bet · H401FiU22 · 2017-03-17 00:00:00 — Någonstans mellan 1 och 1 ½ miljon människor berörs av problem med betaltjänster och skulle ha nytta av att lättare få tag i grundläggande betaltjänster. De som upplever mest problem med betaltjänster är enligt länsstyrelserna föreningar, funktionsnedsatta, äldre, nyanlända och företagare på landsbygden och i skärgården. Enligt görs av alla betalningar fortfarande med kontanter. Det är av alla svenska som använder kontanter minst en gång , och använder inte internetbank. Att det är svårt att nå grundläggande betaltjänster är inte konstigt när vi ser hur verksamheten ser ut. Antalet uttagsautomater har 2011-2015 minskat med närmare 500. Bankkontor som hanterar kontanter har kraftigt minskat och gått från 1 400 till 700, alltså en halvering. Utöver det har 150 bankkontor stängts. Tillgången till kontanter har blivit en skillnad mellan stad och land. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl, och åter andra har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte kort på grund av att det är dyrt. Av det skälet bör bankerna via lagstiftning åläggas att ha viss kontanthantering. Storbankernas ägande omöjliggör för nya aktörer att etablera bankomatjänster i utan mycket höga kostnader. När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det också inneburit att bankomaten har försvunnit. Regeringens förslag om betalkontodirektiv är otillräckligt och bygger på en felaktig analys och förslag som inte gör väsentlig skillnad för medborgarna. Regeringen bör därför utreda om storbankerna ska kunna åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. kom det ett brev till bostadsrättsföreningen i från den statliga banken som föreningen var kund hos. I brevet stod det följande: Vårt uppdrag och vårt ansvar är att ge kunderna bästa service och uppfylla ägarens lönsamhetskrav. Vidare stod det: Vi kommer framöver att inrikta vår kreditgivning till expansiva regioner runt våra kontor i , och samt större tillväxt- och högskoleorter i . Lite längre ned i brevet skriver man: Vi skriver till er därför att vi framöver inte kommer att ha möjligheter att erbjuda samma villkor som tidigare och inte heller samma servicegrad. är en statlig bank. Det betyder att vi alla tillsammans äger banken. Det gör att också de som bor i bostadsrättsföreningen i inte bara är kunder hos utan också ägare. Då borde det också vara rimligt att banken inte själv kan bestämma vilka den ska ge service till, utan den ska ge bra service till alla ägare oavsett var i landet de bor. Uppdraget för som statlig bank på en privat marknad måste bli tydligare. I stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet borde komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. borde som marknadskompletterande bank stödja nybyggnad på landsbygden genom lånemodeller som gör det möjligt att bygga nytt även där marknadspriset är lågt. Regeringen bör därför ändra ägardirektiven på ett sådant sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag. Detta förslag ligger i linje med de alternativa modeller för finansiering av ett ökat byggande på landsbygden som den parlamentariska presenterade i sitt slutbetänkande . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor En annan faktor är att omständigheterna kring att driva företag varierar stort beroende på var i man verkar. bör få i uppdrag att se över hur man kan underlätta finansiering för företag på landsbygden. Genom att arbeta med produktutveckling skulle dessutom på ett konkret sätt kunna öka finansieringsmöjligheterna för små och nystartade företag på landsbygden. Därför bör också få ett aktivt uppdrag att arbeta med produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att komplettera marknaden. Storbankerna är just nu sura för att de får höjd resolutionsavgift och får bidra mer till statens kostnader för att säkerställa den finansiella stabiliteten. Längst har Nordeas vd gått. Han har hotat med att flytta bankens huvudkontor. gör storbankerna miljardvinster. De fyra storbankerna tjänade tillsammans och delade ut nära till aktieägarna. I Nordeas fall delade man ut 25 miljarder av den vinst man gjorde på 40 miljarder. Det är dags för och de andra bankdirektörerna att sluta gråta och i stället bidra till vårt gemensamma samhälle där vi alla, och inte bara bankdirektörerna, ska bli vinnare har fyra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 5. Det betänkande som vi nu behandlar har, som redan har anförts här, tidigare varit ett rent motionsbetänkande där bank- och finansmarknadsfrågor och lite annat smått och gott som ligger inom detta område har tagits upp. Men i huvudsak har det gällt bank- och finansmarknadsfrågor. Utskottet har ambitionen att kammarbehandla frågor om den finansiella stabiliteten. Det är inte så att utskottet inte har diskuterat detta tidigare, utan det gör vi regelbundet. Men det borde ha skett under utskottets löpande arbete och i de öppna utfrågningarna med . Jag vill yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Den finansiella stabiliteteten handlar helt enkelt om hur det finansiella systemet ska kunna upprätthålla sitt funktionssätt och ha motståndskraft mot störningar. Det är lätt sagt. Vi vet av erfarenhet att det är mycket viktigt att det inte uppstår störningar i det finansiella systemet vare sig nationellt eller internationellt. Vi vet att det alltid finns risker för att svenska banker och finansmarknadsföretag drabbas mer eller mindre allvarligt vid internationella finanskriser. Den senaste erfarenheten är , när gick i konkurs. Men vi undgick inte heller en rent intern stor finanskris på . Det innebar att även det svenska finansiella systemet fick problem. I flera fall fick svenska banker och finansmarknadsföretag problem på grund av att man hade en omfattande internationell verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att följa och bevaka bedömningarna av den finansiella stabiliteten i och internationellt. Det finns en rad instanser som granskar den finansiella stabiliteten i . Det är framför allt regeringen, som gör egna bedömningar, Finansiella stabilitetsrådet, och . Vidare gör också IMF regelbundna granskningar av den finansiella stabiliteten i . Alla dessa organ ska primärt bedöma hur det svenska finansiella systemet fungerar men också titta på hur det ser ut internationellt i förhållande till . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor I allt väsentligt är alla dessa organ eniga om att det svenska finansiella systemet fungerar väl men att det också finns sårbarheter och risker. På global nivå handlar det om risker kopplade till en svag tillväxt, ekonomisk och politisk osäkerhet och svagheter i det europeiska banksystemet. Vi vet att det just nu finns stora problem bland annat i det italienska banksystemet, och man vet inte riktigt hur det kommer att gå där. I handlar det framför allt om att det finansiella systemet är stort och sammanlänkat och utsatt för risker till följd av hushållens höga skuldsättning. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen och berörda myndigheter fortsätter att grundligt analysera riskerna för den finansiella stabiliteten, inte minst när det gäller hushållens skuldsättning, och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om det skulle krävas. Regeringen lämnar en skrivelse om verksamheten i , Världsbanksgruppen och de regionala utvecklings- och investeringsbankerna. Skrivelsen har behandlats av utrikesutskottet, och vi har fått yttra oss från finansutskottet. har dock utrikesutskottet kommit med ett betänkande där de säger att de vill att detta mer ska handla om arbetet när det gäller de multilaterala utvecklingsorganisationerna i förhållande till milleniemålet och Agenda 30. vill därför föreslå att tillkännage till regeringen att till regelbundet redovisa IMF:s och andra internationella finansiella institutioners arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet. Under rubriken stabilitet har ett antal motioner från den allmänna motionstiden inkommit. Jag väljer att med några korta ordalag kommentera de olika delarna. Först och främst finns det tre motioner som tar upp frågor om kapitaltäckning och finansiell stabilitet. När det gäller kapitaltäckning och riskhantering pågår ett brett arbete såväl i regeringen som i olika myndigheter kring just detta. Vidare pågår inom EU ett fortlöpande arbete. Kapitaltäckningen har också successivt skärpts sedan den internationella finansiella krisen. När det gäller valutareservavgiften har en utredning sett över detta och menat att denna ska bäras av bankerna. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om detta, och regeringen har meddelat att man preliminärt kommer att lägga fram en proposition . När det gäller att det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling har regeringen i budgetpropositionen angett att man har för avsikt att utveckla indikatorer som kan redovisas löpande och belysa riskerna när det gäller en hållbar finansmarknad. Under rubriken och frågor om hushållens skuldsättning finns ett antal motioner om att makrotillsynen ska ses över, om hushållens skuldsättning, om borgensåtagande, om statliga ungdomslån samt om att finansinstitut som erbjuder krediter ska stå under tillsyn. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor När det gäller hushållens överskuldsättning har följande gjorts i relativ närtid: Dels har det införts ett amorteringskrav på krediter, dels beslutades om en ny lag för att förstärka konsumenternas skydd på bolånemarknaden. Bland annat krävs en mer omfattande information samt betänketid innan konsumenten är skyldig att överväga ett erbjudet bolån. Dock ska det i sammanhanget betonas att flera myndigheter samt politiska partier och vissa nationalekonomer menar att detta inte räcker utan att ytterligare åtgärder måste vidtas. Några saker man har anfört är att införa ett skuldkvottak, det vill säga att man inte får låna mer än en viss del av sin årsinkomst. Man har också diskuterat att ta bort ränteavdragen och att införa vissa skatter. Fastighetsskatten brukar till exempel vara populär hos nationalekonomer. Diskussioner pågår på flera plan, och finansutskottet ser med stort intresse på vad dessa diskussioner kommer att resultera i. Det bör noteras att den utredning som regeringen just har tillsatt om ska se över hanteringen av den finansiella stabiliteten. Frågan om statliga ungdomslån kan inte utskottet se något värde i då finansmarknaden har denna uppgift. Under rubriken och bankstrukturfrågor vill utskottet påpeka att den pågående EU-processen om en gemensam bankunion nu går mot sitt slut. Bankunionen är obligatorisk för EMU-länder och delvis för övriga EU-länder, som . Vi har genomfört det som var obligatoriskt att genomföra, nämligen den så kallade resolutionsmekanismen samt insättningsgarantin. Vidare har deltagit i diskussionen om bankunionen och om vi skulle vilja gå in i den. Några krav på att vi skulle delta i unionen har inte tidigare framförts vare sig i finansutskottet eller i , där man fortlöpande behandlar frågorna. Det är därför lite förvånande att detta krav kommer . När det gäller kravet på en bankstrukturutredning är det utskottets uppfattning att det i de flesta frågor som motioneras om finns ett pågående arbete i regeringen eller EU. Frågan om ökat ägande är inte aktuell. Staten äger redan en bank, och det är svårt motivera ytterligare statligt ägande. När det gäller finansmarknadsfrågor tar ett stort antal motioner under rubriken och betaltjänster upp frågan om skyldigheten att hålla kontanttjänster samt betaltjänster. Det finns också en motion om id-kapningar. Från om kontanthanteringen har behandlats i ett antal betänkanden . Det bör noteras att minskningen av kontanter i har gått betydligt fortare än i jämförbara länder. Det ska dock betonas att det fortfarande finns grupper som är beroende av kontanter, till exempel gruppen som ibland kallas äldre äldre, vissa funktionsnedsatta och småföretag med små dagskassor. Jag vill betona att det här inte handlar om småföretag på landsbygden, utan det handlar om småföretag generellt sett. Tror man något annat tycker jag att man ska åka ut till eller någon annan storstads förorter, för då kommer man att möta ett antal småföretagare som känner att de inte har någon möjlighet att bli av med sina dagskassor. Att det skulle vara ett problem som är exklusivt för landsbygden kan utskottet alltså inte hålla med om. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Till har också överlämnats den så kallade betalkontopropositionen. Denna reglerar allas rätt till att kunna ta emot och utföra betalningar. Den reglerar dock inte kontanthantering. Den statliga har därutöver menat att det är marknadens ansvar genom banker och andra finansinstitut att förse medborgare med betaltjänster inklusive möjligheten att ta ut och sätta in kontanter. Betänkandet är på remiss. Vidare har regeringen, som nämnts i det föregående, tillsatt en riksbanksutredning. Denna har fått i uppdrag att utreda frågan om kontanthantering. Det bör också i detta sammanhang vägas in olika former av nya tekniska innovationer för att både erhålla betalning och kunna utföra betaltjänster. Om det här vore i partisammanhang skulle man kunna säga att motionen från i och med detta är besvarad, eftersom man håller på med det arbetet redan. Under rubriken transparens på finansmarknaden finns ett antal motioner som tar upp frågan konkurrens, transparens och bättre lokal närvaro av banker. Utskottet kan konstatera att huvuddelen av regleringen av finansmarknaden återfinns i en rad olika regelverk i EU. Utskottet medger villigt att regelverket för finansmarknaden är mycket omfattande. Jag har tidigare suttit i näringsutskottet, och om jag ska vara lite raljant kan jag säga att när alla andra myndigheter och departement arbetade febrilt för att få ned företagens regelbörda ökade den ibland i stället, och det berodde nästan uteslutande på regelverken på finansmarknaden. Men det här måste också ses i förhållande till den stora internationella finansiella krisen. Det finns dock skäl att ha en översyn på EU-nivå. Detta görs också i arbetet med kapitalmarknadsunionen där man just nu ser över regelverken för att ta reda på om det behövs så mycket regler. När det gäller motionen om ökad lokal närvaro instämmer utskottet gärna i det som anförs. Problemet är dock att finansmarknaden som andra marknader rimligen inte kan beordras en ökad lokal närvaro. Frågan om att få ha kvar samma bankkontonummer har behandlats på EU-nivå där har man stött på en rad problem som måste lösas. När det gäller sparbankerna ser regeringen över möjligheten för dem att kunna ta in externt kapital. Under rubriken och tillsyn inom finansmarknadsområdet finns tre motioner: en om penningtvätt, en om missbruk med sakförsäkringar samt en om fondbolag. När det gäller penningtvätt har det överlämnats en ny proposition om detta som skärper reglerna. Man kommer också att förbättra tillsynen. När det gäller frågan om sakförsäkringar och fondbolag har det uppdragits åt att titta på det här och föreslå åtgärder. Under rubriken och inkassoverksamhet finns två motioner inlämnade om starkare kontroll över inkassoverksamhet samt hårdare krav för tillståndsbedömning i kampen mot bluffakturor. Utskottet konstaterar att problem med bluffakturor och oseriösa inkassokrav bereds inom . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Slutligen finns i detta betänkande tre motioner om finansmarknadsföretaget . I den första tas frågan om statlig närvaro i hela landet upp, i synnerhet vad kan göra för att finansiera bostäder samt produktutveckling för små och medelstora företag, främst på landsbygden. Vidare finns två motioner om att sälja statens innehav i . I redogörelser har regeringen menat att inte har något uttryckligt samhällsuppdrag. Oavsett samhällsuppdrag eller ej måste agera på en konkurrensutsatt marknad och på marknadsmässiga villkor. Den statliga har berört en alternativ modell för att finansiera ett ökat byggande och om- och tillbyggnad av bostäder på landsbygden. skulle ha uppdraget att förmedla de statliga lånen. Ur ett finansmarknadsperspektiv kan en sådan åtgärd ifrågasättas då den bland annat skulle kunna innebära en snedvridning av konkurrensen på finansmarknaden. Slutligen vill jag säga att vad gäller avyttring av statliga ägande är detta bolag inte uppsatt på den lista som regeringen fastställde under sina i regeringsställning. Socialdemokraterna vill gärna låta arga på bankerna för att de tar bort kontanter för medborgarna, men inget politiskt beslut fattas. kollega i skatteutskottet, , som snart kommer att komma upp hit till talarstolen, har bland annat sagt att alla banker ska ta emot kontanter. Men att göra något är Socialdemokraterna betydligt sämre på. Gång på gång har lyft upp frågan om tillgång till kontanter. Vi har gjort det under den borgerliga regeringens tid, och vi har gjort det under den socialdemokratiskt ledda regeringens tid. Men inget annat parti har någonsin slutit upp bakom våra krav, och det är svårt att förstå varför. Problemen med bristande kontanthantering är många. Många företagare påverkas negativt och har vittnat om problem att bli av med dagskassor. De har svårt att få tag i växel, tvingas åka mycket långt för att kunna utföra de ärenden som gäller bankservice med kontanter och känner att deras verksamhet är hotad på grund av bristen på kontanter. Många är de föreningar som på landsbygden finansierar sig genom lotterier, försäljning, bingo, kaféer med mera och som har svårt att sätta in de pengar de tjänar på sina konton. Lyckas de med det får de betala stora avgifter till banken för att göra det. Det är ett absurt system där de ideella jobbar för att stärka föreningens ekonomi. Folk som vill stödja föreningen bidrar ekonomiskt till föreningens verksamhet, och sedan tar bankerna en stor del av pengarna. Bankernas ansvar för samhället verkar inte särskilt stort. Frågan är: Varför vill inte Socialdemokraterna göra någonting åt detta? Varför gömmer ni er i utredningar, som i den tidigare utredningen om betalkonto och i ? Hur länge kan Socialdemokraterna egentligen gömma sig i en utredning? Tack för frågorna, ! Jag vet inte riktigt vad jag ska säga, för jag tror att vi är ganska överens när det gäller problembeskrivningen om bristen på kontanter i samhället. Vi är helt överens om den delen. Jag nämnde inte föreningslivet specifikt, men återigen, det handlar inte om föreningsliv på landsbygden utan det är föreningslivet generellt sett som har problem med detta. Jag vill betona det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Men är problemet att det finns ett förslag från om att vi ska utreda huruvida bankerna ska ha skyldighet att sköta kontanter. En sådan utredning har ju i det närmaste redan tillsatts. säger alltid: Den har inte den uppgiften. Men det svaret finns, och när man insåg att man inte hade utrett detta lade man till det till . Jag förstår inte vad menar egentligen. Vi är helt överens om de här frågorna. Jag förstår inte riktigt argumentationen i sammanhanget. Vi är överens om beskrivningen av det, . Men vi är inte överens när det gäller om ska vidta några åtgärder eller inte. Diskussionen hamnar i ett läge där vi föreslår att man borde gå fram med lagstiftning, precis som i , och säga att bankerna ska tillhandahålla kontanter i den utsträckning som kunderna begär. Ni utreder och utreder. Så fort vi säger att något måste göras presenterar ni en ny utredning där ni har tagit upp frågan lite vid sidan av. Senast var det utredningen om betaltjänster, som byggde på ett direktiv från EU om att säkerställa grundläggande tjänster för medborgarna. Det sas att utredningen gärna kunde titta på kontanter. Men den tittar inte på kontanter. Man konstaterar i princip - nu raljerar jag lite - att de problemen kommer att lösa sig när tekniken tar över och när de som inte fattar tekniken, de som är för gamla, dör. Då kommer vi att kunna ha ett samhälle utan kontanter. Utredningen löste inte alls problemet. Då stoppas det in i en ny utredning, om riksbankslagen. Den kan sägas vara en grundlag för hur verksamhet ska bedrivas. Men där ska inte bankernas roll utredas utan roll. Det är att trycka pengar, i ett system där sedan inte har ansvar för kontanterna. Det står ingenting om bankerna. Det står bara att utredningen ska kolla på ansvar för kontantförsörjning. Det är som att kolla på den ena planhalvan men inte på den andra. Problemet har inte varit . Den har ett stort ansvar och en roll att fylla . Och riksbankslagar ska vi inte utreda hipp som happ. Det ska göras med långt perspektiv, framåt. Det är bankerna som inte sköter sin uppgift. Då måste vi fråga oss om vi ska gå i samma riktning som till exempel . Där finns det lagkrav på banker som har kontor och bankomater att se till att kunderna har tillgång till kontanter. Det finns en sak som jag och är helt överens om: Jag har svårt att se skälet för att bankerna ska avveckla bankomaterna. Det finns inget skäl för det. Bankerna har trots allt sagt att de ska ha bankomater. De har sagt att de vill ha det och har bildat ett gemensamt bolag för detta. Jag har svårt att se varför de ska dra ned på det. I det avseendet tycker jag att man kan göra något via . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor måste dock ha läst de här direktiven väldigt slarvigt. Det står ganska tydligt hur kontanthanteringen ska lösas. Man föreslår samma sak, nämligen att man ska stoppa in det i en utredning. Det kritiserar oss för, att vi stoppar in det i en utredning, vill han också göra, men i en annan utredning. Det är ett resonemang som jag inte får att gå ihop. När det gäller att införa regelverk i brukar det aldrig fungera särskilt väl att överföra ett annat lands regelverk. Det har inte fungerat . har man provat. Då har man fått fila lite grann på det efteråt. Jag tror alltså att det är dumt att bara titta på . När talar om banker menar han dessutom de fyra storbankerna. Sparbankerna har ju i regel kontanthantering nästan överallt. Varför skulle nischbankerna komma undan? Varför ska inte de ha det ansvaret? Varför ska inte andra finansinstitut som sysslar med sådan verksamhet, till exempel de stora växlingskontoren, ha samma skyldighet? Jag har svårt att förstå den argumentationen. Varför pratar man bara om de fyra storbankerna - även om jag vet att de är största fiender? Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och reservation 8 i finansutskottets betänkande 22. Arbetet med finansiell stabilitet är av central betydelse för hela den svenska ekonomin. Det syftar till att säkra betalsystemet, motarbeta risker i banksystemet och skapa förutsättningar för säker och långsiktig tillgång till finansiering. Om arbetet med dessa funktioner misslyckas riskerar viktiga samhällsfunktioner att skadas allvarligt. Det skulle kunna leda till mycket långtgående konsekvenser, både ekonomiska och sociala, med risk för stora skador på hela samhällsmaskineriet. Därför är det välkommet att frågan om finansiell stabilitet nu lyfts upp och ges större utrymme i debatten, bland annat genom den ändrade inriktningen i betänkandet. Arbetet med att trygga den finansiella stabiliteten ser lite olika ut i olika länder. I har vi ett delat ansvar mellan regeringen, i form av , och de tre myndigheterna , och Riksgälden. Det har dock visat sig att det regelverk som reglerar hur de olika aktörerna ska och kan agera är synnerligen bristfälligt. Det finns en rad oklarheter i ansvarsfördelningen mellan de tre myndigheterna när det gäller makrotillsynen.