bet · H501KrU1 · 2017-11-28 00:00:00 — avvisar också regeringens förslag om en bibliotekssatsning och minskar därför anslaget med . Vidare avvisar regeringens förslag om en resursförstärkning på för uppmärksammandet av att skulle fyllt 2018. ställer sig inte bakom regeringens förslag om att flytta medel från anslaget 1:3 Skapande skola och anser därför att anslaget bör öka med i jämförelse med regeringens förslag. Vidare föreslår att anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet minskas med då vi inte ställer oss bakom regeringens förslag om forskning kring arkitektur och livsmiljö. Vi vill vidare minska anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet med jämfört med regeringens förslag. motsätter sig fortsatt regeringens satsning på läsfrämjande insatser om , överföring av till anslaget för musikalisk scenkonst samt för utarbetande av en biblioteksstrategi och minskar därför anslaget med motsvarande belopp. Anslaget föreslås vidare öka med för att omfördela resurser från anslaget 10:1 Filmstöd i syfte att finansiera en ökad satsning på den regionala kultursamverkansmodellen genom en satsning för kultur på landsbygden, mindre orter och i utanförskapsområden på bl.a. biografverksamhet. Vidare föreslås en minskning med till följd av en justering av pris- och löneomräkningen. Vi föreslår dessutom att anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys ska upphöra eftersom vi anser att myndigheten bör läggas ned. För en välfungerande statsförvaltning krävs även en ändamålsenlig granskning av de statliga myndigheterna. sker regeringens granskning genom olika typer av kontrollmyndigheter och i vissa fall får granskningen ske inom ramen för själva myndigheten. vill se en översyn när det gäller de konstruktioner som finns för granskning av statliga myndigheter så att granskningarna kan bli mer effektiva och svara bättre mot de behov som finns. Teater, dans och musik (2:1–2:3) Anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och bör enligt vår uppfattning minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget minskas med med hänvisning till att vi anser att tidigare beslutad anslagshöjning för musikalisk scenkonst bör återställas. Vi avvisar vidare regeringens förslag om en resursförstärkning av anslaget och minskar därför anslaget med . motsätter sig också regeringens förslag om att möjliggöra att Unga kan bli en nationell scen och vill därför minska anslaget med . Anslaget sänks vidare med till följd av en justerad pris- och löneomräkning. Även anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål bör enligt vår uppfattning minskas med hänvisning till att vi avvisar regeringens förslag om en resursförstärkning på . Anslaget minskas vidare med med hänvisning till att den i samband med budgetpropositionen 2017 beslutade anslagshöjningen för musikalisk scenkonst bör återställas. Anslaget ökas med till följd av att regeringens förslag om en minskning för Unga avvisas. Anslaget 2:3 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:3) Vi anser att anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter bör minska med , med hänvisning till att den tidigare anslagshöjningen för läsfrämjande insatser bör återställas. Anslagen 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier och 3:3 och folkminnen justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med respektive . Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) anser att anslaget 4:1 bör minska med då vi anser regeringens förslag om en resursförstärkning med dessa belopp bör avvisas. Anslaget sänks vidare med till följd av en justerad pris- och löneomräkning. Vi ställer oss inte heller bakom regeringens förslag om en resursförstärkning under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och anser därför att anslaget bör minska med . Vi avvisar även regeringens förslag om en resursförstärkning under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet varför vi föreslår en minskning av anslaget med . Anslaget 4:3 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) anser att anslaget 5:1 ska minska med till följd av att vi anser att en tidigare beslutad anslagshöjning för kompensation för ökade kostnader bör återställas. Anslaget justeras vidare för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Vi ställer oss inte heller bakom regeringens förslag om en resursförstärkning under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer, och anser därför att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Arkiv (6:1) Anslaget 6:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturmiljö (7:1–7:4) Anslaget 7:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . anser att anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård ska minska med i jämförelse med regeringens förslag då vi anser att en tidigare beslutad anslagsökning för bidrag till det civila samhällets aktörer bör återställas. avvisar vidare regeringens förslag om en resursförstärkning om varför anslaget minskas med motsvarande belopp. Museer och utställningar (8:1–8:5) anser att anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ska minska dels med för kostnaden för att införa fri entré vid de statliga museerna, dels med för att återställa den tidigare beslutade anslagsökningen för och Statens museer för världskulturs arbete med en kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning. Anslaget justeras vidare för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Vi anser vidare att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer ska minska med i jämförelse med regeringens förslag. Vi stöder varken regeringens förslag om till stöd till Rörelsernas museer eller regeringens förslag om till ökat stöd till Form/Design Center. Anslaget 8:4 Forum för levande historia justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Trossamfund (9:1–9:2) Anslaget 9:1 stöd till trossamfund justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Film (10:1) föreslår en minskning av anslaget 10:1 Filmstöd med totalt i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar regeringens förslag till anslagsökning om , och vi vill dessutom överföra till anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet i syfte att finansiera en ökad satsning på den regionala kultursamverkansmodellen genom en satsning för kultur på landsbygden, mindre orter och i utanförskapsområden på bl.a. biografverksamhet. Medier (11:1–11:5) Anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen anser vi ska minska med i jämförelse med regeringens förslag, med hänvisning till att vi anser att regeringens satsning på att bl.a. utveckla mediebarometern bör upphöra. Vi avvisar vidare regeringens förslag om medel till en kunskapsöversikt och minskar därför anslaget med ytterligare . Anslaget sänks vidare med till följd av en justerad pris- och löneomräkning. Vi anser vidare att anslaget 11:4 ska minska med i jämförelse med regeringens förslag, med hänvisning till att vill avsluta Statens medieråds arbete dels med mediekunskap hos barn och unga, dels med digitala plattformar. Anslaget sänks vidare med till följd av en justerad pris- och löneomräkning. Ungdomspolitik (12:1–12:3) föreslår en minskning av anslaget 12:1 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor med för att återställa en tidigare beslutad resursförstärkning för myndigheten. avvisar regeringens förslag om att flytta resurser från myndigheten till och föreslår därmed en ökning av anslaget med i jämförelse med regeringens förslag. Totalt föreslår en ökning av anslaget med . Anslaget justeras vidare för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Vi anser att anslaget 13:1 Stöd till idrotten sammantaget ska öka med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslaget ska minska med till följd av att en tidigare anslagshöjning för insatser inom barn- och ungdomsidrotten återställs. Därtill menar vi att anslaget ska minska med 14 miljoner för att återställa en tidigare anslagshöjning för idrottsverksamhet i utsatta områden. I stället vill vi öka anslaget med till satsning på civilsamhället. Anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler föreslår vi ska öka med i förhållande till regeringens förslag till följd av satsning på civilsamhället. Vi föreslår också att anslaget 13:3 Stöd till friluftsorganisationer ska öka med av samma anledning. föreslår att anslaget 13:4 Insatser för den ideella sektorn ska minska med sammantaget i förhållande till regeringens förslag. Vi anser att anslaget bör minska med till följd av att en tidigare anslagshöjning för asylsökande barn och unga återställs. Vi avvisar vidare regeringens förslag om en resursförstärkning för administration av bidrag för ideella organisationers åtgärder mot hemlöshet bland unga vuxna och minskar därmed anslaget med . I stället vill vi öka anslaget med till partiets egen satsning på civilsamhället. Regeringen har slopat avdragsrätten för bidrag till ideella organisationer, vilket riskerar att minska gåvorna till det civila samhällets organisationer. motsätter sig detta och vill återinföra skattereduktion för gåvor. vill därtill utreda en breddning av denna avdragsrätt. Folkbildning (14:1–14:4) För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara ännu snabbare och mer flexibelt för att ta sig an samhällets utmaningar vill se en ökad andel grundstöd i bidragen med en mindre detaljstyrning än i regeringens budgetförslag. Tillsyn över spelmarknaden (15:1) Anslaget 15:1 Lotteriinspektionen justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (L) (L) anför: De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. av rödgrön regeringsmakt står det också klart att är på fel väg. Högkonjunkturen upplevs inte av alla och klyftorna i samhället växer. Alltför många står utanför arbetsmarknaden, ofta är det personer med bristande utbildning eller som är utrikes födda. Migrations- och integrationsutmaningen växer. Att vi är fast förvissade om att visa solidaritet i den största flyktingkatastrofen sedan understryker bara behovet av att vårda de offentliga finanserna. För att vända utvecklingen behövs en ny vision om vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. För att möta framtidens utmaningar behöver en ny reformagenda. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar bl.a. på bättre kunskaper i skolan och bättre möjlighet för företag att anställa. Den säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde har kraftigt försämrats , vilket ställer höga krav på vår beredskap både vad gäller det nationella försvaret och våra samarbeten med andra. Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism och som fokuserar på jobb och skola och motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. Kulturen är intellektets infrastruktur. Det är ett klassiskt liberalt uppdrag att stärka individens förmåga att ta makt över sitt eget liv. Kulturen i dess olika uttrycksformer innebär att man lär känna både sig själv, andra och samhället. Därför är kultur en demokratisk rättighet. Det räcker inte med att veta var man kan hitta information, man måste också ha kunskap som gör att man kan orientera sig i en värld av påståenden – bildning, helt enkelt. Ett öppet samhälle behöver litteratur, konst och andra kulturella uttryck som provocerar och utmanar. Den liberala kulturpolitikens uppgift är inte att styra kulturen, utan att förbättra förutsättningarna för det konstnärliga skapandet och för individens bildning. Kvalitet är nyckelordet i Liberalernas kulturpolitik. Principen om armslängds avstånd ska gälla, dvs. att det är kulturskapare och experter som fattar de konstnärliga besluten och inte politiker. Kulturpolitiken ska värna kulturens eget värde gentemot rena nyttoändamål. Offentliga bidrag och anslag ska vara kvalitetsdrivande. Kulturpolitiken ska slå vakt om såväl bredd som spets. Liberalerna vill att det erbjuds kulturupplevelser av högsta kvalitet och vill även stimulera enskilda människors eget deltagande och skapande i kulturaktiviteter i hela landet. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 17. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 17. Kulturövergripande verksamhet (1:1–1:7) Liberalerna välkomnar regeringens ökade anslag för att gynna den fria konsten men ifrågasätter om konsten blir särskilt fri om tillskottet fördelas på fem olika anslag (anslagen 2:2, 3:1, 4:2, 4:4 och 5:2). Vi föreslår därför att samtliga medel, , förs till anslaget 1:2 och görs tillgängliga för kulturskapare inom samtliga områden inom kulturpolitiken som omfattas av regeringens föreslagna satsningar. Liberalerna avvisar vidare regeringens förslag under anslaget om att anslå för att uppmärksamma 100-årsjubileet av födelse. Att stödja Bergmanåret blir, anser vi, ett ställningstagande för och ett avståndstagande från andra kulturpersonligheter som inte får något jubileumsår. Liberalerna avvisar även fortsatt tidigare satsningar om för främjandet av låga taxor i den kommunala musik- och eftersom vi anser att det är en angelägenhet. Vi avvisar vidare regeringens fortsatta satsning på under anslaget 1:2 för främjandet av kulturverksamheter i vissa bostadsområden. Sammantaget innebär det att vi föreslår en minskning av anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete med i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna avvisar fortsatt tidigare satsningar på läsfrämjande insatser om totalt under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet. Vi föreslår vidare en förstärkning under samma anslag av kultursamverkansmodellen om och anser att det nationella stödet inom kultursamverkansmodellen bör präglas av långsiktighet och fördelas med större förtroende för de lokala och regionala kompetenserna. Anslaget 1:6 justeras vidare för pris- och löneomräkning och minskas därför med . Sammantaget innebär det att vi föreslår en ökning av anslaget 1:6 med . Teater, dans och musik (2:1–2:3) Liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med för satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Medlen anvisar Liberalerna i stället under anslaget 1:2. Vi anser vidare att det är angeläget att viktiga kulturinstitutioner, såsom bl.a. , Björkborn, teckningsmuseet i och skolmuseet i , bevaras och vidareutvecklas och föreslår därför ett nytt sökbart stöd om för detta ändamål. Detta innebär att Liberalerna totalt föreslår en minskning av anslaget 2:2 med i förhållande till regeringens förslag. Anslagen 2:1 Bidrag till Operan, , , , och och 2:3 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med 4 respektive . Litteratur, läsande och språket (3:1–3:3) Liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter med för satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Dessa medel anvisar Liberalerna i stället under anslaget 1:2. Bildkonst, arkitektur, form och design (4:1–4:4) Liberalerna avvisar regeringens ökning av anslagen 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön och 4:4 Bidrag till bild- och formområdet med 10 respektive för satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Dessa medel anvisar Liberalerna i stället under anslaget 1:2. Kulturskaparnas villkor (5:1–5:2) Liberalerna avvisar regeringens ökning av anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer med för satsningen på förbättrade förutsättningar för den fria konsten. Dessa medel anvisar Liberalerna i stället under anslaget 1:2. Arkiv (6:1) Anslaget 6:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Kulturmiljö (7:1–7:4) Anslaget 7:1 justeras för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Museer och utställningar (8:1–8:5) Liberalerna välkomnar att vissa museer vill erbjuda fri entré som ett sätt att öka människors tillgång till kulturarvet, men vi anser att det ska vara upp till respektive museum att avgöra om och hur det bör ske. Regeringens reform omfattar bara vissa av de centrala museerna. Vi vill i stället lägga mer än regeringen och utforma ett nytt anslag med ett sökbart bidrag tillgängligt för dels samtliga museer och utställningar som tar del av statens stöd till museer och utställningsverksamhet, dels läns- och regionmuseerna. Det innebär att vi minskar anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter med och i stället lägger på ett nytt anslag 99:9. Vi avvisar fortsatt regeringens satsning om för att stärka en kunskapsbaserad och reflekterande historieskrivning vid och Statens museum för världskultur. Vi menar att detta redan är samtliga statliga museers kärnuppdrag. Anslaget justeras vidare för pris- och löneomräkning och sänks därför med . Det innebär att vi sammantaget föreslår en minskning av anslaget 8:1 med . Politik för det civila samhället (13:1–13:5) Liberalerna vill främja en fri och självständig idrottsrörelse som fostrar människor i demokratiska värderingar och erbjuder alla möjlighet till positiva upplevelser av idrott. Liberalerna anser att statens idrottspolitik bör innebära tydligt formulerade mål och en skarp uppföljning av målen. Först i de fall det är tydligt att idrotten inte lever upp till de mål har formulerat bör enligt vår uppfattning öronmärkta stöd övervägas, och då i första hand inom idrottsanslaget. Liberalerna avvisar mot denna bakgrund regeringens olika öronmärkta bidrag om under anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Detta gäller medel till idrottsverksamhet i utsatta områden, insatser för att öka sysselsättningen och medel till barn- och ungdomsidrotten. Vi anser dessutom att samlingslokaler är en angelägenhet och att anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler därför ska minska med i förhållande till regeringens förslag. Av dessa avser regeringens satsning i storstädernas socioekonomiskt utsatta områden. Folkbildning (14:1–14:4) Liberalerna ställer sig inte bakom regeringens snabba utökning av antalet utbildningsplatser inom bl.a. folkbildningen. Vi anser att utbyggnaden är alltför stor och snabb för att kunna genomföras utan urholkad kvalitet. Vi avvisar därför regeringens förslag om utökning av antalet platser till folkhögskolan och minskar anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen med för detta ändamål. Som en konsekvens av detta avvisar vi även utökat stöd med till särskilt utbildningsstöd under anslaget 14:4 Särskilt utbildningsstöd. Vi avvisar vidare regeringens förslag om insatser för att öka föräldrars delaktighet i lärandet i skolan på (anslaget 14:1). Liberalerna anser att folkbildningens möjligheter att erbjuda eftergymnasial utbildning för unga med intellektuell funktionsnedsättning bör öka och avsätter därför för detta ändamål under anslaget 14:1. Detta innebär att vi föreslår en sammantagen minskning av anslaget 14:1 med . Anslag inom utgiftsområde 17, punkt 1 (KD) (KD) anför: vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Just nu ser ekonomi stark ut. Men finns betydande problem och stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är stor och trots högkonjunkturen blir det allt fler som står långt ifrån arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister bl.a. på grund av en polisorganisation som är för liten och fungerar för dåligt. Tillgängligheten i vården och omsorgen har försämrats och fortsätter den att försvagas. Inför dessa utmaningar har regeringen få eller inga svar. Denna passivitet behöver bytas mot riktiga strukturreformer och i alternativ föreslås en rad sådana. Sjukvården behöver stärkas. Kömiljarden behöver återinföras, primärvården byggas ut och överbeläggningarna minska och de tillgängliga vårdplatserna öka. Vi avsätter stora resurser för att göra dessa reformer möjliga. Fler platser i äldreboenden måste tillföras och en äldreboendegaranti införas som äldres ekonomi förbättras. Tryggheten måste öka och komma alla till del. Det kräver en polis och ett rättsväsende som fungerar, är mer synligt och lokalt förankrat. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Med politik stärks välfärden, som vi sänker skatterna på arbete och för barnfamiljer och äldre. Vi står för ett välfärdslöfte att lita på. Politiken måste inriktas på att underlätta för fler jobb och för företag att växa så att fler blir en del av en arbetsgemenskap och skatteintäkterna kan öka. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa till. För de människor som står utanför arbetsmarknaden måste insatserna vara effektiva och kompletta. Kultur uppstår i mötet mellan människor och skapas av oss alla gemensamt. Kulturen är ingenting statiskt utan något levande som ständigt är i förändring. Vi är alla medskapare av kulturen men vi är också formade av den. Vårt sätt att tala, vårt sätt att tänka, ja själva språket är präglat av vår kultur. Kulturen ger oss mening i , men kulturen bär också våra historiska rötter och föder visioner för framtiden. Kulturen i dess vidaste betydelse är ogripbar, den varken kan eller ska styras av politiska beslut. Men kulturen kan också vara konkret och tydlig. Den kan manifesteras genom konkreta föremål och upplevelser. En konsert, en bok, en möbel, ett tv-program eller en musiklektion är alla exempel på kulturens uttrycksformer i vardagen. Kulturen bidrar till att vidga den egna verkligheten och fantasin. Den kan hjälpa oss att växa som empatiska och inkännande människor. Den är med andra ord en livsviktig del av ett sammanhållet samhälle. Kulturen, precis som moralen, håller ihop gemenskaper. Den är med och skapar förutsättningar för ett gott samhälle. Att helt definiera vad kultur är låter sig inte göras. Vi kommer aldrig att finna det exakta svaret. Genom att ständigt ställa frågor och diskutera kulturens väsen kan vi dock berika och utveckla vår syn på kultur och därigenom också vår kulturpolitik. Politikens uppgift är att medverka till ett mer dynamiskt kulturliv. Målet är att stödja utan att styra och att ge alla människor möjlighet att delta i ett fritt kulturliv. Den kristdemokratiska ideologin innefattar förvaltarskapstanken.