bet · H401UbU23 · 2017-06-14 00:00:00 — har regeringen inte landat i någon annan ståndpunkt än att det ska vara frivilligt att läsa modersmålsstöd. Men det är en skyldighet för huvudmannen att erbjuda detta för dem som vill under de former som man kan organisera detta på. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag vill påpeka att det är modersmålsundervisning och inte modersmålsstöd vi pratar om i den här debatten. Det är två olika saker. Det finns som sagt flera problem med att man inte tar in detta i timplanen. Ett av dem handlar om undervisningstiden. Den text som jag läste upp om det här av eleverna är tagen från själva betänkandet. Det är inte någonting som kommer från , utan det är taget från den text som majoriteten själv har lagt in i betänkandet, vilket borde sända signaler till regeringen om att någonting inte står rätt till i modersmålsundervisningen. Dessutom är det här en fråga där forskningen är väldigt tydlig: Ju bättre och mer högkvalitativ modersmålsundervisning vi har och ju bättre tillgänglighet den har för alla elever som har rätt till den, desto bättre kommer det att gå för de eleverna i andra ämnen. Detta har stor betydelse för flerspråkiga nyanlända elever. Ett tredje problem är att dagens lagstiftning i sig skulle kunna hindra till exempel ensamkommande nyanlända från att ens kunna få modersmålsundervisning. En rektor kan neka dem det på grund av det som står i lagen, nämligen att det är rektorn som beslutar och att det ska vara språket man talar hemma, vilket skapar problem för nyanlända elever. Det finns vissa undantag även i den lagstiftningen, men de undantagen täcker inte in hela problematiken. Jag menar att regeringen borde ta tag i detta och ta in det i timplanen. Man kanske kan justera timplanen på något sätt, så att rektorn har lite flexibilitet. Men det ska inte vara en fråga om huruvida en person är nyanländ, ensamkommande eller något annat, utan det gäller att se till att alla barn som har ett visst modersmål har rätt till undervisning enligt samma kriterier. Hur ser kvaliteten ut? Hur många elever som har rätt till modersmålsstöd är det som verkligen läser? Är det rätt väg att gå att säga att alla som har ett annat modersmål i hemmet ska läsa ett visst antal timmar? Detta är en betydligt större diskussion än den stadieindelade timplanen. Där har vi inte landat i någon annan slutsats. Jag antar att den diskussionen fortsätter. Om konsekvensen skulle visa sig vara att nyanlända inte har rätt till modersmålsundervisning för att de inte talar språket i sitt hem tycker jag att det stämmer till viss eftertanke. Så har inte jag tolkat nuvarande lagstiftning. Jag noterar dock att ger uttryck för detta. Är det så att vi märker det känner jag att utskottet har en arbetsuppgift framför sig. och jag kan ryka ganska mycket i luven på varandra här framme . Det är väl ganska bra att avsluta den här delen av året - terminen, tänkte jag säga som lärare - med att ha en trevlig diskussion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag vill börja med att berömma regeringen för att det är en riktigt bra proposition. Den är bra skriven och innehåller väldigt mycket. Sedan är vi inte överens i vissa små sakfrågor. Men det är en viktig sak att få in i hela systemet, och det vill jag tacka för. Jag hör att här talar sig varm för mer idrott i skolan och alltihop. Jag kan som idrottslärare inte annat än hålla med om hur viktigt det är. Jag hade turen att få vara med den klass som man grundade hela på. Är det någonting vi i är dåliga på är det att ta lärdom och inte uppfinna hjulet själva. Om man tittar på - eller till och med Bunkeflomodellen, som det heter - rörde sig barnen som gick i skolan från ettan till nian. I stället för att, som , av eleverna klarar av att komma in på gymnasiet gick de till av eleverna, i princip alla elever i den klassen. Jo, säkerligen för att de rörde sig och mådde bättre. Mår man bra presterar man bra, herr talman. Min fråga är: Hur mycket tänker regeringen titta på de redan befintliga projekten som är funktionella och har visat med nio, tio och forskning att de ger riktigt bra resultat? Om vi kan återanvända modeller som är funktionella har vi förkortat ledperioden för att införa det i . De skolorna tog in näringsliv, föreningsliv och alla möjliga externa enheter för att få in dem i skolan. Det innebär att det inte kostade skolan en krona. De vuxna som kom var från verksamheter utifrån. De vann på det eftersom de fick elever som var där och tränade. Skolan vann på det och fick friskvård för både elever och lärare. Det finns delar i betänkandet som vi inte är överens om. Om jag ska kommentera det som frågade om, nämligen idrotten, vill jag egentligen upprepa det som jag sa i mitt anförande. Mycket tar sin utgångspunkt i det uppdrag som regeringen gav till Gymnastik- och och . Det menar vi definitivt är beprövad erfarenhet men också anpassat utifrån de förutsättningar som finns. Den förväntade fysiska aktiviteten kan inte lösas bara i skolan. Därför har det varit så viktigt att involvera att se både vad skolan har för uppdrag och hur föreningslivet tar sin viktiga del och gör sin del av denna läxa. ligger kanske närmare till hands när det återkommer för att titta på hur det skulle kunna se ut. Om jag får spåna lite fritt i talarstolen tänker jag att vi har lite olika lyft av olika slag. Det är klart att det finns en annan typ av kompetensutveckling för idrottslärare. Det finns ytterligare en typ av behov för den som arbetar som idrottslärare men som inte är behörig. Det finns ytterligare ett kompetensutvecklingsbehov för den som jobbar på låg- och mellanstadiet och som inte är idrottslärare men som förväntas göra daglig rörelse till en del i sitt vardagliga arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag besökte själv en skola i med en mycket entusiastisk lärare som verkligen hade tagit pulshöjande aktiviteter på stort allvar och sett till att på olika sätt använda för att eleverna skulle röra sig och också lära sig mer. Han kallade det inte för Bunkeflomodellen eller någonting annat. Det var ett väldigt intressant arbete som jag hoppas ger ringar på vattnet runt honom och runt många andra. Det är väl så vi får arbeta. Jag hör att det inte råder någon större oenighet om detta. Frågan är bara vad vi ska kalla det för någonting. Jag tror inte att Bunkeflomodellen blir ledsen ifall det införs mer idrott i skolan oavsett om man skulle kalla det någonting annat. Det Bunkeflomodellen hade som grundtes var att använda det befintliga föreningslivet. Då fick man eleverna att få en kvällsaktivitet. Många elever fick kanske pröva på 20 olika sporter under en termin. De hittade oftast någonting som de verkligen föll för och som de kände att de ville göra . Skulle det inte vara en av de aktiviteterna kom någonting annat . Man gjorde det oftast i femveckorssjok och stoppade in olika idrotter under fyra . Om vi nu ska tala om vidareutveckling, herr talman, är det verkligen det för idrottsläraren när det kommer in specialister på dans, pingis, fotboll, badminton eller bågskytte, som det var i där jag var. Det var verkligen utvecklande för mig. Det var experter som kunde de små detaljerna i teknikträning, hur man skulle göra vissa moment, parövningar och alltihop. Jag tror nästan att jag lärde mig lika mycket tillsammans med massvis av olika idrottsföreningar som jag gjorde under hela min idrottslärarutbildning. Det fanns experter som man kunde titta på. Det mest positiva, och det är kanske något för oss politiker som sitter still väldigt mycket, är att lärarna deltog i aktiviteten. Det var två friskvård utan att det kostade en krona. Det gjorde dem också hälsosamma. Sjukskrivningstalen i är alldeles för höga. Det är en modell som jag tror att vi kan vinna många saker på. Det kanske blir förmånsbeskattning för de timmarna om man inte passar sig! Vi kan diskutera länge vad olika modeller kallas för. Det är viktigt att fundera över hur förutsättningarna ser ut på olika skolor, i olika åldrar. Låg- och mellanstadieelever har mycket enklare att röra sig . Det är lättare för en lärare att involvera rörelsen som en del i de andra ämnena. Det är en stor skillnad med högstadieeleverna, där det krävs duschar och helt annat utrymme och där de inte är lika lättlockade att hoppa multiplikationstabellen, eller vad det nu kan handla om. Det är till exempel mer på högstadiet. Jag skulle själv hoppas att man landade i någonting sådant. Men det är inte som ska bestämma det. Myndigheten ska få se över i vilken del av det kommer till bäst nytta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Fritidsverksamheter tycker jag inte att vi ska glömma. Det handlar om det samlade föreningslivet och hur man lägger upp arbetet. Det ser olika ut inte bara för att skolledare tänker olika och lärare tänker olika utan för att det ser väldigt olika ut i . Det finns bra många kommuner och skolor där man inte har specialister. De har inte vare sig dansinstruktörer eller tränare till en massa olika sporter, utan de har kanske bara ett fåtal. Då kan man fundera över hur vi på olika sätt ser till att eleverna rör sig och att de oavsett detta introduceras i idrotten. Det är inte heller så att rörelse är socioekonomiskt lika fördelat. Tvärtom är skillnaderna väldigt stora. Det är ett arbete som alla elever kommer att dra väldigt stor nytta av och där vi också har stora socioekonomiska vinster att göra. Vi har inget eget yrkande i dagens betänkande eftersom regeringen i det mesta väsentligt följer Alliansens förslag, utan vi hänvisar till vårt särskilda yttrande. Detta är en fantastisk tid. Det är bara att titta ute hur naturen just nu står som mest i prakt. Vi har veckor bakom oss då tusentals elever har slutat skolan. Jag hade själv förmånen att vara med på två fantastiska skolavslutningar. Det var underbart att se den glädje och stolthet som präglade dessa skolavslutningar från både elevernas och lärarnas sida. Jag skulle önska alla lärare i att få vara med om den avslutningsceremoni som eleverna i årskurs 4 till 6 på Ryrsjöskolan i gav sin älskade lärare när han slutade efter många års tjänstgöring. Det var tal, rim, sång och dans. Det var en fantastisk uppskattning av en lärare som hade betytt kolossalt mycket. Så skulle jag vilja att det såg ut på alla skolor och för alla lärare. Därför vill jag också rikta ett varmt tack till alla de lärare som under det senaste läsåret har gjort stor skillnad för elever, barn och ungdomar i . Även går mot sin ledighet. Det är sista debatten för utbildningsutskottet. Under detta liksom under många andra riksmöten har varit ett ganska vanligt citat som har florerat i flera sammanhang. Vi summerar nu för regeringen och tre riksmöten. De har i mångt och mycket tyvärr saknat väldigt mycket av konkreta förslag. Mycket hängdes upp på den skolkommission som för sedan levererade sina förslag. Det är en skolkommission som hade en hel del intressanta idéer och embryon till intressanta förslag. Men det handlade också till alltför stor del om ett antal nya utredningar innan vi konkret kan gå vidare med vad svensk skola behöver. Det har varit många debatter, följdmotioner, tillkännagivanden, uppmaningar till regeringen och, inte minst, långa och många fikastunder. Dagens debatt är ett exempel på ett återkommande tema under många av dessa fikastunder. Den proposition som vi diskuterar tog sin början i en rapport och en utredning som visade att svenska elever inte fick den undervisningstid som de har rätt till. Det visade sig att det skiftade oerhört mycket, men bilden handlade i alltför stor utsträckning om att elever inte fick de timmar i undervisning som de har rätt till. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Vi var i dessa diskussioner från Alliansens sida tydliga med våra krav på mer matematik och mer idrott. Det fördes in i varje diskussion, och vi fick nej till svar från regeringen. förklarade att det inte är aktuellt med mer idrott och att det är alldeles för låg kvalitet på den svenska undervisningen i idrott. var inne på samma tema och förklarade att det inte är fler betygsatta timmar som behövs i ämnet idrott och hälsa. Han hade några vaga förslag om rörelsematte - vad det nu kan tänkas vara. Det hade varit klädsamt om utbildningsministern hade deltagit i dagens debatt. Den gäller en proposition som betyder väldigt mycket. Regeringen har svängt i sin inställning, och det är vi från och Alliansen naturligtvis glada över. Men det är tragiskt och tråkigt att det finns ett antal årskullar som har missat denna viktiga undervisning med duktiga, skickliga och engagerade lärare som hade kunnat ge fler årskullar mer av både matte och idrott. Med en regering som har varit så utan förslag och idéer kan man inte avhålla sig från att ställa sig frågan om regeringen verkligen tror på detta förslag. Eller är det så att när regeringen nu går in på upploppet med sina sista två terminer ser man att man också behöver prestera någonting konkret? Matten har varit någonting som Alliansen har drivit . införde vi mer matematik för lågstadiet. Jag är glad att vi föste regeringen framför oss med att genomföra Alliansens förslag om mer matte på mellanstadiet 2016. Men jag är ledsen över att vi inte vid samma tillfälle kunde komma hela vägen fram med mer matte även för högstadiet. När det gäller idrotten visar forskningen tydligt vilka kunskapshöjande effekter den har. Men det finns också viktiga aspekter när det gäller folkhälsa och, inte minst, det ökande problemet med barnfetma. har nämnts tidigare i debatten. Det har varit en viktig första vägvisare, och det har följts av en hel del ytterligare forskning som entydigt visar åt samma håll: att detta är viktigt för ökade kunskapsresultat. Vad är då regeringens betyg för ingångna överenskommelser? Betyget blir än så länge F, herr talman. Varken företrädare för Socialdemokraterna eller kan känna sig speciellt stolta över det facit vi har när det gäller ingångna överenskommelser. Friskoleöverenskommelsen är ett sådant exempel. Betygsöverenskommelsen är ett annat. Det handlar naturligtvis om försöksverksamheten med betyg i årskurs 4, men det handlar också om den överenskommelse vi hade om att nationella prov i årskurs 6 i SO och NO skulle vara frivilliga. Det höll sig inte regeringen till, utan man tog helt enkelt bort detta. Regeringen har också aviserat att nationella prov i årskurs 3 ska försvinna. Jag kan lova att Alliansen kommer att kämpa emot det. När det gäller överenskommelser börjar vårt tålamod att sina. För vad är en överenskommelse med den här regeringen värd? Det är inget bra track record. Så här bygger man varken tillit till politiken eller en starkare och bättre skola. Därför är vi tydliga i vårt särskilda yttrande: Om inte regeringen återkommer med förslag på det man säger sig planera att göra kommer vi att åter ta upp frågan med den majoritet som vi har i riksdag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Det här handlar inte bara om två enskilda ämnen. Det handlar om ett långsiktigt byggande av svensk kunskapsskola. Det handlar om framtidens lärare, ingenjörer, programmerare, snickare, designer, sjuksköterskor och elektriker. Det handlar om elever med goda kunskaper och goda framtidsutsikter som fortsatt ska bygga . De fina skolavslutningar som jag hade glädjen att närvara vid och de glada elever och de stolta lärare jag såg är vad svensk skola ska handla om. Det handlar om alla elevers rätt, oavsett bakgrund, till goda kunskaper och en ljus framtid. Med detta, herr talman, vill jag önska talmannen en riktigt god och trevlig ledighet och sommar och mina kollegor i utbildningsutskottet detsamma. Jag får väl säga att jag kan instämma i nästan allting som sa alldeles , möjligtvis med undantag för att jag inte hade möjlighet att delta i skolavslutningarna. Men i övrigt kan jag ställa mig bakom det mesta. Däremot ger dessa tider verkligen tankar som är kopplade till skolavslutning. Jag hoppas att inte någon tar illa upp när man säger att man själv börjar bli lite modern igen. Jag är mellanstadielärare. Vi ska ju nu införa mellanstadiet, så nu slipper man säga att man är en sådan där gammal mellanstadielärare. Plötsligt är man alldeles modern igen! Det gäller alla barns rätt till kunskap och alla elevers rätt till kunskap. Det vi talar om handlar om en stadieindelad timplan. Det är klart att tid är en faktor för lärande. Det är en jätteviktig faktor kopplad till de mål som finns att uppnå. Precis som uppehöll sig vid en del i sitt anförande visar det sig att skolorna till största delen har arbetat med att elever uppnår godkända kunskaper. Men det visar sig också att tiden blir viktig att följa upp. Det handlar bland annat om alla de elever som av någon anledning har svårt att nå målen. Om man inte kan visa på att man verkligen har fått god tid förutom kompetenta lärare är det en faktor som är otroligt viktig att följa upp. Och den är viktig att följa upp från början. Vi kan se på många av de skolor som är extra framgångsrika, inte minst på gymnasienivå. Även om det inte handlar om gymnasiet vill jag ändå nämna dem som har uppemot 1 000 ytterligare poäng. Det gäller en del fristående gymnasieskolor, som verkligen uppnår fantastiska resultat. Det är alltså viktigt att ta med detta att tid är en faktor. Det är bra med en tydlig timplan. Det är bra att regeringen nu säger sig vilja gå till mötes. Det är en formulering som vi har i vårt särskilda yttrande. Jag vill också påpeka vikten av det som allianspartierna tillsammans har drivit under , nämligen utökad tid i både idrott och hälsa och matematik. Frågan har på något sätt dragits i långbänk, och regeringen har inte riktigt förmått komma till resultat. Men säger man alltså att man ska gå till mötes. Det är lite tråkigt att den som är ansvarig för propositionen, , inte finns här och tar debatten. Han verkar enbart komma när han blir kallad till interpellationsdebatter. Jag hoppas ändå att vi får chansen att diskutera frågorna framöver. Det handlar just om vikten av att hålla gemensamma överenskommelser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor För egen del välkomnar jag den del där man talar om att det kommer att gå att ha ett undantag för timplanen för att skapa flexibilitet. Det kan finnas ett antal olika anledningar till att det behöver vara så, och det tycker jag är bra. Givetvis ska det kontrolleras och följas upp på ett bra sätt, men detta är faktiskt riktigt bra. Regeringen säger att det kommer att leda till ökad likvärdighet, men när det blir stadieindelat kan man aldrig garantera exakt att man kan flytta precis när som helst under ett läsår och tro att man gör precis samma saker. När jag lyssnade till tidigare kände jag att den detaljstyrning som öppnade för skrämmer mig lite grann. Jag vet inte om jag direkt längtar efter att få höra det som ska presenteras . varnade för att förstatliga på olika sätt. Det finns så mycket att ta tag i i skolan , och att hålla på att diskutera förstatligande främjar inte den kvalitetsutveckling som behövs för att lyckas fortsätta att vända den utveckling som den senaste gav uttryck för. Det var i den tidigare som man var väldigt tydlig. Jag hade förmånen att diskutera utbildningsfrågorna under Järvaveckan, som pågick . Vi var några från utskottet som gjorde det. Det är klart att det är viktigt med en likvärdig skola. Som nämnde är boendesegregation och skolsegregation något som vi alla ser men som vi sedan kan ha olika lösningar på. Min förhoppning är att vi kan fortsätta att ha en bra balans i diskussionen partierna emellan så att man förmår hitta lösningar och tänka nytt, detta kopplat till att man ibland behöver jämka sig för att komma överens och för att det ska bli en bred och bra överenskommelse. I propositionen nämns också möjligheten till avstämningspunkter i årskurs 3, årskurs 6 och årskurs 9. Då blir det konstigt att man, precis som sa , har tagit bort möjligheten att följa upp till exempel NO och SO när det gäller årskurs 6 genom att inte förnya de nationella proven. Det är lite synd att inte får möjlighet att tillgodose skolan med denna form av bra uppföljningar för att se att man når ett bra resultat. Vi i hoppas mycket på det som vi skriver i vårt särskilda yttrande, nämligen att detta nu kommer att ske. Jag vill också betona att det är ett antal årskurser där man inte fått möjlighet att få mer idrott och hälsa. Vi pratar ofta om idrottslärare som är behöriga och så vidare. Det är klart att det kanske inte är jättesvårt att höja pulsen på barn. Jag tror att multiplikationstabellen nämndes som ett exempel där man i matte har chansen att göra det i ganska tidiga åldrar, men det är klart att det blir svårare . Min förhoppning är att duktiga skolledare och lärare tar till sig de projekt som pågår och ser till att de sprider god kunskap. Jag kan förvånas över att goda projekt som leder till goda resultat inte har större spridningseffekt än de har i den svenska skolan. Även om jag av någon anledning inte fick chans att gå på någon skolavslutning vill jag sälla mig till den skara som önskar talmannen, resten av utskottet och givetvis alla elever, som har haft en härlig student och en skolavslutning , ett riktigt skönt sommarlov. Jag önskar att de ser fram emot att komma tillbaka till en skola som ger entusiasm och glädje inför lärandet. säger man att sommarlovet är för långt. Förhoppningen är väl att man använder sommaren till att läsa, räkna, springa och göra allt det där som är så otroligt roligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En stadieindelad timplan i och närliggande frågor Jag har inget särskilt yrkande utan hänvisar till vårt särskilda yttrande i betänkandet. Låt mig instämma i det mesta som och sa, inklusive alla goda ord om lärare och önskemål om en god sommar till talmannen med flera. Jag drabbades dock av exegetiska grubblerier när jag lyssnade till ordförande anförande. Det var hennes funderingar kring Alliansens motion, där vi skriver att alla förändringar av undervisningen i görs med brett stöd som är väl förankrat hos partier och att vi av den anledningen, i alla fall då, tyckte att timplanen skulle finnas kvar i skollagen och beslutas om i . Att vi hade den formuleringen innebar att den riksdagsmajoritet som fanns hade ganska stora möjligheter att pressa regeringen till förändringar. Jag tycker att det är bra att vi har offentliga debatter om skolpolitiken och om vilka undervisningsämnen som ska prioriteras upp, vilka timmar vi behöver fler av och vilka stadier som behöver fler timmar. Jag tycker generellt sett att det är bra att vi har en offentlig debatt om skolpolitiken, för det är den som flyttar fram positionerna. Den dialektik som vi har sett ligger bakom det beslut som vi kommer att klubba igenom är en del av den offentliga debattens och demokratins riktiga styrka. Jag tycker att man i hela detta ärende ser hur behovet av offentlig debatt har flyttat fram positionerna. för sedan fanns en utbredd uppfattning att skrotad timplan var något väldigt bra, offensivt och pedagogiskt klokt. Det fanns en decentraliseringsvåg i samband med kommunaliseringen i syfte att få mindre styrning och att individualisera. Det var säkert också många som såg en möjlighet till besparingar. Effekten av detta, enligt en undersökning som gjorde 2012 och som jag tittat på som hastigast, blev att för årskurs 8eleverna kunde det skilja mellan 71 och för matematikundervisningen. av rektorerna sa att antalet timmar inte utvärderats gentemot kunskapsresultaten. Den decentralisering som vi var många som tyckte var intressant och spännande kunde naturligtvis också användas till att öka skillnaden mellan elevernas möjligheter att nå kunskapsmålen i matematik och andra ämnen. Det är intressant att förmodligen var ett av de sista partierna som bytte ståndpunkt.