bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Den svenska livsmedelsindustrin kan växa ytterligare. Livsmedelsexporten måste därför underlättas och främjas (yrkande 6). Det anförs att ett tydligare främjandeuppdrag behöver ges till Business för att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. Kompetensen inom livsmedel behöver förbättras på myndigheten, och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Vidare bör livsmedelsattachéer placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport, allt för att öka tillträdet till nya exportmarknader (yrkande 14). Behovet av att underlätta och främja livsmedelsexporten uppmärksammas även i kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 6. Enligt motionärerna har mervärden som högt smittskydd och djurskydd, vilket skapar säkra livsmedel, vilket är attraktivt på den internationella marknaden. Motionärerna anser vidare att marknadsföringen av svenska livsmedel och mervärden behöver prioriteras vid export och utlandsbesök (yrkande 71). Med mer export har vi en möjlighet att stärka lönsamheten inom det svenska lantbruket. Det är en viktig väg framåt för att skapa nya marknadsmöjligheter, vilket också inkluderar att få intäkter för alla produktdelar. Myndighetsansvaret för att främja livsmedelsexport bör även tydliggöras (yrkande 72). Livsmedel faller under både och , vilket gör det svenska myndighetsansvaret något splittrat i förhållande till andra framgångsrika länder. budgeteras medel för att främja export i regleringsbrev till Business , men detta behöver tydliggöras genom ett exportfrämjande myndighetsansvar. Vidare behöver arbetet med att öka antalet landsgodkännanden prioriteras (yrkande 73). Enligt yrkande 74 har livsmedelsattachéer visat sig vara effektivt för att stärka marknadsföringen, och de bedöms vara viktiga för att öka tillträdet till nya exportmarknader. Livsmedelsattachéer vid prioriterade ambassader kan påskynda landsgodkännanden och export genom att de har god kännedom såväl om den svenska marknaden och det svenska samhället som om det aktuella landet, dess kultur, marknad och myndighetsstruktur. I motionen konstateras vidare att Business är den nationella aktören för svensk export. Ett problem som försämrar effektiviteten är dock att medel anslås till Business enbart på årsbasis, vilket hindrar långsiktig planering. Om medel skulle anslås i taget skulle det kunna innebära att Business i högre utsträckning kan planera insatser och styra strategiskt för att exportera livsmedel. Det skulle också underlätta företags planer för internationalisering. Medel bör därför anslås till Business i taget (yrkande 75). För att ytterligare främja arbetet med livsmedelsexport på Business behöver kompetensen inom livsmedelsnäringen förbättras på myndigheten. Arbetet behöver gå åt två håll, dels en höjning av den interna kompetensen och förståelse för näringens behov och vägar ut på den internationella marknaden (yrkande 76), dels ett uppdrag till Business att tillhandahålla information om och utbilda i tillvägagångssätt för livsmedelsindustrin och livsmedelsföretag att exportera till befintliga marknader (yrkande 77). upplevs detta som ett problem, och många företag vet inte hur förfarandet går till trots att det finns högkvalitativa produkter med stor efterfrågan på en internationell arena. Förslag om att tydliggöra myndighetsansvaret för att främja livsmedelsexport (yrkande 7), att bättre marknadsföra svenska livsmedel utomlands (yrkande 8) och om att placera livsmedelsattachéer på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport (yrkande 10) framförs även i kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C). Regeringen beslutade att ge (Business ) i uppdrag att genomföra ett program med särskilt fokus på små och medelstora livsmedelsföretag (N2017/02350/SUN). Programmet ska bidra till ökad export och fler exporterande företag. Insatserna inom programmet ska anpassas till vad som efterfrågas av företagen i branschen och utformas utifrån företagens behov. I verksamheten ska insatser som bygger på samfinansiering prioriteras. Business ska bl.a. ta fram en handlingsplan för insatserna, stödja företag vid val av lämpliga internationella avsättningsmarknader och vid etablering på utvalda marknader, sprida information om svensk livsmedelsproduktion på marknader av särskild betydelse och vidareutveckla konceptet Try Swedish, stärka den livsmedelsspecifika kompetensen vid myndigheter och utlandskontor av särskild betydelse, informera svenska företag om möjligheter till stöd inom landsbygdsprogrammet och EU:s politik för säljfrämjande åtgärder när det gäller jordbruksprodukter samt erbjuda kompletterande exportteknisk information. ska en delrapport om uppdragets genomförande lämnas in, och ska en slutrapport lämnas in. Av slutrapporten ska det även framgå vilka av insatserna som har integrerats eller kommer att integreras i ordinarie verksamhet. får högst rekvirera . beräknas högst respektive för dessa åtgärder. Medlen ska komplettera, inte ersätta, den finansiering rådet får för att främja livsmedelsexport inom ramen för det statliga årsuppdraget. Vidare fick i uppdrag att, efter samråd med , inrätta och ta huvudansvar för ett samverkansforum för marknadstillträdesfrågor (N2017/01028/SUN). Forumet ska i huvudsak fokusera på arbetet med lands- och anläggningsgodkännanden. I uppgiften ingår bl.a. att ta fram en gemensam handlingsplan. Resultaten ska successivt integreras i det ordinarie arbetet, och forumet ska upphöra /20. Uppdraget ska redovisas till . I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin anges även ett antal ytterligare åtgärder som regeringen avser att vidta för att nå målen med livsmedelsstrategin. – Ytterligare lantbruksråd som ska arbeta med bl.a. handelshinder som slår specifikt mot svensk livsmedelsexport. – Marknadsföring av svenska och regionala mat-, dryckes- och måltidsupplevelser för ökad export. – Förbättrad samverkan och informationsutbyte mellan centrala myndigheter för bättre information till företagen. Regeringen har aviserat att kommer att anställa en nationell samordnare för livsmedelsexport som ska samordna och stödja relevanta parter i som företag, regionala aktörer och branschföreträdare. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anges att Business fortsatt sitt exportfrämjande arbete inom ramen för livsmedelsprogrammet . Sammantaget genomfördes ett trettiotal exportfrämjande aktiviteter inom ramen för programmet, och totalt deltog 130 företag. Vidare genomförde , och en gemensam förenklingsresa till företag i svensk livsmedelsindustri med särskilt fokus på tillväxt och exportfrågor. Vidare anges att det finns ett lantbruksråd på ambassaden i , som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna andra marknader för svensk export av såväl livsmedel som skogsprodukter. och har även fått för att hjälpa svenska företag som vill exportera genom att arbeta för exportgodkännanden och för att lösa exportrelaterade problem i tredjeländer. Ett trettiotal ärenden löstes , vilket möjliggjort svensk export av framför allt animaliska produkter. Vikten av att tillvarata livsmedelsexportens potential bekräftas enligt regeringen av att exporten fortsätter att öka och uppgick till . Bedömningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen och en ökad svensk statlig närvaro i , kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, bidrar till utvecklingen. Regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) som beslutades innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Strategin innehåller satsningar på 22 prioriterade områden, baserade på de behov och önskemål som framförts från företag. Exportstrategin syftar till att öka exporten, attraktionskraft för investeringar, kompetens, antalet turister, andelen exporterande företag och deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. Livsmedelsindustrin omfattas av dessa satsningar som görs inom ramen för exportstrategin. Av och regleringsbrev framgår att av ramanslaget för respektive myndighet ska användas för arbete med att underlätta export av livsmedel och jordbruksvaror. får även undantagsvis använda högst för att delfinansiera anläggningsgodkännanden. I årsredovisning anges att exportarbetet huvudsakligen består av att öppna och underhålla produktmarknader, främst för animaliska livsmedel. Vidare anges att ytterligare två exporthandläggare har anställts. Andra vidtagna åtgärder som framhålls är ett ökat samarbete med andra EU-länder, digitalisering av intygsmallar, utvecklat stöd till exportföretagen samt en e-utbildning om export som riktar sig till exportkontrollpersonal. Även arbetar på olika sätt med att främja export av svenska jordbruksprodukter och livsmedel. Av årsredovisningen framgår att myndigheten deltagit i många olika sammanhang där frågor kopplade till export diskuterats, t.ex. i EU-arbetet och vid förhandlingar med tredjeländer, samt fortsatt arbetet med att öppna nya exportmarknader för svenska företag i länder utanför EU. Vidare har initierat och lett arbetet med att skapa en myndighetsgemensam exportguide för jordbruksvaror och livsmedel på . Webbplatsen, som innehåller digital exportinformation, lanserades . Business har den nätbaserade Livsmedelsguiden med information om olika länders importregleringar och märkningskrav, länkar till olika länders kontrollmyndigheter, EU-information om t.ex. regler som styr handeln inom EU för livsmedel och förslag på översättningshjälp. Livsmedelsguiden finansieras inom ramen för uppdraget Food from . I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) föreslår kommittén att aktörerna som ska samarbeta genom regionala exportcentrum och Visit får i uppdrag att genomföra riktade insatser för att hjälpa företag på landsbygden, i synnerhet glesa och mycket glesa områden, att öka sina exportandelar. Kommittén betonar att företag inom livsmedelssektorn, skogen och de maritima näringarna är viktiga målgrupper för de insatser som de regionala exportcentrumen ska arbeta med. Den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkande har remitterats, och regeringen planerar att lämna en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik . Utskottet anser i likhet med regeringen att ökad livsmedelsexport är en förutsättning för ökad lönsamhet inom livsmedelssektorn. Det kan även konstateras att har stor potential att exportera mer livsmedel. Svensk livsmedelsproduktion har mervärden som högt smittskydd och djurskydd, vilket är attraktivt på den internationella marknaden. Den svenska livsmedelsindustrin kan växa ytterligare. För att underlätta och främja livsmedelsexporten vill därför utskottet göra det enklare för livsmedelsföretagen att exportera och marknadsföra sig i andra länder. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder på området, bl.a. har Business fått ett uppdrag att genomföra ett exportprogram med särskilt fokus på små och medelstora företag, vilket är positivt. anser utskottet att det finns ett behov av ett än tydligare främjandeuppdrag med särskild tyngdpunkt på att göra det enklare för livsmedelssektorn att ta sig in på nya och befintliga marknader. För att lyckas med detta behöver den livsmedelsspecifika kompetensen förbättras på Business , och näringen behöver få en tydligare position i marknadsföringen av . Det är även av stor vikt att Business tillhandahåller information till livsmedelsföretag om tillvägagångssätt likväl som om potentialen och mervärdet i att förädla produkter för export. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 6, 2016/17:3616 (L) yrkande 7, 2016/17:3618 (C) yrkande 6 och 2016/17:3620 (M) yrkande 6. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkandena 7 och 8 och 2016/17:3618 (C) yrkandena 71–73, 76 och 77 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Utskottet noterar att det finns ett lantbruksråd vid i . Vidare noterar utskottet att en åtgärd i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin är att ytterligare lantbruksråd ska arbeta med bl.a. handelshinder som slår specifikt mot svensk livsmedelsexport. Mot den bakgrunden anser utskottet att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 10, 2016/17:3615 (KD) yrkande 14 och 2016/17:3618 (C) yrkande 74 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att anslå medel till Business i taget konstaterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen brukar föreslå anslag på årsbasis. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3618 (C) yrkande 75. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrenskraften inom turistnäringen och om marknadsföring av som besöksmål för matturism. Jämför reservation 69 (C). I propositionen konstateras att bilden av som livsmedelsproducerande land är relativt svag, medan bilden av och övriga som attraktiv destination för måltidsupplevelser har stärkts. Vidare anges att ett ökat välstånd och ökat resande, både inom och utom landet, samt ett ökat intresse för matkulturer, råvaror, ursprung, historia och måltidens roll i olika sociala sammanhang utgör grunden för måltidens utvecklingspotential. Det hänvisas även till den förstudie till exportprogram för måltidsturism 2020, som V.S. (Visit ) gjorde 2014 (L2014/00509/ELT). Enligt förstudien förknippas som besöksmål i första hand med naturupplevelser och en hälsosam livsstil. Dessa områden kan relateras till måltiden för att ta till vara och produktutveckla upplevelser med utgångspunkt i det ökade intresset för hälsa, enkelhet och det naturnära. Vidare konstateras att bilden av som besöksmål är splittrad. Svensk mat och dryck är okänd bland de bredare turistströmmarna, och det råder hård internationell konkurrens om de matintresserade resenärerna. Därför behövs enligt propositionen ett fortsatt utvecklings- och marknadsföringsarbete. Smak och kvalitet, kulturarv och hållbarhetsaspekter kan utgöra konkurrensfördelar. Besöksnäringen och de småskaliga mat- och dryckesföretagen kan bidra till att gemensamt bygga varumärken och även skapa efterfrågan på exportprodukter, vilket bidrar till lokal och regional tillväxt och sysselsättning. I propositionen betonas att det arbete som pågår inom livsmedels- och restaurangbranschen för en frivillig ursprungsmärkning avsedd för den inhemska marknaden bör kunna vidareutvecklas och kopplas ihop med marknadskoncept för användning på exportmarknaden. Vidare konstateras att besöksnäringen, och särskilt måltidsturismen, är en relativt omogen bransch. Det finns behov av ökad bransch- och marknadskompetens och andra företagsinriktade insatser för att utveckla nya produkter såväl för den inhemska som för den utländska marknaden. I detta ingår exempelvis att tillvarata och utveckla möjligheterna till samspel mellan platsbundna resurser, natur- och kulturmiljöer och utveckling av måltider. Det anges även att offentliga aktörer på alla nivåer kan underlätta genom stödjande strukturer för nätverk och samverkansplattformar samt genom att främja företagens kunskaps- och kompetensutveckling. Majoriteten av företagen i den svenska besöksnäringen är små och har begränsade möjligheter att driva destinationsutvecklingsarbete och marknadsföra sig på internationella marknader. Enligt propositionen behövs fortsatta insatser för destinationsutveckling samt för strategisk och långsiktig lokal, regional och nationell samverkan och samlade insatser för att marknadsföra med måltiden som hela eller en del av reseanledningen. Regeringens sammanfattande bedömning är att det finns goda förutsättningar för att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser av mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 24 påtalas behovet av att stärka konkurrenskraften inom turistnäringen. I motionen anförs att livsmedelsindustrin genererar besöksturism. Många livsmedelsföretag bygger sina verksamheter kring sin produktion, t.ex. polkagristillverkningen i . Enligt motionärerna finns därför ett behov av en översyn av konkurrenskraften inom turistnäringen för att bl.a. kunna peka ut vilka åtgärder som krävs för att öka matturismen. I motionen anförs även att bör marknadsföras som besöksmål för matturism (yrkande 78). Turismen och exportvärdet kopplat till turism, dvs. det värde som turister konsumerar för när de besöker , ökar. Det finns således mycket stora möjligheter för att profilera sig som ett besöksmål för matturism. Målgruppen matintresserade resenärer ökar, och en satsning på mat-, dryckes- och måltidsupplevelser kan skapa nya affärer, tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. Att säkerställa att verkligen tar till vara den potential som svenska livsmedel innehar när det gäller export och matturism bör enligt motionärerna vara ett prioriterat område . Inom landsbygdsprogrammet utlyser till projekt som främjar svensk måltidsexport eller s.k. gastronomiturism, dvs. att svensk mat och dryck ska vara en anledning för besökare att resa till . Syftet är att utveckla näringslivet regionalt inom mat-, dryckes- och måltidsupplevelser för att skapa en attraktiv svensk landsbygd med ökat antal arbetstillfällen. Stödet ska gå till samarbetsprojekt som handlar om – destinations- och regionutveckling för ökad exportmognad inom mat-, dryckes- och måltidsupplevelser – produktutveckling och paketering av mat-, dryckes- och måltidsupplevelser – kunskapsspridning om svensk matkultur, trender och omvärlden – internationell kommunikation om måltidsupplevelser i . Regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) beslutades och innehåller ett sjuttiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att möta de utmaningar som den svenska utrikeshandeln står inför. Exportstrategin syftar till att öka exporten, attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, andelen exporterande företag och deltagandet av svenska företag i den globala ekonomin. När det gäller besöksnäringen finns i strategin fortsatta insatser för att utveckla destinationer, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål. Bland annat nämns följande insatser: – Visit fortsätter sitt uppdrag och tillförs ytterligare resurser för att marknadsföra som turistland och få fler turister till . – Visit kommer att genomföra särskilda satsningar för att stärka närvaron på tillväxtmarknader, som och , profilera inom eko- och naturturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . – insatser för fler exportmogna destinationer kommer att kompletteras med insatser i tidigare skeden, där särskilt fokus riktas på insatser som stärker utvecklingen av nya hållbara produkter och upplevelser som kan bidra till fler besökare och växande företag. – Regeringen ska tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . Regeringen har även gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring (dir. 2016:83). Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela landet. Utredaren ska analysera utvecklingen och bedöma framtida utmaningar och möjligheter för besöksnäringen. Utredaren ska vidare lämna förslag till en politik som skapar förutsättningar för tillväxt, företagande och sysselsättning och som bidrar till att aktörerna gemensamt kan kraftsamla inom besöksnäringen. Uppdraget, som ska redovisas , omfattar bl.a. följande insatser: – analysera målet för turismpolitiken, och om det finns skäl till det föreslå tillägg eller nytt mål för politiken – kartlägga besöksnäringens behov och hinder för en hållbar utveckling och därefter föreslå insatser – föreslå hur samverkan och samordning mellan besöksnäringen och offentliga aktörer kan utvecklas för att stärka det gränsöverskridande turistiska erbjudandet äta-resa-göra-bo – föreslå hur kontaktytorna mellan bl.a. myndigheter, näringslivet, akademin och civilsamhället kan utvecklas. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin aviserar regeringen bl.a. följande åtgärder som berör besöksnäringen och måltidsupplevelser: – synliggöra och tillgängliggöra information om svenska produktionsförhållanden och styrkeområden till livsmedelskedjans aktörer och till konsumenter – marknadsföring av svenska och regionala mat-, dryckes- och måltidsupplevelser för ökad export – insatser för att öka kunskap och kompetens om regional matkultur genom att upprätta ett nationellt nätverk med relevanta myndigheter och aktörer inom kunskapskedjan – insatser för ökad kunskap om de svenska mervärdena. Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns goda förutsättningar att marknadsföra och utveckla insatser för att möta den potential som finns i upplevelser av mat och dryck som en integrerad del av besöksnäringen. Därför välkomnar utskottet de åtgärder på området som regeringen aviserat i sin handlingsplan. Utskottet noterar även att inom landsbygdsprogrammet har utlyst till projekt som främjar svensk måltidsexport eller s.k. gastronomiturism. Vidare konstaterar utskottet att regeringens exportstrategi innehåller fortsatta insatser för att utveckla destinationer, samverkan och insatser för att marknadsföra som besöksmål utomlands. Det kan även nämnas att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkandena 24 och 78 kan lämnas utan vidare åtgärd. Svensk livsmedelsproduktion och konsumtion Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. avslår motionsyrkanden om ekologisk odling, produktion och konsumtion, om produktionsmetoder och om uppgifter för en samordnande funktion. Jämför reservation 70 (S, MP, V) och 71 (M). I propositionens förslag till övergripande mål för livsmedelsstrategin anges att produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan. Vidare är regeringens bedömning att produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter bör öka. Det konstateras att det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden. Regeringen bedömer att åtgärder behöver vidtas som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Vidare anförs att regeringen har för avsikt att inrätta en samordnande funktion för ekologisk produktion och konsumtion i . Uppgifter för funktionen bör enligt propositionen vara att främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel, bidra till utbyte av erfarenhet och dialog mellan berörda aktörer inom området ekologisk produktion och konsumtion, utreda marknadens funktionssätt samt verka för kunskapsuppbyggnad i form av forskning, innovation och rådgivning. Det anförs även att regeringen ser positivt på kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion och tror att sådana mål kan spela roll för utvecklingen. Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 4 bör svensk livsmedelsproduktion styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. I motionen anges att ekologiskt producerad mat utgör en växande konsumentmarknad, och den svenska ekologiska livsmedelsproduktionen täcker inte efterfrågan. I stället för att sätta upp mål om ekologisk konsumtion och produktion bör fokus vara att stärka konkurrenskraften i hela kedjan.