bet · H501UU2 · 2017-12-01 00:00:00 — bör införa en särskild biståndsstrategi, inklusive en frihetsfond, som enbart inriktas på att ge stöd till människorättsförsvarare som inte ges stöd på andra sätt. Det kan vara mindre grupper, enskilda journalister och personer som rapporterar om mänskliga rättigheter. Det kan handla om att ge stöd till personerna så att de kan verka, leva mer värdigt och få kontakt med omvärlden. Detta skulle kunna möjliggöra exempelvis för demokratikämpar i , och att nås av direkta och snabba insatser. Religions- och övertygelsefrihet är en viktig fråga att ta hänsyn till i utformningen av svenskt utvecklingssamarbete. Det handlar om frihet från tvång, om frihet att uttrycka sig och om icke-diskriminering. Därför bör nya landstrategier som tas fram alltid innehålla en analys av situationen för religions- och övertygelsefriheten. Svensk biståndspolitik bör föras på ett sådant sätt att det civila samhället stärks. Enskilda organisationer är inte bara oersättliga som genomförare av offentligt svenskt bistånd utan också mycket betydelsefulla då de ger oss enskilda människor en möjlighet att ta ansvar för utvecklingen i världen. Genom dem kan vi bidra, var och en av oss, för att bekämpa fattigdom och förtryck, och för att lindra nöd hos våra medmänniskor. Det civila samhället är en naturlig plats för människor att göra en insats och visa att det inte går att förhålla sig likgiltig inför världens utmaningar. Genom agendan för utvecklingseffektivitet har stater och andra aktörer gjort åtaganden om att erkänna det civila samhället som en aktör i sin egen rätt och att säkra dess möjligheter att verka fritt. Dock begränsas människors möjlighet att organisera sig i allt större utsträckning. Ett minskat utrymme för civilsamhället är ett utvecklingshinder, då det innebär att organisationer inte kan agera aktörer för utveckling, något som bl.a. Agenda 2030 slår fast som helt centralt för att de nya hållbara utvecklingsmålen ska kunna uppnås. bör sätta hårdare press på partnerländer där det civila samhällets utrymme krymper. Framför allt bör man verka för att förhindra att nya lagar stiftas som begränsar civilsamhället, som oppositionspolitikers möjligheter att verka. Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 26 och 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3620 av (KD) och 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12 och 18. Ett stort antal civilsamhällesorganisationer är verksamma på marken i . Det är inte ovanligt att dessa spenderar av sina budgetar på säkerhet. Det är inte heller ovanligt att säkerheten tillhandahålls av parter som är mycket olämpliga, vilket leder till en stor marknad för krigsherrar och ett stort ekonomiskt incitament för kontrollera vissa territorier. Det har också funnits tecken på en kartellisering av dessa s.k. implementerande parter som på olika sätt utför arbete åt civilsamhällesorganisationerna i . Sammantaget leder detta till en försämrad säkerhetssituation. vill därför att regeringen verkar för att Unsom utarbetar en plan för att reglera de företag som tillhandahåller säkerhetstjänster i landet, i syfte att hålla kostnader nere, hålla intäkterna borta från potentiella terrorister och krigsherrar samt stödja uppbyggnaden av en beskattad, vit ekonomi i landet. har som syfte att stödja Somalilands utvecklingsmål genom särskilt stöd till den folkvalda regeringen i Somaliland. Fonden har likaså som mål att bygga ansvarsskyldighet och öppenhet i regionen. Dessutom arbetar man med att stärka banden mellan politiken i Somaliland och dess medborgare samt för att främja inre tillväxt och stabilitet. Detta är en fond som är i behov av fler större bidragsgivare för att kunna förverkliga sitt mål om en stark region i den kanske fredligaste och bäst fungerande delen av det vi kallar . Om handeln, stabiliteten och den positiva utvecklingen av Somaliland fortsätter, ökar chanserna till fred och välstånd i hela regionen. Regeringen bör av den anledningen påbörja ett arbete för att främja stöd till . En fråga som aktualiserats är att vissa länder aktivt motarbetar sina medborgares återvändande eller vägrar att sluta ett återvändandeavtal med . Detta har särskilt uppmärksammats i fallet med marockanska ungdomar som bor på gatan i och har en kriminell livsstil. Frågan är dock inte mindre aktuell för andra stora migrantgruppers ursprungsländer – såsom , , och . Det gemensamma för de flesta av dessa länder är att de som de vägrar ta ansvar för sina medborgare är stora mottagare av svenskt internationellt bistånd. Det är en grundprincip i internationella relationer att ett land ska ta emot sina medborgare vid av- eller utvisning. Länder som bryter mot denna princip bör kunna få kännbara påföljder i form av begränsningar av bistånd, straffsanktioner och särskilda personliga sanktioner riktade mot det styrande skiktet i de aktuella länderna, t.ex. reserestriktioner för personer i styrande positioner och deras familjemedlemmar. Riktat bistånd till humanitärt stöd bör dock undantas från sanktionerna. Det bör även finnas en flexibilitet i att kunna avbryta eller fasa ut bistånd, t.ex. om det visar sig att det sker allvarliga brott mot grundläggande mänskliga rättigheter eller om biståndet visar sig vara fungibelt, dvs. kunna möjliggöra att resurser frigörs för skadliga och kontraproduktiva ändamål. Ett tydligt exempel är att den palestinska myndigheten har betalat ut löner till dömda terrorister som bidragit med stora summor i bistånd. För att på riktigt ska göra skillnad i –bör det palestinska biståndet tydligare granskas. måste ställa krav på att den palestinska myndigheten bättre uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter för att få bilateralt svensk bistånd. Därför vill vi prioritera humanitära insatser och insatser i det civila samhället till dessa områden och avsluta biståndet till den palestinska myndigheten, så länge den inte uppfyller villkoren. Biståndsformen budgetstöd betalas ut direkt till mottagarlandets statskassa, vilket ställer stora krav på mottagarländernas kapacitet. Det har visat sig finnas stora brister i föregående regerings och Sidas sätt att styra och kontrollera denna form av bistånd. Om budgetstödet inte är tillräckligt kontrollerat menar vi att risken är överhängande att biståndspengar kan bidra till att resurser frigörs till ändamål som svenska biståndspengar inte är avsedda för, exempelvis vapen och militär. På grund av de brister som finns gällande styrning och kontroll av denna form av bistånd samt de risker som är förenade med detta anser vi att det är en biståndsform som ska användas med största möjliga restriktivitet. Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 19 och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3620 av (KD), 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12 och 18 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 26. Utvecklingspolitiken har en viktig roll i att bekämpa migrationens orsaker, såsom fattigdom, förföljelse, krig, förtryck och miljöförstöring. Men utvecklingspolitiken och biståndsinsatser får aldrig användas för att hindra människor från att fly eller ta sig just till . För är det centralt att det alltid ska vara de fattigas perspektiv på utveckling som styr var och hur biståndet bedrivs. När utvecklingen inom EU går åt fel håll måste stå upp för asylrätten och de grundläggande principerna för effektivt bistånd samt visa hur migration och utveckling hänger ihop och kan stärka varandra. presenterade sitt meddelande ”New Migration Partnership Framework”. Meddelandet är en tydlig signal om det skifte inom EU:s utvecklingspolitik som anats i riktning mot att använda bistånd för att stoppa migration, både som ett påtryckningsmedel för att förmå fattiga länder att kontrollera och begränsa migrationen och för att finansiera specifika insatser. uppfyller inte de nödvändiga krav som måste ställas på en demokrati, och brotten mot de mänskliga rättigheterna fortsätter. Yttrande-, press- och mötesfriheten är kraftigt begränsad. Det saknas möjligheter att bilda och organisera sig i fria och oberoende fackföreningar. önskar se en demokratisering och en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna på . En sådan process måste formas av det kubanska folket. bör stärka stödet till det civila samhället på och verka för en demokratisering av landet. har ett omfattande utvecklingssamarbete med som är inriktat på humanitär hjälp. Behoven av humanitär hjälp är stora, men när nu sakta tar steg i en positiv riktning finns det ökade möjligheter och behov av att stödja framväxten av de institutioner och positiva krafter som finns i det somaliska samhället. bör stödja arbetet för fred och demokrati i . Den grundläggande orättvisa fördelningen av resurser och tillgångar, bristen på demokratisk utveckling och världssamfundets oförmåga att sätta människors säkerhet framför nationella intressen har fortsatt. Regeringen ska verka för en mer rättvis och jämlik fördelning av tillgångar och resurser i och regionen för att förebygga framtida katastrofer. En stor del av den västsahariska befolkningen lever i flyktingläger i , under mycket knappa förhållanden. Ett utökat och väl genomtänkt bistånd skulle kunna bidra till att lugna ned situationen. Biståndet till de västsahariska flyktinglägren måste också diversifieras. Nutritionssituationen är dålig enligt internationell standard. ökade Sida biståndet till lägren och meddelade att myndigheten har för avsikt att kanalisera sitt stöd via strategiska partner, däribland flera FN-organ. Det är positivt att Sida har beslutat att behålla biståndet till de västsahariska flyktinglägren på ungefär samma nivå och viktigt att Sida även fortsättningsvis tar hänsyn till bristen på näringsriktig kost. Bistånd bör även ges till den befriade del av som kontrolleras av Polisario. Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2017/18:3620 av (KD), 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12 och 18 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 26. Stödet till den palestinska myndigheten är ett tydligt exempel på kravlöst bistånd. Biståndet till och uppgick till sammanlagt . Det har i inte hållits val på över , korruptionen är omfattande, homosexuella förtrycks, kritiska röster tystas och antisemitisk våldspropaganda flödar utan att ansvariga reagerar. Trots det har inte skärpt tonen. antog en reservation från bl.a. Liberalerna, där det slogs fast att biståndet till måste göras om i grunden. Vi menar att det bilaterala stödet till den palestinska myndigheten och andra biståndstagare måste villkoras för att på riktigt kunna förbättra situationen i regionen. ska ställa krav på att mottagare uppfyller demokratiska principer, bekämpar korruption och respekterar mänskliga rättigheter. Om dessa krav inte uppfylls bör biståndet till människorna gå via andra kanaler. Vid en liberal valseger 2018 måste det bilaterala biståndet till länder som inte respekterar mänskliga rättigheter göras om i grunden. Biståndsmedel bör användas i kampen för att rädda vårt gemensamma kulturarv. Det är ett viktigt komplement till de insatser vi gör för de som flyr krig och konflikter. Den brittiska regeringen har valt att stötta British Museum i starten av ett program där irakiska arkeologer utbildas för att den dag freden kommer kunna vara med och rädda kulturarvet i . En särskild fond för detta syfte har också utlovats. Det är något för att ta efter. Antalet som återvänder till sitt hemland efter att ha fått avslag på sin asylansökan behöver öka. ska tillsammans med EU ställa krav på återvändandeländer att ta emot dem som fått avslag på sina ansökningar. Till skillnad från regeringen anser Liberalerna att det svenska bilaterala biståndet, t.ex. till den afghanska staten, bör ses över för att kunna kan användas för att underlätta återvändande till landet. Övriga frågor inom utvecklingssamarbetet, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3620 av (KD) och 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 18 samt 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 26. I tider då miljontals människor flyr från korrupta och diktatoriska regimer måste vi börja fråga oss vad dessa länders regeringar är skyldiga att göra för att bistå den egna befolkningen. Demokratikämpar och humanitära organisationer är framför allt i diktaturer i stort behov av omvärldens bistånd, och det är av största vikt att dessa medel främst kanaliseras via civilsamhällesorganisationer eller internationella multilaterala organisationer och inte via korrupta regimer. bör utarbeta strategier för att sätta press på mottagarländer att ta ansvar för sina medborgare och leva upp till ratificerade konventioner. Det är angeläget att stödja den palestinska civilbefolkningen. ska tillsammans med EU och andra internationella aktörer arbeta för demokrati och mänskliga rättigheter i palestinska områden; det ligger även i intresse. Men när biståndsmedel motverkar sitt eget syfte och i själva verket bidrar till fördjupade motsättningar är det hög tid att agera. kräver att politiken gentemot och biståndet till den palestinska myndigheten görs om i grunden och att inget bilateralt bistånd ges till den palestinska myndigheten så länge insatser går till terrorhyllningar och uppvigling till våld mot . sitter den svensk-eritreanske journalisten fängslad utan rättegång på grund av sin kritik mot regimen. Både regeringen och EU måste öka sina ansträngningar för att få fri. menar att krav måste ställas på att den Eritreanska regimen släpper fri för att ska kunna ta emot medel från EU:s biståndsprogram. Biståndsram och anslag inom utgiftsområde 7, punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig och alla ska ha möjligheten att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de som är nya i . Det svenska samhällets framgång bygger på en ömsesidig tillit – mellan människor, men också mellan människor och stat. Denna tillit har möjliggjort ambitiösa reformer och att människor har accepterat att lägga ett långtgående ansvar på det offentliga. Detta förtroende kräver dock att staten lever upp till sin del av avtalet. har staten misslyckats med det. Otryggheten växer, och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg i ett ökande antal utsatta områden. Det kan inte acceptera. Därför innehåller vårt budgetalternativ den största trygghetssatsningen . Poliserna ska bli fler och deras löner ska höjas. Hela rättssystemet ska stärkas för att lag och ordning ska kunna återställas, i hela . Kriminaliteten kan slås tillbaka. Resultaten i skolan är mycket sämre än vad vi har rätt att kräva, och de som behöver skolan mest får ofta den sämsta utbildningen. Då bidrar skolan till att cementera i stället för att utjämna skillnader i livschanser. Att återupprätta kunskapsskolan är både en fråga om rättvisa och en fråga om framtida välstånd. Svensk vård håller ofta hög kvalitet, men väntetiderna i är bland de längsta i , vilket gör att tillgången på vård brister. Därför anser vi att det behövs för att halvera köerna. Vi gör även en satsning för att stärka primärvården som också ökar tillgängligheten och effektiviteten. Alla ska kunna lita på att vård av hög kvalitet finns om och när man behöver den. som det behöver löna sig bättre att jobba och som statens kärnuppgifter måste stärkas behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar, där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 7. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och hänvisar till den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3846. Biståndsram och anslag inom utgiftsområde 7, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. Vi eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande och ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet. står fritt från såväl socialismens som liberalismens ekonomiska teorier och kan därför inta ett pragmatiskt och verklighetsanpassat förhållningssätt i ekonomiska frågor. Förutsatt att det kan gagna och dess medborgare är vi öppna för samtal, diskussioner och samarbeten med alla andra partier. I vår höstbudget stakar vi ut våra viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. vill se ett bistånd som skapar förutsättningar för människor i fattigdom och förtryck att förbättra sina levnadsvillkor utifrån sina grundläggande behov i den omedelbara vardagen. Vi vill ha ett tydligt fokus på fattigdomsbekämpning och att barnens bästa ska få stå i centrum. Vi vill se ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet och resultat med de mest utsatta människorna i fokus. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet och inte för att givarländer ska nå kvantitativa målsättningar. Det långsiktiga målet med bistånd måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. Genom en grundlig översyn av ineffektivt bistånd och en större koncentration av biståndet till de minst utvecklade länderna och på färre inriktningar kan vi effektivisera utvecklingsbiståndet i linje med . Genom att vi lägger mindre pengar på avräkningar för flyktingmottagning i och genom att vi prioriterar bistånd till de mest utsatta och fattiga kan vi trots den minskade ramen göra ökningar till flera viktiga områden såsom flyktinghjälp, humanitärt bistånd, vatten, sanitet och jordbruk. Utöver biståndsramen vill vi den kommande mandatperioden möjliggöra ytterligare pengar för flyktinghjälp i krisens närområde, vilket gör att vårt totala bistånd landar över regeringens budget. Vi står även i övrigt bakom den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 7 som förordas i anslagsmotion. Biståndsram och anslag inom utgiftsområde 7, punkt 3 (C) (C) anför: beslöt om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och statens inkomster . samlade förslag till statsbudget inklusive riktlinjer för den ekonomiska politiken presenterade av Alliansen och framgår av reservationerna i 2017/18:FiU1. Mitt i en stark, internationellt driven, högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. finns det en klyvning mellan å ena sidan de orter som växer och som har följt med i den globala uppgången och å andra sidan de orter som har ställts utanför. Regeringen bedriver en oansvarig ekonomisk politik som minskar det strukturella sparandet och förstärker riskerna för en överhettning. vill i stället vara sparsamt när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning. Vi sparar därför mer än regeringen 2018–2020. prioriterar att bryta klyvningen av . För detta krävs reformer som gör att människor som står utanför, inte minst många nyanlända, får möjlighet att gå från bidrag in i arbete. Det måste vara möjligt att börja på arbetsmarknaden till en något lägre lön och lära på jobbet, skattekilarna för att anställa måste sänkas och den ineffektiva Arbetsförmedlingen bör göras om i grunden. I grunden vill vi anpassa skatter och regler efter de små och växande företag som står för huvuddelen av dagens jobbtillväxt. Skattesystemet bör också reformeras, med högre skatter på miljöfarliga utsläpp och lägre skatter på arbete och företagande.