bet · H501KU18 · 2017-12-21 00:00:00 — Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i vallagen och folkomröstningslagen. Genom ändringarna införs en ny reglering av förfarandet vid omval. Enligt de nya bestämmelserna ska omval hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. För att möjliggöra snabbare omval föreslås att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. Till ett omval får endast de parti-beteckningar användas som användes i det val som omvalet avser. Vidare föreslås att ett partis anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt ska gälla även för ett omval i det valet. Ändringar i kandidatnomineringarna ska dock kunna göras om behov uppstår. Vidare kortas tidsfristerna för utsändande av röstkort, och ett nytt förfarande införs där överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val ska lämnas in direkt till . Den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över överklaganden i val tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Utskottet behandlar även åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, C, L). Proposition 2017/18:38 Snabbare omval. Tre yrkanden i följdmotioner. Åtta yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Valhemlighet, valsäkerhet och valsedlar 1.Framtida reglering av förfarandet vid omval, punkt 2 (C) 2.Valhemlighet och valsäkerhet, punkt 3 (L) 3.Valhemlighet och valsedlar, punkt 4 (SD) 4.Valhemlighet för synskadade, punkt 5 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Lagförslag om förfarandet vid omval antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i vallagen (2005:837), 2. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369). Därmed bifaller proposition 2017/18:38 punkterna 1 och 2. Framtida reglering av förfarandet vid omval 2017/18:3937 av (C) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (C) 2017/18:65 av (SD) yrkande 1, 2017/18:320 av (M) och 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 2 (L) 2017/18:65 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2081 av (SD), 2017/18:2863 av (C) och 2017/18:3936 av och (båda SD). Reservation 3 (SD) 2017/18:1349 av (M) och 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 4 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), Skånberg (KD), (S), (S), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:38 Snabbare omval föreslår regeringen att antar de förslag till ändringar i vallagen (2005:837) och folkomröstningslagen (1979:369) som läggs fram i propositionen. Regeringen redovisar i propositionen ärendets beredning fram till dess att propositionen beslutades. Av denna redovisning framgår att regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över hur omval ska kunna genomföras snabbare än och hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe. Regeringen beslutade om direktiv till utredningen (dir. 2015:104). Till stöd för utredaren inrättades en referensgrupp med representanter från riksdagspartierna. Utredningen, som antog namnet vallagsutredning (Ju 2015:12), överlämnade betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71). I betänkandet SOU 2016:71 lämnas lagförslag. Utöver lagförslag om snabbare omval föreslår utredningen åtgärder för att stärka valhemligheten. Utredningens förslag innebär att valsedlarna ska placeras innanför valskärmarna. Lagrådet har granskat lagförslagen. Regeringen bemöter Lagrådets synpunkter och följer i huvudsak Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. tillkännagav för regeringen, efter ett utskottsinitiativ från , att regeringen borde låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som det är praktiskt möjligt (bet. 2012/13:KU13, rskr. 2012/13:140). tillkännagav vidare för regeringen att regeringen bör lägga fram förslag till åtgärder i syfte att personer med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats , dock senast års allmänna val (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Vidare tillkännagav för regeringen att regeringen bör vidta åtgärder för att öka valdeltagandet bland utlandssvenskar (bet. 2016/17:KU22 punkt 5, rskr. 2016/17:200). Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. Åtta motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 behandlas i betänkandet. Sammanlagt sex kommuner har hållit omval till kommunfullmäktige sedan inrättades 1975 i samband med författnings-reform. Det har hållits omval till . Omval till har aldrig hållits. Omval till kommunfullmäktige har gällt valet i , valen i och Åre kommuner 1985, valet i kommun 2002, valet i kommun 2010 och valet i . Omval till har hållits efter valet i . I samtliga fall har omval hållits eller under tidig sommar året efter ordinarie valår. När det gäller senare års omval beslutade att de fastställda valresultaten skulle upphävas avseende val till i och till kommunfullmäktige i kommun. beslutade om omval i samtliga valkretsar i . För kommun beslutade nämnden om omval i endast en av flera valkretsar inom kommunen. Även allmänna val beslutades om omval. Det gällde valet till kommunfullmäktige i kommun. Det omvalsbeslutet fattades och omvalet hölls . I debatten efter omvalen 2011 framfördes att t.ex. omvalet till landstings-fullmäktige i framstod mer som ett extra val än som ett omval på grund av att det saknades beredskap för en omvalssituation i egentlig mening. I enlighet med gällande regelverk togs en ny röstlängd fram. Det innebar t.ex. att en del personer som varit röstberättigade inte längre hade rätt att rösta i omvalet eftersom de flyttat från . Vidare blev inflyttade till regionen och väljare som hade fyllt men som inte haft rösträtt röstberättigade i omvalet. Den fria nomineringsrätten fick till följd att partier som inte ställt upp i det ordinarie valet gavs möjlighet att delta i omvalet. Med nya partier, nya väljare och ett val genomfört under andra förutsättningar, och efter det ordinarie valet, hävdades i debatten att det var svårt att betrakta omvalet som ett omval i egentlig mening (Omstritt omval, bokserie 55, och , red., s. 11). Omval bör genomföras inom så som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Regeringen föreslår därför att ett omval ska hållas så snart det kan ske och senast efter beslut om omval. För att möjliggöra snabbare omval bör så långt det är möjligt samma förutsättningar gälla vid omvalet som vid det ordinarie valet. Det föreslås därför att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. Till ett omval får endast de partibeteckningar användas som användes i det val som omvalet avser. Vidare föreslås att ett partis anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt ska gälla även för ett omval i det valet. Ändringar i kandidatnomineringarna ska dock kunna göras om behov uppstår. Tidsåtgången för förberedelser inför ett omval behöver även i övrigt minska. Därför föreslås att tidsfristerna för utsändande av röstkort vid extra val och omval ska kortas. De nationella röstkorten ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna till handa senast före valdagen. Utlandsröstkorten ska skickas till väljarna så snart det är möjligt sedan det har beslutats vilken dag som ska vara valdag. För att effektivisera handläggningen av överklaganden av beslut om val föreslås bl.a. att ett överklagande av ett beslut att fastställa utgången av ett val ska lämnas in direkt till . Den uttryckliga rätten för var och en att yttra sig över överklaganden i val tas bort. Det föreslås även ändringar i kungörelseförfarandet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) och lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369). Ett motionsyrkande om en framtida reglering av förfarandet vid omval avslås. Jämför reservation 1 (C). Allmänt om val och om valförfarandet De allmänna valen regleras i lag. Den nuvarande vallagen (2005:837) trädde i kraft . Till den nya lagen utfärdades även en ny förordning, valförordningen (2005:874). Lagen föregicks av vallagskommittés översyn av lagen bl.a. i redaktionellt och systematiskt hänseende. I den nya lagen samlades regleringen av valförfarandet på ett mer överskådligt och lättillgängligt sätt. Administrativt betonade bestämmelser utmönstrades och infördes i den nya förordningen eller utfärdades i föreskrifter. Vallagen har därefter varit föremål för översyn och lagstiftningsarbeten . genomförde en större översyn av valsystemet i betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Utredningen gjorde bedömningen att huvuddragen i valsystemet inte borde ändras. Frågor om proportionalitet vid kommunala val och om offentliga valförberedelser skulle dock utredas vidare. vallagskommitté gjorde en översyn av delar av valsystemet, bl.a. de nämnda frågorna om proportionalitet och offentliga valförberedelser. Kommittén lämnade delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhands-anmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) och slutbetänkandet Eröstning och andra valfrågor (SOU 2013:24). Med anledning av förslagen i betänkandena samt i syfte att genomföra rådets direktiv /1/EU om ändring av direktiv /109/EG med avseende på vissa närmare bestämmelser för valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (ändringsdirektivet) har lagändringar gjorts . De senaste lagändringarna innebär att valförfarandet års ordinarie val till , landstings-fullmäktige och kommunfullmäktige i flera avseenden ändrats på ett förhållandevis genomgripande sätt. Ändringarna innebar bl.a.: lättnader för unionsmedborgare som kandiderar i val till , förbättrad proportionalitet vid mandatfördelningen, införande av utjämningsmandat i kommuner som är valkretsindelade, rätt att trycka partisymboler i färg på valsedlar, krav på obligatorisk förhandsanmälan av partier som vill delta i ett val, krav på samtycke från den som nominerats till kandidat, förbättrad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, krav på säker förvaring av valmaterial, krav på utbildning av röstmottagare samt möjlighet att avsluta den preliminära rösträkningen senare (prop. 2013/14:37, prop. 2013/14:48 och prop. 2013/14:124). Grundläggande regler om allmänna val Allmänna val i är val till , , kommun-fullmäktige och . Grundläggande bestämmelser om val finns i regeringsformen och i kommunallagen. För val till finns bestämmelser i rådets akt om allmänna direkta val av företrädarna i , som är en bilaga till rådets beslut 76/787 av , med senare ändringar, den s.k. valrättsakten. Närmare bestämmelser om hur valen ska genomföras finns i vallagen, vilka som huvudregel även gäller val till (artikel 8 i valrättsakten). Som nämnts regleras bestämmelser av administrativt slag i valförordningen eller i föreskrifter. Enligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses genom fria, hemliga och direkta val. Röstning sker på parti med möjlighet att lämna särskild personröst. För rösträtt krävs vid samtliga val att väljaren ska ha fyllt senast på valdagen. Därutöver finns särskilda regler för rösträtt i de olika valen. Som utgångspunkt är den som har rösträtt också valbar (3 kap. 4 § regeringsformen, 4 kap. 2, 3 och 5 §§ kommunallagen). För att kunna väljas krävs det dock även ett samtycke till det från kandidaten (2 kap. 20 § vallagen). När det gäller unionsmedborgares rösträtt och valbarhet i val till finns det bestämmelser i artikel 22.2 i fördraget om EU:s funktionssätt och i artikel 39.1 i EU:s rättighetsstadga. Detta är också närmare reglerat i rådets direktiv /109/EG av ändrad genom ändringsdirektivet (rådets direktiv /1/EU). Ordinarie val till , och kommunfullmäktige hålls den andra söndagen . till hålls normalt . (3 kap. 3 § regeringsformen, artikel 5 valrättsakten och 1 kap. 3 § första stycket vallagen.) indelning i kommuner och landsting kan ändras i enlighet med lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting. En indelningsändring träder i kraft det år som bestäms i beslutet om ändring (1 kap. 12 §). Förhållandena vid en indelningsändring i samband med ett val är särskilt reglerade i lagens 4 kap. 1 § där det anges att vid ändrad indelning som träder i kraft året då ordinarie val hålls ska redan det valet avse och kommunen enligt den nya indelningen. För riksdagsval samt för val till landstings- och kommunfullmäktige är landet indelat i valkretsar för vilka det ska väljas ledamöter till den beslutande församlingen. Valkretsarna vid val till framgår av 4 kap. 2 § vallagen (se även 3 kap. 5 § regeringsformen). En valkrets kan då bestå av flera kommuner. Vid val till är en enda valkrets om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar (4 kap. 5 § vallagen). Vid val till kommunfullmäktige kan kommunen vara en enda valkrets eller uppdelad i flera, beroende på hur många röstberättigade som finns i kommunen (4 kap. 11 och 12 §§ vallagen). Dessutom ska varje kommun indelas i geografiska röstningsområden (valdistrikt), 4 kap. 16 § vallagen. Mandaten som ska fördelas mellan partierna i landstings- och kommunfullmäktige är fasta mandat och, om den valda församlingen är indelad i flera valkretsar, utjämningsmandat (4 kap. 9 och 14 §§ vallagen). Som nämnts tidigare är bestämmelserna om utjämningsmandat vid val i valkretsindelade kommuner nya och kommer att tillämpas första gången vid val (se prop. 2013/14:48 s. 37). Regleringar av omval och extra val Ett allmänt val kan överklagas i särskild ordning enligt bestämmelser i 15 kap. vallagen. Överklagande av val prövas av . Nämnden ska under vissa förutsättningar upphäva ett val i den omfattning som behövs och förordna om omval (15 kap. 13 § vallagen). att omval ska hållas till ska regeringen bestämma vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer , efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Det finns inte någon reglerad tidsfrist inom vilken ett omval ska hållas. (1 kap. 3 § andra stycket vallagen.) När det gäller val till ska valet genomföras enligt de nationella bestämmelser som gäller för genomförande av val, om inte annat följer av valrättsakten (artikel 8 i valrättsakten). Omval av val till regleras inte särskilt vare sig i valrättsakten eller i 15 kap. vallagen. Till skillnad från regleringen av omval gäller för extra val till en lagstadgad tidsgräns från regeringens beslut, enligt huvudregeln i 3 kap. 11 § regeringsformen. Den kortast möjliga förberedelsetiden för ett extra val med hänsyn till de frister som finns i vallagen har beräknats (se m.fl., Regeringsformen med kommentarer, 2012, s. 192 och m.fl., Grundlagarna, 3 uppl. (, Zeteo) kommentaren till 3 kap. 11 § regeringsformen). Kommunala extra val får enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen hållas mellan ordinarie val. Det finns inte någon tidsgräns för genomförandet. Regeringen anförde vid införandet av bestämmelsen att det är angeläget att ett extra val kan genomföras efter beslutet. Det gick dock inte att ange någon generell tid för hur snabbt ett sådant val skulle hållas. Det fick bestämmas utifrån förhållandena i det konkreta fallet. Utgångspunkten var att ett extra val ska genomföras med full respekt för demokratiska principer och med iakttagande av rättssäkerhetens krav. måste behovet av att snabbt undanröja det politiskt osäkra läge som föranlett det extra valet beaktas. (Se prop. 2009/10:80 s. Förfarandet vid en rådgivande folkomröstning eller en folkomröstning i en grundlagsfråga (se 8 kap. 2 § första stycket 5 regeringsformen) regleras i folkomröstningslagen (1979:369). Genom hänvisningar blir vallagens bestämmelser tillämpliga i flera avseenden, bl.a. i fråga om hur röstningen går till (10 § tredje stycket folkomröstningslagen). Exempelvis ska en väljare göra i ordning sin röst på samma sätt som vid ett val. Talan mot beslut att fastställa utgången av en folkomröstning förs hos varvid vissa bestämmelser i 15 kap. vallagen blir tillämpliga (16 § folkomröstningslagen). Enligt 17 § folkomröstningslagen kan under vissa förutsättningar upphäva en folkomröstning och förordna om en ny. till hålls , tredje söndagen (3 kap. 1 § sametingslagen [1992:1433]). Även resultatet av ett val till kan överklagas till som kan förordna om omval (3 kap. 33 § sametingslagen samt 15 kap. 13 och 14 §§ vallagen). Vid omval till bestäms valdagen av i samråd med i det län där har sitt säte och , enligt 3 kap. 34 § sametingslagen. Den slutliga röstlängd som upprättats för det ordinarie valet ska då användas (3 kap. 35 sametingslagen). Av förarbetena framgår att regeringen utfärdade en tillfällig förordning med bestämmelser om omval i samband med att omval hölls av sametingsvalet , eftersom sådana saknades i sametingslagen. I förordningen föreskrevs bl.a. att samma röstlängd som upprättats till det ordinarie valet skulle användas även vid omvalet. Det saknades enligt regeringen anledning att reglera frågan annorlunda när den fick sin permanenta lösning. (Se prop. 2003/04:86 s. är central valmyndighet i landet och har det övergripande ansvaret för frågor om allmänna val och för genomförandet av dem (3 kap. 1 § vallagen). beslutar bl.a. i fråga om riksdagsvalet om fasta valkretsmandat (4 kap. 3 § vallagen). fördelar också mandaten mellan partierna efter valet samt utser ledamöter och ersättare (14 kap. 1 § första stycket vallagen). är regional valmyndighet och ansvarar i länen för frågor om val och för utbildning av valnämnderna (3 kap. 2 § vallagen). svarar också för indelning av kommunerna i valdistrikt, för den slutliga rösträkningen i alla val samt för fördelningen av mandat vid landstings- och kommunfullmäktigevalen. (4 kap. 17 och 18 §§, 13 kap. 1 § och 14 kap. 1 § andra stycket vallagen.) i varje kommun är lokal valmyndighet och ansvarar för valfrågor i kommunen. förordnar röstmottagare och svarar för den preliminära rösträkningen. (3 kap. 3 och 5 §§ samt 12 kap. Frågan om någon har rösträtt vid val till avgörs på grundval av en röstlängd som upprättats före valet (3 kap. 4 § tredje stycket regeringsformen). Även vid val till landstings- och kommunfullmäktige avgörs rösträtten på grundval av en röstlängd som upprättas före valet (4 kap. 4 § kommunallagen). Närmare bestämmelser om röstlängder finns i 5 kap. vallagen. Inför ett val upprättar en förteckning över dem som är röstberättigade (röstlängd). Det ska finnas en röstlängd för varje valdistrikt. Röstlängderna grundas på uppgifter som före valdagen finns i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet och i fastighetsregistret enligt lagen (2000:224) om fastighetsregister (5 kap. 1 § vallagen). Svenska medborgare som är folkbokförda i landet tas upp i röstlängden från det att folkbokföringen upphörde. Därefter tas de upp endast om de har anmält sin adress hos . (5 kap. 2 § vallagen.) Röstberättigade unionsmedborgare kan senast före valdagen anmäla att de vill tas upp i röstlängden, vid val till kommunfullmäktige och (5 kap. 2 a § vallagen). Rättelse i röstlängden kan begäras hos senast före valdagen (5 kap. 6 § vallagen). upprättar ett röstkort för varje väljare. Röstkort ska skickas ut i så god tid att de kan beräknas vara väljarna till handa dagar före valdagen. Utlandsröstkort ska skickas senast före valdagen. (5 kap. 8 § vallagen.) Registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater Som skydd mot missbruk har partierna möjlighet att registrera sin partibeteckning. Partier som har en registrerad partibeteckning kan även skydda sin kandidatlista genom att anmäla samtliga sina kandidater. Bestämmelser om detta finns i 2 kap. vallagen och i valförordningen. Anmälan om registrering av partibeteckning görs hos och ska ske det år ordinarie val ska hållas för att registreringen ska gälla i det valet (2 kap. 1 § första stycket vallagen). Av anmälan ska det framgå vilket slag av val den gäller (2 kap. 2 § första stycket vallagen). Om det inte är fråga om ordinarie val till , eller kommunfullmäktige eller val till ska en anmälan göras senast efter beslutet om valdag (2 kap. 1 § andra stycket vallagen.) En partibeteckning som ska registreras får inte vara förväxlingsbar med ett annat partis beteckning. kontrollerar därför bl.a. att partibeteckningen som anmäls för registrering inte kan antas bli förväxlad med en annan registrerad beteckning eller med en beteckning som ett annat parti har anmält för deltagande i val. Partier som inte är representerade i den aktuella beslutande församlingen behöver även visa att det finns dokumenterat stöd för partiet från personer som vill stödja anmälan. (2 kap. 3 och 4 § vallagen.) En partibeteckning som har registrerats för riksdagsval är också registrerad för samtliga kommunala val i landet samt för val till . På motsvarande sätt blir en partibeteckning för ett parti som har registrerats för val till också gällande för samtliga val till kommunfullmäktige i de kommuner som ligger inom (2 kap. 5 § vallagen). ska kungöra registreringen i Post- och (2 kap. 8 § vallagen). Anmälan av kandidater görs för ett visst val. beslutar inför varje val när anmälan senast ska ske och kungör det i Post- och . Varje kandidat som ett parti vill anmäla ska skriftligen ha samtyckt till anmälan. När ett parti har anmält samtliga sina kandidater kan dessa inte ändras genom att väljare lägger till andra kandidater på valsedeln än dem som partiet har valt. (2 kap. 9 och 13 §§ samt 13 kap. 8 fösta stycket 2 vallagen.) Anmälan om deltagande i val Ett parti som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla detta till senast före valdagen. Av anmälan ska partibeteckningen framgå och vilket val anmälan avser. Anmälan är alltså en förutsättning för att få delta i mandatfördelningen men det finns inget krav på att även anmäla kandidater. Anmälningsförfarandet behövs dock inte för de partier som redan är representerade i en beslutande församling eller som har anmält sina kandidater för ett visst val. (3 kap. 7 § regeringsformen och 2 kap. 14, 15 och 17 §§ vallagen.) Vid omval gäller de anmälningar som har gjorts till det ordinarie valet. I de fall det inte finns sådana anmälningar gäller samma frist, dvs. , för en anmälan inför ett omval. Dock godtas en senare anmälan om den kommer in inom från beslutet om valdag. (2 kap. 16 och 17 §§ vallagen.) För att en anmälan om deltagande i val ska registreras krävs att de förutsättningar som anges i 2 kap. 18 § vallagen är uppfyllda. I likhet med förfarandet vid anmälan om registrering av partibeteckning ställs här krav bl.a. på att partibeteckningen inte kan antas bli förväxlad med andra registrerade eller redan anmälda partibeteckningar. När en anmälan om deltagande i val har registrerats ska kungöra detta i Post- och (2 kap. 19 § vallagen). Av 2 kap. 20 § vallagen framgår att den som kandiderar för ett parti som har anmält deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen. Samtycke ska ges in till eller i vissa fall till före valdagen för att gälla i valet. Om partiet redan har anmält sina kandidater enligt 2 kap. 9 § vallagen för att skydda sin partibeteckning gäller dock de förklaringar om samtycke till anmälan som kandidaterna därvid lämnade även som samtycke till kandidatur. Ett särskilt samtycke, utöver förklaringen, behöver i så fall alltså inte lämnas in.