bet · H501SoU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Därför anser vi att screeningåtgärder där symtomfria individer undersöks i förebyggande syfte ska utökas. Vi anser även att obligatorisk hälsokontroll för nyanlända bör införas för att förhindra smittspridning. Vi avsätter totalt till dessa åtgärder (anslaget 8:1). Tandvård är en komplex vårdform varför det är än viktigare att patientens ställning i tandvården tydliggörs och att vårdgivare och behandlare i tandvården får ett tydligt ansvar gentemot patienten när det gäller information, delaktighet, samtycke, val av behandlingsalternativ, rätten till förnyad medicinsk bedömning, möjligheten att lämna synpunkter och klagomål m.m. är tandvårdsbidraget utformat i tre olika intervaller, beroende på åldersgrupp. Vi vill att alla ålderspensionärer från medges i stället för de som regeringen har föreslagit. Vi avsätter för detta (anslaget 1:4). De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor. Det är alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi föreslår en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Vi avsätter mer än regeringen har föreslagit till bl.a. ett stärkt anhörigstöd, matlyft, sociala aktiviteter och fler äldrevårdscentraler (anslaget 4:5). Vi anser att stöd och service ska erbjudas till anhörigvårdare, och stödet till de anhöriga bör vara lika i hela landet. Föräldrar till barn med funktionsnedsättning kan exempelvis behöva få avlastning och stöd ibland för att hålla i längden. Föräldraansvaret finns alltid där, precis som för alla barn, men det får inte leda till att man inte kan fortsätta att yrkesarbeta. Vi avsätter till detta ändamål (nya anslaget Stöd till anhöriga omsorgsgivare). Vidare avsätter vi för att skapa ett nationellt kompetenscenter där expertkunskap om avancerade hjälpmedel och barns hjälpmedelsbehov samlas (anslaget 3:1). Vi avsätter även mer än regeringen har föreslagit per anslag till anslagen 3:2 Bidrag till funktionshindersorganisationer, 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet och 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning. Slutligen avsätter vi till det nya anslaget Kompetensutveckling och för bl.a. åtgärder mot missbruk (anslaget 4:7). Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (C) (C) anför: Mitt i en stark, internationellt driven högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. finns det en klyvning mellan å ena sidan de orter som växer och som har följt med i den globala uppgången och å andra sidan de orter som har ställts utanför. Regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Vi sparar därför 10 mer än regeringen 2018–2020. prioriterar att bryta klyvningen av . För detta krävs reformer som gör att människor som står utanför, inte minst många nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag in i arbete. Det måste vara möjligt att börja på arbetsmarknaden till en något lägre lön, och skattekilarna för att anställa måste sänkas. Arbetsförmedlingen bör göras om i grunden. I grunden vill vi anpassa skatter och regler efter de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör också reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande. I budget föreslås också en bred skattesänkning för alla som arbetar och sänkt skatt på pensioner, i synnerhet för de med lägst inkomst. Den regionala klyvningen måste brytas, dels med förbättringar för småföretag, dels förstärkt infrastruktur. vill kraftigt förstärka det eftersatta underhållet av järnvägen och påskynda bredbandsutbyggnaden. klyvs också av en bristande trygghet. vill stärka välfärden genom en kraftig ökning av de generella medlen till kommuner och landsting, så att de själva får makt och möjlighet att klara sina utmaningar. Inom vården måste köerna kortas och tillgängligheten öka, inte minst för de unga som lider av psykisk ohälsa. vill förstärka polisen och rättsväsendet, i synnerhet för att stävja organiserad brottslighet, extremism och våld mot kvinnor. Försvarsförmågan måste stärkas i ett försämrat säkerhetsläge. Slutligen måste fortsätta att lysa som miljöföredöme, inte minst i klimatfrågan, genom att förena ökad tillväxt med minskande utsläpp. är sparsamt med de medel högkonjunkturen ger, och prioriterar våra satsningar till just de reformer som stärker tillväxten, öppnar upp för fler jobb, ökar tryggheten och snabbar på miljöomställningen. För det behövs ett nytt ledarskap för . Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 9. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 9 som förordas i motion 2017/18:3715 av m.fl. (C). anvisar totalt 7 mindre än regeringen har föreslagit till utgiftsområdet. strävar efter en vård och omsorg som finns tillgänglig för alla och som utgår från den enskilda människans behov. Rätten till självbestämmande och inflytande över den vård och omsorg som ges måste gälla såväl unga som gamla, friska som sjuka. Välfärdens huvudsyfte är att garantera trygghet och likvärdiga förutsättningar för alla, vilket bygger på insikten om att människors behov kan se olika ut. Grunden för att kunna öka välfärdssatsningarna i är dels att resurserna används ännu bättre, dels att tillväxt och sysselsättningen ökar, vilket i sin tur ökar skatteintäkterna. Under alliansregeringen ledde ökad sysselsättning till att medlen till välfärden ökade kraftfullt, trots en långvarig internationell kris. Kvalitet, tillgänglighet och valfrihet ska prägla den svenska sjukvården, och alla patienter ska känna sig väl omhändertagna på vårdcentraler och sjukhus i hela . Inom utgiftsområde 9 finns ett antal riktade satsningar på vård. Några av dessa föreslår ska utgå. anser att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar ett ökat utrymme för effektivisering. När man är sjuk har man rätt att snabbt få träffa en läkare och få den vård man behöver, oavsett var i landet man bor. Som patient ska man också kunna räkna med en snabbare och mer tillgänglig vård genom hela vårdkedjan. föreslår därför en s.k. tillgänglighetsmiljard för att korta tiden från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling (anslaget 1:6). Vår modell går ut på att får en summa pengar om de kan erbjuda patienten tidig kontakt med läkare på vårdcentralen, vilket ska ske . Det är en skärpning från de som den nationella vårdgarantin är . Landstingen kan också få del av en större summa om de uppfyller kraven på snabbhet i den tid det tar från diagnos till påbörjad eller slutförd behandling. Detta bygger också på att patienten får bättre information om kvalitet och kötider. Det måste bli tydligt för patienten redan vid remitteringstillfället vilka vårdgivare – både i hemlandstinget och i andra delar av landet – som kan erbjuda vård . avvisar regeringens förslag om att införa en patientmiljard och på personalsatsningen i vården. anser att denna typ av riktade statsbidrag ska ersättas med generella bidrag. Även regeringens satsningar på ett för läkemedel i miljön avvisas liksom satsningarna på barnhälsovården, insatser mot kroniska sjukdomar, primärvårdssatsningen och professionsmiljarden. I syfte att korta köerna och förbättra tillgängligheten i barn- och ungdomspsykiatrin tillför (anslaget 1:8). Pengarna ska gå till de landsting och regioner som säkerställer att barn och unga får psykiatrisk vård snabbare än . Medlen tillförs enligt samma princip som tillgänglighetsmiljarden, vilket innebär att stimulanspengarna utbetalas först när ett landsting eller region kortat köerna till barn- och ungdomspsykiatrin. Även många nyanlända barn och unga lider av psykisk ohälsa. Alltför få i den berörda gruppen får tillgång till vård och behandling, trots att det finns evidensbaserade behandlingsmetoder mot posttraumatiskt stressyndrom som ger goda förutsättningar för en välfungerande vardag. I syfte att öka tillgängligheten till denna typ av vård vill satsa på hälso- och sjukvårdens och de ideella organisationernas arbete, i samverkan med kommunerna, för att ge stöd åt barn och unga som lider av psykisk ohälsa. Regeringens satsningar inom anslaget avvisas. avvisar även regeringens förslag om en höjning av det allmänna tandvårdsbidraget, och förslaget att stegvis erbjuda avgiftsfri tandvård för unga vuxna avvisas (anslaget 1:4). Även regeringens reformer att införa gratis läkemedel för barn och gratis preventivmedel för unga avvisas (anslaget 1:5). avvisar även regeringens förslag om habiliteringsersättning (anslaget 4:2). Vidare avvisar den tidsbegränsade satsningen på personaltäthet inom äldreomsorgen och regeringens satsning på investeringsstöd för bostäder (anslaget 4:5). Inom anslaget 4:7 avvisar regeringens förslag om kommunbidrag för att motverka hemlöshet. förespråkar i stället generellt höjda statsbidrag till kommunerna, då den typ av mycket små satsningar som regeringen föreslår har begränsade möjligheter att leda till faktisk förändring. Vidare avvisas bl.a. regeringens förslag om bemanning i den sociala ungdomsvården, om avgiftsfria aktiviteter under loven och om avgiftsfri simskola. För att finansiera andra prioriterade satsningar föreslås att anslaget 6:1 minskas. Anslaget 7:2 föreslås dock öka med då regeringens förslag om att flytta resurser till en ny myndighet för arbetsmiljökunskap avvisas. Slutligen föreslår en lägre uppräkningstakt av pris- och löneomräkningen. Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det också klart att är på fel väg. Högkonjunkturen upplevs inte av alla och klyftorna i samhället växer. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller som är utrikes födda. En stor andel elever lämnar utan fullständiga betyg. Miljö- och klimatutmaningarna kräver kraftfulla och effektiva svar. Det finns fortfarande brister i sjukvård och omsorg. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa, en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. behöver snabbt rusta upp och gå med i Nato. Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism och som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 9. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 9 i enlighet med motion 2017/18:3805 av m.fl. (L). Liberalerna anvisar totalt 1 mer än regeringen har föreslagit till utgiftsområdet. Liberalers utgångspunkt är att människor har olika önskningar och behov. En av de viktigaste uppgifterna för liberaler är därför att värna och utveckla valfriheten. Makten över välfärden har förflyttas från politiker och byråkrater till de människor som behöver välfärdstjänsterna som mest. Människor ska kunna lita på att de får vård och att vården är den bästa möjliga. Svensk vårdkvalitet och patientsäkerhet är bland de högsta i världen, men som vården ger goda resultat måste vi bli bättre på tillgänglighet och bemötande. Liberalerna avsätter i sitt budgetalternativ 1 till ett primärvårdslyft, dvs. ett prestationsbaserat omställningsstöd till de landsting som bygger ut primärvården. Vidare görs en satsning för att få fler allmänläkare. Enligt Liberalerna ska varje läkare ansvara för sina patienter och samordna den övriga vård som de kan behöva. För att detta ska vara möjligt krävs fler specialistläkare inom allmänmedicin. Liberalerna föreslår därför en statlig engångssatsning för att få fler allmänläkare där 100 yrkesverksamma läkare genom en tvåårig påbyggnadsutbildning också blir specialister i allmänmedicin. För detta avsätts . För att bidra till att en modern it-struktur i vården finns i hela landet avsätts till en investeringsfond för vårdens digitala infrastruktur. Vidare avsätts till ett nationellt statsbidrag för att genomföra en karriärreform för specialistsjuksköterskor och 1 till ett stimulansbidrag till de landsting och regioner som återinför vårdbiträden, arbetar med att renodla yrkesroller och använder rätt kompetens på rätt plats. Genom en riktad kunskapssatsning och med tydligare direktiv till tandvården och primärvården om hur man upptäcker barn som utsatts för våld eller sexuella övergrepp och en ökad samverkan med kan fler barn som far illa upptäckas och därmed få hjälp. Till detta avsätts . Liberalerna avsätter även på en särskild kunskapssatsning kring migranters hälsa. Ovanstående satsningar sker inom anslaget 1:6. Inom detta anslag avvisar Liberalerna regeringens förstärkta satsning på personalen, patientmiljarden, avgiftsfri screening och den riktade primärvårdssatsningen med fokus på kvinnors hälsa. För att korta väntetiderna i hela vårdkedjan och för att förbättra samordningen och kontinuiteten i vården anvisar Liberalerna 1 till en reformerad kömiljard (nya anslaget Bidrag för samordning och tillgänglighet). Ett särskilt fokus ska läggas på tillgängligheten i primärvården. Liberalerna anser att det är mer angeläget att minska utgifterna för tandvård för dem med de allra högsta kostnaderna, än att ytterligare utöka det allmänna tandvårdsbidraget. Därför föreslås att gränsen för att få 50 procents subvention på referenspriset sänks från till och att gränsen för att få 85 procents subvention sänks från till . bör regelverken ändras så att även abonnemangstandvård omfattas av högkostnadsskyddet. avsätts för detta ändamål. Regeringens förslag att utöka det allmänna tandvårdsbidraget, förslaget att höja åldersgränsen för fri tandvård och förslaget att höja tandvårdsbidraget för 65–74-åringar avvisas (anslaget 1:4). Läkemedel till barn bör vara subventionerade men inte helt kostnadsfria. Egenavgifterna för läkemedel till barn bör enligt Liberalerna återinföras i enlighet med vad som gällde före . Kostnadsfria läkemedel innebär också en betydande risk för fel- och överutnyttjande, framför allt genom att vuxna använder läkemedel som skrivits ut till barn. Liberalerna avsätter därmed mindre än regeringen har föreslagit till anslaget 1:5. Den psykiska ohälsan särskilt bland unga har ökat . Tröskeln för att få vård är hög och väntetiderna är långa. Psykisk hälsa bland unga bör fortsätta att vara ett prioriterat område inom ramen för statens satsningar inom psykiatri och psykisk hälsa, och inriktas mot tidigare insatser och förebyggande arbete såväl vid ungdomsmottagningar som inom primärvård och elevhälsa. Regeringens förslag till resurstillskott är splittrade på tre olika poster som delvis överlappar varandra, vilket försvårar en effektiv resursanvändning. Därför tillför Liberalerna i ett samlat tillskott för detta ändamål (anslaget 1:8). avvisas regeringens tre föreslagna tillskott till samma anslag. Liberalerna föreslår att statsbidraget till insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar återställs till den nivå det hade 2016, och avsätter därför mer än regeringen har föreslagit (anslaget 2:4). Kön för att få tillgång till ledarhund är lång och riskerar att växa eftersom alltför få utbildats , som många hundar gått i pension. Liberalerna välkomnar att regeringen höjer anslaget till denna verksamhet och aviserar en översyn av hur den ska organiseras, men bedömer att anslaget behöver utökas något mer (anslaget 4:2). Liberalerna välkomnar att regeringen aviserar en översyn av habiliteringsersättningen, som vissa kommuner ger till personer som deltar i daglig verksamhet enligt LSS. menar vi att det är principiellt fel av regeringen att innan ett nytt regelverk finns på plats införa ett statsbidrag som i praktiken förefaller vara utformat som en belöning till de kommuner som inte prioriterat detta. Liberalerna avvisar därför att det avsätts till detta (anslaget 4:2). Personlig assistans är en stor post i statens budget. Den ger också mycket tillbaka. Det viktigaste är naturligtvis sådant som inte går att mäta i pengar, som ett värdigt liv för de allra mest utsatta. LSS har dock urholkats genom allt snålare rättspraxis, genom låga och uteblivna uppräkningar av schablonersättningar och genom ett ensidigt fokus på kostnadskontroll. Regeringens utredning om LSS har spätt på oron i stället för att skingra den. Fokus i utredningen måste vara att utveckla LSS-reformen, inte att avveckla den. Det räcker dock inte med förändrade direktiv till utredningen. Oron behöver skingras . Det behövs tydliga besked att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska få möjlighet att leva, inte bara överleva. Liberalerna avsätter därför 1 mer än regeringen har föreslagit till statlig assistansersättning (anslaget 4:4). Att öka äldres självbestämmande och makt över sin vardag är en central uppgift för Liberalernas äldrepolitik. En del i att förverkliga detta mål i vardagen är att de äldre som får del av omsorgstjänster själva ska få mer att säga till om vad gäller vad de ska äta och hur maten ska tillagas. För att införa en laga-mat-garanti avsätter Liberalerna (anslaget 4:5). Vidare avsätts i stimulans- och utvecklingsmedel för de kommuner som önskar införa s.k. förenklad biståndsprövning inom äldreomsorgen. Det är välkommet att regeringen i sitt budgetförslag utökar anslaget till . Liberalerna bedömer dock att anslaget behöver utökas med ytterligare – dels för fler platser, dels för att höja kvaliteten och utveckla boenden och arbetsformer som är lämpliga också för yngre ungdomar och barn (anslaget 4:6). För kommuner som vill utveckla sitt arbete med insatser på hemmaplan, för strukturerat samarbete mellan skola, skolhälsovård och socialtjänst samt för nationell uppföljning av barn som varit placerade avsätter Liberalerna sammanlagt (anslaget 4:7). avvisas regeringens föreslagna satsningar på att stärka bemanningen och öka kompetensen i den sociala barn- och ungdomsvården, avgiftsfria aktiviteter för barn under skollov och för att införa avgiftsfri simskola för barn. (Smer) har sedan starten finansierats som en del av kommittéväsendet och har således ingen långsiktig finansiering. Liberalerna anser att Smer verksamhet av stor betydelse för samhället och av hög kvalitet bör få en permanent finansiering och föreslår därför att Smer får ett eget anslag på . har vi sett en ökning av fattiga EU-medborgare som kommer till för att tigga på gatorna. Majoriteten kommer från länder som och . Den långsiktiga lösningen på tiggeriproblematiken finns i grunden i länder som och . Liberalerna anser att bör rikta direktstöd till frivilligorganisationer inom området och föreslår därför att ett nytt anslag Vissa internationella insatser skapas. Slutligen föreslår Liberalerna att pris- och löneomräkningen justeras ned . Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Just nu ser ekonomi stark ut. Men finns det betydande problem och stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är stor, och trots högkonjunkturen blir det allt fler som står långt ifrån arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister bl.a. på grund av en polisorganisation som är för liten och fungerar för dåligt. Tillgängligheten i vården och omsorgen har försämrats och fortsätter att försvagas. Inför dessa utmaningar har regeringen få eller inga svar. Denna passivitet behöver bytas mot riktiga strukturreformer, och i alternativ föreslås en rad sådana. Sjukvården behöver stärkas. Kömiljarden behöver återinföras, primärvården byggas ut och överbeläggningarna minska och de tillgängliga vårdplatserna öka. Vi avsätter stora resurser för att göra dessa reformer möjliga. Fler platser i äldreboenden måste tillföras och en äldreboendegaranti införas som äldres ekonomi förbättras. Tryggheten måste öka och komma alla till del. Det kräver en polis och ett rättsväsende som fungerar, är mer synligt och lokalt förankrat. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Med politik stärks välfärden, som vi sänker skatter på arbete, för barnfamiljer och äldre. Vi står för ett välfärdslöfte att lita på. Politiken måste inriktas på att underlätta för fler jobb och för företag att växa så att fler blir en del av en arbetsgemenskap och skatteintäkterna kan öka. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. För de människor som står utanför arbetsmarknaden måste insatserna vara effektiva och kompletta. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning.