bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — I avsnittet redovisas också partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) som i yrkande 11 framför ett behov av att verka för en ny skattereform. De alliansgemensamma riktlinjerna har redovisats inledningsvis i avsnitt 2.2. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Motionärerna konstaterar att problemen växer i svensk ekonomi mitt i en stark, internationellt driven högkonjunktur. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, och det finns en klyvning mellan orter som vunnit på strukturomvandling och global uppgång och orter som ställts utanför. I det läget menar motionärerna att regeringen bedriver en oansvarig löftespolitik som minskar det strukturella sparandet och förstärker obalanserna och riskerna för överhettning. Motionärerna förespråkar sparsamhet i högkonjunktur både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för överhettning som kan leda till en ny kris. finansiella sparande är högre för vart och ett av åren 2018–2020 än vad som blir fallet med regeringens politik, vilket framgår av tabell 2.17. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2017/18:FiU1 Tabell 2.17 Den offentliga sektorns finanser (C) Avvikelse från regeringens förslag Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: partimotion 2017/18:3716. De effekter som budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.18. Kommunernas inkomster är lägre än i regeringens förslag, vilket framför allt beror på att motionärerna vill ge dem lägre statsbidrag än vad regeringen vill. förordar generella statsbidrag framför riktade, varför statsbidragen från andra utgiftsområden än utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner är lägre i deras förslag. Tabell 2.18 Kommunsektorns finanser (C) Avvikelse från regeringens förslag Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: partimotion 2017/18:3716. förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.19. Det är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tillsammans med , vänder man sig mot regeringens mycket kraftiga höjning av utgiftstaken som möjliggör regeringens expansiva ekonomiska politik. Allianspartiernas utgiftstak minskar som andel av BNP. Om de kraftigt ökade skatteintäkterna som finansierar de ökade utgifterna skulle visa sig vara tillfälliga befarar motionärerna att detta kommer att kräva åtstramningar längre fram som kan riskera att leda till neddragningar i välfärden eller skattehöjningar som i sin tur slår mot jobb och företagande. 2017/18:FiU1 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.19 Utgiftstak för staten (C) Avvikelse från regeringens förslag Källa: partimotion 2017/18:3716. I tabell 2.20 redovisas inkomster och utgifter i statens budget i budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Till följd av att motionärerna bl.a. vill se sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare och förordar ett s.k. ingångsavdrag är inkomsterna lägre än i regeringens budgetförslag. anser man att utgifterna på många utgiftsområden bör sänkas jämfört med regeringens budgetförslag. Budgetsaldot blir därmed högre. Statsskulden minskar på samma sätt med ett högre belopp än vad som blir fallet med regeringens förslag. Tabell 2.20 Statens budgetsaldo och statsskulden (C) Avvikelse från regeringens förslag Inkomster i statens budget därav Inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: partimotion 2017/18:3716. Av tabell 2.21 framgår inkomsterna i statens budget med budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar fördelat på olika inkomsttyper. De direkta och indirekta skatterna är lägre än i regeringens budgetförslag, framför allt till följd av att man vill se sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare och förordar ett s.k. ingångsavdrag. Genom att motionärerna vill införa bl.a. en ytterligare miljödifferentierad fordonsskatt, en sopförbränningsskatt, en skatt på plastpåsar och en kemikalieskatt på kläder beräknas skatten på konsumtion och insatsvaror till ett högre belopp jämfört med regeringens förslag. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN 2017/18:FiU1 Tabell 2.21 Inkomster i statens budget (C) Avvikelse från regeringens förslag Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgår skatter från andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: partimotion 2017/18:3716. riktlinjer för den ekonomiska politiken vill att det genomförs kraftfulla strukturreformer, kombinerat med ordning och reda i statens finanser. Den kraftiga beskattningen av arbete i förvärrar enligt motionärerna tudelningen på arbetsmarknaden och bromsar välstånd och tillväxt. Skattesystemet behöver vara bättre utformat för att möta de problem står inför, varför motionärerna förordar en skattereform för ett mer transparent, enklare och enhetligare system. Det viktigaste en skattereform har att uppnå är att minska skatten på arbete, öka konkurrenskraften och trygga välfärdens framtida finansiering. Lägre skatter på arbete bedöms som grundläggande för att fler människor ska kunna jobba. Om fler personer har ett arbete att gå till ökar också skatteintäkterna till välfärden. I motionen framhålls att första prioritet bör vara att bryta klyvningen på arbetsmarknaden mellan dem som har ett arbete och dem som inte har något arbete. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortfarande högt, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. För att bryta denna klyvning vill motionärerna se ansvarsfulla reformer med inriktning på jobb och företagande. Efterfrågan på arbetskraft måste fortsätta att stärkas, genom att fler företag startas och växer. Motionärerna vill därför att kostnaderna för att anställa ska sänkas, att reglerna för att starta och driva företag ska förenklas och att åtgärder ska vidtas så att det blir billigare att investera i växande företag. Reformer som förordas för att fler ska komma in på arbetsmarknaden är inträdesjobb, ingångsavdrag och sommarjobbsavdrag. Genom reformerna slopas arbetsgivaravgifterna för olika grupper, och därmed sänks kostnaderna för att anställa. RUT-avdraget bör också enligt motionärerna byggas ut genom att inkludera fler tjänster och höja taket. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Matchningen på arbetsmarknaden behöver enligt motionärerna fungera Arbetsförmedlingen bedöms inte ha lyckats med sitt uppdrag, varför motionärerna vill att den avvecklas och ersätts med en arbetsförmedlarpeng där fristående ideella och privata aktörer hjälper till att Motionärerna ser också problem med dagens subventionerade anställningar bl.a. i form av det stora antalet stöd och administrativt krångel. Därför förordas färre och enklare regler med större träffsäkerhet och mer Motionärerna vill bl.a. att extratjänsterna avskaffas och ersätts av matchningsanställningar och att nystartsjobben utvecklas och ersätter instegsjobb, särskilt anställningsstöd och förstärkt anställningsstöd. Även utbudet av arbetskraft måste enligt motionärerna fortsätta att stärkas. Det ska alltid löna sig att arbeta. Därför vill motionärerna att skatten på låga inkomster sänks och att trygghetssystemen utformas på ett sätt som uppmuntrar till arbete. Regeringens höjning av a-kassan bedöms inte vara en Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras genom ett höjt tak, en snabb och likformig avtrappning och ett lägre långsiktigt En bortre tidsgräns bör införas i aktivitetsstödet och jobbstimulansen i det ekonomiska biståndet utökas. utfasningen av jobbskatteavdraget tas bort och att regeringens sänkningar av Vikten av att fler arbetar längre framhålls i motionen, och mot den bakgrunden vill motionärerna att det förstärkta jobbskatteavdraget tillgängliggörs för personer och att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. I motionen anförs att det är de små och växande företagen som stått för fyra av fem nya jobb . För att svensk ekonomi och arbetsmarknad ska stå stark även behövs ett konsekvent arbete med att sänka skatte- kilar och minska regelhindren för att små och medelstora företag ska kunna växa och anställa. Motionärerna vill bl.a. att ingen arbetsgivaravgift ska betalas när ett företag väljer att anställa sin första medarbetare, att kravet på aktiekapital sänks, att reglerna och beskattningen av personaloptioner för- enklas och sänks utöver vad regeringen föreslår och att reglerna för investeringsavdrag kraftigt förenklas. vill också att en ny företagsform införs för riktigt små företag där en schablonmässigt beräknad skatt ska utgå i stället för inkomstskatt, egenavgift och mervärdesskatt. Regeringens förslag om en höjd beskattning av sparande på investerings- Världen och bedöms stå inför stora miljöutmaningar, såsom klimatförändringar, spridning av giftiga kemikalier och nedskräpning av drivkraft är att uppnå resultat för miljön. I motionen framhålls att utsläppen av växthusgaser har slutat att minska För att vända den utvecklingen förordas ett brett reformprogram med kraftfulla styrmedel. förordar en grön skatteväxling, där 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN skatten på utsläpp höjs genom att förorenaren betalar och intäkterna används till att sänka skatterna på arbete och företagande. En grön bilbonus införs för att snabba på omställningen till icke fossildrivna bilar. Regeringens förslag bedöms ha brister, vilket i kombination med regeringens saktfärdighet anses ha bromsat omställningen av fordonsflottan. Motionärerna vill också att det införs miljölastbilspremier, reduktionsplikt för att få ned koldioxidutsläppen, förbättrade förutsättningar för såväl stor- som småskalig produktion av förnybar energi, ökade investeringar i laddinfrastruktur och energilagring, avfallsförbränningsskatter och kemikalieskatter. För att snabbare ställa om den tunga trafikens och lantbrukets arbetsmaskiner från fossilbränsle vill motionärerna att det införs en klimatbonus. I stället för regeringens förslag om en flygskatt vill motionärerna att det införs ett krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för alla flygplan som tankas i . Det bedöms som ett mer klimat- och konstadseffektivt sätt att minska flygets klimatpåverkan. För att rädda haven och skydda tillgången till dricksvatten vill motionärerna att det avsätts en s.k. blå miljard för rent dricksvatten och förbättrad havsmiljö, utöver de medel som regeringen föreslår. Tillväxt och utveckling i hela landet Oavsett var i landet man bor ska man ha likvärdiga möjligheter att leva, arbeta, driva företag och känna trygghet. Enligt motionärerna behöver politiken utformas med en insikt om att förutsättningarna ser olika ut i olika delar av landet, varför en närodlad politik förordas, där beslut fattas så nära människor som möjligt. En väl fungerande infrastruktur bedöms vara en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Därför bör ett ökat underhåll av järnvägen, ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastrukturen med hjälp av alternativa finansieringslösningar, och ytterligare investeringar i it- och bredbandsutbyggnad prioriteras. De resurser som avsätts för infrastruktur ska fördelas över hela landet, för att värna hela landets utveckling. Motionärerna anser att regeringens förslag om en kilometerskatt är skadlig för den regionala tillväxten och därför inte bör genomföras. Andra reformer som förordas för att skapa världens modernaste landsbygd är bl.a. avskrivning av studielån på landsbygden, undantag från krav på bygglov för företagslokaler på landsbygden och slopad arbetsgivaravgift för mjölkbönder. I motionen framhålls vidare att det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt viktig infrastruktur och produktion. Motionärerna vill därför att det utreds hur ett antal skatter ska kunna regionaliseras. Trygghet i hela landet En av statens viktigaste uppgifter är enligt motionärerna att garantera människor säkerhet och trygghet. bedöms i grunden vara ett tryggt och 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN säkert land, men den oro som sprider sig måste tas på allvar. lokalt närvarande polis och ett rättsväsen som står rustat för att hantera Det bedöms också behövas mer effektiva insatser mot grov brottslighet, vardagsbrott och våld mot kvinnor. Motionärerna vill bl.a. se fler poliser och höjda polislöner och vill att det avsätts ytterligare medel för detta, utöver vad regeringen föreslår. Ökade resurser bör också avsättas för att stärka För att bekämpa inhemsk och utländsk terrorism vill motionärerna att det bl.a. tillförs ytterligare medel till polisen. Utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik Det nya säkerhetspolitiska läget bedöms ställa krav på en skärpning av den Motionärerna vill att försvaret ska finnas i hela landet och vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där vi gör insatser. Med det förändrade säkerhetspolitiska läget vill motionärerna också se en intensifiering av totalförsvarsplaneringen och ett utvecklat och fördjupat försvars- och säkerhetspolitiskt samarbete. motionärerna ska säkerhet byggas solidariskt tillsammans med andra. Motionärerna anser att integrationspolitik har djupa brister och att det behövs snabba och effektiva reformer som förbättrar mottagningskapaciteten. Det anses vara av största vikt att alla som kommer till får möjlighet att på riktigt komma in i det svenska samhället, en väg som enligt motionärerna går genom arbetsmarknaden och möjligheten att komma i arbete. måste fokusera mer på att hjälpa människor in i samhället, genom skola och arbete, i stället för att sikta in sig på människors tillgång till bidrag. Motionärerna vill bl.a. att samhällsorientering görs obligatorisk, att utbildningen för nyanlända barn stärks och att kravet på lärarlegitimation slopas för att öka utbudet av lärare. Motionärernas reformer inom ramen för jobb och företagande framhålls också som åtgärder för en förbättrad Kommunerna bedöms vara nyckelaktörer i den svenska migrations- politiken, varför ansvaret för mottagande och etablering bör flyttas från staten För att minska kostnaderna för mottagandet vill motionärerna bl.a. att etableringslån införs genom att vissa ersättningar görs om till lån och att fler välfärdsförmåner görs arbetsbaserade för nyanlända. Motionärerna anser att Arbetsförmedlingens etableringsansvar misslyckats och vill därför att ansvaret förs tillbaka till kommunerna. I motionen anförs att vården och omsorgen ska hålla hög kvalitet och finnas tillgänglig för alla i hela landet. Skillnaderna i tillgång till sjukvård bedöms i dag som alltför stora. Nyckeln är enligt motionärerna att bejaka entreprenörskap och möjliggöra små vårdenheter. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN framställs som avgörande för öka tillgängligheten där uttag av vinst bedöms som en förutsättning. För att korta köer och skapa förutsättningar för bättre tillgänglighet vill motionärerna att det införs en tillgänglighetsmiljard i stället för regeringens patientmiljard. Motionärerna vill också att det tillförs ytterligare medel för att stärka arbetet mot psykisk ohälsa. I motionen anförs ett flertal reformer för att utbildning ska leda till jobb. Motionärerna vill bl.a. att det införs en vuxenutbildningspeng, fler platser på och en utökning av karriärtjänster. Motionärerna vill också att undervisningstiden i matematik på högstadiet utökas och att studiemedelssystemet görs mer flexibelt vid studier högre upp i åldrarna. För en tryggare ålderdom vill motionärerna bl.a. se sänkt skatt för pensionärer och en höjning av garantipensionen. Tydliga tidpunkter för kontroll och avstämning bedöms vara fundamentala delar av en väl fungerande sjukförsäkring, varför den bortre tidsgränsen bör återinföras. För att stärka incitamenten att återgå till arbete bör också ytterligare en karensdag införas. Riktade statsbidrag bör i så stor utsträckning som möjligt omvandlas till generella bidrag. Enligt motionärerna minskar det byråkratin och ökar effektiviteten och förutsägbarheten för lokalpolitiker. Möjligheten för människor att bo är enligt motionärerna en förutsättning för tillväxt i hela landet. Trots det lider nästan hela av bostadsbrist. Ett grundläggande problem bedöms vara att det byggs för lite. Motionärerna anser att det befintliga tillståndet inte utnyttjas effektivt och att prisregleringen av hyror skapar köer som den minskar incitamenten att bygga fler bostäder. Därför vill motionärerna se omfattande regelförenklingar och förbättrad marktillgång, successivt införa en friare hyressättning, se ett mer energieffektivt byggande och fortsätta arbetet för att värna den finansiella stabiliteten. Motionärerna vill att de statliga byggsubventionerna slopas. I partimotion 2017/18:3752 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 1 att godkänner motionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. I avsnittet redovisas också partimotion 2017/18:3193 av m.fl. (L) med ett yrkande om skattepolitikens inriktning. De alliansgemensamma riktlinjerna har redovisats inledningsvis i avsnitt 2.2. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Motionärerna anför att man till skillnad från regeringen som lånar i högkonjunktur presenterar en budget som skapar arbete, betonar välfärdens kärna och tar ansvar för statsfinanserna. Av tabell 2.22 framgår beräkningen av de offentliga finanserna med Liberalernas budgetalternativ jämfört med 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Det finansiella sparandet är ca högre än vad regeringen redovisar för åren 2018–2020, vilket motsvarar ett starkare finansiellt sparande i procent av BNP på för vart och ett av åren. Tabell 2.22 Den offentliga sektorns finanser (L) Avvikelse från regeringens förslag Finansiellt sparande i procent av BNP (nivå) Källa: Liberalernas partimotion 2017/18:3752. De effekter som Liberalernas budgetalternativ väntas få på kommunsektorns finanser framgår av tabell 2.23. Kommunernas inkomster är högre än i regeringens budgetförslag . Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se utökade medel till kommunsektorn för att skapa förutsättningar för bl.a. en förlängd skolplikt för nyanlända elever och för fler undervisningstimmar i . avvisar man ett antal riktade statsbidrag på andra utgiftsområden, vilket sammanlagt leder till att kommunernas inkomster och 2020 är lägre än i regeringens budgetförslag. Tabell 2.23 Kommunsektorns finanser (L) Avvikelse från regeringens förslag Kapitalinkomster och övriga inkomster Statsbidrag inom utg.omr. Statsbidrag från övriga utgiftsområden Finansiellt sparande i kommunsektorn Källa: Liberalernas partimotion 2017/18:3752. Liberalernas förslag till utgiftstak framgår av tabell 2.24. Det är lägre än det beslutade utgiftstaket , lägre än det beslutade utgiftstaket och lägre än det utgiftstak som regeringen föreslår . Tillsammans med , och vänder man sig mot regeringens mycket 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN kraftiga höjning av utgiftstaken som möjliggör regeringens expansiva ekonomiska politik. Allianspartiernas utgiftstak minskar som andel av BNP. Om de kraftigt ökade skatteintäkterna som finansierar de ökade utgifterna skulle visa sig vara tillfälliga befarar motionärerna att detta kommer att kräva åtstramningar längre fram som kan riskera att leda till neddragningar i välfärden eller skattehöjningar som i sin tur slår mot jobb och företagande. Tabell 2.24 Utgiftstak för staten (L) Avvikelse från regeringens förslag Källa: Liberalernas partimotion 2017/18:3752. I tabell 2.25 redovisas inkomster och utgifter i statens budget i Liberalernas budgetalternativ jämfört med regeringens förslag. Till följd av att motionärerna vill se bl.a. en höjd brytpunkt för statlig skatt, avskaffad värnskatt och slopad avtrappning av jobbskatteavdraget beräknas inkomsterna till ett lägre belopp än i regeringens budgetförslag. förordar man minskade utgifter på många utgiftsområden jämfört med regeringens budgetförslag. Budgetsaldot blir därmed högre. Statsskulden minskar på samma sätt med ett högre belopp än vad som blir fallet med regeringens förslag. Tabell 2.25 Statens budgetsaldo och statsskulden (L) Avvikelse från regeringens förslag Inkomster i statens budget därav Inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Källa: Liberalernas partimotion 2017/18:3752. Av tabell 2.26 framgår inkomsterna i statens budget med Liberalernas budgetalternativ jämfört med regeringens beräkningar fördelat på olika inkomsttyper. De direkta skatterna på arbete beräknas till ett lägre belopp till följd av att motionärerna bl.a. förordar en höjd brytpunkt och avskaffad värnskatt. Genom att man vill se en höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler beräknas skatteinkomsterna för kapital bli högre jämfört med regeringens förslag. Även skatteinkomsterna på konsumtion och insatsvaror är 2017/18:FiU1 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN högre än i regeringens förslag, vilket bl.a. förklaras av att man förordar en skatt på plastpåsar och att man avvisar ett förslag om sänkt moms på naturguider. Tabell 2.26 Inkomster i statens budget (L) Avvikelse från regeringens förslag Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgår skatter från andra sektorer Källa: Liberalernas partimotion 2017/18:3752. Liberalernas riktlinjer för den ekonomiska politiken I Liberalernas budgetmotion anförs att det är högkonjunktur och att många människor får det allt bättre, men också att det inte är högkonjunktur för alla i . Tvärtom växer klyftorna mellan den som har jobb och den som står utanför, mellan den som levt länge i och den som kommit hit, mellan bostadsområden och landsändar. Det handlar nu om att skapa möjligheter, reparera tryggheten och försvara friheten. Skolan ska göra klassresor möjliga med hjälp av kunskap, förväntningar och studiero. För att ge alla elever en bra skolgång bör staten ta tillbaka ansvaret för det offentliga skolväsendet. Kvaliteten och valfriheten ska värnas och det fria skolvalet försvaras. Medel avsätts för en skolkommission för ökad studiero och införandet av skriftliga ordningsomdömen. Skolstarten bör ske även i . Därmed förlängs skolplikten till , och den tidigare förskoleklassen blir den första av tio årskurser i . För att ge nyanlända elever chans att nå kunskapsmålen är det rimligt att förlänga skolplikten för dessa och ge dem som behöver mer tid att läsa svenska möjlighet till det. Medel bör föras till kommunerna för att öka kvaliteten, öka undervisningen, se till att nyanlända elever kommer ikapp och säkerställa att varje barn lär sig läsa, skriva och räkna. Skickliga lärare är den avgörande faktorn för att höja resultaten i skolan. Motionärerna förordar högre lön åt skickliga lärare och en reformerad lärarutbildning som ska göra läraryrket attraktivt. För att minska lärarnas arbetsbörda bör en ny yrkeskategori, lärarassistenter, införas. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN rektorer som söker sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska ges bättre löne- och arbetsvillkor. Gymnasieskolan ska förbereda både för vidare studier och för arbetslivet. En försöksverksamhet kring gymnasial lärlingsutbildning, med s.k. branschlärlingar där branscher och arbetsgivare har ökat inflytande och ansvar, bör genomföras. Det behövs en stark vuxenutbildning för dem som vill förbättra sina grundkunskaper, specialisera sig inom ett yrke eller förbereda sig för högskolestudier. Alla ska ha rätt till komvux. Motionärerna vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Egen försörjning är nyckeln till frihet och en bättre framtid.