bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) när det gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vidare behandlas motioner från , om alternativa anslagsberäkningar. Utskottet föreslår att godkänner de förslag till anslagsberäkningar inom utgiftsområdet som redovisas i propositionen, inom den ram på för utgiftsområdet som beslutade om . Utskottet har vidare inget att invända mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet och tillstyrker därmed propositionen i detta avseende. Utskottet avstyrker de motionsyrkanden som innebär andra anslagsnivåer än de som regeringen har förslagit. har vidare genomfört en uppföljning och analys av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 22 Kommunikationer. I betänkandet redovisar utskottet sitt ställningstagande till vissa resultat och hur resultaten redovisas. Med anledning av regeringens redovisning av hanteringen av vissa tillkännagivanden från föreslår utskottet att riktar ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft och ett tillkännagivande om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna. Utskottet föreslår vidare att lägger regeringens skrivelse om om underhåll av vägar till handlingarna och avstyrker den motion som har väckts med anledning av skrivelsen. I betänkandet behandlas även vissa motioner om några myndighetsrelaterade frågor, vilka avstyrks. I betänkandet finns 5 reservationer (S, MP, C och V). När det gäller anslagen har ledamöterna för , avstått från att delta i utskottets beslut. De har i stället valt att redovisa sin syn på anslagen inom utgiftsområdet i särskilda yttranden. 2017/18:TU1 SAMMANFATTNIN Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Skrivelse 2017/18:13 om underhåll av vägar och en följdmotion väckt med anledning av skrivelsen. 16 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer............ Regeringens hantering av tillkännagivanden ............................ om underhåll av vägar ................... Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ................... Vissa organisatoriska frågor ....................................................................... En strategi för luftfarten, punkt 1 (S, MP, V) ....................................... Regionala flygplatser, punkt 2 (S, MP, V) ........................................... om underhåll av vägar, punkt 3 (V) ........................................................................................... Vissa organisatoriska frågor, punkt 5 (V)............................................. underhållsanslag, punkt 6 (C)......................................... En strategi för luftfarten, punkt 1 (V)................................................... Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (M)........................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (SD) ......................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (C) ........................................................................................... Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (L)............................................................................................ Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (KD) ........................................................................................ Förteckning över behandlade förslag............................................................ Proposition 2017/18:1 ............................................................................... Skrivelse 2017/18:13................................................................................. Motioner från allmänna motionstiden /18 ......................................... Regeringens och oppositionens anslagsförslag............................................. Uppföljning av regeringens resultatredovisning ......................................... Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens Tabell 2 Anslag 1:1 – fördelning på anslagsposter ....................................... Tabell 3 Investeringsplan för ................................................... Tabell 4 Beräknad låneskuld 2017–2019 för projekt som med godkännande finansieras med lån ............................................... Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens Tabell 6 Anslag 1:2 – fördelning på anslagsposter ....................................... Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor ............ Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet.................................... Tabell 9 Investeringsplan för 2018–2020 .............................. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet ............................................... Tabell 11 Investeringsplan för 2018–2020........................... Tabell 12 Budgetförslag för informationssamhället ....................... Tabell 13 förslag till ändrade anslag 2018 inom Tabell 14 förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22.................................................................................. Tabell 15 förslag till ändrade anslag 2018 inom Tabell 16 Liberalernas förslag till ändrade anslag 2018 inom Tabell 17 förslag till ändrade anslag 2018 inom Diagram 1 Beräknad låneskuld 2016–2025 för projekt som med godkännande finansieras med lån ............................................... Diagram 2 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar Diagram 3 Utvecklingen av anslagsposten för drift, underhåll och trafikledning av järnvägen 2010–2020 ......................................................... Diagram 4 Utvecklingen av anslagsposten för vidmakthållande av väg 2014–2020.............................................................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.En strategi för luftfarten ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. Reservation 1 (S, MP, V) ställer sig bakom det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna och tillkännager detta för regeringen. Reservation 2 (S, MP, V) 3.Riksrevisionens rapport om underhåll av vägar 2017/18:3909 av m.fl. (V) och lägger skrivelse 2017/18:13 till handlingarna. Reservation 3 (V) 4.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 punkt 9 och avslår motionerna 2017/18:2532 av Per Klarberg m.fl. (SD), 2017/18:3627 av (L) yrkande 7, 2017/18:3699 av och (båda C), 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 22, 26 och 46, 2017/18:3818 av m.fl. (L), 2017/18:3832 av m.fl. (M) yrkandena 1–4 och 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 2. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT b)Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 39 för vissa infrastrukturprojekt, 2. bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2 i propositionen. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 punkterna 1 och 10. c)Godkännande av investeringsplaner godkänner investeringsplanen för – 2020 som riktlinje för investeringar och investeringsplanen för flygtrafikledning –2020 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 punkterna 4 och 7. d) Övriga bemyndiganden och godkännande av ekonomiska mål 1.godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 2.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 3.godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar, 4.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, 5.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 punkterna 2, 3, 5, 6 och 8. avslår motionerna 2017/18:641 av (KD) och 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 4 (V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 5 (C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), (M)*, (S), (S), (S), (M)*, (S), (C)*, Per Klarberg (SD)*, (L)*, (V), (KD)*, (S), (S), (M)*, (SD)* och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 4, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) i de delar som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. I betänkandet tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ska fördelas. Betänkandet omfattar även andra ekonomiska och organisatoriska frågor som bl.a. låneramar, bemyndiganden och investeringsplaner. Dessutom behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i propositionen. I betänkandet behandlas vidare regeringens skrivelse om om underhåll av vägar (skr. 2017/18:13). har också redovisat rapportens viktigaste slutsatser för utskottet. I bilaga 1 redovisas en förteckning över behandlade förslag. Vidare redovisas i bilaga 2 regeringens och oppositionspartiernas förslag till beslut om anslag, och i bilaga 3 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag . Utskottet har även gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i bilaga 4 i detta betänkande. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer till 56 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska trafikutskottet föreslå för hur detta belopp ska fördelas på anslagen inom utgiftsområdet. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet disponeras så att målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Efter detta behandlas regeringens hantering av de tillkännagivanden från som redovisas i propositionen och regeringens skrivelse om om underhåll av vägar. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 22. Slutligen behandlas några motionsförslag om organisationsfrågor och underhållsanslag som väckts under allmänna motionstiden /18. Mål- och resultatfrågor inom utgiftsområde 22 gav regeringen i uppdrag att se över de transportpolitiska preciseringarna och lämna förslag till indikatorer för att följa upp de transportpolitiska målen. I uppdraget ingick också att föreslå transportpolitiska preciseringar av trafiksäkerhet. Regeringen bedömer att nuvarande preciseringar, indikatorer och resultatmått inte ger en tillräckligt god bild av måluppfyllelsen. Trafikanalys redovisade två rapporter där myndigheten bl.a. förslår att uppföljningen ska baseras på ett antal indikatorer som samlat täcker hela det transportpolitiska målet och där de flesta är trafikslagsövergripande. Vidare föreslog Trafikanalys att den årliga uppföljningen kompletteras med en mer kvalificerad tematisk analys samt en återkommande större fördjupning ungefär , t.ex. inför en ny infrastrukturplaneringsomgång. Ärendet bereds inom . Mål och redovisning av resultat för transportpolitiken har beslutat om ett övergripande mål för transportpolitiken samt två jämbördiga delmål: funktionsmålet Tillgänglighet och hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU4, rskr. 2008/09:257 och prop. 2013/14:1, bet. 2013/14:TU1, rskr. 2013/14:131). De båda delmålen har konkretiserats i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden. Övergripande mål för transportpolitiken Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Resultatbedömning av det övergripande målet för transportpolitiken Regeringens bedömning är att den transportpolitiska måluppfyllelsen har utvecklats i positiv riktning i många delar sedan målen antogs av 2009. Regeringen anser att den samhällsekonomiska effektiviteten till stor del har utvecklats positivt när det gäller hur vissa delar av transportsystemet används, tydligast för persontrafik på väg. Merparten av de investeringar som färdigställdes beräknas vara samhällsekonomiskt lönsamma, men investeringarna medför negativa miljöeffekter som inte ingår i de ekonomiska kalkylerna. Den långsiktiga måluppfyllelsen har, enligt regeringens bedömning, förbättrats i vissa delar, medan det är längre till måluppfyllelse i andra delar. Den historiska kopplingen mellan ekonomisk utveckling och utvecklingen av inrikes godstransportarbete har, enligt regeringens bedömning, brutits. ekonomi växer utan att den negativa miljöpåverkan från inrikes godstransporter ökar i samma utsträckning. Det beror delvis på att det är andra delar av ekonomin än den transportintensiva basindustrin som växer mest. Regeringen framhåller dock att godstransporter är underinternaliserade, dvs. de betalar inte för sina beräkningsbara externa kostnader. Regeringens sammantagna slutsats är att transportsystemet inte fullt ut är långsiktigt hållbart . Många trender bedöms vara positiva, men det finns delar där det inte går tillräckligt snabbt. Regeringen konstaterar att mer måste göras för att de transportpolitiska målen ska kunna nås, där bl.a. miljökvalitetsmålen inkluderas genom hänsynsmålet. Regeringens politik inom transportområdet ska bidra till att det övergripande transportpolitiska målet och de jämbördiga funktions- och hänsynsmålen nås. För att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås anger regeringen att funktionsmålet i huvudsak måste utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Därmed ska, enligt regeringen, transportsystemet bidra till en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling i alla delar av landet. Preciseringar av funktions- och hänsynsmålen Regeringen har ingen samlad redovisning av måluppfyllelsen av funktions- och hänsynsmålen. har matriser redovisats, baserat på Trafikanalys uppföljning, där regeringen gjort en bedömning av måluppfyllelse för preciseringar i funktionsmålet respektive hänsynsmålet. Det saknas i årets uppföljning. I dialogen mellan och tjänstemän har det framkommit att Trafikanalys inte haft resurser att sammanställa underlag för en sådan samlad bedömning på grund av det omfattande utrednings- och utvecklingsarbete som pågår vad gäller översyn av preciseringar och förslag till nya indikatorer. Således är regeringens samlade analys och bedömning vad gäller funktions- och hänsynsmålen mer begränsad än . Funktionsmålet Tillgänglighet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors och mäns transportbehov. Funktionsmålet konkretiseras i följande sju preciseringar: –Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. –Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. –Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. –Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. –Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. –Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. –Förutsättningar för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Resultatredovisning av funktionsmålet Tillgänglighet Vad gäller lokal och regional tillgänglighet visar regeringens resultatredovisning att restiden från glesbygden till närmaste centralort har ökat . Regeringen bedömer dock att den när det gäller interregional tillgänglighet har förbättrats successivt sedan målen antogs 2009, och antalet kommuner som uppfyllde alla åtta kriterierna för god tillgänglighet ökade 2016 till 95 från 2015. För flyget visar resultatredovisningen att 15 av 32 flygplatsregioner har fått förbättrad åtkomlighet jämfört med (särskilt ), som 12 flygplatser fick en försämrad åtkomlighet (särskilt och flygplatser). Vad gäller internationell tillgänglighet visar regeringens resultatredovisning att internationell tillgänglighet har förbättrats för minskat för både inrikestrafiken och Europatrafiken . Kapaciteten i järnvägsnätet ökade , bl.a. som en följd av utbyggnad från enkelspår till dubbelspår, och trängseln på spåren minskade 2016 jämfört med . Punktligheten är, enligt regeringens bedömning, hög för persontåg och något lägre för godståg. Regeringen pekar vidare på att trängsel uppstår på järnvägsspåren liksom på vägarna men att störningar i sjöfarten och luftfarten har varit relativt begränsade. Eftersom resandet och transporterna väntas öka bedömer regeringen att detta riskerar att leda till försämrad tillförlitlighet där kapacitetsutnyttjandet är högt. Regeringens redovisning visar att ungefär två tredjedelar av tågresenärerna är ganska eller mycket nöjda med trafikinformationen vid normala förhållanden enligt resenärsundersökningar. Nöjdheten sjunker vid stört läge, då två av fem är ganska eller mycket nöjda med trafikinformationen. Vad gäller det svenska transportsystemets konkurrenskraft redovisar regeringen resultatet av två undersökningar. Enligt undersökningen Logistic Performance Index rankades 2016 totalt som tredje bästa land efter och . Värdet är det högsta uppmätta för då indexet togs fram . visar en annan undersökning, Global Competitiveness Index, att transportköpare bedömer att kvaliteten på svenska vägar och framför allt järnvägar har försämrats och att inte placerar sig bland de toppresterande länderna i världen. Regeringen bedömer att det finns skillnader i kvinnors och mäns resmönster och trafikbeteende. Enligt regeringens resultatredovisning har dock skillnader i kvinnors och mäns resmönster utjämnats något jämfört med tidigare resvaneundersökningar . Statliga ledningsgrupper och styrelser inom transportområdet är, enligt regeringen, i stort jämställda. Det är dock mindre jämställt på regional och nivå. I propositionen anger regeringen att anpassningen av utpekade delar i transportsystemet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga fortsätter. Totalt ligger anpassningstakten ungefär enligt planen. Regeringen anser det bekymmersamt att barn i åldern reser allt mindre till fots, cykel eller kollektivtrafik och mer med bil, eftersom det ur hälsoperspektiv är viktigt att vara fysiskt aktiv. Enligt regeringens redovisning visar resultatet av insatser för ökad cykling att statens investeringskostnader för gång- och cykelvägar har mer än fördubblats jämfört med och 2013. Hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Hänsynsmålet anger att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Hänsynsmålet konkretiseras i följande sex preciseringar: –Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . –Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . –Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet minskar fortlöpande. –Antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. –Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. –Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. Resultatredovisning av hänsynsmålet Säkerhet, miljö och hälsa Regeringens analys och slutsatser för hänsynsmålets uppfyllelse visar att utvecklingen av vägtrafiksäkerheten inte ligger i linje med vad som är nödvändigt för att nå målet om maximalt 220 omkomna till 2020. luftfarten och fritidssjöfarten går utvecklingen i rätt riktning, medan antalet omkomna inom yrkessjöfarten och bantrafiken, trots låga siffror , inte har minskat kontinuerligt. Regeringen pekar på att den största enskilda trafikantgrupp som blir allvarligt skadad är cyklister, men menar att den tidigare trenden med ett ökat antal skadade cyklister har avstannat. bedömer dock att målet om minskat antal allvarligt skadade inte kommer att Vad gäller resultaten för målet att begränsa klimatpåverkan bedömer regeringen att utsläppen från transportsektorn måste minska betydligt snabbare än för att vi ska klara klimatmålen. Sektorn står för närmare hälften av utsläppen utanför EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). med minskande utsläpp från inrikes transporter har avstannat. Den huvudsakliga orsaken till detta är att trafikarbetet har börjat öka igen efter Insatserna för att stimulera marknaden för förnybara bränslen och för effektivare fordon har inte vägt upp effekten av trafik- Enligt regeringens resultatredovisning ökade andelen förnybar energi under 2016 inom vägtransportsektorn från till . framhåller att således uppfyller EU-målet om förnybar