bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — I generalklausulen föreskrivs att det kan röra sig om jäv om det i övrigt, alltså när de andra jävsbestämmelserna inte är tillämpliga, finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för beslutsfattarens opartiskhet i ärendet. Det ska då vara något mer påtagligt som gör att man landar i den bedömningen. I litteraturen sägs att det kan vara sådant som att någon är uppenbart ovän med den som är part i ärendet eller att man är ekonomiskt beroende av en part i ärendet. I fråga om rutinerna hänvisade rättschefen inledningsvis till den överenskommelse som träffats mellan statsråden och som innebär att de ska anmäla värdepappersinnehav och ändringar i innehavet. Anmälningarna görs till rättschefen i Statsrådsberedningen. De kommer oftast till henne från expeditions- och rättscheferna vid departementen. kommer de direkt från statsråden, ibland direkt från exempelvis en förvaltare. Det är framför allt expeditions- och rättscheferna på departementen som känner till vad statsråden har för innehav. Expeditions- och rättscheferna har också tillgång till den samlade förteckningen över samtliga statsråds värdepappersinnehav. Prövningen av jäv i ett ärende påbörjas därför när beredningen av ärendet börjar. Vidare anförde rättschefen bl.a. att alla departement lämnar sina ärendeförteckningar till Statsrådsberedningen inför regeringssammanträdena. Rutinen är tillbaka sådan att rättschefen går igenom alla ärendeförteckningar och jämför dem med innehavsförteckningen för att ytterligare säkerställa att jävsfrågor beaktas, men det är sällan frågan om jäv dyker upp först i detta läge. De tillfällen när frågan om jäv uppmärksammas sker det ofta genom att en rätts- eller expeditionschef hör av sig till rättschefen i Statsrådsberedningen och säger att de har ett ärende som ska upp eller där en jävsfråga kan vara aktuell. Man är givetvis i arbetet ute på departementen uppmärksam på dessa frågor. Rättschefen anförde också att om det först vid den genomgång som rättschefen i Statsrådsberedningen gör upptäcks att det kan vara fråga om jäv, gäller enligt de rutiner som gällt åtminstone att i första hand berörda expeditions- och rättschefer kontaktas. Om man vid sådana kontakter gör bedömningen att det är ett beslut som statsrådet inte ska delta i är det i första hand respektive rätts- och expeditionschef som talar med sitt statsråd, inte rättschefen i Statsrådsberedningen. Om man i en sådan dialog kommer fram till att ett visst statsråd inte ska delta i beslutet underrättas statsministern eller annan ordförande vid regeringssammanträdet om förhållandet före sammanträdet. Att statsrådet inte deltar i just det beslutet framgår av protokollet. Om man inom ramen för övervägandena i stället kommer fram till att det inte är fråga om jäv utan att statsrådet kan delta i beslutet görs det ingen särskild anteckning om det. Förvaltningslagens regler om jäv I förvaltningslagen finns regler om jäv inom statsförvaltningen. Av 11 § första stycket 1 förvaltningslagen framgår att den som ska handlägga ett visst förvaltningsärende är jävig om saken angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom eller henne själv eller någon närstående. Av 11 § första stycket 2 följer att den som ska handlägga ett ärende är jävig om han, hon eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång. I 11 § första stycket 5 anges att den som ska handlägga ett ärende är jävig om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet för hans eller hennes opartiskhet. 1997/98:KU25 s. 155) granskade utskottet statsminister lån av ett hus i . Av utredningen framgick att dåvarande statsministern under ett antal s.k. rekreationsdagar kostnadsfritt fått låna en villa i närheten av . Ägare till villan var en spansk medborgare med affärsmässig koppling till SKF:s och Copcos spanska dotterbolag. uttalat, vilket också har stöd i förarbetena till lagstiftningen om mutbrott, gällde det enligt utskottet för regeringens ledamöter att iaktta ett betydande säkerhetsavstånd till gränsen mellan vad som är tillbörligt och otillbörligt när det gäller mottagande av gåvor och förmåner. Detta gällde även i fråga om förmåner från utländska privata givare, vare sig de är fysiska eller juridiska personer. Skälet för denna restriktivitet är att allmänhetens förtroende för regeringens ledamöter annars kan rubbas. Det kunde emellertid, enligt utskottets mening, inte hävdas att förmånen i fråga haft samband med statsministerns tjänsteutövning. Någon kritik från konstitutionella utgångspunkter kunde därför inte riktas mot den dåvarande statsministern i detta ärende. Under /06 granskade utskottet bl.a. statsminister mottagande av ett hedersdoktorat (bet. 2005/06:KU20 s. 206 f.). Anmälan gällde om statsministern genom att acceptera ett hedersdoktorat vid hade brutit mot bestämmelsen i 6 kap. 9 § regeringsformen. Utskottet redogjorde i betänkandet bl.a. för statsråd som tidigare utsetts till hedersdoktorer samt för bestämmelser och rutiner vid intressekonflikter och jäv för statsråd, för skyldigheten att anmäla värdepappersinnehav och för regler om bisysslor. Granskningen ledde inte till något uttalande av utskottet. har vid ett stort antal tillfällen granskat frågor om jäv för statsråd. Framför allt har denna granskning avsett frågor om aktieinnehav eller andra frågor om intressejäv eller tvåinstansjäv. Några granskningar avser dock frågor om andra jävsgrunder. granskade utskottet försvarsminister handlande eller underlåtenhet att handla för att undvika att en jävssituation uppkom inom Försvarsdepartementet (bet. 2004/05:KU20). Frågan gällde en begäran från om undantag från vissa lagregler om offentlig upphandling, som regeringen har möjlighet att besluta. Begäran avsåg ett medgivande om att verket bl.a. hos skulle få upphandla vissa tjänster för marinens korvetter. Regeringen beslutade om det begärda medgivandet. Föredragande statsråd var . Beslutet kontrasignerades av en departementssekreterare, som var son till vice ordföranden i . I sitt ställningstagande uttalade utskottet följande: Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att jävsbestämmelserna följs i . Ingen skall delta i handläggningen av ett ärende om det finns omständigheter som riskerar kunna leda till att förtroendet till opartiskhet rubbas. För att förebygga risken för att jäv uppstår är det angeläget att bl.a. beaktar vikten av kunskaper i förvaltningsrätt i samband med rekrytering och erbjuder vidareutbildning i förvaltningsrätt. Det är otillfredsställande att beslut fattats i ett ärende som handlagts av en jävig tjänsteman. Med hänsyn till att försvarsministern inte kände till jävsförhållandet och inte heller hade skäl att anta att jäv förelåg när beslutet fattades i det aktuella ärendet kan hon emellertid inte kritiseras för att jäv förelåg. Enligt utskottets mening var det en lämplig åtgärd av försvarsministern att begära att chefer och handläggare på Försvarsdepartementet informeras om jävsbestämmelserna efter att händelsen blev känd för henne. /granskning (bet. 2008/09:KU20) granskade utskottet kulturminister ansvar för och handläggning av en uppkommen situation på . Situationen bestod enligt anmälan av delikatessjäv i presstödsfrågan för en statssekreterare genom att statssekreteraren var gift med en ledamot i . I anmälan anfördes vidare att ansvaret för frågorna om presstöd, sedan förhållandet uppmärksammats i pressen , fördes över till en statssekreterare på . Bland annat hade föredragning och avstämningar skett med den ifrågavarande statssekreteraren inför de informella mötena med kommissionen, inför arbetet med och remitteringen av departementspromemorian Nya villkor för presstödet (Ds 2008:25) samt inför och under beredningen av de ställningstaganden till förslagen i promemorian som regeringen redovisade i budgetpropositionen . I sitt ställningstagande uttalade utskottet att förvaltningslagen formellt inte är tillämplig på regeringsärenden. Enligt utskottets mening är det emellertid mycket viktigt att bestämmelserna för jäv följs inom . Jävsreglerna gäller den person som ska ta sådan befattning med ärendet att han eller hon kan tänkas inverka på utgången genom att obehörigen gynna eller missgynna någon. Från jäv kan enligt förvaltningslagen bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Om det är risk att det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för att ett ärende handläggs på ett opartiskt sätt är det enligt utskottets mening angeläget att vidtar åtgärder för att motverka detta. Utskottet konstaterade att kulturministern i ett tidigt skede kände till den situation som kunde anses grunda jäv. Enligt utskottets mening borde åtgärder genast ha vidtagits när frågan om jäv uppkommit. Så skedde inte. Statsrådet bär ansvaret för detta. Vid 2009/granskning (bet. 2009/10:KU20) granskades dåvarande utrikesminister deltagande i ett beslut om nåd för den f.d. presidenten i den serbiska delrepubliken . Hon dömdes av FN:s internationella krigsförbrytartribunal i till fängelse för brott mot mänskligheten för sin medverkan i kriget på . Vid rättegången vittnade bl.a. utrikesminister , som kommit i kontakt med presidenten i sin tidigare egenskap som FN:s sändebud i . Den f.d. presidenten hade ansökt om nåd av den . Ansökningarna hade avslagits. deltog inte i dessa beslut. När tiden för en möjlig villkorlig frigivning enligt svenska regler närmade sig kontaktade svenska myndigheter krigsförbrytartribunalen i . Tribunalen godkände en villkorlig frigivning. Regeringen beslutade att villkorligt frige den f.d. presidenten. deltog i detta beslut. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att när regeringen fattade beslut i ärendet om villkorlig frigivning var det fråga om ett beslut där behörigheten både formellt och faktiskt låg hos den . Det var inte endast fråga om att verkställa ett beslut som i praktiken fattats av tribunalen. Bedömningar av eventuella jävsförhållanden måste göras mot denna bakgrund. Granskningen visade emellertid enligt utskottets mening inte att det, vid något av de två regeringsbesluten, funnits någon omständighet som utgjort någon jävsgrund för eller som på något annat sätt varit ägnad att rubba förtroendet för hans opartiskhet. Att han vid ett av tillfällena, för att som han själv uttryckte det hålla en klar rågång mot en eventuell jävsproblematik, anmälde hinder att delta på grund av jäv förändrar inte detta ställningstagande. Granskningen gav inte skäl till något ytterligare uttalande från utskottets sida. I granskningen (bet. 2014/15:KU20 s. 240 f.) aktualiserades frågan om jäv för den dåvarande finansmarknadsministern i samband med beslut om landsbygdsprogram. Utskottet förutsatte att de rutiner som finns för att förebygga risken för att jäv uppkommer vid regeringsbeslut följs. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på följande fråga: Vilka kommentarer föranleder det som anförs i anmälningarna om utrikesminister lägenhetskontrakt och förtroendet för henne i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 2 § regeringsformen? Som svar fick utskottet en promemoria upprättad inom Statsrådsberedningen (bilaga A4.1.3). I promemorian anfördes att med hänsyn till att det pågick en förundersökning lämnades inga kommentarer. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på följande frågor: – Vilka regler och rutiner tillämpas av regeringen för att identifiera och förebygga att jävssituationer uppstår? – Stämmer uppgifterna om att utrikesminister hyrt en lägenhet av fackförbundet ? När ingicks i så fall hyresavtalet och under vilken tidsperiod har utrikesministern hyrt lägenheten? – Hur hög var hyran för lägenheten? Gjordes någon bedömning av om hyran var i nivå med hyran för andra motsvarande lägenheter i samma fastighet och av om den var i nivå med hyran för andra lägenheter – i andra fastigheter – som hade motsvarande läge och standard? – Gjordes det i samband med hyresavtal med avseende en lägenhet någon bedömning av om bestämmelserna i 6 kap. 2 § regeringsformen kunde aktualiseras eller av om det kunde uppstå någon jävssituation? Om det gjordes någon sådan bedömning, vad var resultatet av bedömningen? – Har som utrikesminister fattat något beslut eller deltagit i beredningen i någon typ av ärende (regeringskansliärende och regeringsärende) som direkt avser eller har initierats av fackförbundet ? Om ja, vilka ärenden gäller det och under vilken period? Har frågor om jäv aktualiserats? – Stämmer uppgifterna om att ett brev som inkom till , utrikesminister , från dåvarande ordförande inte diariefördes när det kom in? Om ja, vad var anledningen till att det inte diariefördes? Har brevet senare blivit diariefört? – Vilka upplysningar och kommentarer i övrigt ger anmälningarna och denna promemoria anledning till? Som svar fick utskottet en promemoria upprättad inom (bilaga A4.1.4). I promemorian anförs att det i förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om jäv. Trots att regeringen inte är en förvaltningsmyndighet i förvaltningslagens mening är det viktigt att regeringen i förvaltningsärenden följer de principer som lagen ger uttryck för. För regeringskansliärenden är förvaltningslagens bestämmelser om jäv direkt tillämpliga. Alla inom ska därmed beakta bestämmelserna i 11 § förvaltningslagen om jäv. Frågor om jäv och andra intressekonflikter eller risk för sådana situationer behandlas bl.a. i etiska riktlinjer (FA2014/534/JA, RK § 45). Riktlinjerna gäller för alla som arbetar inom . I Information för politiker i (den s.k. politikerhandboken) finns kortfattad information om bl.a. jäv. har som rutin att överlämna politikerhandboken till politiker i samband med tillträdet. Vägledning för att identifiera och förebygga att jävssituationer uppstår finns även i Statsrådsberedningens promemoria SB PM 1987:2 (reviderad ) Jäv och bisysslor i tjänsten som statsråd och i Statsrådsberedningens promemoria Förbud mot insiderhandel och skyldighet att anmäla innehav av finansiella instrument (SB PM 2014:4). I promemorian anförs också att rättschefen i Statsrådsberedningen i samband med granskning redogjorde för de rutiner som i huvudsak tillämpas inför regeringssammanträdena för att undvika jäv och intressekonflikter (bet. 2006/07:KU20 s. 58). Dessa rutiner gäller fortfarande i allt väsentligt. Vidare anförs i promemorian att ansvaret för att hitta ett boende ligger på det enskilda statsrådet. har inga lägenheter till sin disposition. Efter regeringsskiftet var det flera statsråd som behövde en bostad. I några fall kunde bidra med information om olika bostadslösningar. Om statsråden ansöker om ersättning i enlighet med bestämmelserna i lagen (1991:359) om arvoden och ersättning till statsråden m.m. lämnas vissa uppgifter till i ansökningsärendet. I promemorian anförs att vad gäller beslutade förvaltningschefen om avlöningsförstärkning och ersättning för logikostnad och hemresor. Av ansökan framgår att då hyrde en lägenhet av en privatperson till en kostnad om . skickade in en ny ansökan av vilken det framgår att hon fr.o.m. hyrde en lägenhet av till en kostnad av . Det nya hyresavtalet påverkade inte tidigare meddelade beslut då hyran fortfarande översteg det maximerade ersättningsbeloppet om . skickade in en ny ansökan av vilken det framgår att hon fr.o.m. har en boendekostnad om . Vidare anförs att förvaltningschefen beslutade om avlöningsförstärkning och ersättning för logikostnad och hemresor för . Beslutet gällde retroaktivt fr.o.m. och ersatte tidigare meddelat beslut. prövar endast frågan om rätt till ersättning och ersättningens storlek. gör ingen prövning av hyresavtalet i sig då det är en fråga mellan och hyresvärden. Det görs inte heller någon bedömning av framtida risk för jäv när ansökan prövas. Bedömningen av om det är fråga om en jävssituation görs i samband med beredning och beslut i förekommande ärenden. I promemorian anförs vidare att inte har identifierat något ärende som direkt avser eller har initierats av fackförbundet och där som utrikesminister fattat något beslut eller deltagit i beredningen. Vad gäller frågan om ett brev från ordförande anförs i promemorian att brevet genom ett förbiseende inte diariefördes . Det inkom precis före julledigheterna och diariefördes . Brevet lades till handlingarna utan åtgärd. Enligt kommentarer till medierna från fackförbundet var brevet del av en bred internationell kampanj. Utskottet förutsätter att de rutiner som finns för att förebygga risken för att jäv uppkommer vid regeringsbeslut följs, och utredningen i ärendet visar inte att det förekommit några brister i detta hänseende vad gäller utrikesministern. Utskottet noterar att ett brev från blev diariefört först omkring efter att det kom in till . Som huvudregel ska allmänna handlingar registreras så snart de kommit in. Att brevet kom in till precis före julledigheterna var inte ett godtagbart skäl för att vänta en månad med att diarieföra brevet. Utskottet vill även framhålla att utskottet i flera granskningar har noterat att man inom har dröjt med att diarieföra inkomna skrivelser. Granskningen ger inte anledning till något uttalande i övrigt av utskottet. 4.2 Försvarsministerns relation till en militär stiftelse I en anmälan till (dnr 1673-2015/16), bilaga A4.2.1, begärs att utskottet granskar försvarsminister inblandning i ett ärende som berör hans hyresvärd, , för att avgöra om jäv förelegat eller om hanteringen strider mot anvisningarna om jäv och bisysslor i tjänsten som statsråd (1998:52). I anmälan anförs att försvarsministern efter valet fick ett hyreskontrakt i en fastighet som tillhör . I anmälan anförs vidare att i stiftelsens styrelse, som utses av överbefälhavaren, sitter militärer med hög ställning inom Försvarsmakten. Ett exempel är , tidigare chef för högkvarteret och statssekreterare i . Enligt anmälan satt i styrelsen fram till före utnämningen till statssekreterare. Vidare anförs i anmälan att det har framkommit att försvarsministerns hyresvärd varit i kontakt med i syfte att regeringen ska avgöra en markaffär med till stiftelsens fördel. Stiftelsen vill köpa mark av , men de två parterna kan inte komma överens om priset. Vidare anförs i anmälan att ärendet som behandlas av regeringen rör en möjlig besparing för MHS-Bostäder på . Till grund för granskningen har legat bl.a. två promemorior upprättade inom Försvarsdepartementet och , bilaga A4.2.2. Utskottet har från begärt in en kopia av en ansökan från försvarsminister om ersättning för logikostnader och ett hyresavtal mellan och MHS-Bostäder som gäller en bostadslägenhet, bilaga A4.2.3. I hyresavtalet är uppgifter om lägenhetens adress uteslutna. Utskottet höll en utfrågning med försvarsminister , bilaga B6. I en artikel med rubriken fick lägenhet av militär stiftelse publicerad på Svenska Dagbladets webbplats () anges att fått ett hyreskontrakt på en lägenhet i en av MHS-Bostäders fastigheter. I artikeln anges att kontraktet gäller tills vidare från , dock högst . I en annan artikel med rubriken hyresvärd vill ha i rabatt på Svenska Dagbladets webbplats anges att MHS-Bostäder vill att regeringen fattar ett beslut om en planerad fastighetsaffär mellan stiftelsen och . I en artikel på Svenska Dagbladets webbplats med rubriken stiftelse får otillåtet stöd av försvaret uppges att i en rapport har tagit upp frågor om Försvarsmaktens relation till MHS-Bostäder. I en revisionsrapport (dnr 32-2014-0436) om Försvarsmaktens årsredovisning 2014 anges att MHS-Bostäder tilldelar personal vid Försvarsmakten lägenheter efter Försvarsmaktens anvisningar. Hyran för lägenheterna betalas på tre olika sätt. Hyran för lägenheterna kan faktureras Försvarsmakten eller betalas av den anställde som utlägg som sedan ersätts av Försvarsmakten. Hyran kan även betalas direkt av den anställde till stiftelsen. I de två första situationerna är Försvarsmakten som arbetsgivare ansvarig för att arbetsgivaravgifter beräknas på ett korrekt bostadsförmånsvärde. I de fall försvarsmaktsanställda blir tilldelade hyresavtal och betalar hyran direkt till stiftelsen ligger ansvaret för att eventuella bostadsförmåner hanteras på ett skattemässigt korrekt sätt på stiftelsen. Granskningen visade enligt rapporten att Försvarsmakten saknar en samlad bild över hur anställda inom myndigheten anvisats lägenheter. Detta innebär att myndigheten riskerar att inte ha tillräcklig insyn i verksamheten för att kunna bedöma om korrekta bostadsförmånsvärden påförs den berörda personalen. rekommenderar Försvarsmakten att säkerställa att myndigheten har kontroll över vilka lägenheter som anvisats personal samt hyressättningen för dessa så att eventuella förmånsvärden gentemot anställda kan beräknas korrekt. Vidare anges i rapporten att hyresnivån på stiftelsens lägenhetsbestånd enligt stiftelsens årsredovisning är lägre än ”allmännyttans nivå” i . ersätter för ”allmänna administrationskostnader” en gång , tomställda lägenheter och renoveringskostnader. Fakturan som avser bostadsförmedlingstjänster och administrationskostnader uppgick till ca . Försvarsmakten har inte kunnat svara på frågan om hur myndigheten säkerställer att det fakturerade beloppet är rimligt och i enlighet med avtalet dem emellan. Av faktureringen bedömde att utgör verksamhetsstöd till stiftelsen. Utbetalningarna avser ersättning för tomställda lägenheter, del av stiftelsens administrationskostnader samt reparationskostnader för lägenheter. Myndigheter får enligt inte lämna verksamhetsbidrag till externa organisationer som finansieras från anslaget utan regeringens explicita tillåtelse. rekommenderade Försvarsmakten att se över de överenskommelser som finns med MHS-Bostäder för att säkerställa att de transaktioner som sker gentemot stiftelsen är i enlighet med anslagets tillåtna användningsområde. uppmärksammar också att stiftelsen säljer bostadsförmedlingstjänster men att det inte framgår hur stor del som avser bostadsförmedlingstjänster i avtalet mellan stiftelsen och Försvarsmakten. bedömer att ersättningen för denna tjänst översteg gränsen för direktupphandling. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6 s. 49 f.) anför regeringen att i sin granskning har gjort iakttagelser som resulterat i ett antal rekommendationer till Försvarsmakten. Dessa iakttagelser visar på brister i bl.a. kontroll gentemot stiftelsen. Vidare anförs i propositionen att regeringen har uppmärksammat iakttagelser och myndighetens bedömning när det gäller rekommendationer och förbättringar av den interna styrningen och kontrollen. Regeringen kommer i dialog med Försvarsmakten att fortsätta följa myndighetens arbete med att komma till rätta med bristerna. I proposition 2016/17:99 Vårändringsbudget anför regeringen bl.a. följande: Staten genom äger en fastighet på i med fastighetsbeteckning 2. På fastigheten, som är upplåten med tomträtt till Stiftelsen , har stiftelsen uppfört en byggnad med hyresbostäder och lokaler för förskole- och affärsverksamhet. En ansökan har kommit in till regeringen om att överlåta fastigheten till Stiftelsen . Ur ett statligt perspektiv finns det inte något behov av att framöver äga fastigheten. En värdering av fastigheten gjordes utifrån fastighetens s.k. friköpspris. Vid denna värdering bedömdes fastighetens friköpspris uppgå till . Värderingen är baserad på de riktlinjer för friköp som används i . Med hänsyn till fastighetens värde krävs godkännande för en försäljning enligt 8 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Inför en försäljning kommer en ny värdering av fastigheten göras. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning överlåter fastigheten 2 i och att de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten får avräknas mot intäkterna från försäljningen.