bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Förvärven hade avsevärt förändrat profil, från ett svenskt bolag med starkt fokus på produktion inom vattenkraft och kärnkraft, till ett av de största europeiska energibolagen med en diversifierad produktionsportfölj. var 2009 femte största elproducent och den största värmeproducenten. De utmaningar bolaget stod inför krävde enligt propositionen fokus på konsolidering och effektivisering snarare än förvärvsdriven tillväxt för att därigenom skapa värde och nå ägarens avkastningsmål. Detta var nödvändigt för framtida lönsamhet samt för att generera tillräckliga medel för nödvändiga ny- och återinvesteringar på en marknad som styrs av EU:s klimatmål och mål om ökad andel förnybar energi. Både avyttringar och värdeskapande förvärv som stöder den strategiska inriktningen kunde dock bli aktuella framöver. I propositionen meddelade regeringen sin avsikt att använda EU:s s.k. 2020-mål som referenspunkt för uppföljningen av roll i energiomställningen. De nämnda målen handlar om att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med nivå, att av den totala energianvändningen ska komma från förnybara energikällor samt att energieffektiviseringen ska öka . Vidare anförde regeringen i propositionen (s. 10 f.) bl.a. följande: Mot denna bakgrund anser regeringen att ägarens uppdrag till bör vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. En sådan inriktning överensstämmer med regeringens strävan att de grundläggande värderingar om miljöhänsyn och globalt ansvar som vägleder i klimatpolitiken och politiken för global utveckling också ska gälla när svenska staten uppträder i rollen som bolagsägare. Därför ska , bland jämförbara europeiska bolag, tillhöra de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Detta innebär inte någon kortsiktig omvandling av till ett nischbolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. startpunkt för förändringsprocessen är en internationell verksamhet och en bred produktionsportfölj. På så sätt speglar utmaning hela utmaning. beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit i propositionen om ett nytt uppdrag för (bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325). uppmärksammade den motsättning som ansågs kunna finnas mellan affärsmässighet och att bolaget skulle vara ledande i omställningen av energisystemet. Utskottet delade regeringens bedömning att lönsamhet är centralt för verksamhet. För att kunna spela en roll i omställningen av energisystemet måste bolaget ha stabila ekonomiska resurser. Produktion och distribution av energi är kapitalintensiva verksamheter som kräver stora investeringar. Utskottet såg marknadsmässighet som ett centralt begrepp, om ska kunna spela den roll i energiomställningen som utskottet förordar. Regeringens förslag om att uppdrag ska formuleras på det sättet att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion hade därmed utskottets fulla stöd, enligt betänkandet. Uppgifter på regeringens webbplats På regeringens webbplats () anges följande: Regeringen tog [2016] emot en begäran om ägarsamordning avseende försäljning av brunkolsverksamhet i från . Transaktionen omfattar en avyttring av de två bolag som är hel- eller delägande i fyra brunkolseldade kraftverk (Schwarze Pumpe, Lippendorf, Boxberg och Jänschwalde i , belägna i delstaterna ) samt brunkolsgruvorna som förser tre av dessa kraftverk med bränsle. En ägarsamordning innebär att säga ja eller nej till den transaktion som tagit beslut om. Utgångspunkten för regeringens ställningstagande är bolagets uppdrag. har uppdrag att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Den fråga som regeringen därför har haft att ta ställning till är om transaktionen är i linje med uppdraget från beträffande inriktning och affärsmässighet. Regeringens process för hanteringen av ägarsamordningen har varit omfattande. Transaktionen har noggrant granskats av med hjälp av en extern finansiell rådgivare. I processen har också egna analyser analyserats avseende scenariot att sälja eller att behålla brunkolsverksamheten och driva den vidare i linje med krav på affärsmässighet. Under analysprocessen har vi begärt fördjupad information kring prissäkringarna, köparna, de framtida åtagandena för återställande av mark samt även de finansiella konsekvenserna i scenariot. Regeringen ställer sig bakom den föreslagna avyttringen av brunkolsverksamhet. Regeringen har analyserat den föreslagna transaktionen och delar styrelses bedömning att den ligger i linje med bolagets uppdrag och strategin att ska vara ledande i utvecklingen mot en högre andel fossilfri elproduktion. Sammanfattningsvis är avyttringen strategiskt riktig och det bästa finansiella alternativet. I den stora energiomställningen som står inför är en viktig aktör och en viktig tillgång för det svenska folket. I och med denna transaktion ger regeringen bättre förutsättningar att vara en aktiv part i omställningen mot en mer miljömässigt hållbar energiproduktion med affärsmässighet som grund – allt i enlighet med det uppdrag som satt upp. svarade statsrådet på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:43) om vad klimat- och miljöministern och regeringen avsåg att göra med anledning av framtida försäljning av brunkolsverksamheten och vattenkraftsverksamheten. I svaret angavs att processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrevs av och var ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Vidare angavs att ägaren kan ta ställning till en affär om brunkolsverksamhet först när den presenteras. besvarade statsrådet en interpellation om försäljningen av brunkolsverksamhet i (ip. 2014/15:332). anförde bl.a. följande (prot. 2014/15:69): Styrelsen för har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av och är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Som företrädare för staten som ägare till kommer jag att hålla mig noga informerad om utvecklingen av processen. Jag förutsätter att agerar så att en eventuell försäljning av bolagets brunkolstillgångar sker på marknadsmässiga villkor. [- - -] har ett riksdagsbeslut, ett uppdrag från , att affärsmässigt bedriva energiverksamhet på sådant sätt att det är ett av de bolag som leder utvecklingen mot miljömässigt hållbar energiproduktion. Det innebär att regeringen som ägare, i sin styrning av , inte ska vidta några åtgärder som strider mot det av beslutade uppdraget att ska vara och agera affärsmässigt. Det är det uppdrag vi har fått av , och det uppdraget måste vi som en ansvarsfull regering fullfölja. [- - -] Som jag sagt i den här debatten, även i mitt interpellationssvar, jobbar regeringen på uppdrag med att förvalta de statliga bolagen. För oss är det viktigt att bedriva affärsmässig energiverksamhet, så att detta bolag är ett av de bolag som leder utvecklingen mot hållbar utveckling. Det är viktigt att bygga värden i de statliga bolagen och att agera långsiktigt, föredömligt och strategiskt. Detta är inte bara Socialdemokraternas inställning till ägarskapet i de statliga bolagen, utan också . Vi är en regering som tar ansvar för de riksdagsbeslut som fattats. Dessa beslut vägleder regeringen i vår styrning av bolagen. besvarade statsrådet i kammaren en interpellation om förankring av försäljningsprocess av tyskt brunkol (ip. 2015/16:32). anförde bl.a. följande (prot. 2015/16:18): Styrelsen för har tagit initiativ till att undersöka olika möjligheter att skapa en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten. Som sägs i interpellationen har bolaget nu erbjudit marknaden dessa tillgångar. Processen med en ny ägarstruktur för brunkolsverksamheten bedrivs av och är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Som företrädare för ägaren kommer jag att hålla mig noga informerad om processen, med utgångspunkt i att aktivt förvalta statens ägande i så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och bolaget når sina hållbarhetsmål. Om och när det blir aktuellt för att genomföra en avyttring som omfattar stora värden, är det rimligt att bolagets styrelse tar initiativ till en så kallad ägarsamordning. Det innebär ett utbyte av information och synpunkter för att i frågor av avgörande betydelse nå ställningstaganden som såväl styrelse som ägare kan ställa sig bakom. Ägarsamordningen sker med ansvarigt statsråd som företrädare för ägaren, och om det blir aktuellt är det rimligt att vi informerar berörda utskott i samband med detta. [- - -] Om bolaget ska ändra inriktning på sin verksamhet ska , enligt de regelverk som finns, besluta om det. Om vi bestämmer att inte längre ska bedriva affärsmässig verksamhet utan ha ett samhällsuppdrag som syftar till att göra A eller B och alltså vill ändra inriktningen på verksamhetsidé måste det bli föremål för riksdagsbehandling. Om det däremot är en stor affär på gång, som påverkar stora värden, är det styrelsens ansvar att göra en ägarsamordning. Den sker med regeringen. Här vill jag vara öppen och transparent för att undvika den situation vi hamnade i med . Kommunikationen ska vara skriftlig och tydlig för eftervärlden. Vid en ägarsamordning vill jag också ha ett informationstillfälle med näringsutskottet. Det har jag sagt till näringsutskottet. Jag tror att jag i tidigare interpellationsdebatter också har sagt att det är så jag anser att det ska skötas för att bringa tydlighet i hur en sådan här process faktiskt går till. [- - -] Det jag säger är att brunkolen är en del av verksamhet , eller hur? Det gör att inom ramen för det uppdrag som har är det inte per automatik så att om inte hittar en köpare och det inte blir en affär måste vi gå till och ändra uppdraget för , nej. Det är på annat sätt om regeringen på egen hand skulle bestämma: Vi frångår affärsmässigheten i . Vi vill att ni bara sysslar med solceller , därför att vi tycker att det är politiskt korrekt att bara jobba med solceller. Då skulle kunna hävda: Det är inte affärsmässigt. Den skulle kunna säga till oss: Det är inte korrekt, för det är inte vårt uppdrag. Det blir då en diskussion. Har vi i regeringen överträtt våra befogenheter som ägare och representant för ägaren? Det handlar om när vi måste ändra inriktningen på uppdraget och ge tydliga direktiv att de ska frångå affärsmässigheten. Det gäller sådana lägen. Det har förekommit diskussioner om att vi skulle ge bort tillgångarna. Våra jurister gör bedömningen att vi inte kan ge bort statens tillgångar utan att frångå affärsmässigheten. Däremot finns det stora möjligheter inom ramen för ett affärsmässigt uppdrag för att göra kloka framtidsinvesteringar för förnybara energikällor. säger både till näringsutskottet och till mig när jag träffar dem: Våra nya investeringar är till inom förnybara energikällor. Det är så vi vill positionera bolaget framöver. Det är så vi ser att framtidens marknad påverkar och där vi har störst möjligheter att nå avkastning . Det går att förena politiska uppfattningar och målsättningar för verksamheten inom ramen för affärsmässigheten. Vill vi frångå det måste vi gå till , inte annars. I ett pressmeddelande på webbplats () anges att godkände försäljningen av tyska brunkolstillgångar till den tjeckiska energikoncernen och dess finansiella partner . Ägarbytet förväntades ske inom de närmast följande veckorna. Rapport från : – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6) har i sin rapport – konkurrenskraftigt och ledande i energiomställningen? (RiR 2015:6) granskat AB:s förutsättningar för att bli ett konkurrenskraftigt och ledande bolag i energiomställningen och därigenom bidra till att uppnå EU:s klimat- och energimål, samt om bolaget kan nå sina miljörelaterade hållbarhetsmål inom ramen för hållbart företagande. har även granskat om regeringen styr i riktning mot att bolaget ska uppnå sitt uppdrag och sina miljörelaterade hållbarhetsmål. Syftet med granskning var att granska om har utformat och regeringen styrt mot ändamålsenliga miljörelaterade hållbarhetsmål samt om planerar och vidtar åtgärder och regeringen styr mot att uppdrag och hållbarhetsmål uppnås. konstaterade att bolagsordning var beslutad av bolagsstämman och därmed juridiskt bindande för bolaget. ansåg att det är otydligt hur regeringen följer upp den miljörelaterade delen av uppdraget i bolagsordningen. noterade att enligt statens ägarpolicy är ett av de ekonomiska målens syfte att hålla bolagens finansiella risk på en rimlig nivå. bedömde att det innebar en finansiell risk för staten att regeringen inte explicit följer upp den miljörelaterade delen i bolagets uppdrag från . bedömde också att det är viktigt att regeringen är tydlig med hur bolaget ska tolka sitt uppdrag i bolagsordningen och hur regeringen avser att följa upp bolagets tillämpning, så att bolaget ges tydliga incitament att genomföra det uppdrag som har beslutat. framförde i rapporten att näringsutskottet i samband med beslut om förtydligade uppdrag hade tydliggjort intention med bolagets inriktning. Vidare angav att enligt rättslig expertis har regeringen en långtgående laglig möjlighet att upprätthålla ägarkontrollen över de majoritetsägda statliga bolagens styrelsearbete genom att utforma direktiv, instruktioner och anvisningar. Mot bakgrund av detta menade att det inte fanns något formellt hinder för regeringen att på bolagsstämman besluta om hur bolaget ska tolka sitt uppdrag utan att behöva återkomma till . I rapporten konstaterade att det varit känt för regeringen att bolaget övervägt att avyttra sin brunkolsverksamhet i . bedömde att en proaktiv styrning förutsatte att riskanalyser och handlingsplaner utarbetas för att kunna hantera en eventuell försäljning på ett föredömligt sätt. Enligt var dock inte regeringen förberedd för att hantera den finansiella risken med vare sig ett fortsatt ägande eller en försäljning av tysk kolkraft. ansåg att det var viktigt att inom ramen för det gällande regelverket ges de förutsättningar som bolaget behöver för att kunna bedöma konsekvenserna av en eventuell försäljning, t.ex. vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnaderna för mer forskning om koldioxidreducerande åtgärder i befintliga anläggningar eller en eventuell förlust vid försäljning. Det fanns enligt en risk att för att uppnå sitt finansiella exponeringsmål skulle sälja sina tyska kolkraftverk som inte gav maximalt försäljningsvärde. En försäljning innebär också att inte bidrar till att uppnå EU:s klimat- och energimål eftersom problemet med att reducera koldioxidutsläpp från befintliga anläggningar skjuts över till ett annat bolag inom EU. I sin skrivelse om rapporten (skr. 2015/16:33) anförde regeringen bl.a. att verksamhetsföremålet i bolagsordning enligt regeringens uppfattning inte borde tolkas så att det finns en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från uppdraget att vara affärsmässig. Regeringen anförde vidare att ett aktiebolag, genom att bedriva sådan verksamhet som anges i verksamhetsföremålet, ska uppnå syftet med verksamheten, dvs. att ge aktieägarna vinst. Det var självfallet viktigt att bolagen på ett föredömligt sätt arbetade strategiskt med hållbart företagande i enlighet med statens ägarpolicy. har fastställt mål för detta arbete, vilket också är ett arbete som löpande följs upp vid ägardialogerna. När det gällde hållbarhetsmål rekommenderade att regeringen på ett tidigt stadium påverkade valet och utformningen av målen i den översyn av målen som har initierat, i syfte att de nya målen ska ge reella utsläppsreducerande effekter. Regeringen anförde i skrivelsen att det är styrelsens ansvar, och inte bolagsstämmans, att fastställa de strategiska hållbarhetsmålen. Detta är i överensstämmelse med modellen för regeringens arbete med hållbart företagande i bolag med statligt ägande (se regeringens skrivelse till med redogörelsen för företag med statligt ägande, senast skr. 2014/15:140). Bolaget självt har bäst kunskap om vilka hållbarhetsutmaningar som är mest relevanta och väsentliga för verksamheten, bl.a. utifrån de branscher och länder där bolaget är verksamt. har också inom ramen för sitt uppdrag beslutat om mål och strategier som leder till minskade koldioxidutsläpp, varför regeringen inte avser att vidta någon åtgärd med anledning av rekommendation. För att kunna utmana och ställa krav på bolaget och öka möjligheterna för bolagets långsiktiga konkurrenskraft och avkastning till staten rekommenderade att regeringen kontinuerligt skulle skaffa ett brett kunskapsunderlag och göra egna analyser om bolagets risker och förutsättningar på marknaden. Regeringen instämde i att det är viktigt med god kunskapsinhämtning och en oberoende analys för att åstadkomma en ändamålsenlig styrning av bolaget och att sådan kunskapsinhämtning och analys också genomförs kontinuerligt via ägarförvaltningen. Regeringen hade inte för avsikt att göra några genomgripande förändringar i detta arbetssätt utöver att förbättra kunskapsinhämtningen inom och tänkte därför inte vidta någon åtgärd med anledning av denna rekommendation. När det gäller tyska brunkolsverksamhet rekommenderade att regeringen inom ramen för det gällande regelverket borde tydliggöra hur ska agera föredömligt. Regeringen skulle därför enligt ange exempelvis vilket finansiellt utrymme som finns för att täcka kostnader för forskning i koldioxidreducerande åtgärder eller en eventuell förlust vid försäljning av brunkolsverksamheten. Regeringen ansåg i sin skrivelse att rekommendation var baserad på en felaktig grund eftersom detta var frågor för styrelsen, inte ägaren, att fastställa. Regeringen avsåg inte att vidta någon åtgärd med anledning av denna rekommendation. I skrivelsen anförde regeringen också att, givet att en kommande ägare skulle bedriva den tyska kolkraftsverksamheten på oförändrat sätt, var en korrekt iakttagelse från att en försäljning inte skulle leda till reella utsläppsminskningar på EU-nivå. Det förtjänade dock enligt regeringen att framhållas att uppdrag inte explicit omfattar att bolaget ska bidra till EU:s klimat- och energimål. En integrering av hållbarhetsfrågorna i verksamheten är en självklar del i en långsiktig strategi och i affärsutveckling. Det var därför styrelsens ansvar, och inte bolagsstämmans, att fastställa de strategiska hållbarhetsmålen. Bolaget självt har bäst kunskap om vilka hållbarhetsutmaningar som är mest relevanta och väsentliga för verksamheten, bl.a. utifrån de branscher och länder som bolaget är verksamt i. Vid ägardialogerna mellan ägaren och bolaget sker en löpande uppföljning av hållbarhetsmålen. Verksamhetsföremålet i bolagsordning borde emellertid enligt regeringens uppfattning inte tolkas så att det finns en miljörelaterad del av uppdraget som är fristående från uppdraget att vara marknadsmässig. Vidare anförde regeringen att uppdrag förtydligades 2010 (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325). Syftet var att komma till rätta med en otydlighet i den då gällande bolagsordningen, enligt vilken en avvägning behövde göras mellan affärsmässighet och att vara ledande i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt hållbar svensk energiförsörjning. Denna otydlighet hade bl.a. påtalat. Mot den bakgrunden föreslog den förra regeringen det förtydligandet att skulle generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I propositionen framhöll regeringen att lönsamheten är grundförutsättningen för hela verksamhet och överlevnad och att en marknadsmässig avkastning därför måste vara utgångspunkten för all verksamhet i . godkände regeringens förslag till förtydligande av uppdraget. Ett aktiebolag ska, genom att bedriva sådan verksamhet som anges i verksamhetsföremålet, uppnå syftet med verksamheten, dvs. att ge aktieägarna vinst. Det är självfallet viktigt att bolagen på ett föredömligt sätt arbetar strategiskt med hållbart företagande. har också fastställt mål för detta arbete, vilket också är ett arbete som löpande följs upp vid ägardialogerna. behandlade regeringens skrivelse i betänkande 2015/16:NU7 och konstaterade bl.a. att var inne i en process för en ny ägarstruktur för sin brunkolsverksamhet i . Utskottet ville framhålla att en sådan process är ett ansvar för bolagets styrelse och ledning och att om en förändring av ägarstrukturen skulle bli aktuell har bolagsstyrelsen ett ansvar för att samordna sin syn med regeringen som då kan ta ställning i frågan. Vidare anförde näringsutskottet att är ett bolag som ska förvaltas i enlighet med de grundläggande principer som gäller för förvaltningen av de statliga företagen och som ska bedriva sin verksamhet inom ramen för det uppdrag som fastställde . Följaktligen var det enligt utskottet regeringens ansvar att aktivt förvalta bolaget så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och på ett sådant sätt att bolaget når sina hållbarhetsmål. Regeringens förvaltning av måste således även vara förenlig med de beslut som fattat, och om bolagets uppdrag ska ändras måste det finnas stöd för en sådan linje i . granskade utskottet finansminister uttalanden i en intervju i om de offentliga finanserna (bet. 2014/15:KU20 s. 250 f.). I artikeln uppgav finansministern bl.a. att statens finanser var i så dåligt skick att överskottsmålet kommer att nås tidigast under nästa mandatperiod och att regeringen inte kommer att genomföra några förslag som inte är fullt finansierade. När det gäller tillståndet för den svenska ekonomin uppgav finansministern följande: ”Det har blivit väldigt tydligt att ladan är helt tom. Det är inget dukat bord vi kommer till – det är helt avskrapat. Frågan är om ens bordet står kvar.” Utskottet konstaterade inledningsvis att statsråd i likhet med andra medborgare har rätt att göra uttalanden i olika sammanhang, men att vissa särskilda hänsyn kan behöva tas. Det är vidare av stor vikt att statsråd deltar i samhällsdebatten, och det är också rimligt att statsråd använder de möjligheter som står till buds för att nå ut till allmänheten, anförde utskottet. När det gäller den aktuella granskningen noterade utskottet att i sin roll som finansminister vid och i anslutning till en pressträff hade redovisat sin syn på läget i den svenska ekonomin. Utskottet uttalade att det hade valt att inte närmare analysera tillståndet i den svenska ekonomin vid ovannämnda tillfälle. Dock ville utskottet understryka att det givetvis är viktigt att finansministern vid det aktuella tillfället hade säkerställt att hennes uttalanden grundades på uppgifter som var korrekta. I den svarspromemoria som upprättats inom uppgavs att den ovannämnda redovisningen av ministern byggde på beräkningar och prognoser som tagits fram inom departementet. Granskningen gav i övrigt inte anledning till något uttalande av utskottet. Utskottet granskade (bet. 2015/16:KU20 s. 47 f.) regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för . Det ansvariga statsrådets svar i en tidningsintervju om det ändrade uppdraget överensstämde inte med hur uppdraget var utformat, och utskottet framhöll vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. Styrningen av statliga bolag och granskade f.d. näringsminister hantering av energimarknaden (bet. 2002/03:KU30 s. 54 f.). På frågor från utskottet anförde att styrelsen är regeringens främsta verktyg för att se till att ett statligt bolag agerar inom ramen för de riktlinjer som beslutat.