bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sina insatser på kemikalieområdet . Skrivelsen följer också upp propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet är det angeläget att regeringen intensifierar arbetet och med kraft fortsätter att verka för ett förbättrat så att hanteringen och bedömningen av grupper av kemiska ämnen blir effektivare. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbete och utredningar. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 30 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag. 12 yrkanden i två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Miljökrav vid offentlig upphandling Rättslig reglering av nanomaterial inom EU Hantering av grupper av kemiska ämnen Utfasning av och förbud mot mikroplaster Tillsyn av kemikalier i varor Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m. Substitution och utfasning av farliga kemikalier Motioner som bereds förenklat 1.EU:s miljögaranti, punkt 1 (SD) 2.EU:s miljögaranti, punkt 1 (KD) 3.Miljökrav vid offentlig upphandling, punkt 2 (KD) 4.Rättslig reglering av nanomaterial inom EU, punkt 3 (KD) 5.Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 4 (V) 6.Utfasning av särskilt farliga ämnen, punkt 5 (M, C, V, L, KD) 7.Förbud mot bisfenoler, punkt 6 (C, V) 8.Förbud mot bisfenoler, punkt 6 (KD) 9.Miljömål i EU, punkt 7 (C) 10.Stärkt kemikaliearbete, punkt 9 (M) 11.Stärkt kemikaliearbete, punkt 9 (C) 12.Information till konsumenter, punkt 10 (C) 13.Information till konsumenter, punkt 10 (V) 14.Utfasning av och förbud mot mikroplaster, punkt 11 (M, C, L, KD) 15.Utfasning av och förbud mot mikroplaster, punkt 11 (V) 16.Utfasning av fossilbaserade plaster, punkt 12 (C) 17.Ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken, punkt 13 (SD) 18.Ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken, punkt 13 (C) 19.Utredning om nya effektiva ekonomiska styrmedel, punkt 14 (M) 20.Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, punkt 15 (M, C, L, KD) 21.EU:s kemikalielagstiftning, punkt 16 (C) 22.Tillsyn av kemikalier i varor, punkt 17 (M) 23.Tillsyn av kemikalier i varor, punkt 17 (C) 24.Högfluorerade ämnen, punkt 18 (C) 25.Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m., punkt 19 (M) 26.Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m., punkt 19 (SD) 27.Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m., punkt 19 (C) 28.Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m., punkt 19 (KD) 29.Substitution och utfasning av farliga kemikalier, punkt 20 (C) 30.Kosmetiska produkter m.m., punkt 21 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (C) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 23 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (KD) Miljökrav vid offentlig upphandling 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 3 (KD) Rättslig reglering av nanomaterial inom EU 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 4 (KD) Begränsning av hormonstörande ämnen 2016/17:600 av (S) yrkandena 1–6. Reservation 5 (V) Utfasning av särskilt farliga ämnen 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 9 i denna del. Reservation 6 (M, C, V, L, KD) 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:1296 av (MP) och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 7 (C, V) Reservation 8 (KD) 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 9 (C) Hantering av grupper av kemiska ämnen ställer sig bakom det som utskottet anför om hantering av grupper av kemiska ämnen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:643 av (S), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 8 samt 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 3. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 7. Reservation 10 (M) Reservation 11 (C) 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 9, 12 och 30. Reservation 12 (C) Reservation 13 (V) Utfasning av och förbud mot mikroplaster 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:242 av (MP), 2016/17:644 av och (båda S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 43, 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2095 av (M) och 2016/17:2499 av (KD) yrkande 2. Reservation 14 (M, C, L, KD) Reservation 15 (V) Utfasning av fossilbaserade plaster 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 44. Reservation 16 (C) Ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (C) Utredning om nya effektiva ekonomiska styrmedel 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 19 (M) Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 10. Reservation 20 (M, C, L, KD) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 29. Reservation 21 (C) Tillsyn av kemikalier i varor 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 22 (M) Reservation 23 (C) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 35. Reservation 24 (C) Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m. 2016/17:973 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1563 av (M) i denna del, 2016/17:1818 av (SD), 2016/17:2004 av och (båda C), 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 12, 2016/17:2098 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 32, 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkandena 3–5, 2016/17:2463 av (KD) och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 25 (M) Reservation 26 (SD) Reservation 27 (C) Reservation 28 (KD) Substitution och utfasning av farliga kemikalier 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:1292 av (MP) yrkande 1. Reservation 29 (C) 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 17.1, 20 och 23. Reservation 30 (C) lägger skrivelse 2015/16:169 till handlingarna. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M) och (MP). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2015/16:169 Giftfri vardag och två följdmotioner med sammanlagt 12 yrkanden. Därutöver behandlar utskottet 70 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. De allmänna motionerna tar upp frågor som rör EU:s miljögaranti, miljökrav vid offentlig upphandling, nanomaterial, hormonstörande ämnen inklusive bisfenoler, hantering av grupper av kemiska ämnen, ett stärkt kemikaliearbete, information till konsumenter, utfasning av och förbud mot plaster, ekonomiska styrmedel, EU:s kemikalielagstiftning, tillsyn av kemikalier i varor, högfluorerade ämnen, tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen, substitution och utfasning av farliga kemikalier samt kosmetiska produkter. Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet är det angeläget att regeringen intensifierar arbetet och med kraft fortsätter att verka för ett förbättrat så att hanteringen och bedömningen av grupper av kemiska ämnen blir effektivare. Utskottet avstyrker övriga motioner i huvudsak med hänvisning till att arbete pågår i dessa frågor. Ett antal motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat. Samtliga motionsförslag redovisas i bilaga 1. I betänkandet finns 30 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Miljöpolitiken ska uppfylla kraven i de nationella miljökvalitetsmålen. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. Regeringen understryker i regeringsförklaringen , och i uppdraget till Kemikalieinspektionen om en handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2017, att ska gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Ytterligare en prioriterad insats är att skapa förutsättningar för förskolor och skolor att bli giftfria genom att förse dem med kunskaper och verktyg för miljöanpassad upphandling. Vidare lägger regeringen stor vikt vid att minska exponeringen för högfluorerade ämnen. Regeringen har under gjort ytterligare satsningar för att stärka och skynda på olika åtgärder som bidrar till att uppnå målet. I skrivelsen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits i syfte att stärka arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Redovisningen tar sin utgångspunkt i olika farliga ämnen, ämnesgrupper och varugrupper som varit i fokus för insatser. Skrivelsen är därmed också delvis en uppföljning av propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). Utgångspunkter för och inriktning av kemikaliepolitiken Grundläggande för kemikaliepolitikens inriktning är de mål som och regeringen har antagit och som ingår i det nationella miljömålssystemet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Miljömåls-systemet består av ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål och etappmål för olika områden. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är och har varit en viktig utgångspunkt för den svenska kemikaliepolitiken och de ställningstaganden gjort inom EU och internationellt. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet (prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185) har antagits. Syftet med strategin är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten i arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Strategin för en giftfri miljö utgörs av åtta etappmål och av insatser som bidrar till att nå etappmålen, miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet. Den innehåller åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå med tyngdpunkt på att tillämpa och stärka om kemikalier så att ny kunskap tas fram och omsätts i åtgärder för att bättre skydda människors hälsa och miljön (prop. 2014/15:1 utg.omr. 20 s. 18). Handlingsplan för en giftfri miljö Handlingsplanen för en giftfri vardag utgör en viktig del av den samlade strategin för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. redovisade Kemikalieinspektionen hur handlingsplanen för en giftfri vardag 2011–2014 kan vidareutvecklas för perioden –2020 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre, rapport 5/14). Planen fokuserar även i fortsättningen på att skydda människans fortplantning och barns hälsa genom olika åtgärder på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. presenterade Kemikalieinspektionen en rapport som är en slutredovisning till regeringen av arbetet med handlingsplanen –2014 (Handlingsplan för en giftfri vardag 2011–2014, slutredovisning rapport 1/15). Av rapporten framgår att denna satsning har gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att kraftigt utöka insatserna nationellt, inom EU och internationellt. Arbetet har främst varit inriktat på åtgärder för att skydda barns och ungdomars hälsa. –2014 prioriterades arbetet med EU:s kemikalielagstiftning, internationellt arbete, tillsyn av farliga ämnen i varor och dialoger med näringslivet för att minska riskerna med farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen har också samarbetat med andra myndigheter inom handlingsplanens olika delprojekt. beslutade regeringen att ge Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag i syfte att intensifiera arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö –2017. Av uppdraget framgår att Kemikalieinspektionen inom ramen för befintliga anslag ska utveckla och genomföra kostnadseffektiva åtgärder med ledning av den strategi för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö som regeringen har beslutat och redovisat för (prop. 2013/14:39 På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken). Uppdraget ska slutredovisas . Ett övergripande syfte med kemikaliepolitiken och kemikalielagstiftningen är att förebygga skador på människors hälsa och miljön. En grundläggande princip i kemikalielagstiftningen är att det är de företag som sätter ut produkter på marknaden som har det huvudsakliga ansvaret för att se till att människors hälsa och miljön inte skadas. I 2 kap. (1998:808) finns allmänna hänsynsregler och regler om försiktighetsmått som ska följas av verksamhetsutövare för att undvika skador på människors hälsa eller miljön, däribland att verksamhetsutövaren ska ha den kunskap som behövs för att skydda människors hälsa och miljön mot skada och olägenhet. Även försiktighetsprincipen, substitutionsprincipen och principen att förorenaren betalar kommer till uttryck i hänsynsregler. Kemikaliereglerna är i hög grad harmoniserade inom EU. Reglerna för såväl kemiska produkter som varor har i allmänhet artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som rättslig grund. Detta innebär att kraven är harmoniserade och att enskilda medlemsstater i princip inte får tillämpa vare sig strängare eller lindrigare krav. behöver därför huvudsakligen verka inom EU för att utveckla lagstiftningen inom området. Reachförordningen är en EU-förordning som samlar flera tidigare EU-regler om allmänkemikalier i en rättsakt och inrättar en kemikaliemyndighet på EU-nivå (Echa). Huvudelementen i förordningen kan sammanfattas enligt följande: registrering, information om kemikalierna, utvärdering, tillstånd, begränsningar och information om varor. Vidare bör nämnas att utveckling av EU:s kemikalielagstiftning behandlas i det sjunde miljöhandlingsprogrammet som trädde i kraft (och rådets beslut nr 1386/2013/EU av om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser). Programmet är ett viktigt ramverk för miljöpolitikens fortsatta utveckling på EU-nivå. Av miljöhandlingsprogrammet framgår bl.a. att ett fortsatt genomförande av Reach behövs för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, liksom fri rörlighet för kemikalier på den inre marknaden, som man ökar konkurrenskraften och innovationer och tar hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda behov. ska EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ, däribland icke-kemiska alternativ. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att revidera artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EU:s s.k. miljögaranti. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (KD). Inom EU tillmäts den inre marknaden och varors fria rörlighet stor betydelse, vilket innebär att EU-regler får en harmoniserande verkan och att utrymmet för nationella särregler minskar. För att skydda svenska medborgare eller den svenska miljön finns det ibland skäl att analysera om det finns anledning och möjlighet att gå före med nationella regler när inte räcker. Det finns många exempel på när och andra medlemsstater i sådana situationer infört nationella förbud eller begränsningar, som senare följts av en EU-reglering eller en reglering globalt. Denna dynamik mellan kommissionens och medlemsstaternas initiativrätt är och förblir en naturlig dimension av EU:s kemikalielagstiftning. Av skrivelsen framgår vidare att när inte räcker eller om utveckling av inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. I Kemikalieinspektionens uppdrag om att utveckla handlingsplanen för en giftfri vardag ingår att undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella begränsningar. I kommittémotion 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 1 och kommittémotion 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 1 står det att det behövs en revidering av artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EU:s s.k. miljögaranti, så att det framgår att en högre miljöambition i sig ska vara tillräcklig för att införa eller behålla strängare miljöregler i ett EU-land. Även i kommittémotion 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 1 sägs att artikel 114 behöver revideras. Det är önskvärt med en revidering som skapar bättre möjligheter för medlemsstaterna att påverka sin egen lagstiftning i mer restriktiv riktning. Det som avses när man använder begreppet miljögaranti är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Av punkt 4 i artikeln framgår att om en medlemsstat, efter det att och rådet, rådet eller kommissionen har beslutat om en harmoniseringsåtgärd, anser det nödvändigt att behålla nationella bestämmelser bl.a. på grund av skydd av miljön, ska dessa bestämmelser samt skälen för att behålla dem anmälas till kommissionen. Enligt punkt 5 ska en medlemsstat om den anser att det är nödvändigt att införa nationella bestämmelser grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd och för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om harmoniseringsåtgärden, underrätta kommissionen om de planerade bestämmelserna samt om skälen för att införa dem. Kommissionen ska godkänna eller förkasta de nationella bestämmelserna efter att ha bedömt huruvida dessa utgör ett medel för godtycklig diskriminering, innebär förtäckta handelshinder mellan medlemsstaterna eller kommer att utgöra ett hinder för den inre marknadens funktion (punkt 6). Det framgår även av punkt 7 att om godkänner de nationella bestämmelserna ska de undersöka om de ska föreslå en anpassning av åtgärden. Den inre marknaden med fri rörlighet för bl.a. varor är en grundbult i EU-samarbetet. På den inre marknaden ska det inte finnas några hinder, och varor ska behandlas lika oberoende av vilket EU-land de kommer från. Utskottet noterar att detta innebär att utrymmet för nationella särregler är begränsat. Utskottet delar regeringens syn att när inte räcker till ska försöka gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. Det faktum att många nationella regleringar har åtföljts av en EU-reglering eller reglering på global nivå är en positiv utveckling. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 2015/16:3420 (KD) yrkande 1, 2016/17:2559 (KD) yrkande 1 och 2016/17:2449 (SD) yrkande 1 kan lämnas utan vidare åtgärd. Miljökrav vid offentlig upphandling Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om miljökrav vid offentlig upphandling. Jämför reservation 3 (KD). Myndigheten har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten tillhandahåller stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling, miljökrav och sociala krav. Regeringen framhåller att genom den nya myndigheten ökar förutsättningarna för att arbeta utifrån ett strategiskt perspektiv och väga samman olika hänsyn inom upphandlingsområdet. Detta innebär en höjd ambitionsnivå i arbetet med att stödja miljömässiga och sociala hänsyn i offentlig upphandling. Verksamheten med att förvalta och utveckla upphandlingskriterier är central för en miljömässigt hållbar offentlig upphandling. Förutsättningarna för sociala och miljömässiga upphandlingar ska förbättras i hela den offentliga sektorn. I skrivelsen framhålls att offentlig upphandling kan vara ett viktigt styrmedel i kemikaliepolitiken eftersom krav från inköpare kan vara en kraftfull drivkraft som påverkar leverantörerna att utveckla produkter och varor med minskade kemiska risker. För att stödja de statliga myndigheterna i deras arbete med att uppnå miljömålen och minska den miljöbelastande effekten av inköp har ett av Statens inköpscentrals utvecklingsmål varit att i ökad utsträckning beakta miljöhänsyn vid upphandlingar enligt ramavtal i de fall det är motiverat utifrån upphandlingsföremålet. Kemikalieinspektionen ska enligt uppdraget om att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag verka för att landsting och kommuner ska känna till och tillämpa vägledningen om miljöanpassad upphandling för förskolor, som tagits fram i samarbete med . Informationsarbetet bör även vara inriktat på upphandlare för skolor och förskolor. presenterade ett kravpaket som hjälper kommuner att i sin upphandling ställa krav för att minska förekomsten av miljö- och hälsofarliga ämnen i förskolan. Kravpaketet gäller produktområdena leksaker och hobbymaterial, köks- och serveringsutrustning, möbler och textilier. I och med att upphandlingsstödet flyttades över från till finns information om kravpaketet på webbplats. pekar också på att det finns andra produktområden där myndigheten tagit fram kriterier och där det kan vara relevant att utveckla kemikaliekrav vid upphandling till förskolor, t.ex. städtjänster och kemtekniska produkter, livsmedel och elektronik och byggmaterial, inklusive golv. Kemikalieinspektionen tog 2015 initiativ till ett kommunnätverk för att underlätta samverkan mellan kommuner och sprida goda exempel som stöder arbetet för en giftfri vardag. Viktiga områden för samverkan är bl.a. kemikaliekrav vid upphandling. Enligt kommittémotion 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 2 ska en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Det är möjligt för en fristående huvudman att driva förskola eller skola med giftfri profil. Detta bör även vara möjligt för en offentlig huvudman. behandling och kompletterande uppgifter Frågan om miljökrav vid offentlig upphandling har behandlats av utskottet vid tidigare tillfällen, bl.a. i betänkande 2015/16:MJU18 och EU:s kemikalielagstiftning. Av betänkandet framgår att , som är en plattform som regeringen inrättat för myndighetscheferna vid myndigheter som är strategiskt viktiga för förutsättningarna att nå de nationella miljömålen, lyfte fram ett antal samverkansåtgärder som myndigheterna ska arbeta med tillsammans för att uppfylla miljömålen (gemensamma åtgärdslista 2016). En av dessa samverkansåtgärder är att utveckla upphandlingskriterierna för förskolan till andra inomhusmiljöer där barn kan bli exponerade för farliga kemikalier såsom skolor, träningshallar, vårdcentraler och sjukhusmiljöer. Kemikalieinspektionen i samverkan med , och ska arbeta med detta –2018. Även finansutskottet har behandlat frågan om miljökrav vid offentlig upphandling och framförde följande i betänkande 2016/17:FiU7 Nytt regelverk om upphandling: Utskottet konstaterar att redan den gällande upphandlingslagstiftningen ger möjlighet att beakta miljökrav vid upphandling. I de nya direktiven har denna möjlighet förtydligats. Miljökrav kan ställas i olika delar av upphandlingsprocessen, beroende på vad syftet med kravet är.