bet · H401UbU20 · 2017-05-19 00:00:00 — Vi anser därför att man ska tydliggöra formerna för samarbete och ansvar mellan kommunerna, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter när det gäller studiestartsstödet. När det gäller regeringens förslag om att de medel som avsätts för studiestartsstödet bör fördelas till kommunerna enligt en särskild fördelningsnyckel är det oklart både hur fördelningsnyckeln kommer att se ut och hur fördelningen kommer att falla ut. Vi vill därför att regeringen återkommer med besked om hur fördelningsnyckeln kommer att se ut som ska styra fördelningen av stödet och att det ges möjlighet för remissinstanser att inkomma med synpunkter. Regeringen föreslår att stödet ska delas ut i mån av tillgängliga medel. Om resursramen tar slut finns det enligt vår uppfattning en risk att personer som skulle ha varit berättigade till studiestartsstöd blir utan. Exempelvis lär en person som blir berättigad till studiestartsstöd ha större chans att få det än en person som blir berättigad till stödet . Vi ser även en risk för att det uppstår skillnader mellan olika kommuner i hur man använder sig av möjligheten till studiestartsstöd och hur det beviljas. Vi anser därför att man ska utreda hur det kan förhindras att individer behandlas olika i fråga om studiestartsstödet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Den närmare utformningen av studiestartsstödet, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3680 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Regeringen föreslår i propositionen att samma regler ska gälla vid sjukdom för den som har studiestartsstöd som för den som har studiemedel; det ska alltså inte vara möjligt att vara deltidssjukskriven och studera på halvtid med studiestartsstöd. Även om det i teorin är möjligt att vara deltidssjukskriven, innebär det en ekonomiskt svår situation då studiemedlet eller studiestartsstödet minskas som det inte finns någon möjlighet till ersättning från sjukförsäkringen. Sjukpenning betalas endast ut till studenter som är heltidssjukskrivna. Följden blir att studenter har att välja på att antingen fortsätta studera på heltid, trots behov av deltidssjukskrivning, eller att tvingas avsluta studierna. Detta kan vålla stora problem för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar eller funktionsnedsättningar att kunna fullfölja sina studier. Det stänger därmed också ute många från att ta del av studiestartsstödet för att kunna börja studera. Mot bakgrund av detta anser jag att regeringen bör bereda frågan om möjlighet till deltidssjukrivning för studerande med studiemedel och studiestartsstöd vidare, i linje med förslaget från den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. I propositionen föreslår regeringen att motsvarande regler för bostadsbidrag ska gälla för såväl den som har studiestartsstöd som den som har studiebidrag. Bostadsbidraget fyller en viktig funktion i att ge trygghet att klara en hög hyra . Dock är det viktigt att påpeka att den föreslagna lagtexten innebär att möjligheterna att få bostadsbidrag blir väldigt olika för studerande med studiestartsstöd i jämförelse med studerande med studiemedel. Det beror på att studerande med studiestartsstöd enligt förslaget kommer att få en betydligt högre bidragsgrundande inkomst än studerande med studiemedel. Jag anser att studerande med studiestartsstöd bör ha samma rätt till en trygg boendesituation som studerande med studiemedel. Därför bör det utredas hur rätten till bostadsbidrag med studiestartsstöd kan regleras så att den bli likvärdig med den för studenter med studiemedel. Jag anser att arbete vid sidan av studierna ska vara en möjlighet och inte en nödvändighet för den som studerar på heltid. De som omfattas av studiestartsstödet är de som har högst behov av utbildning. Då bör också samhället skicka en signal om vikten av att fokusera på studierna. Studerande har olika förutsättning att arbeta vid sidan av sina studier, och ett för högt fribelopp kommer också att förändra synen på studier som en heltidssysselsättning. Det innebär antingen förlängda studietider och att inträdet på arbetsmarknaden skjuts upp eller att kvaliteten på studierna sjunker. Därför bör förslaget till fribelopp för studiestartsstöd läggas på en nivå som uppmuntrar till fokus på studierna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Avskrivningsmöjligheten för studielån, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3659 av m.fl. (SD) yrkande 2. Vi anser att man ska behålla det nuvarande systemet med avdragsmöjligheter på studielån för studier på grund- och gymnasienivå, om studenten går vidare till högre studier. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har i reservation 1 yrkat avslag på propositionen (jämför motion 2016/17:3659 yrkande 1). Vår uppfattning är att redan har ett av världens mest generösa studiestödssystem. Att införa ett system med bidrag för en grupp studenter, medan andra är tvungna att låna pengar för sina studier, är uppenbart orättvist. Alla studenter bör i detta sammanhang behandlas lika samt få liknande villkor. Vi anser också att ett system med bidrag i stället för lån är tveksamt som medel för att skapa motivation till studier. Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (C) (C) anför: Jag har i reservation 1 yrkat avslag på propositionen (jämför motion 2016/17:3688). Regeringens ambition att få fler människor i arbete är bra, men att införa ett studiestartsstöd är inte rätt väg att gå av flera anledningar. har ett generöst studiemedelssystem och avgiftsfria studier från grund- till högskola. Att ge en grupp – regeringen beräknar att det kan röra sig om ca 15 000 personer – särskilda förmåner gör att studenter i samma kurs får olika ersättningar. För en bättre matchning på arbetsmarknaden behöver man i stället underlätta för fler att studera. Det handlar om personer som har behov av behörighetsgivande utbildning för karriärväxling, personer som under sitt yrkesliv vill vidareutbilda sig och personer som behöver på sig att avsluta sina studier, exempelvis halvtidssjukskrivna eller personer som gått i särskola. Det handlar också om äldre som inte ges möjlighet att studera med studiemedel och det faktum att vi kommer att behöver jobba allt längre för att säkra välfärden. Det finns en risk att studiestartsstödet lockar till studier av fel anledning. En betydande faktor för att framgångsrikt klara av sina studier är att det finns studiemotivation hos den studerande. Drivkraften får inte vara ersättningen. Incitamentet ska i stället vara studier som leder till jobb. Utbildning ska ses som den investering den är. Den ska inte vara en konsumtionsvara. Utbildning behöver därför kopplas närmare arbetsmarknaden, och studie- och yrkesvägledningen ska stärkas för mer informerade studieval. Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd, punkt 1 (KD) (KD) anför: Jag har i reservation 1 yrkat avslag på propositionen (jämför motion 2016/17:3690). Det finns möjlighet att studera med studiemedel i form av lån och bidrag. Det är också tveksamt om studiestartsstöd kan främja en högre studiemotivation, och av rättviseskäl vore det fel att vissa ska kunna studera med bidrag medan andra tvingas ta lån för samma utbildning. Inriktningen ska i stället vara att öka genomströmningen i gymnasieskolan, vilket (SOU 2016:77) vill åstadkomma. Målet är att varje elev ska få hjälp och stöd att klara grund- och gymnasieskolan. Det är snarare genom tidiga insatser, i både grund- och gymnasieskolan, som man kan hjälpa elever som håller på att halka efter. Satsningarna bör ligga i det ordinarie skolsystemet för att så få som möjligt ska behöva återgå till grundutbildning när de nått vuxen ålder. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:158 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om studiestartsstöd. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. 2016/17:3659 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2016/17:158 om studiestartsstöd. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behålla den tidigare avskrivningsmöjligheten för studielån och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3676 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3680 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör bereda frågan vidare om möjligheten för studerande med studiestartsstöd till deltidssjukrivning i linje med vad den parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslog angående studiemedlet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur rätten till bostadsbidrag med studiestartsstöd kan regleras så att den blir likvärdig den för studenter med studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslaget till fribelopp för studiestartsstöd bör läggas på en nivå som uppmuntrar till fokus på studierna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3688 av och i (båda C): avslår proposition 2016/17:158 Studiestartsstöd – ett nytt rekryterande studiestöd. 2016/17:3689 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att utöka studiestartsstödet till personer med gymnasieutbildning och som varit utan arbete , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att individer själva ska kunna ansöka om studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa möjligheter att läsa på yrkesvux med studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydliggöra formerna för samarbete och ansvar mellan kommunerna, Arbetsförmedlingen och andra berörda myndigheter när det gäller studiestartsstöd och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag på hur den särskilda fördelningsnyckel som ska styra fördelningen av stödet ska se ut, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda hur det kan förhindras att individer behandlas olika i frågan om studiestartsstödet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3690 av m.fl. (KD): Vi i har i våra budgetförslag sedan en haft förslag som liknar studiestartsstödet, som vi ska diskutera . Det handlar om en proposition från regeringen. Den tidigare alliansregeringen såg redan då vikten av att fler arbetslösa får komma in i utbildningssystemen. såg vi till att man kunde ge ett förhöjt studiebidrag till vissa arbetslösa ungdomar i åldern . Därför är vi såklart positiva till detta förslag från regeringen. Vi har en del viktiga frågor och invändningar när det gäller detaljer och genomförande. Vår stora farhåga kanske framför allt handlar om detta: Vi ser detta förslag som en väldigt liten del av vår samlade politik för att få människor i arbete, medan detta tycks vara regeringens stora och kanske enda förslag för att lösa detta gigantiska problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestartsstöd - ett nytt rekryterande studiestöd Vi står såklart bakom alla våra reservationer och förslag, men jag skulle vilja yrka bifall till reservation nr 4. Vill man läsa alla våra förslag kan man göra det. Varför gör vi då det här? Vilket problem löser studiestartsstödet? Det kortaste svaret är: arbetslösheten. Studiestartsstödet löser förstås inte hela problemet med arbetslöshet. En stor del av alla som är arbetslösa är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och saknar grundläggande utbildning. Den enskilt största gruppen bland nyanlända som är inskrivna på Arbetsförmedlingen saknar grundskoleutbildning. Om man tittar generellt på arbetslösa som har varit utanför arbetsmarknaden länge ser man att nästan alla dessa har luckor i sitt utbildningsintag. är det så att om man är inskriven hos Arbetsförmedlingen går man i första hand på utbildningar hos Arbetsförmedlingen. Dessa utbildningar är i regel korta, så om man har stora luckor och stora brister är det väldigt svårt att få detta behov tillgodosett genom Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen får heller inte konkurrera med det vanliga utbildningssystemet. Till exempel kan man inte gå en svetsarutbildning och få alla de licenser som krävs för att sedan jobba som svetsare om man gör detta inom Arbetsförmedlingen. Även själv säger att dess utbildningar inte fungerar och att de, tyvärr, gör mer skada än nytta. Detta har man såklart försökt att göra någonting åt, men man har inte lyckats. Faktum är att det finns andra utbildningar som fungerar. Det finns yrkesutbildningar inom vuxenutbildningen som fungerar. Det finns många gymnasieutbildningar som fungerar. Vårt förslag är att människor i större utsträckning ska gå dessa riktigare utbildningar, som fungerar bättre. Man kan såklart naivt fråga varför människor inte gör detta. Det enkla svaret är att det inte finns tydliga och riktiga incitament att göra det. Om man är inskriven på Arbetsförmedlingen får man bidrag och a-kassa därifrån. Detta belopp är större än beloppet man får via studielånet och studiemedlen som man får om man ska läsa på komvux. Varför skulle den som har barn och som har säkra intäkter från Arbetsförmedlingen frånsäga sig dessa och i stället bygga upp ett studielån? Varför skulle någon göra det - särskilt om man har tidigare erfarenheter av att man har svårt att få jobb och av att man har haft problem med att klara utbildningar? Varför skulle man ta den risken? Människor gör inte det. Detta är ett incitament och ett sätt att göra denna övergång mycket mer motiverad ekonomiskt. Det handlar inte främst om att öka studiemotivationen med det här medlet, vilket är den invändning som vi har mot förslaget. Vi tror inte att pengar ökar själva studiemotivationen. Vi tror inte att dessa pengar ens kan göra det ekonomiskt möjligt att plugga. Motivationen behöver man ha själv. Därför tycker vi att man skulle kunna öppna upp för att individer självmant skulle kunna ta initiativ till att ta del av detta stöd. Någon måste såklart göra en prövning av om personen har behov av stödet, men vi tror att ett sådant system skulle göra det hela mer rättssäkert än om det - som i propositionen - bara är kommunens ansvar att ha uppsökande verksamhet och att välja ut dem som man tycker ska få tillgång till det här. Vi vill ha en kombination av dessa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestartsstöd - ett nytt rekryterande studiestöd Man kan också invända mot detta förslag med att säga att en massa människor kommer att läsa samma utbildningar men få olika typer av ersättningar och olika mycket i ersättning, vilket är orättvist. Så är det . En del har studiemedel. En del har mer studiemedel än andra. En del jobbar . En del får bostadsbidrag - andra får det inte. En del får kompletterande försörjningsstöd. En del får etableringsersättning. Folk kan få olika typer av bidrag trots att de läser i stort sett samma utbildning. Jag säger inte att det är enkelt eller oproblematiskt. Det är klart att det kan skapa en känsla av orättvisa. Men det vore värre att inte se till att människor får ett arbete - det är i grunden det stora problemet. Om detta kan göra att fler människor får ta del av större och bättre utbildningsinsatser, som leder till jobb, tycker jag att vi ska genomföra det. Ett annat otydligt kriterium som har satts upp i propositionen är att man för att kunna ta del av studiemedlet inte får ha avslutat en gymnasieutbildning. Då undrar jag: Hur blir det om man har avslutat en utomeuropeisk gymnasieutbildning? Är detta likvärdigt med att ha avslutat en gymnasieutbildning? Den som har läst en gymnasieutbildning i, låt säga, kan likväl stå extremt långt ifrån arbetsmarknaden i . Kan den som har läst stora delar av en gymnasieutbildning men kanske inte fullföljt den få läsa en yrkesutbildning på komvux och få detta stöd? Detta är någonting som även Arbetsförmedlingen tar upp som en fråga i sina remissvar. Vi vet att det är mycket svårare att få rätt att läsa en yrkesvuxutbildning än en högskoleförberedande utbildning. För dem som står allra längst ifrån arbetsmarknaden är det viktigaste att bara få ett jobb, snarare än att läsa kurser som gör att man senare kan läsa vidare på högskola. Dessa är några av de frågor som vi tar upp i våra reservationer. Generellt tackar vi dock för denna proposition. Vi yrkar bifall till reservation 1, med vårt särskilda yttrande. Regeringens förslag innebär att studenter med stort utbildningsbehov kommer att få bidrag i stället för studielån , gällande lägre studier. En grupp människor får bidrag, medan andra studenter får låna pengar. har gruppen med stort utbildningsbehov fått låna pengar och fått möjlighet till att skriva av studieskulder vid fortsatta högre studier. Det kan vi tycka är en rimlig morot. Tanken bakom förslaget kan väl sägas vara god. Stödet vänder sig till alla med stort utbildningsbehov, så länge pengarna räcker. Alla i nämnda grupp kommer alltså inte att få ta del av förmånen, i alla fall inte om det är tillräckligt många som kommer i fråga. Detta är med andra ord ingen rättighetsbaserad reform. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestartsstöd - ett nytt rekryterande studiestöd Dock är det tveksamt vilket långsiktigt resultat detta stöd kommer att ge. Vi har en flora av bidrag för att nyanställa svaga grupper på arbetsmarknaden, och de flesta sådana åtgärder har gett ett mycket klent resultat. Självklart ska man fortsätta att försöka minska arbetslösheten med olika metoder, men det är tveksamt om motivationen räcker ända fram för dem som börjar att studera med det liggande förslaget men ändå inte har börjat studera med de nuvarande reglerna. Framför allt kan vi inte ha särregler för en grupp människor i samhället. Jag ansluter mig här till Per ord om att samhället varken ska ha kelgrisar eller styvbarn. Vi har ett system för studiemedel som kan sägas vara ett av världens mest generösa och som dessutom har tjänat oss väl . Detta är ett system som alla människor kan ta del av och som ger människor möjlighet att skaffa sig en utbildning. Låt oss hålla oss till det och behandla alla lika och rättvist - inga kelgrisar och inga styvbarn. Vi har en förmån för dem med stort utbildningsbehov. Studerande som fortsätter sina studier på högskolenivå får möjlighet att skriva av sina tidigare lån. Vi tycker att detta är en rimlig och vettig ordning. De som anstränger sig och studerar utifrån en besvärlig utgångspunkt får en liten extra morot. Det tror jag att till och med Per skulle ha accepterat. Även vi kan dock med dagens problem tänka oss att tumma en smula på Per devis om kelgrisar och styvbarn. finns det begränsningar för hur länge man får ta studielån på grund- och gymnasienivå, och vi kan tänka oss en minskning av begränsningarna just för gruppen med stort utbildningsbehov. , fru talman: talar om att förslaget ska öka den sociala rättvisan. Vi vänder oss inte emot att öka den sociala rättvisan. Men i verkligheten måste man ha en balans mellan den sociala rättvisan och den förutsättningslösa rättvisan, och vi anser att förslaget missar denna balans. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Vi diskuterar studiestartsstöd, som vänder sig till personer med kort utbildningsbakgrund så att de ska få bättre förutsättningar på arbetsmarknaden. Den stora utmaningen i är den starka klyvningen mellan de människor som har en framtidstro och de som inte har det och mellan de människor som står nära arbetsmarknaden och har ett jobb och de människor som befinner sig i ständigt utanförskap. Jag har uppfattat att det här är regeringens förslag för att lösa utmaningen med dem med kort utbildningsbakgrund. Men för att få människor som står långt ifrån arbetsmarknaden att komma närmare krävs det reformer, och det krävs framför allt att människor känner att utbildning och arbete lönar sig, att man genom att utbilda sig också får tillgång till ett arbete som gör att man kan få frihet, egenförsörjning och allt vad det innebär. Det absolut viktigaste incitamentet för människor att utbilda sig måste vara att det sedan lönar sig att arbeta. Men det behövs ännu mer för att nå den här gruppen. Det krävs starkare studie- och yrkesvägledning, att utbildningars koppling till arbetsmarknaden blir ännu bättre, att matchningen på arbetsmarknaden förbättras, men också att det blir fler jobb som kräver lägre utbildningsbakgrund eller kortare utbildning, så kallade enkla jobb. Detta är det allra viktigaste för att kunna bryta den tudelning och det utanförskap som vi ser, men i de här delarna lyser tyvärr regeringens förslag med sin frånvaro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestartsstöd - ett nytt rekryterande studiestöd har ett av de mest generösa utbildningssystemen i världen med avgiftsfria utbildningar från grundskola upp till högskola. Vi har ett väldigt generöst studiemedelssystem . Det vill vi från sida självklart utveckla genom att skapa mer flexibla system, så att vi kan möta de utmaningar som finns. Människor som behöver vidareutbilda sig mitt i livet och karriärväxla och människor som till exempel behöver läsa med långsammare studietakt på grund av sjukskrivningar eller på grund av att man har gått i särskola ska få möjligheten att avsluta sina studier på ett bättre sätt. Det är också viktigt att människor i högre åldrar ska kunna utbilda sig bättre, och det kräver reformer för ett mer flexibelt studiesystem. När det gäller förslaget som vi debatterar om studiestartsstöd kan man konstatera att det är en kostsam reform, men också att det är svårt att påvisa effekter av det tidigare rekryteringsbidrag för vuxenstuderande som studiestartsstödet grundar sig på. Det visar bland annat om de bidrag som fanns tidigare. Förslaget riskerar också att leda till både orättvisa och onödig byråkrati. Att ge en viss grupp särskilda förmåner gör ju att studenter som befinner sig i samma klassrum och läser samma kurs får olika ersättningar. Men det kommer också att innebära att människor med liknande förutsättningar, men beroende på var i landet man bor, kommer att ha olika möjligheter med tanke på att det är upp till kommunerna själva att bestämma om de ska använda sig av stödet eller inte och också att sätta upp de lokala riktlinjerna. Det skapar en orättvisa och riskerar att leda till onödig byråkrati för att nyttja bidraget. Varför ska vissa studenter få särskilda förmåner när andra inte får det? Och varför ska vissa individer som bor på en viss plats få tillgång till bidraget medan andra inte får det utifrån de lokala riktlinjerna? Jag tycker att det är viktiga frågor att fundera på när vi debatterar detta . Tanken med studiestartsstödet är också att stärka personer som känner oro för att ha lån, bland annat på grund av de framtida utsikterna på arbetsmarknaden, står det i propositionen.