bet · H401KrU5 · 2017-02-16 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av tre motionsyrkanden om vikten av att bygga vidare på erfarenheter från tidigare satsningar på kultur och hälsa. Syftet är att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden om kultur och demokrati, kultursamverkan, kulturhuvudstadsår, samiskt kulturcentrum, kulturkanon, digitalisering inom kulturområdet och kulturutbyte med omvärlden. Sex motionsyrkanden bereds förenklat. I betänkandet finns sex reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Ett tjugotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Kulturens roll för hälsan 1.Kultursamverkan, punkt 2 (M, C, L, KD) 2.Kulturhuvudstadsår, punkt 3 (C) 3.Kulturkanon, punkt 5 (SD) 4.Digitalisering inom kulturområdet, punkt 6 (C) 5.Kulturutbyte med omvärlden, punkt 7 (C, L) 6.Kulturens roll för hälsan, punkt 8 (S, MP, V) Kultursamverkan, punkt 2 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:2148 av m.fl. (S) yrkandena 1–3. 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8, 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del. Reservation 2 (C) 2016/17:2619 av (MP). 2016/17:2204 av m.fl. (SD). Reservation 3 (SD) 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkandena 1 och 3. Reservation 4 (C) 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 5 (C, L) Kulturens roll för hälsan ställer sig bakom det som utskottet anför om vikten av att bygga vidare på erfarenheter från tidigare satsningar på kultur och hälsa för att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3 och 5. Reservation 6 (S, MP, V) 2016/17:689 av (SD), 2016/17:1160 av (S), 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1 och 6, 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:2991 av och (båda C). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (S), (SD), (M), Per Lodenius (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 21 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17. Motionerna rör kultur och demokrati, kultursamverkan, kulturhuvudstadsår, samiskt kulturcentrum, kulturkanon, digitalisering inom kulturområdet, kulturutbyte med omvärlden och kulturens roll för hälsan. Sex motionsyrkanden bereds förenklat. fick utskottet information av (Ku 2015:02) om utredningens resultat och förslag (SOU 2016:69). beslutade om nationella kulturpolitiska mål (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken • främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor • främja kvalitet och konstnärlig förnyelse • främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas • främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan • särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om kultur som demokratibärare, kulturens roll för integrationen och rätten till kultur. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:2148 yrkande 1 ett tillkännagivande om kultur som demokratibärare utifrån att grundlag slår fast att den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Satsningarna på kultur bör enligt motionärerna stärkas i det läge med ökat misstroende mot andra medmänniskor och demokratin som vi befinner oss i. I motionens yrkande 2 anför motionärerna att regeringen bör ge kulturen större möjligheter att bidra till integration och därmed också ett mer spännande och mer socialt hållbart . Vidare anför motionärerna i yrkande 3 att bör ha en generös kulturpolitik. Kommuner och landsting behöver enligt motionärerna ta kulturen på större allvar både genom utsmyckning av lokaler och genom att tillhandahålla lokaler för kulturell utövning. Vidare menar motionärerna att estetiska ämnen bör vara en självklarhet i skolan och att alla barn i någon form bör få tillgång till kulturskola. presenterade sitt betänkande En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69). Utredningen föreslår bl.a. att nationella mål ställs upp för verksamheten tillsammans med ett nationellt kulturskolecentrum. Vidare föreslår utredningen utvecklingsbidrag, bidrag till nationell spetskompetens och regional samordning. Utskottet kan konstatera att regeringen lyfter fram sin kultur- och demokratipolitik som en del av arbetet för ett som håller ihop. Utskottet noterar även att regeringen understryker att den fria kulturen är beroende av en stabil och kraftfull demokrati och vidare att mer kultur till fler i hela landet och en aktiv demokratipolitik ska bidra till ett där människor lever, lär och utvecklas. I sammanhanget vill utskottet lyfta fram regeringens bedömning att det pågår en oroande utveckling i riktning mot ett mer splittrat där människor med olika bakgrund, värderingar och livsstilar i allt mindre utsträckning möts och kommunicerar med varandra (prop. 2016/17:1 utg.omr. Utskottet noterar att satsningen Äga rum, som löper 2016−2018 och uppgår till totalt , ska möjliggöra ett ökat utbud av kultur i bostadsområden med bl.a. lågt valdeltagande och andra socioekonomiska utmaningar. Utskottet har tidigare välkomnat att satsningen utgår från de boendes önskemål och präglas av demokratisk delaktighet. har vidare fattat beslut om olika resursförstärkningar genom en ökning av anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler, för att värna det öppna samhället. Satsningarna avser bl.a. möjligheten att skapa föreningsdrivna mötesplatser, särskilt i storstädernas socioekonomiskt utsatta områden, med . tillförs vardera och Statens museer för världskultur –2020 för att förbättra förutsättningarna för en kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning. Vidare avsätts 2017–2020 för att möta det höga ansökningstrycket om projektmedel från det civila samhällets ideella aktörer inom kulturarvsområdet. Även stödet till arbetslivsmuseerna utvecklas och förstärks (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17, bet. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83). Utskottet vill också peka på satsningen Skapande skola som syftar till att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Anslaget 1:3 Skapande skola uppgår till . Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motion 2016/17:2148 (S) yrkandena 1–3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om kultursamverkan. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD) och särskilt yttrande (L). I motion 2016/17:2886 yrkande 8 välkomnar m.fl. (M, C, L, KD) att regeringen valt att behålla den regionala kultursamverkansmodellen. Motionärerna anför att Alliansen vill att de statliga institutionerna ska ta ett större ansvar för hela landet och föreslår därför att får i uppdrag att kartlägga hur detta kan åstadkommas. I motion 2016/17:2950 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande till regeringen om att utveckla kultursamverkansmodellen för att lyfta kulturlivet i hela landet. m.fl. (L) anför i motion 2016/17:3390 yrkande 7 att det nationella stödet bör fördelas med större förtroende för de regionala och lokala kompetenserna och att stödet bör präglas av långsiktighet. beslutade om en ny modell för fördelning av statliga medel till regional och lokal kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen. Kultursamverkansmodellen innebär att landstingen/regionerna tillsammans med kommunerna och i samråd med civilsamhället och kulturskaparna tar fram regionala kulturplaner som sedan bildar underlag inför statens beslut om medfinansiering. Medlen fördelas av . Ambitionen är bl.a. att modellen ska bidra till att de nationella målen inspirerar och vägleder den regionala kulturpolitikens inriktning. uppgår anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet till . Modellen utvärderas av . En uppföljnings- och utvärderingsgrupp inom kulturutskottet utvärderade kultursamverkansmodellen med ansatsen att beskriva och analysera hur modellen har fungerat samt vilka resultat och konsekvenser införandet av modellen har fått (2015/16:RFR4 Är samverkan modellen?). Gruppens slutsatser var bl.a. att • införandet av modellen inte har lett till någon förändrad bidragsfördelning eller till förändrade möjligheter att nå de kulturpolitiska målen • det är viktigt att följa utvecklingen av den regionala variationen då modellen inte har påverkat de skillnader i kulturutbud som finns mellan olika län och kommuner • det är viktigt att följa utvecklingen över vilka som tar del av kulturen då modellen inte har lett till att nya deltagargrupper har nåtts • det är viktigt att kulturskaparna och civilsamhället är med i modellen och att dialogerna med dessa läggs upp på ett bra sätt • det är viktigt att överväga hur dialogen mellan regionala politiker och politiker på den nationella nivån kan vidareutvecklas. För att säkerställa kultursamverkansmodellens utvecklingsmöjligheter och en ändamålsenlig styrning vill utskottet med stöd i ovannämnda slutsatser understryka vikten av att ta till vara all den kunskap och erfarenhet som finns kring kultursamverkansmodellens genomförande. Utskottet välkomnar därför regeringens aviserade översyn av kultursamverkansmodellens framtida inriktning. Utskottet finner det därtill glädjande att regeringen ser kulturutskottets utvärdering som ett viktigt bidrag i dess arbete och ser med stort intresse fram emot att ta del av den aviserade departementsskrivelsen i ärendet (prop. 2016/17:1 utg.omr. Mot bakgrund av ovanstående och det arbete som pågår är utskottet inte berett att tillstyrka motionsyrkandena. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 8, 2016/17:2950 (C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:3390 (L) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om ett kulturhuvudstadsår. Jämför reservation 2 (C). I motion 2016/17:2950 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 i denna del ett tillkännagivande till regeringen om att inrätta ett nationellt kulturhuvudstadsår för att skapa ytterligare nationellt och internationellt intresse för kulturliv. Utskottet har tidigare (senast i bet. 2015/16:KrU10) uttryckt sin uppfattning att långsiktiga satsningar ger bättre förutsättningar att uppmärksamma och utveckla kulturlivet i mindre städer än ett kulturhuvudstadsår. Den utveckling av kultursamverkansmodellen som utskottet förordar ovan syftar även till att främja en mer stabil utveckling och synliggöra det regionala och lokala kulturlivet. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2950 (C) yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om ett samiskt kulturcentrum. I motion 2016/17:2619 anför (MP) att ett samiskt kulturcentrum skulle kunna vara en inspirerande plats för skolelever att lära känna den samiska kulturen. I bor det många samer, och ett kulturcentrum där skulle kunna bli en plats där familjer kan lära barnen om sin kultur. Motionären anför vidare att ett kulturcentrum kan ge ökad trygghet för samer att utöva sin kultur, bidra till kunskapsspridning och ge turist- och exportintäkter. Anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete fick en permanent förstärkning om för att verka för en levande samisk kultur och skapa bättre förutsättningar för samiskt konst- och kulturliv (prop. 2015/16:1 utg.omr. 17, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:85). förvaltningsanslag (3:1) höjdes med (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KrU1, rskr. 2015/16:63). är förvaltningsmyndighet för samisk kultur och beslutar om fördelningen av statens bidrag. Utskottet noterar att regeringen betonar att har ett viktigt uppdrag att bidra till utvecklingen av ett starkt och mångfaldigt samiskt konst- och kulturliv (prop. 2015/16:1 utg.omr. Utskottet noterar att frågan om ett samiskt kulturcentrum också förts fram av och att föreningen lämnade in en namnlista om ett samiskt center i till kultur- och demokratiministern . Parallellt med önskemålen om ett samiskt kulturcentrum i har behandlat ett motionsyrkande (M 475) om att ska ha en lokal i i för politiska möten och att det ska finnas en bemannad sametingsfilial i i för handläggare. Samtinget beslutade att det ska finnas en bemannad Sametingsfilial i med handläggare och en möteslokal i för Samtingets politiska arbete. Med anledning av ovanstående är utskottet inte berett att tillstyrka motionsyrkandet. Därmed avstyrks motion 2016/17:2619 (MP). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om att införa en svensk kulturkanon. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2016/17:2204 föreslår m.fl. (SD) att regeringen tar fram en svensk kulturkanon med inspiration från . Enligt motionärerna var det primära syftet i att ge en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till debatt om konst och kulturfrågor. tror att det även i finns ett starkt behov av en breddad och fördjupad diskussion om ämnen som kultur, historia och identitet. beslutade den dåvarande danska regeringen med kulturminister att sätta samman en dansk kulturkanon. utnämndes följande sju utskott, motsvarande de områden som det danska ansvarar för: • design och konsthantverk De sju utskotten består i sin tur av fem personer vardera som arbetar professionellt inom respektive område. Varje utskott hade till uppgift att välja ut tolv danska verk som de menade i hög grad gett, respektive ger, konstupplevelser till gårdagens, dagens och framtidens publik. Verken ska vidare vara oumbärliga på så sätt att det inte går att bortse från dem när man beskriver vad som är karaktäristiskt med dansk kultur. Verken ska också illustrera att dansk kultur och konst skapas och har skapats i samspel med europeiska och internationella influenser. Utskottet instämmer i att ämnen som kultur, historia och identitet är viktiga att diskutera, i alla sammanhang och i olika former. Däremot delar inte utskottet motionärernas tanke att detta bäst görs genom att utarbeta en svensk kulturkanon. I stället för en auktoritativ lista förespråkar utskottet ett kontinuerligt samtal som främjar en bred och djuplodande diskussion om kultur, historia och identitet tillsammans med reflektioner om vilka uttryck dessa teman tar sig i . Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2204 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om digitalisering inom kulturområdet. Jämför reservation 4 (C). Per Lodenius m.fl. (C) anför i motion 2016/17:2950 yrkande 1 vikten av att främja ett brett kulturliv där nya digitala kulturella uttryck och mångkultur frodas sida vid sida med traditionella kulturformer och där kulturella och kreativa näringar blomstrar, t.ex. den framgångsrika svenska branschen för dataspel och apputveckling. Motionärerna menar att det krävs ett öppet förhållningssätt från offentligt håll så att även ungas aktiviteter på internet kan få stöd. I motionens yrkande 3 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om förutsättningar för ett kulturliv i världsklass med goda möjligheter att sprida och ta del av kultur som skapats i andra länder. För att lyckas med detta och för att främja digitala företag anser motionärerna att det är viktigt att en gemensam digital marknad skapas i EU. Regeringen tog 2011 fram strategin Digit@lt kulturarv och Digisam inrättades som ett tidsbegränsat samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet vid . Sekretariatet står för kompetensuppbyggnad och kunskapsinhämtning inom digitaliseringsområdet och ska samordna digitaliseringsverksamheten vid de statliga kulturarvsmyndigheterna/institutionerna. inordnades sekretariatet i (). Regeringen avser att återkomma med preciseringar av Digisams uppdrag i den aviserade kulturarvspolitiska propositionen. Regeringen tar upp kulturarvets digitalisering i sin lagrådsremiss Kulturarvspolitik. Regeringen konstaterar att för att det gemensamma kulturarvet ska bli angeläget för alla bör de statliga kulturarvsinstitutionerna i ännu högre grad än använda sig av digitaliseringens möjligheter. Regeringen för vidare fram att kulturarvsinformation även är värdefull för kommersiella tjänster, vilket bl.a. tydliggjordes när undantaget för offentliga arkiv, bibliotek och museer togs bort i samband med att EU-direktivet om vidareutnyttjande, det s.k. PSI-direktivet (direktiv /98/EG), reviderades 2014. Vidare nämns kulturella och kreativa företag som drivande i digital tjänsteutveckling och innehållsinnovation, inte minst inom kulturarvsområdet. Även i regeringens forskningspolitiska proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft tas samhällets digitalisering upp som en av tre samhällsutmaningar som regeringen vill möta med satsningar inom forskningspolitiken. För att främja datadriven forskning inom humaniora och samhällsvetenskap aviserar regeringen en ökning av anslaget till med och ytterligare . Som ett resultat av Digisams verksamhet har ett samarbete initierats med (Sunet) för att undersöka möjligheter till samverkan om infrastrukturella tjänster såsom gemensam lagring och digitala samverkansytor mellan kulturarvssektorn och Sunet. Även regeringen ser behovet av ökade insatser för att stärka uppbyggnaden av infrastruktur inom humaniora och samhällsvetenskap, och ökar därför anslag för Sunet med fr.o.m 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 209 och 310, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). inrättades i syfte att främja digitaliseringen i och uppnå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (dir. 2012:61). I sitt delbetänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) menar kommissionen att det krävs att det offentliga agerar proaktivt för att stödja utvecklingen mot det it-politiska målet. I sitt slutbetänkande För digitalisering i tiden (SOU 2016:89) föreslår kommissionen att en ny myndighet med ansvar för att främja digitalisering inrättas skyndsamt, att en strategi antas som ger riktning och kraft åt arbetet och att ledarskapet stärks för att säkerställa välfärd och tillväxt i det digitala samhället. Betänkandet bereds inom . presenterade kommissionen ett förslag till handlingsplan för en mer modern europeisk ram för upphovsrätt inom en gemensam digital marknad. Syftet är att belöna investeringar i kreativitet och ge EU-medborgare tillgång till ett brett och lagligt utbud av innehåll som upphovsmän och andra rättighetshavare garanteras rimlig ersättning. Kommissionens vision är att på lång sikt nå en enhetlig EU-lagstiftning på upphovsrättsområdet. lade kommissionen fram det andra steget i kommissionens översyn av upphovsrätten. Förslaget till direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (KOM(2016) 593) syftar till att skapa rättslig förutsebarhet vid digital och gränsöverskridande användning av verk och andra alster och förbättra tillgången till sådant innehåll. För att uppnå detta föreslås ytterligare harmonisering av undantag från och inskränkningar i upphovsrätten och åtgärder för att underlätta licensiering av innehåll. Förslaget innehåller också åtgärder för att åstadkomma en välfungerande marknad för upphovsrätt. presenterade regeringen lagrådsremissen Ny lag om medling i vissa upphovsrättstvister och förenklingar i upphovsrättslagen. I remissen föreslår regeringen bl.a. att det inte längre ska ställas något krav på särskilt tillstånd från regeringen för vissa arkiv och bibliotek att kopiera verk för att bevara dem. Bibliotek och sådana organisationer som arbetar för delaktighet för personer med funktionsnedsättning ska heller inte behöva särskilt tillstånd från regeringen för att bl.a. få göra talböcker till dessa grupper. Utskottet konstaterar att det pågår ett intensivt arbete både nationellt och inom EU för att förbättra förutsättningarna för kulturens olika områden att verka i digitala miljöer. har nya EU-initiativ tagits för att främja kulturens möjligheter att verka på den digitala inre marknaden, och ny medvetenhet i frågorna har skapats i , bl.a. genom arbete och förslag. I sammanhanget vill utskottet särskilt välkomna att Digisam nu etablerats som en permanent verksamhet med RAÄ som huvudman och att de insatser för digitalisering inom kulturområdet som regeringen föreslår i sin forskningspolitiska proposition korrelerar med de insatser som aviserats i lagrådsremissen Kulturarv. Den investering i datadriven forskning inom humaniora och samhällsvetenskap som regeringen aviserar kommer att kunna bidra till bredare användningsområden av digitaliserat kulturarvsmaterial. Därmed avstyrks motion 2016/17:2950 (C) yrkandena 1 och 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om kulturutbyte med omvärlden. Jämför reservation 5 (C, L). I motion 2016/17:2950 yrkande 4 föreslår Per Lodenius m.fl. (C) ett tillkännagivande till regeringen om att öka det kulturella utbytet med övriga världen. Motionärerna vill både sprida och utveckla kulturliv genom internationella kontakter i syfte att ge fler människor nya och vidgade kulturella intryck. Motionärernas förslag på sådana kontakter är samarbete med vänorter, ökad aktivitet inom området via och genom direkt utbyte mellan aktiva kulturutövare. I motion 2016/17:3390 yrkande 3 vill m.fl. (L) att ska öka sitt engagemang i det internationella kultursamarbetet. Motionärerna anför att ska vara öppet, välkomnande och intresserat av omvärlden och söka sig utåt eftersom denna öppenhet och mångfald är avgörande för välstånd och för vår kreativitet och kulturella kraft. Internationell samverkan bidrar till ökad kvalitet och relevans, och därför är det viktigt att internationell samverkan integreras i de projekt som beviljas statligt stöd. Utskottet konstaterar vidare att samtliga myndigheter på kulturområdet har till uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Utskottet gläds åt att ta del av såväl regeringens som Statens kulturråds bedömning att trenden som visar på att fler aktörer bedriver internationell verksamhet inom bild- och formkonst, musik, teater, dans och övrig scenkonst fortsätter. Utskottet är därför inte berett att förorda tillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:2950 (C) yrkande 4 och 2016/17:3390 (L) yrkande 3. Kulturens roll för hälsan Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om vikten av att bygga vidare på erfarenheter från tidigare satsningar på kultur och hälsa för att utveckla pågående arbete och stärka samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I motion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 föreslår motionärerna att erfarenheterna av Kultur och hälsa och Kultur på recept systematiskt ska tas till vara genom att regeringen gör en genomgripande utvärdering av tidigare satsningar så att erfarenheterna kan ligga till grund för framtida inriktningsbeslut. I samma motion yrkande 3 föreslår motionärerna att regeringen ska utreda hur samarbetet mellan kulturen och välfärdens kärnområden långsiktigt ska kunna stärkas. Ett liknande förslag förs fram i motion 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 6.