bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — När det gäller framgår av proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor att det har fattats en lång rad positiva beslut i EU och i IMO som syftar till att förbättra sjöfartens miljö- och klimatprestanda. IMO har bl.a. beslutat att införa ett globalt obligatoriskt datainsamlingssystem för rapportering av bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från fartyg. Regeringen ser enligt propositionen positivt på detta och kommer fortsätta att vara aktiv i arbetet för en hållbar sjöfart. Av Miljömålsberedningens delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) framgår att beredningen gör bedömningen att flyg och sjöfart står för en växande andel av de globala utsläppen, och enligt prognoser förväntas utsläppen öka kraftigt till 2050 om inga åtgärder vidtas. Beredningen har därför enats om att ytterligare åtgärder behövs inom de områden som inte fullt ut hanteras. Beredningens bedömning är att även sjöfarten och flyget ska bära kostnaderna för sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Därför bör utsläpp från internationellt flyg och internationell sjöfart skyndsamt omfattas av internationella överenskommelser. ska vara pådrivande inom , IMO och EU för internationella lösningar. I väntan på, och som komplement till, globala överenskommelser bör EU kunna vidta fler åtgärder för att minska utsläppen från flyg och sjöfart. Enligt beredningen kommer , liksom världens övriga länder, att behöva ta sitt ansvar för utsläppen från internationellt flyg och internationell sjöfart. När det gäller frågan om avdragsrätt för företag för klimatkompensation genom annullering av utsläppsrätter, anges i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att regeringen vill ge företag ökade incitament att köpa in och annullera utsläppsrätter och har remitterat ett förslag om en avdragsrätt för företag för klimatkompensation genom annullering av utsläppsrätter (Fi2016/01209/S1 och Fi2016/02179/S1). Regeringen väljer dock att inte gå vidare med det remitterade förslaget utan avser i stället att se över alternativa förslag på skatteavdrag för företag och privatpersoner som minskar utsläppsutrymmet. På miljörådet kom EU:s medlemsstater överens om utformningen av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) 2021–2030 genom en s.k. allmän inriktning. Överenskommelsen innehåller viktiga åtgärder för att stärka prissignalen inom EU ETS och anpassa handelssystemet till . linje för att höja priset på utsläpp vann gehör. Som beskrivs ovan innebär den allmänna inriktningen, förutom åtgärder för att stärka prissignalen, att andelen utsläppsrätter som auktioneras ut kommer att uppgå till och kan minskas om den fria tilldelningen inte är tillräcklig. I ett första steg kommer nästan 1 miljard utsläppsrätter att tas bort från marknaden . Den allmänna inriktningen innebär även att fonder föreslås inrättas för att stödja innovation och modernisering av energisystemen i medlemsstater med låga inkomster. Dessa investeringar ska främst riktas mot förnybar energi, energieffektivisering och el-infrastruktur. Rådets allmänna inriktning ligger till grund för förhandlingarna med . Som nämns ovan presenterade kommissionen ett förslag till förordning om hur luftfartsverksamhet i fortsättningen ska omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) samt hur genomförandet av ett globalt marknadsbaserat styrmedel ska förberedas. Utskottet anser i likhet med regeringen att flyg utanför EES bör regleras på internationell nivå och ser därför positivt på arbetet med utvecklingen och genomförandet av ett verkningsfullt globalt styrmedel. Utskottet anser vidare att både och EU bör fortsätta att driva på för långtgående resultat av förhandlingarna inom () om utsläpp av växthusgaser. Utskottet noterar att en överenskommelse inom ramen för Montrealprotokollet träffades . Världens länder enades då om att starta utfasningen av växthusgasen fluorerade kolväten (HFC). När det gäller avdragsrätt för företag för klimatkompensation genom annullering av utsläppsrätter avser regeringen att se över andra förslag om skatteavdrag för företag och privatpersoner som minskar sitt utsläppsutrymme. Mot bakgrund av det arbete som pågår och de överenskommelser som träffats anser utskottet att motionerna 2016/17:821 (C) yrkandena 10–13, 2016/17:1070 (L) yrkande 1, 2016/17:1141 (S) i denna del, 2016/17:2767 (M) yrkande 5 i denna del, 2016/17:3167 (M) yrkande 10 i denna del och 2016/17:3393 (KD) yrkande 20 i denna del bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att klimatpolitik ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om industrins konkurrenskraft, nollvision för basindustrin och skogens roll för klimatomställningen. Jämför reservationerna 17 (S, MP, V), 18 (SD), 19 (M) och 20 (M). I kommittémotion 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 (delvis) anförs att klimatpolitik ska vara långsiktig och effektiv. Det konstateras att de av regeringen genomförda skattehöjningarna bl.a. inom transportsektorn i budgetpropositionen uppskattas ge en utsläppsminskning i storleksordningen på lång sikt. För andra åtgärder inom klimatområdet som regeringen hänvisar till, bl.a. det s.k. Klimatklivet, redovisas inte några beräknade utsläppsminskningar utan enbart kostnader. I budgetpropositionen väljer regeringen att både förlänga Klimatklivet och höja anslaget utan att programmet ännu har utvärderats. har takten på utsläppsminskningarna av växthusgaser som Alliansen uppnådde avstannat under nuvarande regering. minskade utsläppen med endast jämfört med under förra regeringens tid. Sammantaget blir det därför omöjligt att bedöma vad regeringens ambition innebär, hur den ska nås och konsekvenserna av detta. Enligt kommittémotion 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 1 bör regeringen fortsätta det arbete den förra regeringen påbörjade där minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt. Enligt motionärerna visade alliansregeringens vid makten att en bra miljö- och klimatpolitik och minskade utsläpp av växthusgaser går hand i hand med ökad tillväxt. Utsläppen av växthusgaser i minskade . ökade dessutom andelen förnybar energi med , och är med förnybar energi det land i EU som har högst andel. då Alliansens politik fortfarande var gällande minskade utsläppen av växthusgaser . miljöpolitik är nu tyvärr på väg åt fel håll. Under nuvarande regerings första år (2015) minskade utsläppen med , och enligt analys stod trafiksektorns utsläpp helt stilla och minskade inte alls. Enligt kommittémotion 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 2 bör regeringen göra en analys av effekterna av en föregångspolitik på klimatområdet. En sådan analys bör genomföras skyndsamt så att inte värdefull svensk industri försvinner utomlands till stor skada för samhället men med ringa nytta för miljömålen. Regeringen bör låta utreda riskerna för s.k. koldioxidläckage till följd av ogynnsamma konkurrensförhållanden för svensk industri (yrkande 3). Svensk klimatpolitik har enligt motionärerna länge byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det till och med vara så att denna politik genom s.k. koldioxidläckage bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Motionärerna föreslår vidare att ökat fokus bör ligga på insatser för att åstadkomma teknisk utveckling snarare än på att genom ökade skatter minska utsläppen i (yrkande 4). Det är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Regeringen bör enligt kommittémotion 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 8 påbörja arbetet med en nationell nollvisionsstrategi för basindustrin i dialog med branschen. Enligt motionärerna behöver många delar av klimatpolitiken ses över för att de ambitiösa utsläppsmålen som föreslagits av Miljömålsberedningen ska kunna nås. En av dessa delar är hur basindustrin ska fortsätta att bidra till utsläppsminskningarna. En nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben är en bra väg framåt. Det ena benet är utsläppsfri processteknik och det andra benet är s.k. CCS-teknik (koldioxidavskiljning och koldioxidlagring). Skogens roll för klimatomställningen I kommittémotion 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 4 uppmärksammas skogens viktiga roll för klimatomställningen. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är enligt motionärerna en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Det är viktigt att det nationella skogsprogram som tar form på allvar bejakar möjligheterna att minska klimatpåverkan genom insatser som ökar produktionen och ökar uttaget av biomassa. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för substitution av fossila produkter. publicerade preliminära siffror för klimatpåverkande utsläpp i . I släpptes växthusgaser ut . Industrins utsläpp ökade . Utsläppen från de flesta branscher inom tillverkningsindustri ökar på grund av den starkare konjunkturen. Utsläppen från anläggningar inom EU:s handelssystem för utsläppsrätter visar på ökade utsläpp . Anläggningarnas utsläpp var knappt växthusgaser, en ökning med jämfört med året innan. Transporternas utsläpp minskade , och är den sektor som ger de största utsläppen utanför handelssystemet. Minskningen beror enligt på ökad biobränsleanvändning, effektivare fordon och ökad andel miljöbilar. fortsätter trafiken på vägarna att öka. preliminära utsläppssiffror omfattar utsläpp inom gränser, och har tagits fram av (). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anför regeringen bl.a. att det är centralt att andra länder också skärper sina åtgärder för att ambitiösa klimatinsatser ska få avsedd effekt och våra utsläpp inte ska flytta utomlands. Alla länder och olika aktörer måste ta sitt ansvar för att säkra möjligheten till en god framtid för människan på jorden. är historiskt – har vi ett klimatavtal som alla världens länder bidrar till. Det förbättrar möjligheten att nå klimatmålen. Avtalet innebär en skärpning av det globala temperaturmålet. Därför måste enligt regeringen alla länder inklusive och EU överväga hur de kan stärka sitt klimatarbete ytterligare. Avtalet innebär en tydlig signal till alla aktörer att arbetet med att begränsa utsläppen och bygga motståndskraft mot klimatförändringar bara har börjat. Regeringen arbetar med fem strategiska samverkansprogram som ska bidra till att möta flera av de samhällsutmaningar står inför. Det handlar om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, kommunicera och tillvarata och bevara jordens resurser och ekosystem. Genom samverkan mellan offentliga aktörer, näringslivet och akademin skapas nya, innovativa lösningar som stärker konkurrenskraften, bidrar till en hållbar utveckling och skapar fler jobb. Ett av programmen riktar in sig på uppkopplad industri och nya material. Uppkopplad industri och nya material knyter nära an till regeringens nyindustrialiseringsstrategi Smart industri. Nyindustrialiseringsstrategin ska bidra till att ska vara världsledande inom modern och hållbar industriell produktion – en produktion som är smart, flexibel, resurseffektiv och erbjuder en attraktiv arbetsplats. presenterade regeringen 45 åtgärder för att stärka förutsättningarna för industrin att klara av den ökande internationella konkurrensen och det omvandlingstryck som industrin står inför, framför allt drivet av digitaliseringen och kravet på en omställning till hållbar produktion. Av nyindustrialiseringsstrategin framgår bl.a. att mer fokus ska läggas på arbetet för minskade utsläpp av växthusgaser. Stora utmaningar kvarstår i industrin. Fortsatta insatser krävs för att kontinuerligt minska utsläppen och ta nödvändiga tekniksprång. EU är det ekonomiska område som har hårdast krav på utsläppsminskningar för sin industri, som ofta är utsatt för internationell konkurrens. För att svensk industri ska kunna fortsätta driva teknikutvecklingen mot minskade utsläpp och inte konkurreras ut av mer utsläppsintensiva konkurrenter krävs ett fokuserat och samlat arbete av statens resurser på området. Handlingsplanen genomförs nu av regeringen och kommer att uppdateras med fler versioner. Enligt proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för uppgick industrins utsläpp till koldioxidekvivalenter. har industrins växthusgasutsläpp minskat . av utsläppen från industrin ingår i EU ETS. –2008 låg industrins samlade växthusgasutsläpp på en relativt jämn nivå. Den lågkonjunktur som drabbade och omvärlden resulterade i väsentligt lägre utsläpp från industrin, framför allt på grund av minskad produktion av järn och stål. Lågkonjunkturens effekt på industrins produktion och utsläpp var som starkast , men industrins samlade utsläpp har därefter legat kvar på en lägre nivå än före den ekonomiska krisen. Industrins växthusgasutsläpp kan grovt indelas i huvudkategorierna förbränningsutsläpp och processutsläpp, varav den förstnämnda kategorin är något större än den andra. Industrins förbränningsutsläpp har haft en minskande trend som bl.a. förklaras av att användning av fossila bränslen övergetts till förmån för biobränslen och el. Tillverkning av massa och papper, som svarar för ungefär hälften av industrins energianvändning, har mer än halverat sina förbränningsutsläpp , till stor del genom övergång från fossila bränslen till biobränslen. Processutsläpp uppstår när vissa råvaror används inom industrin för att framställa produkter, t.ex. stål och cement, och där råvarorna används i en process som alstrar växthusgaser. Processutsläpp är därför kopplade till produktionsvolymer som i sin tur påverkas av konjunktursvängningar och världsmarknadspriser. Processutsläppens utveckling skiljer sig markant mellan olika branscher. Exempelvis har kemiindustrins processutsläpp reducerats stegvis , bl.a. genom introduktion av ny teknik, medan mineralindustrins utsläpp stigit till följd av ökade produktionsvolymer. fick 2016 ett uppdrag om processindustrins utsläpp (dnr N2016/06369/IFK), vilket innebär att myndigheten ska redovisa vilka insatser inom forskning, innovation och demonstration som bedöms nödvändiga för att bidra till att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären som konkurrenskraften för svensk processindustri stärks. Uppdraget genomförs inom ramen för ett av samverkansprogrammen – Uppkopplad industri och nya material – och knyter nära an till nyindustrialiseringsstrategin Smart industri. Enligt regeringen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) är forskning, innovation, avancerade systemlösningar och teknikutveckling viktigt för att komma till rätta med processindustrins processutsläpp av klimatgaser. Därmed kan svensk basindustri fortsätta att vara världsledande när det gäller miljöprestanda som den långsiktiga konkurrenskraften stärks. Genom regeringens satsningar på Smart industri och samverkansprogram för innovation ska samarbetet mellan stat och näringsliv stärkas. Forskningsbehoven på klimatområdet är stora, och regeringen gör därför en satsning på klimatforskning. Regeringen ser positivt på initiativ från näringslivet som t.ex. arbetet med en fossilfri stålindustri som initierats av , och . I budgetpropositionen föreslår regeringen att Formas anslag ökas med 2017 och beräknar att anslaget ökas med 2018, 2019 och . Av dessa medel satsas för klimatforskning 2017, 2018 och . I den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) anför regeringen att klimatrelaterad forskning utgör en viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. För att ska kunna bli ett fossilfritt välfärdssamhälle och vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar måste kunskapen ökas och lösningar utvecklas som leder till att vi möter klimatutmaningen. För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande omställningar i , inom EU och globalt. Omställningar och anpassningar till ett förändrat klimat krävs bl.a. vad gäller energisystem, industri, jord-, skogs- och vattenbruk, markanvändning, transport och samhällsbyggnad samt övrig produktion och konsumtion. För att möta klimatutmaningen behövs därför forskning inom flera olika ämnesområden liksom tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. Inom ramen för det nationella forskningsprogrammet ska det även finnas möjlighet till aktiviteter och satsningar som syftar till att kommunicera och nyttiggöra forskningsresultat, t.ex. genom att forskare bidrar till olika forskningsbaserade klimatrapporter. Regeringen föreslår därför i propositionen att ett nationellt forskningsprogram om klimat inrättas av Formas i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. Skogens roll för klimatomställningen Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop 2016/17:1 utg.omr. 23) att inriktningen för skogspolitiken ligger fast. Den svenska skogspolitikens utgångspunkt bygger på de jämställda målen om produktion och miljö. En grundläggande del av skogspolitiken är skogsbrukets sektorsansvar och skogsägarnas frihet under ansvar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i en omställning till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen utformar det nationella skogsprogrammet med utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål samt med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. arbetsgrupper. För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. avser regeringen att återkomma till om det nationella skogsprogrammet samt därefter utarbeta en handlingsplan för genomförande. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen anför även att den verkar såväl i de internationella klimatförhandlingarna som inom EU för att åstadkomma regler som främjar skogens långsiktiga roll i klimatarbetet, bl.a. om att skogsråvara används för träprodukter och biobränslen som upptag av koldioxid i växande skog kan utgöra ett komplement. Miljömålsberedningen (delbetänkandet En klimat- och luftvårdsstrategi för , SOU 2016:47) har gjort bl.a. följande bedömningar. Biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material som producerats med fossila råvaror har ett mycket stort värde för samhället i en klimatomställning. Den s.k. målbanan till 2045 samt etappmålet bedöms kräva att substitutionen av fossila bränslen med produkter baserade på biomassa ökar. Utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi måste ske på ett sätt som inte äventyrar övriga miljökvalitetsmål. Biobaserade produkter bör så långt möjligt användas där de gör störst klimatnytta. I budgetpropositionen har regeringen valt att både förlänga det s.k. Klimatklivet och höja anslaget utan att programmet ännu har utvärderats. har takten på utsläppsminskningarna av växthusgaser avstannat. Den förra regeringen arbetade med att minskade utsläpp av växthusgaser skulle förenas med tillväxt, men är miljöpolitik tyvärr på väg åt fel håll. Det är svårt att bedöma vad regeringens ambition innebär, hur den ska nås och konsekvenserna av denna. Sammanfattningsvis anser utskottet således att klimatpolitik ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3167 (M) yrkande 1. I fråga om ambitiösa klimatpolitik har utskottet tidigare uttalat att ska vara en global föregångare i klimatomställningen (bet. 2015/16:MJU20). Utskottet har också anfört att det stöder regeringens uppfattning om att ska vara ledande i omställningen till ett samhälle med mycket låga utsläpp av växthusgaser och att ska minska utsläppen av växthusgaser i den takt som behövs för en globalt hållbar utveckling (bet. 2014/15:MJU13). Utskottet vidhåller denna bedömning. Utskottet vill även nämna det arbete som redovisas ovan om regeringens strategiska samverkansprogram och nyindustrialiseringsstrategin Smart industri, som avser att stärka förutsättningarna för industrin att klara av den ökande internationella konkurrensen och det omvandlingstryck som industrin står inför. Slutligen vill utskottet ansluta till det regeringen anför i budget-propositionen om att det är centralt att andra länder också skärper sina åtgärder för att ambitiösa klimatinsatser ska få avsedd effekt och våra utsläpp inte ska flytta utomlands. Alla länder och olika aktörer måste ta sitt ansvar, och förbättrar förutsättningarna för detta. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:3301 (SD) yrkande 2–4. Utskottet vill inledningsvis betona vikten av att begränsa basindustrins utsläpp av klimatgaser. Svensk basindustri bör dock även vara världsledande när det gäller miljöprestanda som den långsiktiga konkurrenskraften stärks. Som regeringen anför i budgetpropositionen är därför forskning, innovation, avancerade systemlösningar och teknikutveckling betydelsefullt för att komma till rätta med processindustrins utsläpp. Genom regeringens satsningar på bl.a. nyindustrialiseringsstrategin Smart industri och samverkansprogrammet för innovation ska samarbetet mellan stat och näringsliv stärkas. Initiativ från näringslivet, som t.ex. arbetet med en fossilfri stålindustri, är också ett viktigt bidrag. Forskningsbehoven på klimatområdet är stora. Utskottet välkomnar därför det nationella forskningsprogram om klimat som inrättas av Formas i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. Utskottet har ovan under avsnittet Kompletterande åtgärder behandlat frågan om koldioxidlagring (CCS) och hänvisat till det uppdrag som har att redovisa vilka insatser inom forskning, innovation och demonstration som bedöms vara nödvändiga för att bidra till att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären som konkurrenskraften för svensk processindustri stärks. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att motion 2016/17:3167 (M) yrkande 8 avslås. Skogens roll för klimatomställningen För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. Som framgår ovan pågår arbetet med ett nationellt skogsprogram. Arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet och till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen anför att det nationella skogsprogrammet utformas med utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål och med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. arbetsgrupper. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. Regeringen avser att återkomma till när det gäller det nationella skogsprogrammet. I avvaktan på detta arbete anser utskottet att motion 2016/17:3172 (M) yrkande 4 bör lämnas utan vidare åtgärd. Allmänt om förnybar energi m.m. Utskottets förslag i korthet