bet · H401SkU29 · 2017-05-11 00:00:00 — betänkande 2016/17:SkU29 Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, kallad skattebrottsdatalagen. Syftet med den nya lagen är att ge möjlighet att behandla personuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i den brottsbekämpande verksamheten och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. Förslaget är en del i en översyn som regeringen har gjort av registerförfattningar för brottsbekämpande verksamheter. Utskottet avstyrker motionsförslag om att utvärdera om syftena med skattebrottsdatalagen har uppfyllts. I ärendet samordnas det lagtekniska genomförandet av lagförslagen i proposition 2016/17:89 med ett lagförslag i proposition 2016/17:91 Tullbrottsdatalag. föreslår vidare att antar utskottets förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen. Genom lagändringen åtgärdas felaktiga hänvisningar till socialförsäkringsbalken som kommer att uppkomma i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen efter om den föreslagna rättelsen inte antas. Den nya lagen och de övriga ändringarna föreslås träda i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2016/17:89 Skattebrottsdatalag. Proposition 2016/17:91 Tullbrottsdatalag. Tre yrkanden i en följdmotion. Utskottets initiativ till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... En ny skattebrottsdatalag.............................................................................. Utvärdering av skattebrottsdatalagen ......................................................... Rättelse i inkomstskattelagen ..................................................................... Utvärdering av skattebrottsdatalagen, punkt 2 (SD)................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Proposition 2016/17:89 ............................................................................. Proposition 2016/17:91 ............................................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till b)lag om ändring i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar c)lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet d)lag om ändring i revisorslagen (2001:883) e)lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Därmed bifaller propositionerna 2016/17:89 punkterna 1– 5 och 2016/17:91 punkt 4. 2016/17:3626 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Reservation (SD) antar den av utskottet föreslagna lag om ändring i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) om hänvisningar till socialförsäkringsbalken. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (S) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:89 Skattebrottsdatalag samt vissa delar av proposition 2016/17:91 Tullbrottsdatalag. Vidare lägger utskottet med stöd av sin initiativrätt i 9 kap. 16 § riksdagsordningen (RO) fram ett förslag till lag om ändring av inkomstskattelagen (1999:1229). har getts tillfälle att yttra sig över utskottets förslag men har inte haft några invändningar. Utskottet har inte inhämtat något yttrande från Lagrådet eftersom Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet. Regeringens och utskottets förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Utskottets lagförslag redovisas i bilaga 3 och 4. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att utreda bl.a. behovet av författningsändringar i de lagar och förordningar som reglerar behandling av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten (dnr Fi2012/04241/S3). Mot bakgrund av ikraftträdandet av den nya polisdatalagen (2010:361) skulle bl.a. utredas vilka författningsändringar som behövdes för att underlätta ett modernt och effektivt brottsbekämpande arbete där hänsyn tas till den personliga integriteten för de registrerade, särskilt inom underrättelseverksamheten. Enligt uppdraget skulle också bl.a. analysera verkets behov av att kunna behandla personuppgifter inom den brottsbekämpande verksamheten på grund av internationella förpliktelser. har i en promemoria som inkom lämnat förslag till en ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet som ska ersätta den nuvarande lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar. I promemorian föreslås även vissa ändringar i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar och ändringar i ytterligare några författningar. Vissa förslag har under hand beretts med . Lagrådet hade inga invändningar mot förslaget. Regeringen föreslår att det införs en ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, skattebrottsdatalagen. Syftet med den nya lagen är att ge möjlighet att behandla personuppgifter på ett effektivt och ändamålsenligt sätt i den brottsbekämpande verksamheten och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid sådan behandling. En utgångspunkt är att skapa en modern, teknikneutral och flexibel reglering där de yttre ramarna för behandlingen av uppgifter som är särskilt skyddsvärda från integritetssynpunkt slås fast i lagen, däribland ändamålen för behandlingen och de begränsningar som ska gälla för behandling av vissa uppgifter. Den nya lagen syftar särskilt till att underlätta samverkan med andra brottsbekämpande myndigheter. Bland annat föreslås bestämmelser om att sådana myndigheter ska få medges direktåtkomst till uppgifter som behandlas inom brottsbekämpande verksamhet. Lagen har utformats i nära anslutning till polisdatalagen (2010:361), kustbevakningsdatalagen (2012:145) och åklagardatalagen (2015:433). Lagen ska ersätta lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar. I propositionen föreslås också att brottsbekämpande verksamhet ska utökas till att omfatta bedrägerier i ROT- och RUT-systemet. Det föreslås även vissa andra lagändringar av enklare karaktär. Den nya lagen och de övriga ändringarna föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till ny lag om behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, skattebrottsdatalagen. Den beskrivning av underrättelseverksamhet och arbete med att förebygga brottslighet som finns i lagen om medverkan i brottsutredningar ska enligt regeringens förslag ersättas av en bestämmelse om att verksamheten omfattar att förebygga, förhindra och upptäcka sådan brottslig verksamhet som avses i 1 § första stycket samma lag. Någon särskild bestämmelse om att får bedriva spaning ska inte längre finnas. I uppräkningen av de brott som brottsbekämpande verksamhet omfattar ska göras ett tillägg för bedrägeribrott, om gärningen har samband med verksamhet enligt lagen om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Den hänvisning till brott enligt folkbokföringslagen som görs i uppräkningen ska tas bort. Lagen om medverkan i brottsutredningar ska benämnas lag om brottsbekämpande verksamhet. Personuppgiftslagen (1998:204) gäller generellt för all behandling av personuppgifter, såvida det inte finns avvikande regler i någon lag eller förordning. I lagstiftningsärendet som föregick personuppgiftslagen uttalade regeringen att lagen i princip bara bör innehålla generella regler och att behovet av undantag och särregler för mer speciella områden får tillgodoses genom andra författningar, se propositionen Personuppgiftslag (prop. 1997/98:44 s. 40 f.). Sådan författningsreglering, främst i form av s.k. registerförfattningar, har skett utifrån det principiella ställningstagandet att myndighetsregister med ett stort antal registrerade personer och ett integritetskänsligt innehåll bör regleras i lag. Enligt 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen ska var och en gentemot det allmänna vara skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, om det sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Skyddet mot intrång får begränsas i lag och bara i den ordning som föreskrivs i 2 kap. regeringsformen. Avgörande för om en åtgärd ska anses innebära övervakning eller kartläggning är inte dess huvudsakliga syfte utan vilken effekt åtgärden har, se propositionen En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80 s. 250). Som exempel på åtgärder som kan anses innebära kartläggning anges i propositionen som ligger till grund för bestämmelsen bl.a. registrering i polisens register. Vid bedömningen av vad som kan anses utgöra ett betydande intrång ska enligt förarbetsuttalandena vägas in uppgifternas karaktär och omfattning samt ändamålet med behandlingen och omfattningen av utlämnandet av uppgifter till andra. Regeringen bedömer att det i brottsbekämpande verksamhet förekommer behandling av personuppgifter som kan vara av sådan karaktär att den faller under det förbud mot integritetsintrång som följer av 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen. Det krävs enligt 2 kap. 20–22 §§ regeringsformen lag för att begränsa skyddet mot integritetsintrång och tillåta all behandling av personuppgifter som måste utföras i brottsbekämpande verksamhet. Därför föreslår regeringen att den huvudsakliga behandlingen av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet, liksom , regleras i lag. Enligt 2 kap. 21 § regeringsformen får sådana begränsningar i lag göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Det är därmed av stor vikt att de förslag som läggs fram i detta avseende uppfyller de nämnda kraven, vilket regeringen bedömer att de gör. Lagen ska heta skattebrottsdatalagen. Syftet med den nya lagen ska vara att ge möjlighet att behandla personuppgifter på ett ändamålsenligt sätt i sin brottsbekämpande verksamhet och att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid en sådan behandling. Den nya lagen ska gälla vid behandling av personuppgifter i den brottsbekämpande verksamheten, om behandlingen är helt eller delvis automatiserad eller om personuppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. I likhet med vad som gäller ska avvikande bestämmelser om behandling av personuppgifter i lagen med vissa bestämmelser om skydd för personuppgifter vid polissamarbete och straffrättsligt samarbete inom Europeiska unionen samt i föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till dessa lagar gälla i stället för den nya lagen. Vissa bestämmelser i den nya lagen ska gälla även vid behandling av uppgifter om juridiska personer. Det ska finnas en bestämmelse som upplyser om lagens innehåll. Den nya lagen ska gälla i stället för personuppgiftslagen. I lagen ska det hänvisas till de bestämmelser i personuppgiftslagen som ska gälla vid behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. I offentlighets- och sekretesslagen ska nuvarande hänvisningar ändras till att avse den nya lagen eller vissa bestämmelser i den. I lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och revisorslagen ska nuvarande hänvisningar till lagen om medverkan i brottsutredningar justeras med anledning av att den lagen får ett Den nya skattebrottsdatalagen och de ändringar som föreslås i andra författningar ska träda i kraft . ska lagen om behand- ling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar Bestämmelsen i skattebrottsdatalagen om särskilda upplysningar om uppgiftslämnarens trovärdighet och uppgifternas riktighet i sak ska inte behöva tillämpas på uppgifter som har samlats in före ikraftträdandet av lagen. Vissa bestämmelser i lagen om särskilda upplysningar, sökning och behandling av uppgifter i brottsanmälningar och avslutade förundersökningar ska inte behöva tillämpas förrän . Äldre bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen ska gälla för uppgifter i handlingar som har omhändertagits för arkivering före ikraft- Den nya skattebrottsdatalagen kommer att ge förutsättningar för att bedriva sin brottsbekämpande verksamhet effektivt och med användning av modern teknik, som den enskildes integritet värnas. Lagen innehåller en flexibel reglering som ger möjlighet att fortlöpande utveckla och anpassa sina system för automatiserad behandling utan att det krävs ändringar i regelverket. begränsade kostnader för som ryms inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslagen medför inte några offentligfinansiella effekter. Den lagstiftning som reglerar möjligheten att behandla personuppgifter inom brottsbekämpande verksamhet ser ut på samma sätt som när verksamheten påbörjades. Lagen (1999:90) om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar utformades med den tidigare polisdatalagen (1998:622) som förebild, se propositionen Behandling av personuppgifter i skattemyndighetens brottsutredande verksamhet, m.m. (prop. 1998/99:34 s. 31 f.). har författningarna som reglerar behandlingen av personuppgifter i flera andra brottsbekämpande myndigheter genomgått en modernisering. Bland annat har en ny polisdatalag (2010:361) och en kustbevakningsdatalag (2012:145) införts. En ny lag föreslås nu införas som ersätter lagen om behandling av personuppgifter vid medverkan i brottsutredningar. Informationshantering utgör en central del i brottsbekämpande verksamhet. En väl utnyttjad informationsteknik är av stor betydelse och en förutsättning för myndighetens möjligheter att bedriva sin brottsbekämpande verksamhet på ett effektivt sätt. måste informationshanteringen ske med respekt för enskildas personliga integritet. Ett effektivt brottsbekämpande arbete förutsätter att de berörda myndigheterna har goda möjligheter att samla in, bearbeta och utbyta information av olika slag. Samarbetet mellan myndigheter har blivit allt viktigare i det brottsbekämpande och brottsutredande arbetet. För att arbetet ska bli framgångsrikt krävs att det går att dra nytta av den samlade kunskapen om brott som finns både inom den egna myndigheten och hos andra brottsbekämpande myndigheter. och regeringen har vid upprepade tillfällen understrukit vikten av ett väl fungerande samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheterna. behöver liksom andra myndigheter medverka i samverkan mellan brottsbekämpande myndigheter som grundar sig på uppdrag från regeringen. Den ökade samverkan mellan framför allt brottsbekämpande myndigheter underlättas kraftigt av att dessa myndigheters registerförfattningar stämmer överens när det gäller hur personuppgifter får behandlas och lämnas ut. Den allmänna utgångspunkten bör vara att hanteringen av personuppgifter inom det brottsbekämpande området i är enhetlig oavsett på vilken myndighet detta arbete ankommer. På det sättet blir det också enklare för myndigheterna att samarbeta i fråga om informationsteknik och på ett kostnadseffektivt sätt tillgodogöra sig de fördelar som tekniken kan ge. Lagen om behandling av personuppgifter i medverkan i brottsutredningar skiljer sig väsentligt från regleringen i de mer moderna författningar som har införts för andra brottsbekämpande myndigheter, framför allt när det gäller möjligheten att behandla personuppgifter i underrättelse-verksamhet. En ändring av lagstiftningen krävs därför för att uppnå de positiva effekter som följer av en enhetlig reglering. Lagen är också i behov av en allmän modernisering för att underlätta ett flexibelt och effektivt arbetssätt inom skattebrottsenhetens verksamhet. Dagens reglering har vissa brister som kan leda till tillämpningsproblem och är i vissa delar dåligt anpassad för ett modernt brottsbekämpande arbete. I propositionen föreslås bl.a. ändringar i 18 kap. 2 § och 35 kap. 1 och 10 §§ i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Utskottet samordnar i bilaga 3 av lagtekniska skäl ändringarna i lagrummen med de förslag till ändringar i samma lagrum och med samma ikraftträdande som finns i proposition 2016/17:91 Tullbrottsdatalag. Den senare propositionen behandlas i övrigt i betänkande 2016/17:28. har brottsbekämpande myndigheter som , , och fått nya registerförfattningar. Regeringen anser mot den ovan beskrivna bakgrunden att det finns behov av ändrade regler på området för behandlingen av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker förslaget. 2016/17:SkU29 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att tillkännage för regeringen att denna efter skattebrottsbrottslagens ikraftträdande bör utvärdera om syftena med lagen har uppfyllts. Jämför reservationen (SD). I motion 2016/17:3626 av och (båda SD) yrkandena 1–3 anförs att regeringen efter ikraftträdandet bör utvärdera lagen när det gäller dess syften att stärka och utveckla förutsättningarna för att framgångsrikt och effektivt bedriva brottsutredningar inom , att skydda enskilda från otillbörligt intrång i den personliga integriteten och att skapa goda samverkansmöjligheter mellan de brottsutredande myndigheterna. Brottsbekämpande myndigheter som , , och har fått nya registerförfattningar. Regeringen har med de förslag som behandlas här även lämnat förslag om nya regler när det gäller registerförfattning. Även har ett motsvarande behov av en moderniserad och tydlig registerförfattning, inte minst i ljuset av myndighetssamverkan mot brottslighet. Mot denna bakgrund utgår utskottet från att regeringen kommer att följa frågan om huruvida skattebrottsdatalagens syften uppfylls utan att lämnar ett tillkännagivande om detta, varför motionen avstyrks. Utskottets förslag i korthet antar utskottets förslag till lag om ändring i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) om att rätta felaktiga hänvisningar till socialförsäkringsbalken som skulle uppkomma om den föreslagna rättelsen inte antas. I regeringens proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft lämnades ett förslag att utbildningsbidraget för doktorander ska slopas fr.o.m. . enligt förslaget en ändrad lydelse av 59 kap. 13 § socialförsäkringsbalken med innebörden att nuvarande punkt 10 tas bort och att de efterföljande punkterna 11–13 numreras om till 10–12. antog lagförslaget med ikraftträdande (SFS 2017:277). I 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229) finns en hänvisning till 59 kap. 13 § 10, 12 och 13 socialförsäkringsbalken. Eftersom det ska ske en omnumrering av punkterna i 59 kap. 13 § socialförsäkringsbalken kommer hänvisningen i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen att bli missvisande efter . Hänvisningen i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen bör därför ändras. Utskottet föreslår i enlighet med 9 kap. 16 § riksdagsordningen (RO) att genom att anta utskottets förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen ändrar 67 kap. 6 § enligt den lydelse som utskottet föreslår i bilagan. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utvärdering av skattebrottsdatalagen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3626 av och (båda SD) yrkandena 1–3. Utbytet av information mellan brottsutredande myndigheter är en viktig fråga för att man effektivt ska kunna beivra organiserad brottslighet, eftersom många brottslingar verkar i olika sammanhang som hanteras av olika brottsbekämpande myndigheter. Utredningen av primära skattebrott, eller sekundära brott, får inte hämmas av att myndigheterna ska tvingas avstå informationsutbyte av sekretesskäl eller av skäl som skydd av misstänkt inblandades personliga integritet. Enskildas personliga integritet måste skyddas mot offentlighet under pågående utredning genom att utredningen är sekretessbelagd, men de utredande instanserna måste kunna dela relevant information på ett effektivt sätt. Den personliga integriteten bör skyddas så långt det är rimligt utifrån detta perspektiv, men en värdering måste också göras med utgångspunkt från vad som ska komma i första hand: integritetsskyddet för människor som på goda grunder är föremål för brottsutredningar eller förmågan att beivra brottslig verksamhet. Detta perspektiv belyses inte alls i regeringens proposition, vilket är anmärkningsvärt då brottsbekämpning går ut på att skydda samhället mot brottslingar. Regeringen resonerar visserligen kring ändamålsfrågan i propositionen men förlorar alltför ofta fokuset på den viktigaste frågan, dvs. brottsutredandets behov av informationshantering. Vi anser därför att risken för att lagen inte uppfyller sitt huvudsyfte, nämligen att skapa förutsättningar för en effektiv brottsbekämpning, är uppenbar. En annan aspekt på integritetsfrågorna är att man ska anses oskyldig till dess att man är dömd. Det är en viktig princip, och därför är frågan om sekretess för alla handlingar där personuppgifter förekommer i en brottsutredning central, i varje fall fram till dess att en dom i ärendet har vunnit laga kraft. Medier eller andra aktörer, bortsett från de misstänkta själva, ska RESERVATION 2016/17:SkU29 inte ha tillgång till något material i brottsutredningar som omfattar personuppgifter, i varje fall inte fram till dess att åtal väcks. Skulle det visa sig att oskyldiga har drabbats av ett oskäligt intrång i den personliga integriteten på grund av brister i hanteringen bör det finnas möjlighet att få dels upprättelse, dels ett skadestånd som svarar mot den skada som personen har åsamkats. Dessa frågor hanteras men bör också vara föremål för uppföljning, för att det ska gå att avgöra om detta skydd behöver stärkas ytterligare. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:89 Proposition 2016/17:89 Skattebrottsdatalag: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till skattebrottsdatalag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisorslagen (2001:883). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2016/17:3626 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter ikraftträdandet utvärdera lagen när det gäller dess huvudsyfte, att stärka och utveckla förutsättningar för att framgångsrikt och effektivt bedriva brottsutredningar inom , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter ikraftträdandet utvärdera lagen när det gäller dess andra syfte, att skydda enskilda från otillbörligt intrång i den personliga integriteten, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att efter ikraftträdandet utvärdera lagen när det gäller dess syfte att skapa goda samverkansmöjligheter mellan de brottsutredande myndigheterna och tillkännager detta för regeringen. Proposition 2016/17:91 Proposition 2016/17:91 Tullbrottsdatalag: 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 antar utskottets förslag till lag om ändring i 67 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229). REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG