialdemokratiskt ledda regeringen har centrala välfärdstjänster inom vård, omsorg och trygghet försämrats kraftigt. Det är anmärkningsvärt att regeringen trots högkonjunktur och ett påstått stort reformutrymme står handfallen inför detta faktum. Trots 40 miljarder i reformutrymme som växer till över 70 miljarder har man inga strukturella reformer på viktiga områden. Köerna i vården fördubblas, LSS dras in för enskilda människor, antalet platser på äldreboenden är underdimensionerat och bristen på vårdpersonal och lärare är helt uppenbar. I stället för att sänka skatterna för jobb och företagande har regeringen höjt dem, i synnerhet för dem som studerat och arbetar hårt. Hälften betalar statlig inkomstskatt, vilket är långt fler än vad som var tänkt från början. Regeringen verkar i sin budget ha som mål att allt fler ska betala statlig inkomstskatt, vilket är fel väg att gå. 63 olika skatter som slår mot människors och företags frihet har höjts. Man har också slopat avdragsrätten för gåvor till välgörande ändamål, och i det liggande förslaget till budget höjer man också skatten på sparande. Om skatter ska vara styrande borde man premiera sparande och gåvor till ideella organisationer. Denna regering har gjort precis tvärtom: Bry dig inte om att spara till din framtida pension! Gåvor till ideella organisationer ska du som enskild inte tänka på - det gör regeringen bäst! I vårt förslag till budget återställs många av de skatter som regeringen höjt. Till exempel tar vi bort den särskilda löneskatten för äldre. Utsatta grupper som unga, nyanlända och långtidsarbetslösa får dessutom inkomstskattesänkningar som gör att det blir lönsamt att ta ett jobb - kanske till lägre lön om så krävs. Vi ser helst att tyngdpunkten i framtida diskussioner ligger på att minska skattetrycket men även på en omfördelning där skatt på arbete minskas och i den mån det behövs styrs mer till konsumtion. Beskattningen ska utformas så att arbete gynnas medan förbrukning av ändliga resurser, miljöpåverkande utsläpp och annan miljöskadlig verksamhet motverkas. Vi ser att man försöker bredda mervärdesskattebasen så att den generella mervärdesskatten kan minska. Vi tror att ett generellt minskat skattetryck gynnar både medborgare och stat. sänktes skattetrycket från till av bnp. Det var en positiv utveckling som bidrog både till ökad frihet för enskilda och familjer och till ökade incitament för arbete och företagsamhet. Även framgent borde det vara ett mål i sig att sänka skattetrycket, men varje skattesänkning måste också vägas mot andra angelägna prioriteringar inom välfärden. vill återupprätta välfärdslöftet till våra pensionärer genom en mycket stor skattesänkning som avskaffar skillnaden i beskattning mellan pensionärer och löntagare och därtill ett kraftigt förbättrat bostadstillägg. För seniorer som vill jobba tar vi bort Socialdemokraternas skattehöjningar och sänker jobbskatten. Våra äldre behövs även på arbetsmarknaden. Även om löftena från Socialdemokraterna var stora till pensionärsgrupperna inför valet har man inte lyckats leva upp till detta. har dock i sin budget att avskaffa pensionärsskatten. Det är möjligt för regeringen att göra det - det är bara att rösta på förslag. Innan jag går in på vår skattepolitik vill jag göra en tillbakablick. kritiserade de borgerliga partierna hårt regeringens politik med anklagelser om att politiken inte skulle leda till fler jobb och att vi inte skulle klara ekonomin. Man byggde retoriken på meningen att det inte fanns någon kvalificerad bedömare eller extern analytiker som trodde på regeringens politik. var retoriken att vår politik var sönderkompromissad symbolpolitik. Hur gick det? har vi facit i hand. går 200 000 fler till jobbet än när regeringen tillträdde, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Det gör att vi befinner oss i ett helt nytt läge jämfört med den borgerliga underskottsekonomin med skattesänkningar på lånade pengar. har en helt annan och i nästan unik ekonomisk styrkeposition. Vår tillväxt är starkare än de flesta jämförbara länders, och statens budget visar nu betydande överskott. Ca 40 miljarder används till reformer, och ca 40 miljarder amorterar vi statsskulden med. Det är ordning och reda i statsfinanserna. när överskotten växer och statsskulden är den lägsta gläds vi väl alla. Detta har varit ett stort jobb för regeringen och den utomordentliga finansministern . Det har varit hårda prioriteringar och nödvändiga omläggningar. Exempelvis inom skatteområdet har ineffektiva skatterabatter som inte skapade jobb avskaffats.