bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — behandlade utskottet motioner om bio- och naturgas (bet. 2015/16:NU10), varav några yrkanden överensstämmer med de nu aktuella. Utskottet anförde bl.a. följande: Jämfört med situationen i många andra europeiska länder har naturgas en begränsad betydelse som energikälla i . Det svenska gasstamnätet har dessutom en utsträckning som är begränsad till de sydvästra delarna av landet, och staten har överlåtit till den kommersiella aktören Swedegas att svara för drift och underhåll av nätet. Därutöver är det upp till Swedegas att – inom ramen för gällande regler och på basis av en bedömning av de ekonomiska förutsättningarna – ta eventuella beslut om att investera i en utbyggnad av gasstamnätet. Utskottet konstaterar att det tycks saknas ekonomiska förutsättningar för en sådan utbyggnad, och utskottet ser bl.a. av det skälet ingen anledning för att uttala sig i frågan i linje med vad som efterfrågas. När det gäller förslag som på olika sätt gäller satsningar på produktion, distribution, lagring och användning av biogas är utskottets övergripande uppfattning densamma som den utskottet framförde i samband med motionsbehandlingen , dvs. att biogas är en intressant förnybar energikälla som kan användas både som transportbränsle och för produktion av el och värme. Utskottet påminner också om att den nuvarande regeringen, i likhet med den förra, har aviserat att den även fortsättningsvis kommer att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Utöver detta noterar utskottet att det har tagits fram en branschinitierad nationell biogasstrategi som kan fungera som ett värdefullt underlag i fortsatta överväganden om biogasens framtida utveckling i . Avslutningsvis vill utskottet framhålla biogasens roll som ett betydelsefullt hållbart alternativ till dagens dominerande fossila fordonsbränslen. I linje med bestämmelserna i om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) kommer att ta fram ett handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och den utbyggnad av den tillhörande infrastrukturen som kan bli nödvändig. Det svenska naturgasnätet består av transmissionsledning och distributionsledning. I de regioner där distributionssystemen har byggts ut, som i , längs , i och i , är användningen av biogas mer utbredd än i resten av landet. Eftersom naturgas och biogas är energigaser med mycket lika egenskaper samdistribueras de i den existerande gasinfrastrukturen. Transport av flytande gas via lastbilar och tåg kan också medge sådan samdistribution. I utskottets betänkande 2014/15:NU9 refererades bl.a. Swedegas tekniska chef som ansåg att det saknades marknadsförutsättningar för att bygga ut gasstamnätet till jordbruksintensiva regioner som t.ex. och , i enlighet med vad som även då efterfrågades i en motion. Underlaget av gasnätskunder (t.ex. biogasproducenter eller tyngre basindustri som kan efterfråga biogas och naturgas) ansågs vara för litet för att en sådan utbyggnad kunde anses vara ekonomiskt försvarbar. Däremot sågs vissa möjligheter i att investera i regionala gasnät, och intresset ansågs växa för LNG inklusive nödvändiga infrastruktursatsningar. Nationellt handlingsprogram för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen EU:s direktiv om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) syftar till att minimera transporternas oljeberoende och minska deras inverkan på miljön. Direktivet ställer krav på att varje medlemsstat ska anta ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen. Handlingsprogrammet ska bl.a. innehålla nationella mål för utbyggnaden av tankstationer för LNG och för komprimerad naturgas (compressed natural gas, CNG). Om medlemsstaterna väljer det kan även tankstationer för vätgas inkluderas. beslutade regeringen om nationella handlingsprogram som sedan överlämnades till kommissionen. Vätgas används bl.a. som råvara inom kemisk industri och inom oljeraffinaderier. Vätgas kan också används som drivmedel. Ytterligare ett användningsområde för vätgas är i bränsleceller. I en bränslecell omvandlas vätgasens kemiska energi till elektricitet och värme. beslutade att finansiera ett fyraårigt forskningsprojekt om sammanlagt som bl.a. syftar till att undersöka möjligheterna att kunna ersätta kol och koks med vätgas i den svenska järn- och stålindustrin. står för och de tre initiativtagarna för . presenterade Tillväxtanalys en studie över hur vätgas har utvecklats som energibärare i några länder (Vätgas kan bli stort – Men hur ska den framställas och vem är användaren? Svar direkt 2016:27). I studien slås det fast att vätgas kan bli en allt viktigare energibärare i . Inte minst om projekt som syftar till att ersätta kol med vätgas i stålproduktion blir framgångsrika. Vätgas kan också komma att växa inom andra områden. Detta gäller inte minst i kombination med bränsleceller som reservkraft. Många fordonstillverkare ser bränsleceller med vätgas som ett komplement till den pågående elektrifieringen av transportsektorn. meddelade och Preem att de har tecknat en avsiktsförklaring om att undersöka möjligheterna att använda klimatsmart vätgas i tillverkningen av biodrivmedel i stor skala för den svenska marknaden. Företagen kommer även att se över möjligheten att producera vätgas genom att utnyttja vatten- och vindkraft. I regeringens vårbudget 2015 aviserades ett stöd till lokala klimatinvesteringar, kallat Klimatklivet. Satsningen ingår också i den budget som har beslutat om . har delats ut i stöd till lokala klimatinvesteringar, och kommer ytterligare att fördelas . Bland projekt som har beviljats stöd finns förbehandlingsanläggningar för matavfall, uppförande av lantbruksbaserad biogasproduktion samt gastankstationer. Av den beskrivning av läget i arbetet med Klimatklivet som presenterade framgår att åtgärder för produktion av biogas ger störst beräknad utsläppsminskning på koldioxid . De biogasanläggningar som fått stöd från Klimatklivet beräknas öka produktionen av biogas med i . Utskottet ser positivt på att biogas får en större roll i den svenska energimixen. I likhet med vad utskottet anförde konstaterar utskottet återigen att biogas är en mångsidig förnybar energikälla som kan användas både som drivmedel och för produktion av el och värme. Utskottet vill också återupprepa att såväl den nuvarande som den förra regeringen har agerat för att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Utskottet ser mot denna bakgrund inga skäl för att bifalla de förslag om biogas som finns i de aktuella motionerna. Motionerna 2016/17:2723 (M) och 2016/17:1772 (SD) avstyrks således i de aktuella delarna. Beträffande förslagen i motion 2016/17:1772 (SD) om en utbyggnad av det svenska stamnätet för gas och i motion 2016/17:3393 (KD) om en förbättrad gasinfrastruktur hänvisas till det som utskottet anfördes när förslag på detta tema bereddes. Utskottet anser således fortfarande att det saknas skäl för att uttala sig till förmån för en sådan utbyggnad, och motionerna avstyrks därför i de aktuella delarna. När det avslutningsvis gäller satsningar på vätgas vill utskottet i första hand påminna om den satsning när det gäller forskning och utveckling (FoU) som finansierar för att om möjligt använda vätgas i stället för kol och koks i stålindustrin. Andra FoU-satsningar på temat vätgas kan säkerligen också motiveras framgent. Utskottet noterar också med intresse att och Preem har tecknat en avsiktsförklaring om en satsning på vätgas. Utskottet uppfattar emellertid inte något påtagligt behov av en särskild strategi för utvecklingen på vätgasområdet i . Motion 2016/17:1772 (SD) avstyrks således även i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om energieffektivisering. Utskottet hänvisar bl.a. till flera pågående processer med anknytning till frågor om energieffektivisering, däribland remissbehandling av förslag från . Jämför reservationerna 19 (SD), 20 (C), 21 (V) och 22 (KD). I kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om energieffektivisering (yrkande 36). Motionärerna anser att energieffektivisering har en betydande potential inom både transport, industri och den offentliga sektorn, vilket måste utnyttjas. Det är ofta samhällsekonomiskt lönsamt, eftersom många åtgärder kan genomföras till ett lägre pris än vad ny energiproduktion skulle ha kostat. Dessutom är miljöeffekten större när utsläpp minskas till följd av ett lägre energibehov än när det sker via renare framställning. Ur ett resurs- och konkurrensperspektiv är det en självklarhet att använda resurserna på ett så effektivt sätt som möjligt – den som ligger i framkant har därmed en konkurrensfördel. Motionärerna påpekar att för den elintensiva svenska basindustrin är energieffektivisering av stor betydelse med potential för betydande kostnadsbesparingar. Genom att använda mindre energi per producerad enhet stärks industrins konkurrenskraft. Energieffektiviseringen går alltför långsamt, slås det fast i motion 2016/17:2416 av (SD). Motionären anser att processen kan underlättas om det införs ett särskilt energisparlån med fokus på de smutsigaste kilowattimmarna. Motionären menar att finansiering av viktiga klimatinvesteringar genom energieffektiviseringslån kan skapa både fler arbetstillfällen och energieffektiva bostäder och föreslår därför att ska uttala sig till förmån för energieffektiviserings- och energisparlån (yrkande 1). Utöver tillförseln av förnybar energi behövs ett ökat fokus på energieffektiviseringar vid användningen, anförs det i partimotion 2016/17:821 av m.fl. En övergång till el från andra energibärare innebär oftast en stor energieffektivisering, men är den effektivaste kilowattimmen den som aldrig används. Det tidigare stödet till industrin för effektiviseringar har, enligt motionärerna, varit viktigt, men de anser att det behövs nya grepp och marknadsbaserade styrmedel som ger ökad flexibilitet och minskade effekttoppar (yrkande 23). Vedeldning tillför samhället stora positiva värden, sägs det i motion 2016/17:1981 av och (båda C). Vedeldning innebär dock även problem kopplade bl.a. till olika typer av utsläpp, och motionärerna anser därför att det är angeläget att skärpa kraven på eldningsutrustningen. De påpekar att bl.a. och har argumenterat starkt för att ska införa kraven i EU:s ekodesigndirektiv snabbare än vad direktivet kräver. Enligt direktivet ska nya bestämmelser vara införda för pannor och 2022 för rumsvärmare (kaminer). Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska ställa sig bakom önskemålet om ett tidigareläggande av de aktuella kraven i ekodesigndirektivet (yrkande 1). Det är både möjligt och nödvändigt att ställa om till en mer effektiv energianvändning, sägs det i kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V). Genom ny teknik och energibesparing kan göra betydande energieffektiviseringar. Hur omfattande utbyggnaden av förnybara energikällor behöver vara beror på hur stora energibesparingar och energieffektiviseringar som kan göras i samhället. Motionärerna redovisar att s.k. vita certifikat är ett styrmedel där staten sätter ett obligatoriskt mål för energibesparingar. Staten identifierar de parter som kommer att vara skyldiga att uppnå målet, vilka åtgärder för energieffektivisering som kommer att ingå, hur de genomförda åtgärderna och deras besparingar ska mätas och verifieras m.m. Dessutom beslutar staten om hur handel med certifikat ska bedrivas. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till med förslag på utformning av vita certifikat (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) konstateras det att regeringen ska fördela för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus samt införa ett stöd för förnyelse av utomhusmiljön. anser att subventioner är fel väg att gå. Trots vissa invändningar anser motionärerna att det kan finnas skäl för staten att medverka till att sänka kostnaderna för sådana energieffektiviseringar som inte är tydligt företagsekonomiskt lönsamma på kort sikt. Motionärerna anser att den tyska modellen med energisparlån bör studeras närmare och begär därför ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 44). Modellen innebär i korthet att staten tillhandahåller förmånliga energisparlån till fastighetsägare för energiinvesteringar i bostäder. behandlade utskottet motionsyrkanden om energieffektivisering, varav flera var likalydande med de nu aktuella (bet. 2015/16:NU10). I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: Det råder en bred politisk enighet om att en effektiv användning av energi inom alla samhällssektorer är av godo. Ofta finns betydande både samhälls- och företagsekonomiska fördelar med en klok energianvändning. Med hänvisning till denna inställning anser utskottet inte att det finns skäl för att göra några allmänna uttalanden om vikten av fortsatta energieffektiviseringsinsatser [...]. När det gäller förslagen […] om att införa någon form av statligt finansierade energispar- eller energieffektiviseringslån inom bostadssektorn konstaterar utskottet att och har redovisat tveksamheter inför en sådan lösning. De båda myndigheterna kommer dock under innevarande år att komplettera det refererade underlaget med bl.a. samhällsekonomiska analyser av relevanta styrmedel på området. Innan denna komplettering är genomförd och regeringen har tagit ställning till det uppdaterade underlaget anser utskottet inte att bör vidta några åtgärder med anledning av vad som efterfrågas i dessa motioner. Mål för en effektivare energianvändning beslutade om följande två mål för effektivare energianvändning: – Ett mål till 2020 som uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . – Ett mål till 2016 om att åstadkomma en energibesparing i fråga om slutanvänd energi till 2016 om av det årliga genomsnittet för perioden –2005. I skrivelsen Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87) gjorde regeringen bedömningen att målet om energieffektivisering uppnås med befintliga styrmedel och åtgärder. Måluppfyllelsen anses visserligen vara svårbedömd, men effekterna av befintliga styrmedel och de åtgärder som har beslutats förväntades sammantaget leda till att målet uppnås. Regeringen har tidigare angivit att besparingen i fråga om slutanvänd energi beräknas uppgå till motsvarande jämfört med basåren. kommer således att överträffa detta mål med marginal. I den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier konstateras det att det är gynnsamt för såväl hushåll och företag som för det svenska elsystemet med en effektiv användning av el och annan energi. Att minska elanvändningen är klokt för det enskilda hushållet, och det bidrar till företagens konkurrenskraft. En effektivisering, framför allt vad gäller effekt, är särskilt viktigt för att möta de framtida utmaningarna för det svenska elsystemet. I arbetet med energieffektivisering ska faktorer som befolkningsökning, utökad industriproduktion och en växande ekonomi beaktas. I överenskommelsen anges det att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande det tidigare Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE), bör införas givet att man kan hitta ansvarsfull finansiering. Därutöver bör en utredning tillsättas för att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Vidare slogs det fast att det ska tas fram ett mål för energieffektivisering för och beslutas . meddelades att de fem partier som står bakom energiöverenskommelsen hade enats om följande mål: • ska 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till BNP. • ska ges i uppdrag att tillsammans med olika branscher formulera sektorsstrategier för energieffektivisering. Målet för energieffektivisering, och sättet att beräkna det, ligger i linje med EU:s ambition om minskad absolut energianvändning till 2030 samt är i linje med att EU kommer att använda 2005 som basår för sina beräkningar. De fem partierna bakom överenskommelsen konstaterar att målet om effektivare energianvändning är högt satt. Bedömningen är att målet kan nås genom att genomföra de åtgärder som finns i ramöverenskommelsen om energi, vidta åtgärder i samt genom beslut på EU-nivå. trädde EU:s s.k. energieffektiviseringsdirektiv (EED) i kraft. I direktivet ställs krav på medlemsstaterna att sätta ett vägledande, nationellt mål för energieffektivisering som bidrar till EU:s mål om 20 procents energieffektivisering till 2020. Utöver EED syftar direktiven om ekodesign och energimärkning till att stärka incitamenten för resurseffektiva energirelaterade produkter på marknaden. Direktivet om byggnaders energiprestanda innefattar också bestämmelser som ska bidra till en effektivare användning av energi. Frågor som gäller bestämmelser om byggnaders utformning, inklusive de som har koppling till byggnaders energiprestanda, bereds av civilutskottet. presenterade kommissionen ett meddelande om energieffektivitet, om hur energieffektivitet kan trygga energiförsörjningen och om 2030-ramen för klimat- och energipolitiken (KOM(2014) 520). tog ställning till förslaget och kom överens om en ram för EU:s klimatmål . Det beslutades bl.a. att energieffektiviteten ska öka med . Målet är vägledande och ska ses över , med ambitionen att nå ett mål om på EU-nivå. Inom ramen för arbetet med EU:s energiunion ser kommissionen över all lagstiftning som gäller energieffektivitet. föreslog kommissionen att ambitionsnivån för EU:s mål för energieffektivisering höjs från energitillförsel 2030 jämfört med prognosen, samt att målet görs bindande på EU-nivå. Vidare föreslogs ändringar i EED och direktivet för byggnaders energiprestanda som anpassar lagstiftningen till 2030-ramverket och energiunionen. Därtill föreslogs ändringar som syftar till att förenkla bestämmelserna och underlätta genomförande på nationell nivå. Det maltesiska ordförandeskapet i prioriterar energieffektiviseringsförslagen och har påbörjat en förhandling om dessa i rådsarbetsgruppen för energi. Målsättningen är att nå en överenskommelse vid rådsmötet . I sammanhanget bör nämnas att har framfört ståndpunkten att onödig administrativ börda ska undvikas och att lagstiftningen ska vara proportionerlig i förhållande till sitt syfte och inte får riskera att bli kontraproduktiv. Det gäller exempelvis förslag om krav på individuell mätning och debitering som riskerar att minska incitament för fastighetsägare att genomföra tekniska åtgärder för energieffektivisering. Industrins energianvändning och PFE Programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE) syftade till effektivare energianvändning i energiintensiva företag och genomfördes –2014. Programmet gav energiintensiva industriföretag som använder el i tillverkningsprocessen möjlighet att delta i ett program för energieffektivisering i utbyte mot befrielse från energiskatt på el. Programmets utformning ifrågasattes emellertid av EU ur ett statsstödsperspektiv och avslutades i och med att den senaste femårsperioden tog slut. Som har redovisats ovan omfattar den energiöverenskommelse som fem partier har slutit att ett särskilt energieffektiviseringsprogram för den elintensiva svenska industrin, motsvarande PFE, bör införas under förutsättning att man kan hitta en ansvarsfull finansiering. Nationell strategi för energieffektiviserande renovering och energisparlån Enligt artikel 4 i EED ska medlemsstaterna fastställa en långsiktig strategi för att få till stånd investeringar i renovering av det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader, både offentliga och privata. presenterade och den gemensamma rapporten till utvecklad nationell strategi för energieffektiviserande renovering – Utredning av två styrmedel 2015. Utredningens övergripande slutsats var att kreditgarantier och statligt finansierade lån med nuvarande marknadsförutsättningar endast kan bidra marginellt till att öka renoveringstakten. beslutade regeringen emellertid om direktiv för att utreda förutsättningarna för att införa statliga energisparlån i (dir. 2016:68). Utredaren tidigare generaldirektören delredovisade sitt uppdrag i en rapport i vilken förutsättningarna för och behoven av ett statligt energisparlån beskrivs. ska utredningsuppdraget slutredovisas och då innehålla förslag på hur ett statligt lån ska utformas, vilken organisation som ska administrera lånen och vilken typ av byggnadsprojekt som kan få ta del av dem. Mot bakgrund av bestämmelser i artikel 7 i EED har på regeringens uppdrag utrett behovet av att införa ett kvotpliktssystem för energieffektivitet (s.k. vita certifikat). Uppdraget redovisades i rapporten på vita certifikat – mot bakgrund av nya förutsättningar och erfarenheter (ER 2015:11). Ovan har redovisats att energiöverenskommelsen omfattar ett förslag om att det ska tillsättas en utredning som bl.a. ska utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering. Utredningen bör undersöka vilka ekonomiska och andra styrmedel, exempelvis vita certifikat, som är effektivast för att öka effektiviseringen både ur energi- och effekthänseende. Underlag till den svenska handlingsplanen för energieffektivisering Enligt EED ska medlemsstaterna lämna en nationell handlingsplan för energieffektivisering till kommissionen. I regleringsbrevet fick i uppdrag att ta fram underlag till fjärde nationella handlingsplan. redovisade till fjärde nationella handlingsplan för energieffektivisering. Av rapporten framgår bl.a. att med mycket god marginal nådde målet om en energieffektivisering motsvarande . Av underlaget framgår det att måluppfyllelsen uppgick till . har regeringens uppdrag att hjälpa små och medelstora företag att effektivisera sin energianvändning. Finansieringen kommer från den europeiska regionala utvecklingsfonden. Programmet pågår till 2020 och omfattar totalt . har bl.a. beviljat stöd till energikartläggning, bildat nätverk för energieffektivisering och stöttat kommunala energi- och klimatcoacher. Tidigarelagt införande av vissa krav i ekodesigndirektivet I motion 2016/17:1981 (C) omnämns genomförandet av ekodesigndirektivet med koppling till vedeldning. Det finns ekodesignkrav för fastbränsledrivna rumsvärmare som börjar gälla 2022. införs krav på energimärkning på alla rumsvärmare som omfattas av lagkraven. har haft regeringens uppdrag att utreda förutsättningarna för att tidigarelägga införandet av dessa krav i . redovisade uppdraget och drog då slutsatsen att det fanns juridiska hinder för att tidigarelägga kraven (Småskalig vedeldning – Återrapporteringskrav om tidigareläggande av ekodesign, Rapport 2016:6). har dock gjort en annan bedömning och i ett yttrande med anledning av framfört uppfattningen att krav motsvarande ekodesign borde införas så fort som möjligt. För att kunna tidigarelägga kraven har förordat en fördjupad utredning som bl.a. ska klargöra hur kraven kan utformas för att överbrygga de juridiska hinder som har identifierat. Någon sådan utredning har emellertid ännu inte tillsatts. I likhet med vad som sägs i flera av de aktuella motionerna delar utskottet uppfattningen att energi bör användas på ett klokt sätt. En effektivare energianvändning och hushållning med energi är därför viktiga delar i energipolitiken. Det pågår flera olika processer som har anknytning till energieffektivisering.