bet · H501KrU1 · 2017-11-28 00:00:00 — Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken – främja kulturvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande – främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden – knyta ihop kultur, hälsa och banden mellan natur- och kulturvård – väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt – särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning – säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna – främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Liberalerna anför i kommittémotion 2017/18:1911 av m.fl. yrkande 1 att det övergripande målet för kulturpolitiken är att stärka humanismens och demokratins ideal i samhället. De nationella målen för kulturpolitiken bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberal kulturpolitik: frihet, mångfald och kvalitet. En renodling av dessa begrepp som mål skulle både täcka in dagens mål och erbjuda verktyg för att nå målen. Utskottet anser nu liksom tidigare, senast i betänkande 2016/17:KrU1, att det inte finns skäl att ändra de kulturpolitiska mål som antog (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Utskottet avstyrker därför yrkandena från m.fl. (SD) och m.fl. (L). Lag om ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår proposition 2017/18:1 utgiftsområde 17 punkt 2. För är betydelsen av public service självklar då det är att betrakta som ett allmänintresse som fortsatt ska arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation och ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion till svenska folket. Det är därför också viktigt att public service får de resurser de behöver för att kunna utföra det uppdrag som ålagts dem. är det inte rimligt att ständigt räkna upp radio- och tv-avgiften enbart för att stora delar av befolkningen väljer bort tv i ett finansieringssystem som utgår från tv-innehav. har länge förespråkat att andra finansieringsmodeller, parallellt med utformningen av nya verktyg, bör utvärderas för att säkra programbolagens saklighet och opartiskhet. Vi menar att till dess att ett sådant system är på plats är valet att inte inneha en tv-apparat en del av public service granskningssystem. finner inga skäl att höja radio- och tv-avgiften. bör avslå regeringens förslag om lag om ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Donation av föremål, punkt 9 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. fattade regeringen beslut om förordningen (2017:564) om statliga museers förfoganden över museiföremål för att främja en aktiv förvaltning av de statliga museernas samlingar. Vi anser att förordningen följer bestämmelserna i museilagen (2017:563) om förfoganden över sådana föremål i de statliga museernas samlingar som har ett begränsat kulturhistoriskt värde. Vi anser därmed att tillkännagivandet är tillgodosett och avstyrker förslaget om ett nytt tillkännagivande. Former för samverkan och inflytande inom filmområdet, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. En ny modell för samverkan med filmbranschen genom s.k. branschråd infördes av . involverades råden i arbete med förändringar av nuvarande stödsystem som planeras börja gälla . Regeringen har gjort bedömningen att tillkännagivande om former för samverkan och inflytande därmed är slutbehandlat. Vi delar denna uppfattning och anser att tillkännagivandet är slutbehandlat. Vi avstyrker därför förslaget om ett nytt tillkännagivande. Mål för kulturpolitiken, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2522 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 1. För har kulturen en central plats i livet, politiken och samhällsbygget. Kulturen ska vara livskraftig och till för alla. Ledord i vår politik på området är tillgänglighet och folkhälsa. Vi ser kultur som en viktig beståndsdel genom livets alla skeden, men vi gör också riktade satsningar för att särskilt tillgängliggöra kulturen för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning. För oss är det också självklart att är unikt och att den svenska kulturen också är unik och värd att bevara och belysa. Den gemensamma svenska kulturen är betydligt äldre än mångkulturen och vi vill särskilt belysa dess betydelse för det fredliga, demokratiska och solidariska välfärdssamhälle vi lever i. Att stärka den nationella identiteten och kulturarvets ställning är således en förutsättning för alla som vill främja en positiv samhällsutveckling. I de kulturpolitiska målen bör det tydligt framgå att staten har ett ansvar för att skapa goda grundvillkor för kultursektorn, men att just samtidskulturen i något högre utsträckning än stimuleras att stå på egna ben. Med dessa tre aspekter i åtanke – kulturens roll för samhället, individuell livskvalitet och arbetsmarknadens förutsättningar – föreslår Sverige-demokraterna att de nuvarande nationella målen för kulturpolitiken ska upphävas och ersättas av följande nationella kulturpolitiska mål: Kulturen ska binda samman förflutna med nutid och framtid, förvalta landets historia och arv samt stärka gemenskapen i samhället och den nationella identiteten. Möjlighet till kulturupplevelser ska finnas för individer i alla livets skeden. Kulturen ges möjlighet att spela en stor roll för hälsan och för att knyta ihop natur- och kulturvård. Kulturhistorisk hänsyn och kulturell planering ska vara en integrerad del av stads- och samhällsbyggnadsfrågor. Det ska finnas god tillgång till kulturella utbildningar och kulturinstitutioner av hög kvalitet samt ett fungerande regelverk anpassat till kulturskaparnas särskilda arbetsvillkor. Samtidskulturen ska uppmuntras att i något högre utsträckning stå på egna ben. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja kulturarvsvårdande insatser och stödja projekt som syftar till kulturarvets och den nationella identitetens bevarande, stärkande och levandegörande • främja möjligheter till deltagande i kulturlivet och kulturupplevelser för individer i olika livsskeden • knyta ihop kultur och hälsa och banden mellan natur- och kulturvård • väva samman den kulturella sektorn med samhällsbyggnad, regional utveckling och tillväxt • särskilt beakta förutsättningar för barn, äldre och personer med funktionsnedsättning • säkerställa en god infrastruktur med fungerande regelverk för kultursektorn och de däri verkande kulturarbetarna • främja en hög grad av självständighet och självförsörjning inom samtidskulturen. Vad vi nu har anfört bör ge regeringen till känna. Därmed bör bifalla motion 2017/18:2522 (SD) yrkande 1. bör avslå motion 2017/18:1911 (L) yrkande 1. Mål för kulturpolitiken, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:2522 av m.fl. (SD) yrkande 1. Att stärka humanismens och demokratins ideal i samhället är övergripande mål för kulturpolitiken. Den ska erbjuda alla människor möjlighet till kunskaps- och idébildning. Ur kulturen ska den enskilda kunna hämta styrka genom kunskap, inspiration och stimulans. Ett samhälle med ett rikt och skiftande kulturliv leder till fria och medvetna medborgare och får därigenom ett inneboende motgift mot totalitarism och okritiskt tänkande. De nationella målen bör utgå från de tre fundamentala principerna i liberal kulturpolitik: frihet, mångfald och kvalitet. Genom att renodla dessa begrepp och formulera dem som mål täcks många av dagens mål in som verktyg skapas för att nå dem. Frihetstanken är djupt förankrad i den liberala själen – friheten att uttrycka sig, friheten att utvecklas och friheten att slippa instängdhet och begränsningar. Den liberala samhällssynen tror på en samlevnad mellan människor som är i ständig utveckling. Demokratin anger ramarna för denna utveckling. För att fortsätta att forma demokratin krävs ett offentligt samtal. Kulturen i form av exempelvis konst, litteratur och teater är ofta det som ger stoff, kunskap och inspiration till detta samtal. Frihet innebär att varje människa ska ha rätt att själv välja den form av kulturupplevelser eller kulturskapande hon vill ta del av och ägna sig åt. Konsten har sin styrka i att vara en motvikt till makthavarna och det etablerade samhället. I där allt från konstutövare till journalister ifrågasätts och de demokratiska friheterna inskränks är denna motvikt alldeles extra viktig. För att uppnå målet mångfald måste kulturlivet vara i ständig förändring samt präglas av många olika åsikter, uttryckssätt och aktörer. För att målet ska vara uppfyllt krävs att ett internationellt kulturutbyte främjas och att olika kulturyttringar finns tillgängliga i hela landet. En liberal kulturpolitik är en garant för kulturell mångfald och utveckling i hela landet som kulturarvet hålls levande. Statens styrning genom exempelvis kultursamverkansmodellen bör därför även under detta mål minskas genom att ge större frihet åt de regionala kulturplanerna. Varje totalitär makt, varje nationalistiskt politiskt parti inser den stora kraft som kulturen bär och försöker därför kontrollera den. Detta gör mångfald inom kulturområdet särskilt viktig. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Målet innebär att kulturell kvalitet, professionalism och skapandefrihet blir vägledande för kulturpolitiken utan hänsyn till vad som enbart är kommersiellt gångbart. Kvalitetskultur kräver professionella kulturskapare, vilket i sin tur innebär att de som arbetar med kultur måste ha rimliga villkor. Principen om armslängds avstånd ska gälla och säkras. Kulturpolitiken ska värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Den konstnärliga kvaliteten blir avgörande utan att arbetsmarknadsmässiga, regionalpolitiska, sociala eller andra syften överordnas kvalitetsaspekterna. Vad jag nu anfört bör ge regeringen till känna. bör därmed bifalla motion 2017/18:1911 (L) yrkande 1. Motion 2017/18:2522 (SD) yrkande 1 bör avslås. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (mot. 2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. Kulturen följer oss genom livet. Den tillhör och förenar alla. Det är mot den utgångspunkten prioriterar att resurser riktas särskilt mot barn och unga från miljöer där idrotts- och kulturaktiviteter inte är ett självklart val. Därför investerar i satsningar som inkluderar alla barn och ungdomar och stärker integrationen. Lärdomar från framgångsrika projekt visar att det med en genomtänkt metodik går att bryta sociala, kulturella och religiösa barriärer som hindrar barn och ungdomar från att ägna sig åt kultur och idrott. Vidare vill underlätta för professionella kulturskapare, stötta den nyskapande kulturen, ge fler konstnärer en i en svensk kommun samt öka säkerheten för trossamfunden. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 17. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3682. Kulturområdesövergripande verksamhet (1:1–1:7) Vi anser att anslaget 1:1 ska öka med sammanlagt i jämförelse med regeringens förslag. Ökningen avser för att samordna, koordinera och stödja fristadsarbetet i kommuner och landsting, för en satsning på samordning och forskning om kulturskolornas verksamhet samt för förenklade regler för kulturarbetare. avvisar regeringens förslag om att inrätta ett nationellt kulturskolecentrum vid om . vill att staten ska stödja men inte ta över och styra verksamheter som är renodlade kommunala uppgifter. Till detta hör de kommunala kulturskolorna och de kommunala biblioteken. 290 kommuner är olika och har olika förutsättningar, och det är därför rimligt att kommunerna ges möjlighet att själva utforma bibliotek och kulturskolor. Vi ser nu en tendens att regeringen genom statsbidrag också försöker styra verksamheter. Detta gagnar ingen. Staten ska hjälpa och stödja men inte styra och långsiktigt ta ett finansieringsansvar för renodlad verksamhet. Därför vill vi minska anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med sammanlagt i jämförelse med regeringens förslag. Vi avvisar regeringens förslag om förstärkning av biblioteksverksamhet i hela landet och minskar därför anslaget med . Vi avvisar också fortsatt den satsning som beslutades om för främjandet av låga taxor i den kommunala musik- och och minskar därför anslaget med detta belopp. Vidare anser vi att anslaget bör minskas med ytterligare till förmån för i gymnasieskolan under anslaget 1:3. Skapande skola är en av de största och viktigaste kulturpolitiska reformerna det . Reformen behöver vårdas, utvecklas och byggas ut. Vi anser att Skapande skola även ska omfatta gymnasieskolan och förslår därför att anslaget 1:3 Skapande skola ökas med i jämförelse med regeringens förslag. anser också att anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet ska minskas med då vi inte ställer oss bakom regeringens förslag om att inrätta en forskningsfunktion vid Statens centrum för arkitektur och design. Vi föreslår samma anslagsbelopp som regeringen under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet men har andra prioriteringar under anslaget. I linje med vår ambition att stärka statens stödjande roll till de kommunala biblioteken föreslår vi en ökning under anslaget om för att öka den digitala kompetensen och tillgängligheten hos folkbiblioteken. avvisar vi regeringens förslag om för satsningen att stärka biblioteksverksamheten i hela landet samt förslag om för ett digitalt kompetenslyft via biblioteken. Teater, dans och musik (2:1–2:3) Vi avvisar regeringens förslag om förbättrade förutsättningar för den fria konsten och minskar därför anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:3) prioriterar kultur till barn och unga. Kulturen angår alla och hinder för att alla barn och unga ska kunna ta del av detta, oavsett om dessa är kulturella eller socioekonomiska, ska bekämpas. Vi anser därför att anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter ska öka med sammanlagt i jämförelse med regeringens förslag. Vi föreslår dels en ökning av anslaget med för att stärka bibliotekens arbete med barns och ungas integration, dels en minskning av anslaget med för satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) prioriterar kultur för barn och unga och den nyskapande kulturen. Vi avslår tillfälliga statliga satsningar och ökad statlig styrning. anser att anslaget 4:1 ska minska med i förhållande till regeringens förslag då vi anser att regeringens förslag om att ska bli ett nav för kunskapsutveckling bör avvisas. Vi avvisar också regeringens förslag om en satsning på förbättrade förutsättningar för den fria konsten under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den fria gemensamma miljön, varför anslaget minskas med 10 miljoner i förhållande till regeringens förslag. föreslår vidare en minskning av anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet med i förhållande till regeringens förslag eftersom vi avvisar regeringens förslag om satsningar på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Kulturskapare organiserar sin verksamhet i hög utsträckning som egna företagare. Vårt mål är att fler ska kunna försörja sig på sitt konstnärliga utövande. Vi säger nej till skattehöjningar, en företagarfientlig politik och vill i större utsträckning förse kulturskapare med stöd, utbildning och arbetsstipendier. Vidare vill vi bygga ut Kulturbryggan som är en viktig reform för att stärka den nyskapande kulturen. Dubblerat stöd till Kulturbryggan är både en satsning på framtidens kultur och en fördjupning av demokratin. Det är i den nyskapande kulturen som många nya tankar och reflektioner formuleras och inte sällan landar i kritiska betraktelser av vår samtid och vårt samhälle. Vi avsätter samma belopp som regeringen under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer men gör olika prioriteringar inom anslaget. Enligt vår mening bör anslaget öka med , varav avser arbetsstipendier och avser Kulturbryggan. Vi avvisar regeringens förslag om satsningar på förbättrade förutsättningar för den fria konsten och minskar därför anslaget med . Arkiv (6:1) Vi moderater ställer oss inte bakom regeringens förslag om att ta bort abonnemangsavgiften till Digitala forskarsal och minskar därför anslaget 6:1 med i förhållande till regeringens förslag. Kulturmiljö (7:1–7:4) Vi föreslår att anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård ska öka med i jämförelse med regeringens förslag eftersom vi avvisar regeringens förslag till ambitionshöjning i kulturmiljöarbetet. Museer och utställningar (8:1–8:5) Myndigheten för kulturanalys utvärdering visar att fri entré på statliga museer förvisso lett till ett ökat antal museibesök, men att de som gynnats primärt är redan vana besökare och turister. När det gäller målet att nå nya grupper är reformen dock ett misslyckande. lovar inte allt till alla utan riktar våra satsningar på grupper som inte besöker statliga museer frekvent. Vi är dessutom övertygade om att det enskilda museet bättre än regeringen kan avgöra hur detta mål bäst kan uppnås. anser att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ska minska med sammanlagt i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar fortsatt regeringens reform avseende fri entré för alla vuxna på statliga museer om och föreslår i stället att omfördelas inom anslaget för att stärka de centrala museernas arbete med att nå nya grupper. Vi avvisar även regeringens satsning under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser om att inrätta ett vid arbetslivsmuseer vid Stiftelsen och minskar därför anslaget med . Vi anser vidare att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer ska minska med i jämförelse med regeringens förslag. Vi stöder inte regeringens förslag om en satsning för stöd till Rörelsernas museer, varför anslaget minskas med motsvarande belopp. Trossamfund (9:1–9:2) Vi föreslår att anslaget 9:2 Stöd till trossamfund ökas med i förhållande till regeringens förslag för att stärka trossamfundens säkerhets- och trygghetsarbete. Ungdomspolitik (12:1–12:3) Vi avvisar regeringens förslag om att flytta medel från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor för att inrätta en jämställdhetsmyndighet under utgiftsområde 13 och föreslår därmed en ökning av anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor med i jämförelse med regeringens förslag. föreslår vidare en minskning av anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet med i förhållande till regeringens förslag avseende unga. Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Det civila samhället behöver vettiga villkor, ett värnat oberoende och ett samarbete med stat, kommun och region som successivt fördjupas . Höjda skatter, liksom slopat avdrag för gåvor, slår direkt mot många av dessas verksamheter. avvisar regeringens förslag om en satsning på åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna och föreslår därför att anslaget 13:5 Insatser för den ideella sektorn minskas med i förhållande till regeringens förslag. Folkbildning (14:1–14:4) Folkbildningen ger människor verktyg att kunna växa, ta del i samhällsdebatten och inte minst hävda sig på den reguljära arbetsmarknaden. En sund folkbildningspolitik innebär att man ser dess värde och värnar bildningsformens självständighet. Folkbildningen får inte genom politisk detaljstyrning förvandlas till en arbetsmarknadspolitisk åtgärd för att dölja arbetslöshet inför ett valår. är partiet för de som jobbar, de som vill jobba och de som har jobbat. Därför föreslår vi reformer för att öka jobbchanserna för att alla som vill jobba, men som av olika anledningar står utanför, ska få chansen på den svenska arbetsmarknaden. Ansträngningar ska löna sig, och alla ska ha möjlighet att försörja sig själva. Denna utgångspunkt är också helt nödvändig om vi ska lösa vår tids stora utmaning – integrationen av alla de som är nya i . Arbetsmarknadspolitik ska dock bestå av reformer som vi vet har dokumenterad effekt byggd på forskning. Människor behöver inte bara utbildning, de behöver rätt utbildning. Den svenska arbetsmarknadspolitiken har historiskt sett varit fylld av kostsamma projekt som haft liten eller ingen långsiktig effekt. har regeringen använt Arbetsförmedlingen för detta, nu har turen kommit till folkbildningen. anslår totalt till folkbildningen, men vi avvisar regeringens kraftiga utbyggnad. Vi föreslår därför att anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen minskas med i förhållande till regeringens förslag då vi inte ställer oss bakom regeringens förslag att tillföra extra medel under anslaget. föreslår vidare att anslaget Särskilda insatser inom folkbildningen (14:3) ska upphöra och minskar därmed anslaget med . Vidare anser vi att anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd ska minskas med i förhållande till regeringens förslag som en konsekvens av att vi avvisar regeringens förslag till fler platser till folkhögskolan under anslaget 14:1. Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: är ett socialkonservativt parti med nationalistisk grundsyn som betraktar värdekonservatism och upprätthållandet av en solidarisk välfärdsmodell som de viktigaste verktygen i byggandet av det goda samhället. Partiets övergripande mål är att formera en demokratisk, politisk rörelse som slår vakt om den gemensamma nationella identitet som har utgjort grunden för framväxten av välfärdsstaten och vårt lands fredliga och demokratiska utveckling. eftersträvar ett försiktigt framåtskridande som baseras på varsamhet, eftertanke och långsiktigt ansvarstagande. Vi eftersträvar ett demokratiskt, jämställt och miljövänligt samhälle där alla medborgare skyddas av, och är lika inför, lagen. Genom att kombinera frihet och trygghet, individualism och gemenskap hoppas vi kunna skapa ett folkhem som i så hög grad som möjligt är präglat av trygghet, välstånd, demokrati och en stark inre solidaritet.