· H401AU10 · 2017-04-26 11:13:33 — Vi är här för att debattera AU10 Arbetsmiljö och arbetstid. Givetvis står vi bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 8 och 10. vill fördubbla preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott från dagens för brott av normalgraden respektive för grovt brott, alltså till och . jobbar med att utöka sina inspektioner, men det räcker tyvärr inte. De skyldiga måste också kunna åtalas och dömas, och som läget är nu kommer många undan på grund av de korta preskriptionstiderna för arbetsmiljöbrott. Det är svårt att förstå varför just arbetsmiljöbrott, som ofta tar att reda ut, ska skrivas av så snabbt. Att ge åklagare och polis dubbelt så för utredning skulle sannolikt göra att fler skyldiga döms. En annan viktig aspekt på förlängda tider är att dagens arbetsmarknad ser annorlunda ut sedan riksdag valde att rösta igenom att ge mer makt över svensk arbetsmarknad till EU. är det praxis att entreprenader sker i många led och då ofta via bemanningsföretag, vilket kraftigt försvårar polisens arbete vid olyckor. Glädjande är att vi nu kan se att flera fackföreningar och även ledningen inom LO ser problemen och har flaggat för att man vill se förlängda preskriptionstider av de anledningar som nämns i motion. Det är mycket glädjande. Jag har träffat flera företrädare inom facket som tycker att det är ett jättebra förslag. Därför anser vi det ganska märkligt att regeringspartierna väljer att avstyrka motionen då man säger sig värna och vill ha ordning och reda på den svenska arbetsmarknaden. Jag tycker att det är ett steg i fel riktning. Och inte nog med det, man väljer också i vårbudgeten - om man läser lite noga - att sänka anslagen till . Det är inga stora summor, men det skickar fel signaler för att man ska få ordning och reda på arbetsplatserna. De pengar som det handlar om kan innebära just de 20 arbetsplatsbesöken som hade räddat livet på en eller två personer, det vet vi inte. Man straffar svenska löntagare via sin skattepolitik, och väljer man även att ta bort rätten för fler offer och anhöriga att få upprättelse och rättvisa gällande olyckor på arbetsplatser. Det är helt fel signaler om man anser sig vara en regering som värnar om ordning och reda för löntagare på våra svenska arbetsplatser. Det är ganska beklämmande, tycker jag. Ca 100 000 kommunalarbetare i har delade turer med ofrivilliga, obetalda håltimmar. Enligt använder sig nio av tio kommuner av delade turer. Förekomsten tycks dessutom ha ökat betydligt . Tycker regeringens företrädare att detta är en rimlig utveckling? Återigen ser vi att regeringen med Socialdemokraterna i ledartröjan inte lyssnar på sina gräsrötter och medlemmar ute i kommunerna. Att en så kallad feministisk regering gör så lite för att förhindra kvinnors sjukskrivningstal, det är undermåligt. Det är rent ut sagt uselt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Hur många familjer påverkas inte av detta? Det är fullständigt respektlöst att förvänta sig att människor i praktiken ska vara tillgängliga för arbete i , men enbart få betalt för 7. Så ser verkligheten ut för många människor i . Delade turer får flera negativa konsekvenser för både individ och samhälle, särskilt för dem som bor på landsbygden. De kanske bor långt från sin arbetsplats och hinner inte hem på de så kallade håltimmarna. De får i stället sitta av tiden och vänta på nästa arbetspass. Detta leder till att arbetspassen, där ingen privat ledig tid egentligen ingår, blir både långa och oavlönade. Tycker regeringen att detta är rätt väg att gå? För individen blir det här både psykiskt och fysiskt påfrestande. De som arbetar inom vården, ofta kvinnor, vittnar om att de inte kan ge sina patienter fullt stöd och uppmärksamhet under pass nummer två. De är helt enkelt för trötta. För samhället får detta mätbara konsekvenser, främst i form av ökade sjukskrivningstal. Trots att det har funnits på dagordningen har väldigt lite hänt. Det tycks till och med bli värre. Det verkar som att regeringen blundar för denna fråga. Man gick ut och sa att så fort det blev regeringsbyte skulle man ta tag i detta. har vi bytt regering, och det har inte hänt någonting. Den primära orsaken är sannolikt neddragningarna på personal och resurser. Inom äldreomsorgen har var tionde anställd försvunnit , som de äldre blivit fler. anser att regeringen bör återkomma med förslag om att avskaffa ofrivilligt delade turer. Det är dags att ta tag i detta problem och inte bara sopa det under mattan. Nästa fråga som vi ska diskutera är arbetsmiljö och arbetstid. Det är en diskussion som går på tvärs genom hela arbetslivet, men som ser lite olika ut med tanke på vad det finns för risker. Det beror på var man jobbar och var man bor i världen. har vi haft fokus på dödsolyckor. Det är absolut det mest hemska som kan hända att inte överleva dagen på jobbet och inte komma hem. Det har funnits ett arbete för att se till att undanröja sådana risker, och antog vi en nollvision. Det där är lättare sagt än gjort. Det är svårare att sedan införa det i praktiken. Det ska bli intressant att lyssna till vad har att säga om hur nollvisionsarbetet går vidare. i regering förändrade vi arbetsmetoderna. Vi försökte vända och vrida på detta för att i stället fokusera på dem som finns inom riskbranscher och de arbetsområden där det är större risk för dödsfall. Vi ville kunna fokusera mer samlat i de frågorna. I det valet av arbetsmetod försökte vi också se var det är vi behöver sätta in de insatser och resurser som har till sitt förfogande. Bland företagen ser vi att det finns de som både kan och vill göra ett bra arbete vad gäller arbetsmiljö. Det finns företag som kan men kanske inte lägger ned så mycket energi på det. Det finns de som vill men som inte har kunskapen, och där är uppgift oerhört viktig och väsentlig: att tillföra den typen av kunskap. Men sedan finns det också en liten kategori som varken kan eller vill. Det är dit de viktigaste insatserna och åtgärderna måste riktas vad gäller resurser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Det har varit ett arbete som tagit lite tid. Att ändra från att göra granskningar på kommunkontoret, som kanske inte är det område som är farligast ur ett arbetsmiljöperspektiv, till att fokusera på de branscher där det är bekymmer och problem är inte ett arbete som man gör med ett penndrag, utan det är någonting som man behöver se till att uppmärksamma, påminna om och ställa frågor kring för att hålla arbetssättet levande. I det här betänkandet finns det också lite svar på granskning. En av de saker som lyfter fram är kritik mot att det inte finns något system för vad man gör med tips som kommer in. Om det är någon som upplever att det finns bekymmer på arbetsplatsen och anmäler detta finns det inte något system för hur man sedan hanterar det. Att fokusera på riskbranscher men också se till att man har ett system som fångar upp den typen av signaler måste vara ett prioriterat område, kan jag säga utifrån mitt perspektiv. Det skulle vara roligt att höra hur regeringen ser på detta. På vilket sätt ska man arbeta? Ska man tillbaka till det gamla sättet, där det bara var kontroller som gällde, eller vill man tillämpa den arbetsmetod som handlar om att stärka förmågan och kunskapen ute i företagen för att göra ett bra arbetsmiljöarbete? Det tredje område som jag skulle vilja lyfta fram är kopplat till sjukskrivningarna och ohälsotalen. I statistiken över dödsfall finns oftast en övervikt för män eller kanske till och med en total dominans av män. Vad gäller sjukskrivningarna och ohälsotalen är däremot en majoritet kvinnor, väldigt ofta i arbete med andra människor. Man känner en otillräcklighet och har för liten förmåga eller möjlighet att styra över sitt arbetsliv och förutsättningarna för att kunna göra ett bra jobb. Det här är ett område som tangerar socialförsäkringsutskottets ansvarsområde. Men just det här att komma in i ett tidigt skede och se vad det är vi behöver göra för att man ska "hålla" på jobbet tror jag är oerhört viktigt, kopplat till att vi har ett mer gränslöst arbetsliv vad gäller vad som förväntas av oss och när det förväntas av oss. Vi har också ny teknik som gör att gränsdragningen blir än svårare. Jag vet att det pågår arbete kring de här frågorna. Det skulle vara intressant att höra om detta av , som jag tror kommer att vara representanten för Socialdemokraterna senare i debatten. Vi debatterar betänkandet Arbetsmiljö och arbetstid. Jag skulle först vilja säga några ord om ett ämne som tas upp i den granskningsrapport från som behandlas i detta betänkande och i stor utsträckning rör inspektionsverksamhet. Det är ett trist faktum att den tidigare högerregeringen med utgångspunkt i en ideologiskt motiverad nedvärdering av både arbetarskydd och konkret kunskap om arbetsförhållanden gick väldigt hårt åt . Anslagen drogs ned kraftigt. Som resultat av det blev särskilt inspektionerna lidande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Man fick ofta höra från företrädare för den tidigare regeringen - vi fick höra det nu också från representant - att det här skulle vara ett nytt arbetssätt och att neddragningarna skulle vägas upp av andra insatser, som information, webbaserade hjälpmedel och så vidare. Det finns visserligen en del lovvärda saker där som har ingått i ett utvecklingsarbete, men det har funnits tydliga signaler, inte minst från fackligt håll, om att inspektionerna inte helt och hållet kan ersättas på det sättet eller genom att man jobbar på ett annat sätt. Detta är någonting som jag också menar framkommer när man ser på hur redovisar statistik och även resultatet av den enkätundersökning som man skickade ut till alla arbetsmiljöinspektörer. Även om egna slutsatser inte skulle vara lika tydliga menar jag att själva underlaget borde vara en tydlig signal till både och ledning om att inspektionsverksamheten är ovärderlig och successivt bör byggas upp igen efter de borgerliga nedskärningsåren. Det här är också någonting som har getts bättre förutsättningar . Genom budgetsamarbetet mellan regeringen och har betydligt mer pengar tillförts , och det finns en tydlig intention om att det ska leda till fler inspektörer och fler inspektioner. Jag är stolt och glad över att ha varit med och bidragit till det. Vi kommer naturligtvis att följa den utvecklingen. I övrigt behandlar det här betänkandet en massa motionsyrkanden om arbetsmiljö och arbetstid. Jag hinner inte beröra alla förslag. De är många, och de är utförligt beskrivna i motionerna. Men jag tänker tala lite grann om några av dem. För formens skull kan jag också säga att jag står bakom samtliga av våra reservationer men för tids vinnande yrkar bifall endast till reservation nr 9. Den ekonomiska krisen ledde till omfattande nedskärningar inom den offentliga sektorn. Personaltätheten inom välfärdstjänsterna har på många håll aldrig riktigt återhämtat sig . Den borgerliga skattesänkningspolitiken under Reinfeldtåren ryckte också bort stora resurser som kunde ha gått till fler anställda inom de tjänster som människor behöver mer av, inte mindre av, i vårt samhälle. Den här utvecklingen har gått hand i hand med konsulthysteri och försök att styra med de marknadsinspirerade modeller som har kallats för bland annat "new public management". Kombinationen av detta har lett till ganska allvarliga strukturella problem som går ut över anställda. Som en del av den överenskommelse som slöts efter valet mellan och regeringspartierna har det inletts ett arbete runt till exempel styrmodellerna inom offentlig sektor. Den så kallade Tillitsdelegationen är ett viktigt tilltag som i bästa fall kan bidra till bättre arbetsmiljö, mer utrymme för professionell kunskap inom välfärdens verksamheter och mindre av onödig kontroll och rapportering. Men det går förstås inte att komma ifrån bemanningsfrågan. Pressade arbetsscheman innebär ökad stress, som i sin tur kan leda till psykiska besvär, belastningsskador, fallolyckor och att man inte hinner med sina arbetsuppgifter när man har direkt och dagligt ansvar för utsatta människor och deras väl och ve. Det är dokumenterat ansträngande. De 10 miljarder som kommunernas ekonomi stärktes med genom budgetsamarbetet är viktiga och positiva i detta sammanhang. Men det är uppenbart att det kommer att behövas mer. Vi menar från sida att det skulle vara en viktig del av etablerandet av en progressiv samhällsagenda att tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet - med avseende på de anställdas arbetsmiljö - i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och i myndigheter med serviceuppdrag. Det är ett av de förslag som vi har framfört i våra motioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Apropå sjukskrivningarna vill jag ta upp företagshälsovården. är det av arbetstagarna som har tillgång till företagshälsovård på arbetsplatsen. Det är en siffra som har gått ned och som kan jämföras med slutet av 80-talet, då det var som omfattades av företagshälsovård. Intressant är också att det framträder ett ganska klassiskt klass- och könsmönster här. medlemmar, särskilt kvinnor på mindre arbetsplatser i branscher med många osäkra anställningar, många deltider och en hel del arbete på obekväm arbetstid, hör till de grupper som har sämst tillgång till företagshälsovård. Det är synd, eftersom företagshälsovården kan och ska ha en roll inom det systematiska arbetsmiljöarbetet i enlighet med det som föreskrivs i arbetsmiljölagen. vill se till att alla arbetstagare kan få tillgång till en kvalitetssäkrad företagshälsovård med branschkunskap som arbetar med strategiskt förebyggande arbetsmiljöarbete. Det menar vi är en rättvisefråga. Det handlar också om att ge fler en förutsättning att jobba fram till eller längre och inte bara teoretiskt ha den möjligheten. Det skulle kunna vara en pusselbit i en progressiv agenda för samhällsutveckling och för det goda arbetet. Därför har vi från föreslagit en bred utredning med uppdrag att i nära samverkan med arbetsmarknadens parter ta fram förslag på hur en lagstiftad, effektiv och kvalitetssäkrad företagshälsovård kan skapas och täcka hela arbetsmarknaden. Allt fler arbetsgivare har satt i system att omreglera tidigare heltidsanställningar till deltidsanställningar. Vi har tidigare här i kammaren diskuterat den arbetsrättsliga lagstiftningen. Jag tog från sida upp frågan om så kallad hyvling och behovet av att skärpa LAS så att man inte kan gå runt uppsägningsreglerna genom att minska arbetstiden. Det finns också ett kompletterande sätt att närma sig det större problemet med arbetsgivare som har alltför låg grundbemanning som erbjuder deltidsarbetande personal att jobba mer än kontraktet, så kallad mertid. En förutsättning för ett erbjudande om sådant mertidsarbete är inte sällan att arbetstagaren är lojal, foglig och okritisk. Det är då den kan få extratimmarna och inte annars. Om människor är i stort behov av det innebär det att arbetsgivarens flexibilitet uppkommer på bekostnad av arbetstagarna. Det är rejält bekymmersamt för många. I norsk arbetstidslagstiftning finns en reglering för att förbättra villkoren för deltidsanställda. Den går ut på att deltidsanställda som har arbetat mertid får rätt att utöka sin anställning. Man beräknar en gång den faktiska arbetstiden. Om den är högre än den avtalade deltiden kan man utöka deltidstjänsten så att anställningen övergår till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktisk arbetad tid. Det ger en ökad trygghet och ett incitament för arbetsgivare att planera sin verksamhet på ett bättre och rimligare sätt. Vi vill att man genomför en ändring i samma anda i med en reglering som gör att den som kontinuerligt har arbetat mer än sin avtalade sysselsättning ska ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktisk arbetad tid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid har jag talat om utredningar och justeringar. Det är viktiga saker. Men det är klart att frågor om arbetsmiljö och arbetstid i grund och botten är väldigt fundamentala maktfrågor. Det är frågor som påverkar vilken sorts samhälle vi har och när det gäller arbetstiden inte minst hur vi använder frukterna av produktivitetsförbättringar i samhället totalt sett. Arbetarrörelsens kamp för en kortare arbetsdag började när man hade kravet på åtta timmars arbete, åtta timmars fritid och åtta timmars vila. har den lagstadgade veckoarbetstiden stegvis kortats . Den föregicks av kollektivavtalsreglerad arbetstidsförkortning inom stora delar av arbetsmarknaden. har normalarbetsveckan varit oförändrad för större delen av arbetsmarknaden trots att vi har haft en enorm ökning av vinster och produktivitet i näringslivet. Det betyder att det helt uppenbart finns ett utrymme för att diskutera arbetstiden för breda grupper på arbetsmarknaden. När man talar problemen med reella möjligheter att jobba högt upp i åldrarna och arbeta så många timmar som man egentligen skulle vilja har vi från högern fått höra att det inte handlar om organisering och fördelning, utan man talar om livspussel. Ska vi ha en samhällsutveckling där fler har reella möjligheter att utvecklas, leva berikande liv, en hållbar arbetsmarknad där människor orkar att jobba till pensionsåldern utan att slitas ut och bättre förutsättningar för att leva jämställt är en generell arbetstidsförkortning någonting som behöver komma högre upp på dagordningen. Produktiviteten i har fördubblats . har löneandelen av det samlade produktionsresultatet sjunkit. Det ekonomiska utrymmet för arbetstidsförkortning finns naturligtvis. Det finns alltid ett växelspel mellan arbetslivets organisering, utformning av krav i kollektivavtal och lag. Men i grunden handlar det om avgörande vägval för vårt samhälle. Det handlar om hur vi organiserar ekonomin och vilka värden som ska vägleda oss in . De flesta människor skulle skriva under på att vi arbetar för att kunna leva gott och inte lever för att arbeta till varje pris. Ändå återspeglas det väldigt sällan eller aldrig i samhällsdebatten. Jag menar att en samhällsdebatt om arbetstiden är viktig, och det är viktigt att den har ett gott och mångsidigt faktaunderlag. En mängd sådana underlag skapas nu av intressanta försök på olika håll i landet, ofta initierade av i rödgröna samarbeten. Men vi behöver också nationella processer. Ett första parlamentariskt steg vore att tillsätta en bred utredning där man vrider och vänder på frågan utifrån flera aspekter. Det är också ett av förslag i betänkandet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Tanken med arbetsmiljöarbetet är att det ska förebygga ohälsa och olycksfall samt motverka att människor utestängs från arbete. I många jobb är det stressen som är orsaken till det ökade antalet sjukskrivningar. Många är ständigt uppkopplade mot jobbet, och det blir ingen möjlighet till återhämtning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Inom vården är det i stället ofta tunga lyft men också stress och jobbiga arbetspass som är orsaken till sjukskrivning. Ofta måste personalen i vården också hantera en stor administrativ börda med dokumentation av olika slag och där det krävs mer av it-lösningar för att underlätta arbetet. Vi kristdemokrater anser att regeringen bör initiera en kartläggning och nationell åtgärdsplan för att komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. Många företag arbetar bra med det systematiska arbetsmiljöarbete som lagen kräver genom att genomföra årlig kontroll av arbetsmiljön och de facto också åtgärda de brister som finns. De samverkar med parterna på arbetsplatsen, skyddsombud men också utomstående aktörer i rehabiliteringsärenden som och företagshälsovård. Regeringspartierna gör, och har ofta också haft som vallöfte, miljonsatsningar på i syfte att öka inspektionerna ute på arbetsplatser. Med sina satsningar på ökar man andelen besök från av alla arbetsplatser. Det visar att vi knappast kan anslå resurser som når alla arbetsplatser. Då borde regeringen förstå att dessa miljoner kanske kan sättas in på ett mer effektivt sätt. Vi från har ett jättebra förslag. Vi tycker att man behöver utveckla interaktiva instrument. Vi föreslår i en av våra reservationer att man utreder förutsättningarna för att införa ett system med arbetsmiljödeklarationer där arbetsgivare och arbetstagare tillsammans tar fram hur de ska se ut. Precis som med skattedeklarationer ska de skickas in. Jag tror att man måste tänka på lite mer moderna sätt att arbeta för att granska arbetsmiljöarbetet och att få alla med på banan. Att förhindra dödsolyckor i arbetet är naturligtvis prioriterat. har en viktig roll att göra nedslag på arbetsplatser och arbeta förebyggande. Att människor dör på sin arbetsplats är aldrig acceptabelt. Vi ska förstås fortsätta att ha en tydlig nollvision vad gäller dödsolyckor i arbetslivet. ska ha resurser för att komma och göra kontroller. När det gäller antalet dödsolyckor i arbetslivet har det minskat dramatiskt . Men vi ser att det ökar när byggandet och infrastruktursatsningar ökar. Det finns nu en risk när vi ökar inom byggnadssektorn. Den ökade användningen av utländska underentreprenörer är en naturlig del av den fria rörligheten inom EU. Men det får inte innebära att olyckor drabbar denna grupp av personer på grund av bristfällig information. Den som ansvarar för arbetsmiljön måste se till att få fram information på språk som alla på byggarbetsplatsen förstår. ser vi oroande tecken på ett ökande antal sjukskrivningar. Vi kommer ihåg att det under den tidigare socialdemokratiska regeringen förtidspensionerades 140 personer i . Det var en utslagning av människor som vi inte har råd att gå tillbaka till. Vi ser nu återigen med Socialdemokraterna vid rodret att alla kurvor pekar i fel riktning och att sjukskrivningarna ökar dramatiskt. Här krävs det nu ett brett angreppssätt för att komma till rätta med den negativa utvecklingen. har kvinnors ohälsotal och frånvaro ökat med medan männens har ökat med . Det finns många olika orsaker till att kvinnor i större utsträckning än män drabbas av arbetsskador. har kvinnor haft högre sjukfrånvaro än män, och skillnaderna fortsätter att öka. Yrken med ökad risk för sjukskrivning framträder inom skola, vård och omsorg - områden inom vilka kvinnor är dominerande. Vi kristdemokrater anser att bör utveckla verktyg för arbetsgivare i syfte att kartlägga hur kvinnor och män i olika grad exponeras på arbetsplatsen för riskfaktorer som leder till sjukskrivning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Arbetsmiljö och arbetstid Jag satt och tittade på fru talmannens stol - hur talmannen sitter. Om jag ska vara riktigt ärlig ser den inte ut att vara anpassad efter kvinnor. Detta är en typisk sådan sak. Vad är det för verktyg vi har i arbetslivet? Är de anpassade till både kvinnor och män? Jag vet inte vad ni tycker, men jag tycker att det ser ut som att man måste ha en viss längd eller höjd för att passa i stolen, och det är en manshöjd. Så här kan vi inte ha det, fru talman. Här måste vi se till att man på arbetsplatserna ser på riskfaktorer utifrån kvinnors och mäns olika perspektiv. En annan fråga är det dubbelarbete som många kvinnor fortfarande tar på sig. Det handlar om huvudansvaret för hem och familj som kvinnor förvärvsarbetar. Det kan leda till ökad risk för sjukskrivning. efterlyser ytterligare studier för att verifiera och fördjupa kunskapen. De efterlyser ett arbetsliv som förmår att ta hänsyn till de särskilda villkor som följer med föräldraskap. delar den analysen, och vi vill se mer forskning kring det moderna arbetslivets villkor och hur det påverkar möjligheten att kombinera arbete och familjeliv. Under Alliansens tid vid makten gjordes satsningar på för att bidra till att förbättra kvinnors arbetsmiljö. Här kan nämnas till exempel Alliansens uppdrag till att genomföra kunskaps- och informationsinsatser för att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet.