bet · H401UbU15 · 2017-03-03 00:00:00 — • Ett utvecklingsarbete i fråga om ämnesbetyg bör göras långsiktigt, och tillräcklig tid måste avsättas för detta. • Utredningen har analyserat dels en modell med ämnesbetyg som avgränsas till vissa ämnen, dels en modell som innebär ämnesbetyg genomgående i alla ämnen. En modell som är genomgående och gäller för alla ämnen bedömer utredningen som tydligare, mer stabil och mer likvärdig för yrkesprogram och högskoleförberedande program. Utredningen bedömer att ett helt ämnesbetygssystem är att föredra och att det bör bygga på en ämnesutformad gymnasieskola. • En utredning bör tillsättas för att ta fram nödvändiga författningsförslag och belysa ytterligare konsekvenser. Remisstiden går ut . Utskottet välkomnar analys av för- och nackdelar med kursbetyg och ämnesbetyg samt förslaget att ett utvecklingsarbete i fråga om ämnesbetyg bör göras långsiktigt och att tillräcklig tid måste avsättas för detta. En utredning föreslås bli tillsatt för att ta fram nödvändiga författningsförslag och belysa vilka ytterligare konsekvenser ett införande av ämnesbetyg skulle medföra. Utskottet anser att resultatet av beredningen av bör avvaktas och avstyrker motionerna 2016/17:265 (V) yrkande 2, 2016/17:1071 (L) yrkande 4, 2016/17:1377 (SD) och 2016/17:3067 (M) yrkande 2. Timplan och nationellt examensprov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om timplan och nationellt examensprov. Jämför reservation 11 (L). Enligt partimotion 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkandena 1–3 bör en nationell ämnesindelad timplan införas och gymnasiestudierna avslutas med ett nationellt examensprov. När timplanen slopades sjönk antalet lärarledda lektioner. 16-åringar förväntades ta samma ansvar som universitetsstudenterna och resultatet blev att utslagningen ökade. Ett nationellt examensprov ska i huvudsak vara skriftligt och omfatta de för varje program och inriktning viktigaste ämnena. Det ska rättas externt, av censorer utsedda av , för att säkra likvärdighet. Provet ska vara vägledande, men inte ensamt avgörande, för betygssättningen. För urval till högskolan bör slutbetygen användas, precis som , även om det skulle kunna samordnas med högskoleprovet. På högskoleförberedande program ska provet vara obligatoriskt. På yrkesprogram ska provet genomföras av de som väljer att läsa in högskolebehörighet, men det kan finnas skäl att överväga om det bör inrättas även där och då med praktiska inslag. Ett nationellt examensprov kan ersätta flera av dagens nationella prov på gymnasiet. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Timplaner och minsta garanterad undervisningstid I det gamla linjegymnasiet fanns det timplaner som reglerade hur mycket undervisning som skulle bedrivas i olika ämnen. Men togs de centralt reglerade timplanerna bort; i stället infördes begreppen gymnasiepoäng och minsta garanterad undervisningstid. förlängdes de tvååriga linjerna till . Den minsta garanterade undervisningstiden fastställdes av på estetiska programmet, samhällsvetenskapsprogrammet och naturvetenskapsprogrammet och på övriga program (prop. 1990/91:85, bet. 1990:91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Det hade förekommit stora timbortfall i linjegymnasiet i samband med framför allt prov men även t.ex. temadagar, studiebesök och lärarfrånvaro, vilket också angavs som skäl till övergången från s.k. veckotimmar till undervisningstimmar. Utöver den minsta garanterade undervisningstiden skulle det avsättas tid för prov, studiebesök m.m. De studieförberedande utbildningarna fick en lägre garanterad undervisningstid än de yrkesförberedande programmen eftersom de studieförberedande programmen bedömdes ha fler prov. Eftersom timberäkningen utgick från hur mycket undervisning eleven skulle få kunde man inte längre ställa in undervisning för att någon annan aktivitet skulle äga rum. Den undervisningen måste i stället komma till stånd . Elever på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. För elever på introduktionsprogram regleras inte en minsta garanterad undervisningstid men väl en rätt till heltidsstudier enligt 17 kap. 6 § skollagen. Elever på yrkesprogrammen har enligt 16 kap. 18 § skollagen rätt till minst , och elever på de högskoleförberedande programmen har rätt till minst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från den garanterade undervisningstiden. Elever som läser utökat program har enligt 4 kap. 23 § gymnasieförordningen rätt till mer undervisningstid än den garanterade. För elever på yrkesprogram ingår minst arbetsförlagt lärande (APL), se 4 kap. 12 § gymnasieförordningen. Yrkesprogrammen kan även bedrivas som lärlingsutbildning. Då ska minst hälften av utbildningen förläggas till en eller flera arbetsplatser. Av 16 kap. 19 § skollagen framgår att omfattningen av studierna på nationella program ska anges i gymnasiepoäng. Utbildningens omfattning på ett fullständigt nationellt program är 2 500 gymnasiepoäng, se bilaga 3 skollagen. Det finns ingen reglering som styr hur många undervisningstimmar som minst ska fördelas på respektive kurs. De flesta kurser har en omfattning av 100 gymnasiepoäng, där antalet gymnasiepoäng är ett mått på den tänkta studieomfattningen av en kurs och på dess beräknade arbetsinsats. Det är därmed inte ett mått på det antal lektioner som erbjuds eleven. Den minsta garanterade undervisningstiden kan ses som en minimiinsats av lärarledd tid för att ge eleverna förutsättningar att nå utbildningens mål. I nationella program ingår även ett gymnasiearbete som omfattar 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar ca fyra veckors heltidsstudier. Studentexamen på de teoretiska utbildningarna avskaffades i gymnasiet (se prop. I stället för examen inrättades centrala prov, jämför nuvarande nationella prov nedan, vilka skulle kontrollera elevernas kunskaper och utgöra stöd för betygssättningen. Av 16 kap. 26 § skollagen följer att utbildningen på yrkesprogram syftar till en yrkesexamen och utbildningen på högskoleförberedande program syftar till en högskoleförberedande examen. Båda dessa examina kallas gymnasieexamen. För elever som har betyg från en utbildning som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng på ett nationellt program ska en gymnasieexamen utfärdas, om villkoren i 16 kap. 27 eller 28 § är uppfyllda. Enligt 16 kap. 27 § skollagen ska en yrkesexamen utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje ämne samt gymnasiearbetet. Enligt 16 kap. 28 § skollagen ska en högskoleförberedande examen utfärdas om en elev som avses i 26 § har godkända betyg på en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng och som innefattar en eller flera kurser i svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 gymnasiepoäng, engelska om sammanlagt 200 gymnasiepoäng och matematik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng. Gymnasiearbetet ska ingå i de godkända betygen. Av 8 kap. 3 § gymnasieförordningen framgår att lärarna i gymnasieskolan ska använda sig av nationella prov inför betygssättningen i den inledande kursen i de gymnasiegemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta avslutande kursen på programmet och inriktningen i dessa ämnen med undantag för kursen Svenska 2 eller Svenska som andraspråk 2. Utöver de nationella prov som ska användas bör lärarna även i övrigt använda nationella prov för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. Eleverna ska delta i alla delar av de nationella prov som lärarna ska använda sig av. Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att en elev inte behöver delta i ett sådant prov eller i någon eller några delar av det. Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25) föreslog ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning i tre delar: nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationell kunskapsutvärdering. Bland annat föreslogs ökade inslag av extern bedömning och att proven ska genomföras digitalt. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den skulle återkomma till med en proposition med utgångspunkten att skapa en rättvis och likvärdig bedömning av hur eleverna löser proven (prop. 2016/17:1 utg. omr. har enligt regleringsbrevet i uppdrag att analysera resultaten av nationella prov. Uppdraget i fråga om gymnasieskolan ska redovisas . Utskottet konstaterar att det framgår av skollagen att elever på nationella program i gymnasieskolan har rätt till en minsta garanterad undervisningstid för att få förutsättningar att nå målen. Utskottet noterar vidare att det pågår arbete med nationella prov vid () och vid . Utskottet anser att någon åtgärd från inte behövs med anledning av motion 2016/17:1071 (L) yrkandena 1–3. Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rektorns befogenheter rörande avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar. Jämför reservation 12 (M). Enligt kommittémotion 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 4 bör rektorns befogenheter rörande avstängning av elever från gymnasieskolan ses över i syfte att förbättra gymnasierektorers befogenheter. Rektorer i gymnasieskolan bör ha samma befogenheter som rektorer i när det gäller att upprätthålla ordning och reda på skolan. I motion 2016/17:1482 av (M) yrkande 3 föreslås att åldersgränsen för kommunernas uppföljningsansvar för ungdomar ses över för att bättre motsvara de behov som finns av stöd till personer som riskerar att hamna utanför samhället. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever Av 5 kap. 17 § skollagen framgår att i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna får huvudmannen besluta att helt eller delvis stänga av en elev om eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 2–4 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta ett sådant beslut. Av 5 kap. 18 § skollagen framgår att beslut enligt 17 § inte får avse avstängning under ett kalenderhalvår. Avstängningen får förlängas om syftet med en kortare avstängningstid inte har uppnåtts eller om det av någon annan anledning bedöms som nödvändigt med hänsyn till elevens uppträdande. Ett beslut om avstängning enligt 5 kap. 17 § skollagen får dock inte avse än återstoden av pågående kalenderhalvår och tre ytterligare kalenderhalvår. Rektorns beslut om omedelbar avstängning gäller till dess huvudmannen har prövat saken och får inte avse än . Om huvudmannens beslut inte kan avvaktas med hänsyn till andra personers säkerhet, får beslutet förlängas med . Bestämmelser om avstängning och avstängningstid från viss utbildning med praktiska inslag finns i 5 kap. 19 och 20 §§ skollagen. Innan huvudmannen eller rektorn beslutar om avstängning ska eleven och elevens vårdnadshavare beredas tillfälle att yttra sig enligt 5 kap. 21 § skollagen. Innan huvudmannen fattar beslut ska, om eleven är , samråd även ske med socialnämnden. Rektorn ska informera huvudmannen och socialnämnden när han eller hon har fattat ett beslut om omedelbar avstängning. Åldersgräns för kommuners uppföljningsansvar Av 29 kap. 9 § skollagen (2010:800) följer bl.a. att en hemkommun löpande ska hålla sig informerad om hur de ungdomar i kommunen är sysselsatta som har fullgjort sin skolplikt men inte har fyllt och inte genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller motsvarande utbildning (aktivitetsansvar). Hemkommunen har inom ramen för ansvaret uppgiften att erbjuda de ungdomar som berörs lämpliga individuella åtgärder. Åtgärderna ska i första hand syfta till att motivera den enskilde att påbörja eller återuppta en utbildning. Kommunen ska dokumentera sina insatser på lämpligt sätt. (SOU 2016:77) som utredde frågan om ett gymnasieobligatorium föreslår flera bestämmelser som markerar vikten av att alla ungdomar deltar i gymnasieutbildning. • Ett mål att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning förs in i skollagen. • Skolan ska aktivt förebygga studieavbrott. Rektorn ansvarar för en dialog med den elev som vill avbryta sin utbildning, och skolan ska alltid vidta åtgärder för att denna elev ska motiveras att fullfölja sin utbildning. • Elevers och vårdnadshavares ansvar tydliggörs. Vårdnadshavaren ska medverka till att en ungdom påbörjar och deltar i en gymnasieutbildning. • Det kommunala aktivitetsansvaret ska i första hand syfta till att ungdomar ska påbörja eller återgå till gymnasieutbildning. Nyanlända elever med uppehållstillstånd ska omfattas av aktivitetsansvaret. • Möjligheten till fortsatt utbildning om eleven inte når målen tydliggörs. En elev som inte fått examen ska i vissa fall ha rätt att gå längre i gymnasieskolan, t.ex. ett fjärde år. Remisstiden går ut . beslutade regeringen om strategin Vägar framåt – strategi för unga som varken arbetar eller studerar (U2015/05478/UF) som är en del av regeringens ungdomspolitik. I strategin redovisas åtgärder –2018, och strategin omfattar tio olika åtgärder som omfattar bl.a. att en särskild utredare tillsatts med uppdraget att vara samordnare för unga som varken arbetar eller studerar och ett uppdrag till Skolinspektionen att granska kommunernas arbete med kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. har i regleringsbrev fått i uppdrag att genomföra verksamhetsnära insatser riktade direkt till huvudmän och gymnasieskolor för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Regeringen uppdrog åt Statskontoret (U2016/05414/UF) att utifrån ungdomspolitiken utvärdera genomförandet av åtgärderna i strategin, redovisa vilka effekter de fått samt analysera om ytterligare insatser inom ramen för ungdomspolitiken behövs för unga som varken arbetar eller studerar och i så fall lämna förslag på sådana insatser. Statskontoret ska lägga särskild vikt vid de åtgärder som riktas direkt till målgruppen, dvs. unga 15–som varken arbetar eller studerar. I uppdraget ingår att undersöka om åtgärderna skett på ett ändamålsenligt sätt. Uppdraget ska slutredovisas till . Av 5 kap. 17–21 §§ skollagen framgår rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och när huvudmannen ska fatta beslut m.m. Utskottet anser att gällande lagstiftning är väl avvägd. Någon åtgärd från är inte nödvändig med anledning av motion 2016/17:3067 (M) yrkande 4. Utskottet konstaterar att förslag som främjar att alla ungdomar deltar i och når målen för en gymnasieutbildning bereds inom . Utskottet vill också påminna om det pågående arbetet med strategin för unga som varken arbetar eller studerar och Statskontorets uppdrag att utvärdera genomförandet av åtgärderna i strategin. Statskontoret ska slutredovisa sitt uppdrag . Utskottet anser att det pågående arbetet bör avvaktas och avstyrker motion 2016/17:1482 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan, om att se över rätten till lärlingsersättning, om kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram och om målsättning för simkunnighet. Jämför reservationerna 13 (M) och 14 (V). Naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan Enligt kommittémotion 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 3 bör gymnasieskolans naturbruksprogram även i fortsättningen ha möjlighet att erbjuda elever att läsa in särskild behörighet till högskolan. I motion 2016/17:957 av (S) föreslår motionären att rätten till lärlingsersättning ses över. I den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades , med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var förslaget att elever i gymnasiesärskolan som valt lärlingsspåret skulle behandlas lika som övriga gymnasielärlingar. Men i den gällande förordningen är rätten till lärlingsersättning inte lika mellan elever i de båda skolformerna. Regeringen bör se över rätten till lärlingsersättning och genomföra förändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika. Kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram Enligt kommittémotion 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 3 bör kvaliteten höjas på de praktikperioder (arbetsplatsförlagt lärande, APL) som eleverna på yrkesprogrammen genomgår under sin utbildning. är innehåll och handledning av mycket varierande kvalitet. Om praktiken inte kan tillhandahållas på ett bra sätt bör inte utbildningen få bedrivas. Kan en arbetsplats i sin tur inte erbjuda utbildade APL-handledare ska inte heller någon elev placeras där. Enligt kommittémotion 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 4 bör få ett uppdrag att ge direktiv till huvudmännen om målsättningar för simkunnighet även på gymnasienivå. I gymnasieskolans kunskapskrav återfinns inte simkunnighet. Många av de äldre elever som har kommit till och som därmed missat de tidiga årskursernas simundervisning saknar simkunnighet. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas så att samtliga elever blir simkunniga innan de går ut gymnasiet. Bakgrund, gällande rätt och pågående arbete Naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan redovisade ett regeringsuppdrag (U2015/04701/S) om naturbruksprogrammet. uttalar i sin redovisning att förslagen innebär att det är möjligt att läsa naturvetenskapliga kurser på naturbruksprogrammet. Det betyder att elever på naturbruksprogrammet även har möjlighet att t.ex. läsa de kurser som fordras för att nå särskild behörighet till högskolan (se redovisningen s. 6–7 och den närmare redovisningen av förutsättningarna för vidare studier på utbildningar i bil. I frågesvar (fr. 2015/16:875) om lärlingsersättning till elever i gymnasiesärskolan anförde dåvarande statsrådet att i den promemoria (U2013/6057/SF) som remitterades , med förslag till en förordning om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, var ett ingångsvärde att elever i gymnasiesärskolan som valt lärlingsspåret skulle behandlas likadant som övriga gymnasielärlingar. Hadzialic framhöll att bedömningen som gjordes i promemorian var att det inte fanns några extra kostnader som hörde ihop med själva lärlingsutbildningen för gymnasiesärskolans lärlingar. Hadzialic anförde vidare att frågan var angelägen. Kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram Regeringen har tillsammans med i (LO) och utnämnt till Yrkesutbildningens år. Satsningen syftar till att öka intresset för yrkesprogrammen, visa på de goda chanserna till arbete efter utbildning och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Regeringen uttalade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 16 s. 199) att Yrkesutbildningens år har lagt en viktig grund för att stärka yrkesutbildningarnas kvalitet och attraktivitet som regeringen ser en stor potential i att utveckla. Regeringen bedömer därför att det arbete som bedrivits under Yrkesutbildningens år ska fortsätta kommande år för att även i fortsättningen lyfta fram betydelsen av yrkesprogrammen och den yrkesskicklighet de ger. Regeringen har inlett ett arbete med att främja att det i fler branscher utvecklas former för samverkan mellan skola och arbetsliv, bl.a. genom s.k. yrkescollege. Arbetet kommer enligt regeringen att fortsätta och förstärkas. (SOU 2015:97) föreslog ett antal insatser som ska stärka yrkesutbildningen i och underlätta olika branschers kompetensförsörjning. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 16) att återkomma till med förslag när det gäller dessa frågor. ska enligt sitt regleringsbrev lämna en samlad redovisning och analys av myndighetens insatser och uppdrag inom yrkesutbildningsområdet. Myndighetens samverkan med de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning ska framgå. Det ska även framgå vilka åtgärder som myndigheten bedömer behövs för att främja den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens attraktionskraft för unga kvinnor och män. I arbetet med uppdraget ska beakta Skolinspektionens granskningar. Uppdraget ska redovisas . Det finns inte några uttryckliga krav på kunskaper i simning i gymnasieskolans kurser i idrott och hälsa. Däremot finns det kunskapskrav på åtgärder vid nödsituationer vid drunkningstillbud (se centralt innehåll för kursen Idrott och hälsa 1, 100 poäng). Att kunna simma , varav ryggsim, ingår i kunskapskraven för betyget E i årskurs 6 och 9 i ämnet idrott och hälsa i . Det innebär att en elev måste visa att han eller hon kan göra detta för att få ett godkänt betyg i ämnet både i årskurs 6 och i årskurs 9. Utskottet anser inte att någon åtgärd behövs från med anledning av motion 2016/17:3067 (M) yrkande 3 och hänvisar till att elever på naturbruksprogrammet har möjlighet att läsa kurser som fordras för att nå särskild behörighet enligt redovisning om naturbruksprogrammet. Utskottet avstyrker motion 2016/17:957 (S) och hänvisar till f.d. statsrådet anförande i frågesvar (fr. 2015/16:875) och bedömningen att det inte fanns några extra kostnader som hörde ihop med själva lärlingsutbildningen för gymnasiesärskolans lärlingar. Utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan och vidtar åtgärder om behov uppstår. Utskottet ser positivt på regeringens fortsatta långsiktiga satsningar på utveckling av kvalitet och attraktivitet när det gäller yrkesutbildning i gymnasieskolan. Utskottet anser vidare att resultatet av beredningen av (SOU 2015:97) och uppdrag att lämna en samlad redovisning och analys av myndighetens insatser och uppdrag inom yrkesutbildningsområdet, som ska redovisas , bör avvaktas. Någon åtgärd från är därför inte nödvändig med anledning av motion 2016/17:265 (V) yrkande 3. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen i fråga om simkunnighet även på gymnasienivå och att regeringen vidtar åtgärder om behov uppstår. Därmed är det enligt utskottet inte heller nödvändigt med någon åtgärd från med anledning av motion 2016/17:731 (V) yrkande 4. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om gymnasieskolan (S, M, SD, C, V, L, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (C), 3 (V), 4 (L) och 5 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU10, bet. 2015/16:UbU13). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2016/17:174 (SD), 2016/17:222 (M), 2016/17:230 (M), 2016/17:265 (V) yrkandena 1 och 5, 2016/17:413 (M), 2016/17:425 (M) yrkandena 1–4, 2016/17:939 (S), 2016/17:949 (S), 2016/17:951 (S) yrkande 3, 2016/17:958 (S), 2016/17:1071 (L) yrkande 6, 2016/17:1137 (S), 2016/17:1271 (M), 2016/17:1278 (M), 2016/17:1379 (SD), 2016/17:1480 (M) yrkande 1, 2016/17:1822 (M) yrkande 4, 2016/17:1905 (M), 2016/17:2016 (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2377 (SD), 2016/17:2445 (SD) yrkande 23, 2016/17:2954 (C) yrkandena 9, 15, 18, 21 och 22 samt 2016/17:3071 (L, M, C, KD) yrkande 2. Behörighetskrav till gymnasieskolan, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: