bet · H401UbU23 · 2017-06-14 00:00:00 — Eleven ska dock erbjudas modersmålsundervisning om eleven har ett särskilt behov av sådan undervisning. En elev som får modersmålsundervisning får, med den begränsning som anges ovan, fortsätta att delta i undervisningen, även om språket skulle upphöra att vara dagligt umgängesspråk för eleven. Omfattningen på modersmålsundervisningen är vanligtvis 40–i , men det förekommer att elever får både mer och mindre tid. Det handlar mestadels om undervisning utanför timplanebunden tid i , till ungefär tre femtedelar (Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål, SOU 2016:12 s. 76). Utskottet vill betona hur viktig rätten till modersmålsundervisning är i de obligatoriska skolformerna för såväl elevers språkutveckling som övrig kunskapsinlärning och identitetsskapande. När det gäller yrkandet om att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar anser utskottet att den nuvarande regleringen av rätten till modersmålsundervisning är väl avvägd. Därmed avstyrks motion 2016/17:3669 (V). Vissa timplanefrågor, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 36. Vi vill att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis. Syftet med förslaget är att förbättra möjligheterna att upptäcka elever som halkat efter i matematikundervisningen, och också att tydliggöra vilka kunskaper eleverna ska ha uppnått i slutet av varje årskurs. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Modersmålsundervisning i timplan, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3669 av m.fl. (V). När förslaget till stadieindelad timplan presenterades betonade regeringen vikten av likvärdighet mellan elever och mellan skolor. Men den likvärdigheten tycks bara gälla barn som endast har svenska som modersmål. I förslaget till stadieindelad timplan ges inte modersmål samma status som övriga skolämnen med garanterad undervisningstid trots att ämnet har kunskapskrav och betygskriterier. Lärande är starkt förknippat med modersmålet. Att befästa kunskaper i det egna språket är en väg till att lära också på svenska. Ämnet har därför det viktiga uppdraget att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Det är av högsta vikt att fortsätta att stärka modersmålsundervisningen. Därför vill jag se en reglering i timplanen med ett minsta antal garanterade undervisningstimmar i modersmål för att alla barn ska ha en likvärdig rätt till ett eget språk. Mot bakgrund av det anförda anser jag att regeringen ska ges i uppdrag att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett ämne i timplanen med ett visst antal timmar. Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa, punkt 3 (M, C, L, KD) (M), (M), i (C), (M), (M), (KD) och (L) anför: , 2015 och 2016, har en majoritet i ställt sig bakom tillkännagivanden från allianspartierna om att införa utökad undervisningstid i matematik i högstadiet. Tillkännagivandena hade, om regeringen hade valt att följa dem, inneburit att mer matematik hade kunnat införas respektive 2017. valde regeringen att ompröva sin position genom att promemorian En stadieindelad timplan och närliggande frågor upprättades i () och därefter remitterades. I promemorian föreslås att undervisningstiden i matematik ska utökas i årskurs 7–9 fr.o.m. . Alliansen har även fått majoritet i för utökad undervisningstid i idrott och hälsa i . Regeringen har meddelat att man ämnar att lyssna till majoritet då man avser att införa utökad undervisningstid i idrott och hälsa i . Vi välkomnar detta och kommer därför inte att ställa oss bakom vår följdmotion med ett tillkännagivande om utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa. konstaterar att regeringens fördröjning av att efterleva tillkännagivandena från innebär att flera elevkullar har gått miste om utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa. Vi vill vidare tydliggöra att vi förväntar oss att regeringen genomför de förordningsändringar som omnämns i utskottets ställningstagande i detta ärende. I annat fall kommer allianspartierna återigen att motionera i om tillkännagivanden om att införa utökad undervisningstid i matematik i högstadiet och idrott och hälsa i . Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: har under innevarande valperiod fattat beslut om två tillkännagivanden till regeringen om att antalet undervisningstimmar i matematik i årskurs 7–9 bör utökas och ett tillkännagivande om att antalet undervisningstimmar i idrott och hälsa bör utökas. Enligt uppgift från avser nu regeringen att besluta om utökad undervisningstid i matematik och i idrott och hälsa, med avsikten att dessa förändringar ska börja gälla . Vi välkomnar detta och kommer därför inte att ställa oss bakom vår följdmotion med begäran om att antalet timmar i matematik respektive i idrott och hälsa ska justeras i gällande timplan, i enlighet med de nämnda tidigare tillkännagivanden som har beslutats av majoritet. Vi avser att följa att beslut fattas om de förordningsändringar som omnämns i utskottets ställningstagande i detta ärende. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:143 Proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2016/17:3660 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att timplanen i matematik och gymnastik ska justeras efter de tillkännagivanden som vunnit majoritet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3669 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3685 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag till timplan som innehåller utökad undervisning i matematik och idrott och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår förslaget i den del som avser bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden i och upphävande av bilaga 1. Proposition 2016/17:156 Proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola: 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). Gäller lagteknisk samordning. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:835 av m.fl. (SD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att timplanen i matematik för ska delas upp årskursvis för att förtydliga vad eleverna ska ha klarat av i slutet av varje årskurs och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD): 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en stadieindelad timplan och tillkännager detta för regeringen. Förslag som lagts fram i proposition 2016/17:143 Förslag som lagts fram i proposition 2016/17:156 [1] redovisade sitt uppdrag (U2014/3489/S och U2014/5377/S) att ta fram ett förslag till en stadieindelad timplan för . har fått i uppdrag (U2017/01874/S) att också ta fram förslag till nya timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, där antalet timmar för de olika ämnena ska fördelas mellan låg-, mellan- och högstadiet. Det ska redovisas (se pressmeddelande från ). [2] fick i uppdrag (U2017/01874/S) att ta fram förslag till nya timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, där antalet timmar för de olika ämnena ska fördelas mellan låg-, mellan- och högstadiet. Det ska redovisas (se pressmeddelande från ). För att inte glömma bort det vill jag börja med att yrka bifall till reservation 1. Vi ska diskutera stadieindelad timplan. Sedan kommunaliseringen har skolan tappat fokus. Vi var ett av de världsledande länderna innan kommunaliseringen tog över. Den här propositionen är visserligen ett steg i rätt riktning, men jag tror tyvärr att vi ständigt löser saker i fel ände. Vi kommer med plåsterlösningar. Jag vågar påstå att ett statligt huvudmannaskap är grunden om vi återigen ska få likvärdighet. Vi är åtminstone tre partier här i kammaren som tycker likadant. Jag ska ha en presskonferens där jag kommer att utveckla det här området, så jag kan tyvärr inte prata så mycket om det som jag skulle önska. Men vi har föreslagit många saker tidigare och dem står vi fast vid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor I propositionen står det om en låg-, mellan- och högstadieindelad undervisning - det är ett bra steg tillbaka till något som fungerade innan alla de ideologiska reformerna som hoppade fram och tillbaka i det svenska skolsystemet. vill dela upp ämnet matematik årskursvis och verkligen gå ned på detaljnivå. Vi har även sådana tankar vad gäller engelska och svenska. Anledningen till detta är att vi vill säkerställa att man i alla skolor i läser samma sak . Det ska inte vara som det ser ut , då man kanske glider lite på saken. Som barn bytte jag skola två gånger. Jag vet inte hur jag fick läsa om dinosaurier, men jag har nog aldrig lyckats pricka in svensk fauna. Detta har jag själv fått läsa in. Detta är ett typiskt exempel på hur illa det kan gå för elever när det inte finns någon stadieindelning. Detta snuddar även vid området betyg. driver frågan att betyg ska ges från årskurs 4 i alla ämnen. Vi vill dessutom ha allmän och särskild matematik, svenska och engelska. Vi vill få en möjligheternas skola, och inte ha det som där bara en elev ska gälla. Tydligen ska det finnas en universell elev, herr talman, som alla ska likna. Vi vet att detta inte går. Alla barn är olika, och därför vill vi införa en möjlighetsskola. Det positiva med propositionen är att fler tillfällen att stämma av elevernas prestation ges. Man skulle kanske kunna införa en gemensam digital lightversion av de nationella proven i alla teoretiska ämnen. Det vore kanske en tanke för framtiden, herr talman. På detta sätt kan vi säkerställa att man i alla svenska skolor alltid läser och gör samma sak. Om vi ser att skolor tappar tråden kan vi snabbt fånga upp dem och se till att skolorna inte underpresterar år . Det finns även förslag om ett tvingat språkval. Språk ska väljas senast i årskurs 6. Detta ställer vi oss bakom. Jag tycker att det här är ett väldigt bra sätt för eleven att kunna få 20 poäng extra. läser man 320 poäng, och med språkvalet blir det 340 poäng. Detta ger eleverna större chans att komma in på de kurser som är svåra att komma in på. Genom propositionen blir det även en tydligare koppling mellan stadium, kursplaner och nationella prov. Det finns faktiskt många saker i propositionen som är riktigt bra. På det stora hela stöder vi den därför, förutom att vi vill särskilja matematiken. Med detta sagt vill jag inte förlänga debatten utan önskar precis som alla andra riksdagsledamöter här en skön sommar till herr talmannen, sekretariatet och utbildningsutskottet. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. Statlig styrning av skolan är centralt och viktigt för likvärdigheten mellan både skolor och elever. Därför tycker vi i att regeringens förslag till stadieindelad timplan är ett steg i rätt riktning. Alla elever ska ha samma rätt till kunskap oavsett var i landet de bor. är skillnaderna mellan regioner, kommuner och till och med kommundelar alldeles för stora. Bristen på statlig styrning och skapandet av en skolmarknad har lett till katastrofala konsekvenser i det svenska utbildningssystemet, som har blivit alltmer segregerat. Föräldrarnas bakgrund och utbildningsnivå är det som har mest påverkan på om en elev klarar skolans kunskapskrav eller inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Andelen elever som är födda i ett annat land eller som har ett annat modersmål än svenska ökar. För dessa elever blir den ökande skolsegregationen ofta väldigt påtaglig, något som även PISA-undersökningen och har påvisat vid ett flertal tillfällen. Den svenska skolans tilltagande segregering följer ett klassmönster, som dessutom har etniska perspektiv. Åtgärder för att bryta såväl boendesegregation som skolsegregation är därför nödvändiga. Skolans resurser behöver också fördelas annorlunda jämfört med , så att de skolor som har störst behov av resurser också ska få det. För att skolan ska kunna ge nyanlända och flerspråkiga elever de kunskaper de har rätt till behöver flera övergripande åtgärder inom skolpolitiken vidtas, men man kan även genomföra förbättringar i de insatser som särskilt riktas till dessa elever. En sådan åtgärd är att i timplanen fastslå en garanterad undervisningstid i modersmål. När förslaget till ny timplan presenterades betonade regeringen vikten av likvärdighet mellan elever och skolor. Men denna likvärdighet tycks tyvärr bara gälla vissa elever och på vissa skolor. I förslaget till timplan ges modersmål inte samma status som övriga skolämnen med garanterad undervisningstid trots att ämnet har kunskapskrav och betygskriterier. Enligt var av landets grundskoleelever berättigade till modersmålsundervisning /15. Men bara hälften av dessa barn deltog i modersmålsundervisning . Av dem som deltar i sådan undervisning får den utanför timplansbunden undervisningstid i . Dagens lagstiftning säger att modersmålsundervisning får anordnas som språkval i och specialskolan inom ramen för skolans val utanför den garanterade undervisningstiden. Detta är något som rektorn på varje skola själv får avgöra. All seriös forskning visar att goda kunskaper i modersmålet är en viktig utgångspunkt för all inlärning. Därför måste modersmålsundervisningen också stärkas. Vi ska möjliggöra flerspråkighet tidigt i åldrarna, eftersom det har betydelse för såväl den personliga identiteten som den intellektuella och emotionella utvecklingen. Med anledning av detta vill vi i se en reglering i timplanen med ett lägsta antal garanterade undervisningstimmar för att alla barn ska ha en likvärdig rätt till ett eget språk. Regeringen bör därför ges i uppdrag att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar. Vi ska nu debattera UbU23 om en stadieindelad timplan. Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor debatterar vi och justerar vi en efterlängtad proposition. Den gäller timplanen som blir stadieindelad för att öka likvärdigheten och försäkra oss om att skillnaderna mellan olika skolor och olika kommuner minskar. För de elever som flyttar och byter skola kommer antalet timmar garanteras stadievis. Detta är något som har blivit angeläget i takt med att elever i allt större utsträckning byter skola inte bara en utan kanske . En stadieindelning förväntas underlätta huvudmannens planering men även uppföljning och avstämning. Timplanen blir helt enkelt mer lättöverskådlig. Det finns en tendens till att skolan prioriterar att eleverna klarar kunskapsmålen, snarare än att de får alla de undervisningstimmar de har rätt till. Självklart ska man även fortsättningsvis se till måluppfyllelsen, men ett viktigt verktyg, som man inte får underskatta, är att eleverna får den undervisning de har rätt till. Timplanen följer med beslutet om stadieindelning flera tidigare beslut i samma riktning. I samtliga kursplaner, utom i modersmål och hem- och konsumentkunskap, formuleras det centrala innehållet enligt 1-3, 4-6 och 7-9. Nationella prov och kunskapsmål utgår redan från avslutat stadium, och lärarutbildningen har numera stadieinriktning. Flera remissinstanser menar att alternativet att bedriva undervisning utan en stadieindelad timplan även fortsatt bör finnas. Regeringen och menar dock att detta ska vara möjligt endast i undantagsfall. I propositionen finns även förslag till beslut om att timplanen inte längre ska beslutas av utan att den regleras som en bilaga till skolförordningen i likhet med övriga obligatoriska skolformers timplaner. En reglering av timplan på förordningsnivå kommer att underlätta och göra förändringsprocessen snabbare. En motion från Liberalerna, , menar att en lagreglering säkerställer att alla förändringar av undervisningstiden i görs med ett brett stöd som är väl förankrat i partier. Jag kan inte låta bli att göra en stilla reflektion över hur olika slutsatser vi i detta fall drar. Att få ihop en riksdagsmajoritet är inte för mig liktydigt med "väl förankrat i partier", snarare motsatsen. För mycket av offentlig debatt och andras gillande riskerar i så fall att gå före en analys och en uppföljning av resultat och faktiska behov. Men oavsett om timplanen är lagreglerad eller reglerad i förordning är jag av uppfattningen att vi måste säkerställa att förändringar av undervisningstiden naturligtvis görs med hänsyn tagen till såväl ett brett stöd som utvärderingar, uppföljning och lärkapacitet. har matematik varit på agendan, eftersom det är ett ämne där svenska elever som helhet visat ett stort kunskapstapp . Matematiken utökas på lågstadiet och mellanstadiet. En förstärkning i årskurs 7-9 kommer att beslutas och träda i kraft . Här vill jag understryka att den stora bristen på behöriga matematiklärare har haft en högst bromsande effekt. Det är omöjligt att inte reflektera över den lärarbrist som vi redan har och som kommer att bli än värre framöver. Inte alla skolor och elever märker av lärarbristen. Flera skolor har behöriga lärare och kollegor som planerar, undervisar och betygsätter, medan andra skolor märker desto mer. Detta är en stor ojämlikhetsfråga. Obehöriga lärare och ständiga skolledarbyten ger en sämre kvalitet och en bristande kontinuitet. Varje gång vi lägger nya uppgifter på läraren eller fler uppdrag på huvudmannen måste vi minnas att den stora lärarbristen riskerar att leverera oerhört ojämlikt. Med andra ord: Arbetet med att öka läraryrkets attraktivitet och få fler att utbilda sig till lärare och fler att stanna som lärare och skolledare måste gå hand i hand med våra höjda ambitioner. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Inom forskningen råder samsyn om vikten av att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Det är bra för välbefinnandet, för folkhälsan och för skolresultaten. Ändå är det väl belagt att barn och unga rör på sig alldeles för lite och är stillasittande en alldeles för stor del av dagen. gav regeringen ett uppdrag till , , vid Gymnastik- och att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. har också i uppdrag att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever. Av CIF:s rapport stöd till idrotten - uppföljning 2016, som presenterades , framgår att av pojkarna och av flickorna som deltog i studien kommer att nå rekommendationen om daglig fysisk aktivitet. Eleverna som deltog gick i årskurs 5 och 8 och andra året på gymnasiet. För att få de positiva hälsoeffekter som vi menar behövs bör unga ägna minst åt pulshöjande motion och träning, enligt Svenska rekommendationer. I det ingår allt från att cykla till skolan och leka på rasterna till att ägna sig åt tävlingsidrott . Som en del i regeringens paket om samling för rörelse, som presenterades för en månad sedan, ska undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa utökas i . Enligt regeringen ska en analys göras av i vilka årskurser en utökning ger störst effekt. Om timmarna förläggs till högstadiet innebär det ytterligare och ett tillfälle . Frågan om finansieringen kommer att hanteras i samband med budgetpropositionen . Men det är också viktigt att påpeka att det inte kommer att räcka med fler idrottstimmar. Fler idrottslärare behöver utbildas, och det kommer att fortsätta finnas elever som tycker att idrottsundervisningen är svår eller jobbig. Därför är det också viktigt att regeringen samlar lärarfack, forskning och frilufts- och idrottsrörelse för att samlat öka den dagliga rörelsen bland elever. Satsningar kommer att göras på fler utbildningsplatser och kompletterande kurser. Det behövs för att få fler behöriga idrottslärare och en kompetensutveckling kring fysisk aktivitet för övriga lärare, så att rörelse blir en naturlig del av skoldagen. Skolan behöver alltså ställa krav på att varje elev ska röra sig . Därför planerar regeringen att skärpa läroplanen, så att daglig rörelse blir en självklarhet i alla skolor. har regeringen också infört ett bidrag som skolor kan söka för att blanda in mer fysisk aktivitet i den övriga undervisningen. Propositionen innehåller också beslut om att moderna språk anges som ett ämne i skollagen och att undervisningstiden i sameskolan utökas för språkval; det är en avsatt tid inom vilken eleven kan göra vissa val. En stadieindelad timplan medför att undervisningen i språkval kommer att påbörjas senast i årskurs 6. Av den anledningen föreslås att betyg i och sameskolan ska sättas i samtliga ämnen från och med denna årskurs. Detsamma ska gälla i grundsärskolan om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. I specialskolan ska betyg sättas från och med årskurs 7. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Dessutom innebär lagändringarna att bestämmelsen i skollagen om anpassad studiegång i , specialskolan och sameskolan förtydligas, så att det framgår att sådant särskilt stöd ska utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Jag vill också ta tillfället i akt att önska talmannen och mina utskottskollegor en god sommar. Jag tycker att det känns fint att vi gör det, även med tanke på att det råder en så stor enighet om propositionen. Som jag nämnde i mitt anförande håller vi med regeringen om det mesta i detta betänkande, men det finns en reservation från om modersmålsundervisningen. Det finns flera rapporter som visar på bristerna i modersmålsundervisningen. Lärarna är såklart sällan en del av arbetslagen. De arbetar alltså inte på samma sätt som alla andra lärare gör tillsammans. Det här ser olika ut över hela landet, men jag vågar säga att av kanske 250 skolor som jag har besökt har bara ett fåtal haft ett inkluderande arbetssätt i modersmålsundervisningen. Det man kan se som anledningen till detta är bland annat att det här inte ingår i timplanen, vilket gör att rektorerna får utrymme att bestämma på vilket sätt det ska arrangeras. Ja, rektorerna ska självklart ha vissa möjligheter att vara flexibla och anpassa detta utifrån de möjligheter som finns. Men det ser väldigt kritiskt ut ; många elever går inte på modersmålsundervisning fast de har rätt till det, och av dem som gör det har en stor majoritet undervisningen utanför timplansbunden tid. Vad vill regeringen göra för att det här ska förändras? Som sagt finns det väldigt många bra förslag i betänkandet, men man tar inte tag i denna fråga, vilket sänder en felaktig signal. Det är helt riktigt att propositionen inte innebär att modersmålsstödet läggs in som en del i timplanen. Det är en del av elevens val om det är så att eleven har rätt till modersmålsstöd. Är man minst fem elever? Ska det vara en särskild grupp? Allt det där behöver jag inte stå och dra för , för det känner han väl till. Jag vågar inte säga på hur många skolor detta fungerar eller inte. Frågan som vi borde diskutera framöver är om det ska vara frivilligt att läsa modersmålsstöd eller inte.