bet · H401MJU13 · 2017-04-03 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om skogspolitik från allmänna motionstiden /17. Yrkandena rör bl.a. skogar med höga naturvärden, frivilliga avsättningar av skog, skogens sociala värden samt skogsbruk och skogsskötsel. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare och dessa behandlas därför förenklat. I betänkandet finns 14 reservationer (M, SD, C, V). Ett sextiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skogar med höga naturvärden Frivilliga avsättningar av skog En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog Skogens betydelse för klimat samt bioekonomi Markavvattning och dikning av skogsmark Motioner som bereds förenklat 1.De nationella miljömålen, punkt 1 (V) 2.Skogar med höga naturvärden, punkt 2 (V) 3.Frivilliga avsättningar av skog, punkt 3 (M, C) 4.Frivilliga avsättningar av skog, punkt 3 (V) 5.En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, punkt 4 (SD) 6.En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, punkt 4 (C) 7.Skogens sociala värden, punkt 6 (V) 8.Markägarens rättsliga ansvar, punkt 7 (SD) 9.Markägarens rättsliga ansvar, punkt 7 (V) 10.Skogsbruk och skogsskötsel, punkt 8 (SD) 11.Skogsbruk och skogsskötsel, punkt 8 (V) 12.Markavvattning och dikning av skogsmark, punkt 9 (SD) 13.Avverkningsanmälningar, punkt 10 (SD) 14.Avverkningsanmälningar, punkt 10 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 14 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:161 av (M) och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7. Reservation 1 (V) Skogar med höga naturvärden 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6. Reservation 2 (V) Frivilliga avsättningar av skog 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 3 (M, C) Reservation 4 (V) En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Skogens betydelse för klimat samt bioekonomi 2016/17:2151 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2798 av m.fl. (S) och 2016/17:3034 av Per Åsling och (båda C). 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Reservation 7 (V) 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (V) 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8 samt 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Markavvattning och dikning av skogsmark 2016/17:2419 av och (båda SD) och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 11. Reservation 12 (SD) 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. Reservation 13 (SD) Reservation 14 (C) 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 15. Användning av främmande trädslag 2016/17:2881 av m.fl. (M). Mål för andelen träbyggande 2016/17:972 av och i (båda S) yrkande 1. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (L), (V), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 55 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Motionsyrkandena tar bl.a. upp frågor om skogar med höga naturvärden, frivilliga avsättningar av skog, skogens sociala värden samt skogsbruk och skogsskötsel. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Dessa yrkanden bereds därför förenklat. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om de nationella miljömålen och skogsägare, om ett nytt etappmål för areal utökad skyddad skog samt om en nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk. Jämför reservation 1 (V). I motion 2016/17:161 av (M) anges att det behövs en översyn av hur de nationella miljömålen påverkar skogsägare. Enligt kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 1 bör anta ett nytt etappmål för areal utökad skyddad skog för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och åtaganden i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. Motionärerna anför att nuvarande etappmål om skydd av områden är otillräckligt i målsättningar när det gäller hur mycket skog som ytterligare behöver skyddas. har dessutom genom överenskommelsen i om biologisk mångfald förbundit sig att skydda av vår land- och vattenareal till 2020. I yrkande 7 i samma motion anges att en nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Enligt motionären finns det ett behov av skogsbruksmetoder som alternativ till trakthyggesbruk. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att miljöhänsynen stärks i denna skogsbruksmetod och att alternativa skötselmetoder i större utsträckning används i områden där det är lämpligt. Hyggesfritt skogsbruk, t.ex. kontinuitetsskogsbruk, kan vara ett alternativ, exempelvis i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. behandling och kompletterande uppgifter Enligt etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden ska, till 2020 räknat , det formella skyddet av skogsmark ha ökat med skogsmark med höga naturvärden och i behov av formellt skydd nedanför gränsen för fjällnära skog. Skogsbrukets frivilliga avsättningar bör ha ökat i omfattning med ca skogsmark i områden som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden till totalt 1 . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås och att regeringen därför har gett och i uppdrag att utvärdera och revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. och redovisade uppdraget om Värdefulla skogar . Av redovisningen framgår att och ser ett stort behov av att fortsätta arbetet med att skydda skogar formellt även då det nuvarande etappmålet har uppnåtts. Myndigheterna understryker i redovisningen betydelsen av nya etappmål för det arbetet och lämnar några rekommendationer till arbetet med att utforma nya etappmål. Enligt myndigheterna är det särskilt viktigt att låta göra en ny nationell behovsanalys för skyddet av skog och att närmare utreda hur olika naturtyper och andra förutsättningar för biologisk mångfald är representerade i formellt skydd och frivilliga avsättningar av skog. I ett svar på interpellation 2015/16:790 om ökad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen anförde landsbygdsminister bl.a. följande: Regeringen anser att fler naturskogar ska skyddas och att miljöhänsynen i den brukade skogen ska öka. Den förra regeringen har beslutat om ett etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden . Etappmålet innebär bland annat att det formella skyddet av skogsmark ska öka med ca skogsmark och att skogsbrukets frivilliga avsättningar bör öka med ca samt att de ekologiska sambanden i landskapet ska säkras genom en grön infrastruktur. Målet bidrar till att når de nationella och internationella målen för biologisk mångfald . Regeringen har gjort den största satsningen någonsin på skydd och skötsel av värdefull natur med ca . Regeringen har uppdragit åt att följa upp de frivilliga avsättningarna. Skogsägarnas frivilliga avsättningar är viktiga. Regeringen anser att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås. Regeringen har därför gett och i uppdrag att utvärdera och revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog i syfte att uppnå ett kostnadseffektivt skydd. I budgetpropositionen (utg.omr. 20) anges vidare att arbetet med det nationella skogsprogrammet pågår och att det är ett viktigt instrument i arbetet med miljökvalitetsmålen. Det anges att arbetet med skogsprogrammet tar sin utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål och omfattar ekonomiska, sociala och miljömässiga värden så att skogen och dess värdekedja bidrar till ett hållbart samhälle och en växande bioekonomi. Enligt överlämnade de fyra arbetsgrupperna i det nationella skogsprogrammet sina underlagsrapporter till regeringen . Arbetsgruppernas underlagsrapporter har remitterats. Regeringen avser att utforma ett skogsprogram . En handlingsplan ska också utformas. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anges vidare att skogsbruket har stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Enligt regeringen ska fler naturskogar skyddas och miljöhänsynen öka i den brukade skogen. Det anges att arbetet med att införliva målbilderna för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse och att det följs noga av regeringen. Enligt propositionen pågår det ett omfattande förbättringsarbete i skogsbruket utifrån de senaste årens dialog mellan myndigheten och intressenter och framtagna målbilder. har haft i uppdrag att redogöra för hur det gemensamma arbetet med att genomföra målbilder för god miljöhänsyn fortlöper hos myndigheten, branschen och hos andra intressenter. Resultaten i form av uppmätt miljöhänsyn i skogsbruket skulle redovisas. redovisade uppdraget i rapport 12/2016 Nya och reviderade målbilder för god miljöhänsyn – Skogssektorns gemensamma målbilder för god miljöhänsyn vid skogsbruksåtgärder. I regleringsbrevet har fått ett förnyat uppdrag att redovisa arbetet med målbilder för miljöhänsyn. Uppdraget ska redovisas . Etappmålet om miljöhänsyn i skogsbruket är att de förväntningar som samhället har på miljöhänsyn i skogsbruket ska vara tydliggjorda och kända för skogsbruket, så att de får en praktisk tillämpning. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anges att etappmålet om miljöhänsyn i skogsbruket har uppnåtts men att regeringen bedömer att pågående insatser för att förtydliga samhällets förväntningar på skogsbrukets miljöhänsyn behöver fortsätta. Regeringen kommer noga att följa skogsbrukets miljöarbete för att nå miljökvalitetsmålen. Vidare välkomnas de insatser som aviserats för att nå miljökvalitetsmålen av de berörda myndigheterna inom ramen för . Av årsredovisning framgår att för att bidra till ökad variation i skogsbruket erbjuder information och utbildning och ger råd om hyggesfritt skogsbruk. har, i samverkan med andra aktörer, ordnat demonstrations- och försöksområden som ger kunskap om och inspiration till att använda hyggesfria metoder. samverkar även med flera kommuner och anger att för dem är hyggesfritt skogsbruk ett bra alternativ i tätortsnära skogar. Det finns också en eller flera personer på varje distrikt inom som skogsägare och skogsbrukets aktörer kan vända sig till för att få råd och vägledning i hyggesfritt skogsbruk. Enligt årsredovisningen har vid rådgivning i fält föreslagit 128 skogsägare att bedriva hyggesfritt skogsbruk. Information och rådgivning omfattande har getts till 659 skogsägare och yrkesverksamma inom skogsbruket. Enligt budgetpropositionen (utg.omr. 20) har ändrat sina föreskrifter och allmänna råd för att ta bort hinder mot hyggesfritt skogsbruk. Det framgår att intresset för hyggesfria brukningsmetoder ökar men att de fortfarande används i marginell omfattning. I regleringsbrev anges att högst får användas av för att fortsätta utveckla och analysera metoder för hyggesfritt skogsbruk (kontinuitetsskogsbruk) utifrån ekonomiska, ekologiska, kulturella och sociala aspekter, för att informera om och ge råd om hyggesfritt skogsbruk samt för utvärdering. Utskottet noterar att regeringen anser att ytterligare satsningar och åtgärder behövs för att miljömålet Levande skogar ska nås och att och därför har fått i uppdrag att utvärdera och revidera den nationella strategin för formellt skydd av skog. Resultatet från utvärderingen ska kunna användas i regeringens arbete med att utveckla nya etappmål för skydd av skog. och redovisade uppdraget . Myndigheterna understryker i redovisningen betydelsen av nya etappmål. Som regeringen anför i budgetpropositionen har skogsbruket stor betydelse för att nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet. Fler naturskogar ska skyddas, och miljöhänsynen ska öka i den brukade skogen. Arbetet med att införliva målbilderna för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse. Som redovisas ovan har också i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa arbetet med målbilder för miljöhänsyn. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av det anförda och i avvaktan på det pågående arbetet på området föreslår utskottet att motionerna 2016/17:161 (M) och 2016/17:1991 (V) yrkandena 1 och 7 lämnas utan vidare åtgärd. Skogar med höga naturvärden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avverkning av skogar med höga naturvärden och om att nyckelbiotoper bör undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 3 anges att regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Enligt motionärerna sker avverkning av skogar med höga befintliga naturvärden, s.k. värdekärnor, trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Dessa skogar har ofta hög variation och är ofta naturskogsartade. Vidare anges i yrkande 6 i samma motion att lagstiftningen bör ändras så att nyckelbiotoper undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. Nyckelbiotoper är skogsområden som har mycket höga naturvärden. Dessa har en nyckelroll för bevarandet av skogens hotade växter och djur, inte minst för många rödlistade arter. De har dock inte något automatiskt formellt skydd, utan enligt motionärerna begränsas naturhänsynen av att myndigheterna enligt lagen inte får meddela föreskrifter som är så påverkande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras, antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar, och att såväl staten och kommunerna som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Regeringen bedömer att det är nödvändigt med en fortsatt ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Det framgår att skyddet för biologisk mångfald ska utökas och att skydd av värdefulla skogar är prioriterat. Det framhålls i propositionen att de satsningar regeringen gjorde på anslaget 1:15 Skydd av värdefull natur inom utgiftsområde 20 och anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket inom utgiftsområde 23 i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1) innebär att flera värdefulla skogar kan skyddas som naturreservat. Vidare redovisas att gör bedömningen att användningen av ersättningsmark är ett kostnadseffektivt sätt att skydda värdefulla skogar som många markägare som får ersättningsmark är nöjda. Regeringen kommer att analysera hur användningen av ersättningsmark för att skydda värdefulla skogar har fungerat och hur metoden kan utvecklas. Enligt propositionen uppgår arealen formellt skyddad skog till totalt ca produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den totala arealen i . Den formellt skyddade skogen är dock ojämnt fördelad. Nedanför den fjällnära gränsen är av den produktiva skogsmarken formellt skyddad. Skogsbrukets frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark uppgår till ca och av dessa har klassat som områden med höga till mycket höga naturvärden och som utvecklingsmark som inom 20–kan utveckla höga naturvärden. Vidare redovisas att totalt har registrerat ca nyckelbiotoper och att kända nyckelbiotoper och områden med höga naturvärden avverkas enligt bedömning. Arealen oregistrerade värdekärnor som avverkas är sannolikt högre. I begreppet värdekärna ingår normalt nyckelbiotoper och naturvärdesobjekt som en delmängd. Enligt propositionen förefaller skadebilden inte minska när det gäller kända arealer nyckelbiotoper. Intresset från markägarna för formellt skydd av skogsarealer med höga naturvärden är enligt regeringen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) fortsatt mycket stort. Det stora intresset ställer höga krav på urval och prioritering av områden. Den myndighetsgemensamma strategin för formellt skydd av skog utgör underlag för prioritering. På förslag av regeringen har beslutat att utöka nationalparkerna Björnlandet och med angränsande områden (prop. 2016/17:97, prop. 2016/17:96, bet. 2016/17:MJU16, bet. 2016/17:MJU17, rskr. 2016/17:182, rskr. 2016/17:181). Utskottet noterar att regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar samt att regeringen framhåller att såväl staten och kommunerna som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. I likhet med regeringen anser utskottet att det är nödvändigt med en fortsatt ambitionshöjning för att nå miljökvalitetsmålen som innefattar biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Skyddet för biologisk mångfald måste utökas och skyddet av värdefulla skogar prioriteras. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:1991 (V) yrkandena 3 och 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. Frivilliga avsättningar av skog Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog. Jämför reservationerna 3 (M, C) och 4 (V). I kommittémotion 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 3 om avsättningar av skyddsvärd skog anges att det är viktigt att uppfylla de svenska åtagandena om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden. Den svenska skogspolitiken är utformad enligt principen frihet under ansvar och skogsägarna tar ett stort ansvar för att frivilligt göra avsättningar av skyddsvärd skog. Enligt motionärerna är det ett system som bör värnas. finns vissa problem med att juridiska gråzoner uppstår, t.ex. i samband med att nyckelbiotoper pekas ut, och motionärerna anser därför att formellt skydd av skog bör göras med tydliga mål för hur de avsatta områdenas naturvärden ska bevaras och utvecklas. I kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 2 framhålls att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. Det långsiktiga skyddet av skog är en central del i Levande skogar och för att uppnå målet förutsätts att det formella skyddet ökar och att skogsägarna frivilligt avsätter skogsmark. Enligt motionärerna har de frivilliga avsättningarna dock i många fall visat sig vara av begränsat värde för biologisk mångfald. behandling och kompletterande uppgifter Enligt 5/2012 avses med frivillig avsättning ”ett stort område med sammanhängande produktiv skogsmark för vilket markägaren frivilligt har fattat beslut om att åtgärder som kan skada dess naturvärde, kulturmiljö och/eller sociala värde inte ska utföras, området ska finnas dokumenterat i plan eller annan handling”. Vidare anges att med ”frivillig” menas att markägaren själv har fattat beslut om att spara området utan förpliktelser gentemot stat eller kommun och att med ”dokumenterat” avses att en frivillig avsättnings yttre gränser ska finnas dokumenterat på karta, antingen på papper eller i digitalt format, av markägaren eller av markägare utsedd företrädare. Med ”sammanhängande produktiv skogsmark” menas enligt skogsmark enligt 2 § skogsvårdslagen. Av årsredovisning framgår att Skogsbrukets frivilliga avsättningar uppgår till produktiv skogsmark nedanför den fjällnära gränsen. av den skogsmarken har, eller bedöms på relativt kort sikt kunna utveckla, höga naturvärden. I de fjällnära skogarna omfattar frivilliga avsättningar ungefär 100 000 till produktiv skogsmark. av all produktiv fjällnära skogsmark är formellt skyddad eller frivilligt avsatt, och nedanför den fjällnära gränsen är motsvarande siffra . Enligt råder det en viss osäkerhet kring dessa siffror eftersom det kan förekomma överlappningar mellan det formella skyddet och de frivilliga avsättningarna. Den improduktiva skogsmarken, vilket är ca , är också undantagen från trakthyggesbruk. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa frivilliga avsättningar inom skogsbruket. Redovisningen ska ske så att det är möjligt att göra jämförelser med myndighetens tidigare redovisningar och den metod som används ska dokumenteras med syfte att kunna användas även framåt. Uppdraget ska redovisas . Avseende frivilliga avsättningar och nyckelbiotoper anförde landsbygdsminister följande i ett svar på en skriftlig fråga om skyddet av skog (fr. 2016/17:258): Låt mig inleda med att det formellt inte föreligger något strikt förbud för åtgärder i nyckelbiotoper, däremot finns en samrådsskyldighet med . Ett samråd som syftar att i dialog få till stånd en anpassning av den åtgärd som omfattas av samrådsanmälan. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen genom formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Såväl staten som skogsbruket bör göra stora ansträngningar för att skyddsvärda skogar inte ska avverkas. Nyckelbiotopsinventeringen var ursprungligen tänkt som en inventering i syfte att kartlägga var i landskapet det finns värdefulla biotoper med mycket stor betydelse för skogens flora och fauna som myndigheten kunde använda i sin rådgivning och som ett underlag för skydd av skog. Begreppet nyckelbiotop har sedan, främst via skogscertifieringen, fått en innebörd som inte har kunnat förutspås. Det är därför viktigt att både myndigheter och skogsbruk fortsättningsvis tar ett gemensamt ansvar för nyckelbiotoperna. Statens ansvar är att, i linje med den strategin för formellt skydd av skog som har utarbetats av och på uppdrag av regeringen (NV dnr 310-419-09, SKS dnr; 194/04 4,43), bland annat prioritera områdesskydd för nyckelbiotopsrika fastigheter. Det bedöms ge stor naturvårdsnytta och ökar förtroendet för naturvårdsarbetet i skogen. Regeringen har för det också ökat anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur med . För arbetet med skydd av skog har fått en årlig resursförstärkning med . Dessutom förstärks myndighetens eget arbete med . Redan i prop. 2007/08:108: ”En skogspolitik i takt med tiden” fastställde regeringen att skogspolitikens två jämställda mål, miljömålet och produktionsmålet, samt det delade ansvaret mellan samhället och skogsägarna, förutsätter en tydligt definierad och långsiktig äganderätt. Frihet under ansvar innebär att den enskildes äganderätt till sin skog ska värnas som skogsägaren har en betydelsefull del i det gemensamma ansvaret att förvalta skogsresursens alla nyttigheter på ett långsiktigt hållbart sätt i enlighet med ekosystemansatsen. Bevarande av nyckelbiotoper och frivilliga avsättningar utgör en viktig del i arbetet med att bevara naturvärden i skogslandskapet. Det gläder mig att skogbruket tar ett stort ansvar i den frågan. Det är viktigt att de som äger och förvaltar skog fortsättningsvis har acceptans och känner ansvar för bevarandet av nyckelbiotoper.