bet · H401SoU9 · 2017-03-30 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden. Enligt utskottet bör regeringen ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående utredningar och arbete. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 130 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Äldres hälso- och sjukvård Kvalitet och tillsyn inom äldreomsorgen Kunskap, kompetens och bemanning Avgifter för vård och omsorg Teknik och innovationer inom vård och omsorg Nutrition inom vård och omsorg Äldrefrågor – förenklad behandling 1.Äldreomsorgslag, punkt 1 (SD) 2.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 3 (M) 3.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 3 (SD, KD) 4.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 3 (C) 5.Äldres hälso- och sjukvård, punkt 3 (L) 6.Anhörigvård, punkt 4 (L) 7.Anhörigvård, punkt 4 (KD) 8.Kvalitet och tillsyn inom äldreomsorgen, punkt 5 (M) 9.Bedömningsverktyg, punkt 6 (M, C, L, KD) 10.Biståndsbedömningar, punkt 7 (M) 11.Boende, punkt 8 (M) 12.Boende, punkt 8 (SD, C) 13.Boende, punkt 8 (V) 14.Bemanning inom äldreomsorgen, punkt 10 (SD) 15.Utbildningskrav för arbete inom äldreomsorgen, punkt 11 (V) 16.Omsorgsutbildningar, punkt 12 (M) 17.Nationell demensplan, punkt 13 (M) 18.Teknik och innovationer inom vård och omsorg, punkt 15 (M) 19.It-utbildning för äldre, punkt 16 (L) 20.Nutrition inom vård och omsorg, punkt 18 (M, SD) 21.Husdjur i äldreomsorgen, punkt 19 (L) 1.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (M) 2.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (SD) 3.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (C) 4.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (V) 5.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (L) 6.Äldrefrågor – förenklad behandling, punkt 20 (KD) 7.Äldrefrågor (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:841 av Per Ramhorn m.fl. (SD) och 2016/17:914 av Arhe Hamednaca (S). Reservation 1 (SD) om rättigheter för äldre 2016/17:2814 av m.fl. (S). Äldres hälso- och sjukvård 2015/16:888 av (KD) yrkande 2, 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 10, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkandena 18–20, 2015/16:3050 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:279 av (M), 2016/17:315 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 8, 2016/17:2465 av (KD) yrkande 2, 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 31. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD, KD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (L) 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 9, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 38. Reservation 6 (L) Reservation 7 (KD) Kvalitet och tillsyn inom äldreomsorgen 2015/16:1965 av (M), 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 33–35, 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 8, 2016/17:177 av (M), 2016/17:179 av (M), 2016/17:209 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:280 av (M), 2016/17:1522 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 8 (M) 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 14. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2015/16:239 av (M), 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 14 samt 2016/17:3242 av (M). Reservation 10 (M) 2015/16:148 av m.fl. (V) yrkande 1, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:315 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:506 av (M) yrkande 2 och 2016/17:1982 av och (båda C). Reservation 11 (M) Reservation 12 (SD, C) Reservation 13 (V) 2016/17:2009 av (C) yrkande 5. 2015/16:2149 av m.fl. (S), 2016/17:1452 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1754 av Per Ramhorn m.fl. (SD). Reservation 14 (SD) Utbildningskrav för arbete inom äldreomsorgen 2016/17:478 av m.fl. (V). Reservation 15 (V) 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 15, 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 22, 2016/17:1225 av (M) och 2016/17:1445 av (M). Reservation 16 (M) 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 28. Reservation 17 (M) Avgifter för vård och omsorg 2015/16:564 av (S), 2015/16:2311 av (S) och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkandena 26–28. Teknik och innovationer inom vård och omsorg 2015/16:839 av (S), 2015/16:1436 av (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 37 samt 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 18 (M) 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 9. Reservation 19 (L) Äldreperspektiv på arbetet mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2016/17:798 av (M) och 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 3. Nutrition inom vård och omsorg 2015/16:2310 av (S), 2015/16:2464 av (C) yrkande 1, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 32 och 2016/17:722 av (M) yrkande 1. Reservation 20 (M, SD) 2015/16:209 av och (båda FP). Reservation 21 (L) Äldrefrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C), (M), (SD), (L), (V), (S), (S), (M), (MP) och (S). I betänkandet behandlar utskottet omkring 130 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Av dessa behandlas ca 50 motionsyrkanden i förenklad ordning eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . bytte liberalerna (FP) namn till Liberalerna (L). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en äldreomsorgslag och om en om rättigheter för äldre. Jämför reservation 1 (SD). I motion 2016/17:841 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning för att införa en ny äldreomsorgslag som stärker de äldres rättigheter inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att det är viktigt att de äldres rättigheter inom äldreomsorgen blir tydligt definierade så att det inte ska råda något tvivel om vad man har rätt till. Även i motion 2016/17:914 av Arhe Hamednaca (S) föreslås ett tillkännagivande om att det bör införas en särskild äldreomsorgslag som stärker äldres rättigheter. I motion 2016/17:2814 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om en om rättigheter för äldre. Motionärerna anför att den bör arbeta för att det tas fram en om rättigheter för äldre. Omsorgen om äldre och äldre personers rätt till insatser regleras i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL. Enligt 4 kap. 1 § SoL har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Enligt 5 kap. 4 § SoL ska omsorg om äldre inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska vidare verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Bakgrund och pågående arbete Plan of Action on Ageing (Mipaa) skickade regeringen den svenska rapporten uppföljning av den regionala implementeringen av Plan of Action on Ageing (Mipaa) i till ekonomiska kommission för (Unece). Mipaa är en global handlingsplan inom FN som lyfter fram äldres rättigheter. I handlingsplanen uppmanas medlemsstaterna att, mot bakgrund av den globala utmaningen med en åldrande befolkning, uppmärksamma och vidta åtgärder för att stärka äldres rättigheter. Handlingsplanen antogs i och följs upp . I rapporten till Unece redovisas de åtgärder som genomfördes i –2016 för att stärka äldre kvinnors och mäns rättigheter. Flera myndigheter och representanter för pensionärsorganisationerna har deltagit i arbetet med att beskriva nationella satsningar som har målsättningen att äldre kvinnor och män ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. Målen för äldrepolitiken är att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt och ha tillgång till god vård och omsorg. Den nationella värdegrunden för äldreomsorgen innebär att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande. Det är av största vikt att värdegrunden efterlevs och att de äldres rättigheter respekteras. Utskottet anser dock inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2016/17:841 (SD) och 2016/17:914 (S). Motionerna bör avslås. Utskottet ser positivt på den handlingsplan inom FN som lyfter fram äldres rättigheter. Det finns inte skäl att ta något initiativ med anledning av motion 2016/17:2814 (S). Motionen bör avslås. Äldres hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om äldres hälso- och sjukvård. Jämför reservationerna 2 (M), 3 (SD, KD), 4 (C) och 5 (L). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås ett tillkännagivande om att utveckla vården för de mest sjuka äldre genom ökad samverkan och samordning mellan landsting, regioner, kommuner och andra relevanta aktörer. I yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att det krävs en bättre samverkan inom vården och med kommunerna för att äldre ska kunna få vård i det egna hemmet eller snabbare kunna komma till det boende som de har valt. I motion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 31 föreslås ett tillkännagivande om de mest sjuka äldre. Motionärerna anför bl.a. att samverkan mellan kommuner och landsting måste förbättras. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 27 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I motion 2016/17:315 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att ge och i uppdrag att utreda införandet av ett äldrehälsovårdsprogram i hela landet. Myndigheterna bör enligt motionärerna ta fram konkreta åtgärder för hur svensk äldrehälsovård kan stärkas. I motion 2015/16:3050 av m.fl. (C) yrkande 4 föreslås ett likalydande tillkännagivande. I partimotion 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om organisationen av äldresjukvården. Motionärerna anför bl.a. att primärvården behöver utvecklas för att tillgodose behoven av hälso- och sjukvård för äldre människor. Det kräver kompetens i geriatrik och gerontologi såväl hos de läkare som de äldre patienterna möter som hos övrig personal. Motionärerna anför även att kommunerna, primärvården och sjukhusen bör ha en gemensam organisation och finansiering av äldresjukvården. I partimotion 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 10 föreslås ett liknande tillkännagivande. I motion 2015/16:888 av (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att det i anslutning till akutmottagningar bör finnas tillgång till geriatriska vårdplatser för multisjuka äldre. I motion 2016/17:279 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att tillföra mer geriatrisk kompetens inom vård och omsorg. I motion 2016/17:2465 av (KD) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att palliativ expertis sprids till alla äldreboenden i . I motion 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att ge Myndigheten för vård- och omsorgsanalys i uppdrag att sammanställa resultatet av försöksprojekten med mobila team i den nära vården. Denna form av vård i hemmet syftar enligt motionärerna till att ge en trygg individanpassad och samordnad vård för äldre patienter där en helhetssyn och ett generalistperspektiv utgör grunden och basen i arbetet. I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 20 föreslås ett tillkänna-givande om försök med mobil hemsjukvård i hela landet. I motion 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 10 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten för kommuner att anställa läkare inom äldreomsorgen. Hälso- och sjukvården ska enligt 3 kap. 2 § hälso- och sjukvårdslagen (2017:000)[1], förkortad HSL, arbeta för att förebygga ohälsa. Enligt 16 kap. 4 § HSL ska landsting och kommuner upprätta en individuell plan för att en enskild person när han eller hon har behov av insatser både från hälso- och sjukvården och från , ska få sina behov tillgodosedda (jämför 2 kap. 7 § socialtjänstlagen [2001:453], förkortad SoL). Planen ska, när det är möjligt, upprättas tillsammans med den enskilde. Närstående ska ges möjlighet att delta i arbetet med planen, om det är lämpligt och den enskilde inte motsätter sig det. Av planen ska det framgå vilka insatser som behövs, vilka insatser som respektive huvudman ska svara för, vilka åtgärder som ska vidtas av någon annan än eller kommunen och vem av huvudmännen som ska ha det övergripande ansvaret för planen. Varje kommun ska enligt 12 kap. 1 § HSL erbjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som efter beslut av kommunen bor i en sådan boendeform eller bostad som avses i 5 kap. 5 § andra stycket SoL (rör äldre personer), 5 kap. 7 § tredje stycket SoL (rör personer med funktionsnedsättning) eller 7 kap. 1 § första stycket 2 SoL (sådana boendeformer som drivs i enskild regi). Av 12 kap. 2 § framgår att en kommun får erbjuda den som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård). Av 12 kap. 3 § framgår att det i kommunernas hälso- och sjukvård inte ingår sådan vård som ges av läkare. Detta är ett ansvar för . Enligt 14 kap. 1 § får överlåta skyldigheten att erbjuda hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) till en kommun inom , om och kommunen kommer överens om det. Överenskommelsen får inte avse ansvar för hälso- och sjukvård som ges av läkare. Enligt 16 kap. 1 § HSL ska till kommunerna inom avsätta de läkarresurser som behövs för att enskilda ska kunna erbjudas god hälso- och sjukvård i särskilt boende och i verksamheter som avses i 12 kap. 1 §. ska sluta avtal med kommunerna inom om omfattningen av och formerna för läkarmedverkan. Om inte uppfyller sina skyldigheter att tillhandahålla läkare enligt avtalet har kommunen rätt att på egen hand anlita läkare och få ersättning för sina kostnader för det från . Utskottet behandlade i betänkande 2013/14:SoU11 regeringens skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014 (beslut i kammare ). I betänkandet behandlades bl.a. ett motionsyrkande om möjligheten för kommuner att anställa läkare inom äldreomsorgen. Utskottet konstaterade att utredningen nationell samordnare för hemsjukvård i betänkandet Kommunaliserad hemsjukvård (SOU 2011:55) föreslagit att kommunerna inte ska ges befogenhet att anställa läkare. Utskottet betonade vikten av att förbättra samverkan mellan huvudmännen och samarbetet mellan sjukhus, primärvård och hemsjukvård å ena sidan och hemtjänst å andra sidan. Bakgrund och pågående arbete Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport och 2017 har regeringens uppdrag att lämna lägesrapporter för olika områden inom vård och omsorg. I rapporten och omsorg om äldre – Lägesrapport konstateras bl.a. att långt fler personer som är eller äldre har hälso- och sjukvård i hemmet (hemsjukvård) jämfört med antalet personer i särskilt boende. Detta kan enligt ses som ett resultat av att antalet personer med beslut om särskild boendeform successivt har blivit färre . Behovet av att stärka medarbetarnas kompetens för att möta äldre med större vårdbehov inom har därför ökat. I lägesrapporten poängterar att en av de stora utmaningarna är hur hälso- och sjukvården och samverkar och samordnar insatserna kring en enskild äldre person. bedömning är att samverkan mellan kommuner och landsting måste förbättras och att samverkan måste utgå från en organisation som stöder ett teambaserat arbetssätt utifrån den äldres behov. Åtgärdsförslag för att utveckla vården och omsorgen om de mest sjuka äldre har på uppdrag av regeringen tagit fram åtgärdsförslag för att utveckla primärvården och anpassa den bättre till de sjuka äldres behov och för att öka förutsättningarna för en mer samordnad vård och omsorg. Rapporten för att utveckla vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Primärvård och korttidsboende – vad behöver förändras? I rapporten har fördjupat tidigare års kartläggningar av primärvårdens arbete, insatser och samordningsansvar för de mest sjuka äldre. Arbetet har lett fram till ett antal förslag på förbättringsåtgärder som riktar sig till regeringen, men rapporten innehåller också förslag på utvecklingsområden för landstingen och kommunerna. föreslår bl.a. att landstingen ska överväga att intensifiera arbetet med att identifiera de mest sjuka äldre i vården för att öka förutsättningarna för en sammanhållen vård till målgruppen. Regeringen bör enligt överväga att stimulera den geriatriska kompetensen hos vårdpersonal genom att införa t.ex. statsbidrag till landstingen och kommunerna för kompetensutveckling. Vidare bör regeringen överväga att ekonomiskt stödja utvecklingsarbete hos landstingen och kommunerna om samverkan och ansvarsområden i samband med övergångar i vård- och omsorgskedjan för de mest sjuka äldre. konstaterar att den nuvarande utvecklingen innebär att allt fler sjuka äldre vårdas av anhöriga eller med vård och omsorg i hemmet eller vid särskilda boenden. Utvecklingen kommer att öka behovet av den landstingsfinansierade primärvårdens insatser. Åtgärdsförslagen i rapporten är avsedda att bidra till att utveckla primärvården så att bättre stöd och samordning kan ges i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Effektiv vård (SOU 2016:2) I betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2), som överlämnades till regeringen , föreslås bl.a. att patienten ska involveras och göras delaktig i processen kring den egna vården i högre utsträckning än . En mer sammanhållen vård genom ett närmare samarbete mellan kommunen, och bör eftersträvas. Vidare föreslås att primärvården ska kunna hantera de allra flesta vårdbehov och även få ett tydligt akutuppdrag samt en organisatorisk uppdelning av primärvården i en allmän primärvård och en riktad primärvård. Den riktade primärvården ska fullgöra primärvårdsuppdraget för äldre med omfattande behov. Slutbetänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Samordnad utveckling för en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv vård med fokus på primärvården (dir. 2017:24) utsåg regeringen en utvecklare som ska leda arbetet med att förändra svensk hälso- och sjukvård med en starkare primärvård som mål (dir. 2017:24). Utredaren ska utifrån förslagen i betänkandet Effektiv vård (SOU 2016:2) stödja landstingen, berörda myndigheter och organisationer i arbetet med att samordnat utveckla en modern, jämlik, tillgänglig och effektiv hälso- och sjukvård med fokus på primärvården. Utredaren ska bl.a. fördjupa analyserna av förslag i betänkandet Effektiv vård, redovisa förslagens konsekvenser samt i dialog med företrädare för samtliga landsting, myndig-heter och andra berörda aktörer utarbeta en nationell plan där primärvården är utgångspunkten för en ökad närhet till patienten. Utredaren ska i planen redovisa vad som krävs för en nationellt samordnad förändring, vilka utmaningar som finns samt redovisa en tidsplan för det fortsatta förändringsarbetet som är förankrad med berörda aktörer. Utredaren ska fortlöpande informera om arbetet och ska lämna en delredovisning som innehåller en beskrivning av inriktningen för det kommande arbetet. En nationell plan samt en analys av övriga förslag i Effektiv vård ska lämnas till . Denna redovisning kan även vid behov innehålla förslag till ytterligare lagändringar. Uppdraget ska sedan slutredovisas . Samordnad individuell plan (SIP) för äldre publicerade Kommuner och Landsting (SKL) stödskriften Samordnad Individuell Plan (SIP) för äldre – När det behövs samordning. Publikationen är gemensamt framtagen av SKL, professionella från kommuner och landsting, de fackliga organisationerna , , Förbundet , och samt de två största seniororganisationerna PRO och SPF. Syftet är att förbättra äldres möjligheter att vara aktiva i sin egen vård. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård överlämnade regeringen proposition 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård till . I propositionen föreslås att en ny lag, lagen om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård, införs. Syftet med den nya lagen är att främja en god vård och en socialtjänst av god kvalitet för enskilda som efter utskrivning från sluten vård behöver insatser från , den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården eller den landstingsfinansierade öppenvården. Det tydliggörs att verksamheter inom och den öppna hälso- och sjukvården tidigt måste börja planera inför patientens utskrivning från slutenvården och att den slutna vården därför i vissa fall ska underrätta berörda enheter om inskrivningen från det att patienten skrivits in i sluten vård. Lagen innehåller även bestämmelser om samverkan mellan landsting och kommuner. Huvudmännen ska i samråd utarbeta gemensamma riktlinjer om samverkan enligt den nya lagen och förväntas ingå överenskommelser med varandra om tidpunkt för kommunens betalningsansvar samt vilka belopp som ska betalas. Lagförslagen bygger på förslag presenterade i betänkandet Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård (SOU 2015:20). Lagförslagen föreslås träda i kraft . Propositionen kommer att behandlas av socialutskottet . Om övergångar mellan sluten vård och öppen vård och omsorg I det ovannämnda betänkandet Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård (SOU 2015:20) föreslogs att skulle få ett uppdrag om effektivare utskrivning från sluten vård. Med anledning av detta gav regeringen ett uppdrag bestående av tre delar. En av dessa delar handlar om att stödja kommuner och landsting i att identifiera lokala problem i övergången mellan sluten och öppen vård och omsorg. publicerade detta uppdrag i rapporten övergångar mellan sluten vård och öppen vård och omsorg. De två övriga delarna, om samordnad individuell planering respektive fast vårdkontakt, redovisas . För att försöka stödja huvudmännen har kontakter etablerats med samtliga län, i samarbete med SKL. Samtal med representanter för kommuner och landsting har förts i ett urval bestående av nio län, för att diskutera lokala förutsättningar för en sammanhållen vård och omsorg av utskrivningsklara personer som har fortsatta behov av vård och omsorg. Nya uppgifter om patienter som skrivits ut från sjukhus har hämtats från nationella register, bl.a. från patientregistret. Man har gjort en systematisk litteratursökning och kartlagt överenskommelser om samverkan. Dessutom har patienters rapporterade upplevelser i Webbkollen granskats. Samtliga nio län rapporterade en rad svårigheter, men berättade också om en rad arbetssätt som initierats för att främja en sammanhållen vård och omsorg. Bland de svårigheter som rapporterades framstår särskilt problem med informationsöverföring mellan huvudmännen och primärvårdens bristande delaktighet som väsentliga systemhinder. Det minskade antalet platser på sjukhus, korttidsboenden och särskilda boenden, liksom rekryteringssvårigheter av personal med relevant utbildning, rapporterades som väsentliga svårigheter. Arbetssätt som initierats i flera län var kontinuerlig uppföljning av antalet utskrivningsklara, prioriterad samverkan, omfattande initial hemtjänst och gemensamt finansierade mellanvårdsformer. Länen rapporterade även om ett exempel på ett gemensamt dokumentationssystem för båda huvudmännen. samlades 80 mobila läkare och sköterskor på SKL för att utbyta erfarenheter.