bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — avslog dock regeringens förslag i denna del. Vi anser att behovet av att förenkla reglerna och förkorta tiden till byggstart kvarstår och gör att förslagen bör genomföras. Det ankommer på regeringen att återkomma till med nödvändiga lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Överklaganderegler, punkt 4 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 7, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 10, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkandena 2–4, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 16, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 20, 26 och 27, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 14–17 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:494 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1120 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 2, 2015/16:1350 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 5 och 6, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:785 av (SD), 2016/17:976 av m.fl. (S), 2016/17:1094 av (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:2413 av (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2968 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 11 och 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 8. Utvecklingen vad gäller efterfrågan på nya bostäder understryker behovet att underlätta och påskynda bostadsbyggnadsprocessen i alla led. Som utskottet redovisat i sitt ställningstagande gäller nya regler som innebär att beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser överklagas direkt till mark- och miljödomstolen i första instans. Vi delar utskottets bedömning att de motionsyrkanden som härigenom blivit tillgodosedda bör avslås. Vi anser dock att det finns goda skäl att helt ta bort från instanskedjan även för överklagade beslut om bygglov. Detsamma bör enligt vår mening kunna gälla för beslut om övriga lov, förhandsbesked och tillsynsärenden. En sådan ordning skulle innebära en enhetlig instanskedja för beslut om detaljplan, områdesbestämmelser, lov, förhandsbesked och tillsyn som skulle kunna ge förutsättningar för att i ett betydande antal ärenden väsentligt begränsa tiden fram till att ett beslut får laga kraft. När frågan om att helt ta bort som överklagandeinstans senast behandlades i utskottet (2015/16:CU16) konstaterades att reformen krävde ytterligare utredning, men att regeringen klargjort att man var beredd till fortsatta överväganden i frågan. Några sådana överväganden har dock inte kommit till stånd. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att åstadkomma detta. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Privat initiativrätt till detaljplan, punkt 5 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 8, 2015/16:1992 av och (båda KD), 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 12, 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2413 av (SD) yrkande 1. Utskottet konstaterade i sitt tillkännagivande till regeringen att det finns skäl att överväga möjligheten att införa en rätt till privata initiativ vid detaljplaneläggning i den svenska plan- och bygglagstiftningen. Utskottet framhöll att utgångspunkten för övervägandena bör vara att utforma förslag till regler som med ett bibehållande av grunderna i det kommunala planmonopolet ger större möjlighet för en exploatör att initiera ett planeringsarbete eller att själv bidra till att en plan tas fram som sedan kan prövas och genomföras i vanlig ordning. har problemen med att tillräckligt snabbt genomföra planläggningen av mark som ansetts vara lämplig för exploatering ofta pekats ut som en av huvudorsakerna till ett otillräckligt bostadsbyggande. Mot den bakgrunden är det ett steg i rätt riktning att regeringen har följt utskottets tillkännagivande om att låta utreda frågan om privat initiativrätt till detaljplaner. Med anledning av den akuta bostadsbrist som råder i många av landets tillväxtregioner anser vi dock att regeringen måste påskynda utredningsarbetet och möjligt återkomma till med lagstiftning i frågan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Kortare handläggningstider, punkt 6 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 10, 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 2, 2015/16:2161 av m.fl. (S), 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 5, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 39, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 13 och 18 samt 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 2. Vi kan konstatera att regeringen har gett i uppdrag att utvärdera hur byggnadsnämnderna tillämpar reglerna i PBL om att ärenden om bygglov ska handläggas och att uppdraget också omfattar frågan om att avgiften ska reduceras om tidsfristen inte följs. Enligt vår mening bör det kopplas en sanktion till långsam handläggning både när det gäller anmälningsärenden och ärenden om lov och förhandsbesked. Vi anser således att regeringen bör ta nödvändiga initiativ för att införa en ordning där anmälnings- och bygglovsavgiften reduceras om handläggningen inte avslutas inom föreskriven tid. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden, punkt 7 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 17, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 28–30 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 25. I propositionen 2013/14:126 En enklare planprocess föreslog alliansregeringen att de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter skulle upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Planbestämmelser om utformningen av t.ex. byggnader blir snabbt inaktuella. Genom att planbestämmelserna upphör att gälla ökar flexibiliteten för såväl kommuner som aktörer i byggbranschen och man kan gå direkt på bygglov. Vi välkomnar att frågan om vad som ska få regleras i en detaljplan nu utreds, men de förslag som utredaren kan komma att lägga fram kan inte omfatta befintliga detaljplaner. Vi anser därför att det fortfarande finns starka skäl att genomföra alliansregeringens förslag i proposition 2013/14:126. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ till en lagändring i enlighet med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillsynsbestämmelser i , punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 23. Jag anser att kommunernas arbete med att motverka olovligt boende, exempelvis i källarutrymmen eller industrifastigheter, bör förbättras. Arbetet är eftersatt, bl.a. på grund av att tillsynsbestämmelserna i är snävare än liknande bestämmelser i exempelvis . Jag anser därför att regeringen bör se över i syfte att effektivisera tillsynen avseende olovliga boenden. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planering för hållbara städer, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 16 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 25 och 2015/16:538 av (FP) yrkandena 1–3, 2015/16:1440 av (S), 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15, 2015/16:3237 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 51, 2016/17:953 av och (båda S), 2016/17:3020 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20 samt 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 44. Vi anser liksom utskottet att bestämmelserna i utgör en bra grund när kommunerna ska ta ställning till klimatrelaterade frågor i den fysiska planeringen på olika nivåer. Vi välkomnar också att i sitt betänkande En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59) föreslår en ny lag om regional planering som ska bidra till att kraven på hållbar utveckling bättre tillgodoses. Vi vill framhålla vikten av att framtida bostäder bör byggas så energieffektivt som möjligt. På så sätt beaktas miljöintresset och städernas hållbarhet för framtida generationer. Dessutom minskar boendekostnaderna. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ för att detta ska uppnås. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planering för hållbara städer, punkt 9 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:538 av (FP) yrkandena 1–3, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 15, 2015/16:3237 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 51, 2016/17:3020 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 20 samt 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 44 och 2015/16:1440 av (S), 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 16, 2016/17:953 av och (båda S) och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 25. Den stora inflyttningen till städer och tätorter i ställer krav på en god samhällsplanering i fråga om miljö och hållbar utveckling, kollektivtrafik, bostadsbyggande samt och kommersiell service. Vi anser att det är angeläget att de gröna miljöernas betydelse för miljön och folkhälsan uppmärksammas och tillvaratas i stadsplaneringen. Vi anser också att det är viktigt att bygga energisnåla hus och att göra de hus som redan finns mer energieffektiva. Varje materialslag ska nyttjas optimalt med hänsyn tagen till dess miljöpåverkan och funktion. Det leder till minskad klimatpåverkan. Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder för att uppnå detta. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Markanvisningsfrågor, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2019 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 15 och 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 42. Bostadsbristen är påtaglig i hela landet och studenter som behöver en bostad på studieorten är särskilt utsatta. Konsekvensen av att studenter tvingas avstå från den utbildning de kommit in på kan i förlängningen få allvarlig påverkan på arbetsmarknaden. Vi föreslår därför att markanvisningar ska prioritera byggande av studentbostäder. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Markanvisningsfrågor, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 2, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 42 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 15. Bostadsbrist driver upp priserna på mark. Det har fått till följd att byggherrar som av kommunen har fått tillgång till planlagd mark i syfte att bygga på den, låter bli att bygga eftersom man förväntar sig fortsatt stigande markpriser och högre avkastning på sin investering längre fram. Det är orimligt att byggbar mark härigenom inte blir bebyggd, trots att det finns ett stort behov. Jag anser att kommunerna därför bör ges möjlighet att i vissa fall återta en byggherres markanvisning. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygglovsbefriade åtgärder, punkt 13 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2015/16:2989 av och (båda C) yrkande 3, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 25, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2015/16:1453 av (SD), 2016/17:85 av (SD) och 2016/17:2256 av och (båda SD) yrkandena 1, 3 och 4. Vi välkomnar det arbete som pågår med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov och det uppdrag som nu har fått att undersöka ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov. Vi anser att listan över bygglovsbefriade åtgärder bör kunna utökas än mer, exempelvis genom att större komplementbyggnader tillåts. Regeringen bör således ta ytterligare initiativ på området. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bygglovsregler för näringsverksamhet på landsbygden, punkt 14 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 9, 2015/16:2989 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkandena 2 och 3, 2016/17:2602 av och (båda C) yrkandena 1 och 3, 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2016/17:2256 av och (båda SD) yrkande 2 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 6. Kravet på bygglov är redan borttaget vid uppförande av byggnader kopplade till landsbygdsföretagande och lantbruksverksamhet. Många landsbygdsföretag diversifierar dock sin verksamhet och vi menar därför att undantaget bör kunna utökas till att även gälla andra näringsverksamheter knutna till landsbygden. Vi anser att reglerna för byggande inom de areella näringarna bör ses över. Konsekvenserna av att ta bort kravet på bygglov vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar och vid inredning för djur bör övervägas. Reglerna för uppförande av ridhus bör också ses över, i syfte att förenkla för hästnäringen. Vi anser också att undantag från kravet på bygglov bör utredas för vissa andra företagslokaler på landsbygden. Det kan exempelvis handla om gårdsbutiker och lokaler för bed- and breakfast. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skydd för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse och traditionellt byggande, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 12 och 13, 2016/17:2872 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 22 och 23. har en rik byggnadstradition som förtjänar att bevaras. Historiskt förankrade byggnadsmiljöer skapar hemkänsla och trygghet för många invånare och har en positiv inverkan på turistnäringen. Vi anser därför att det är mycket angeläget att arkitektoniskt vackra och sällsynta historiska byggnader bevaras för eftervärlden. En bevarad historisk miljö bidrar både till den allmänna trivseln och till att stärka gemenskapen hos befolkningen. En förutsättning för att vårt kulturarv i den byggda miljön ska bevaras är att skyddsaspekterna tydligt kommer till uttryck såväl i lagstiftning som i det dagliga arbetet med åtgärder i den byggda miljön. Det skydd som finns för kulturhistoriska byggnader i inte tillräckligt. Vi anser därför att det finns skäl att se över vilka förändringar som krävs för att stärka skyddet. Ett sätt att värna det kulturella och estetiska arvet kan vara att införa en s.k. kulturell planering som ges stöd av staten. Det är i korthet en metod som i samhällsbyggnadsfrågor sätter fokus på att genom en medborgardialog lyfta fram den unika platsens förutsättningar och historia, det lokala kulturarvet och den omgivande bebyggelsestrukturen. Arbetet bör även vara inriktat på att skapa en social känsla och en samhörighet i det aktuella området. Vid nybyggnation i miljöer med inslag av kulturhistoriska byggnader är det viktigt att bl.a. försöka återskapa folkhemmets arkitektur i fråga om t.ex. fasadernas färg och form. Miljonprogrammets alltför dominerande påverkan på bebyggelsen i många kommuner kan på så sätt begränsas. Syftet bör vara att försöka bevara den identitet som skapas genom historiskt förankrade byggnader och att genom nybyggnation lyfta fram områdets unika geografiska och historiska förutsättningar. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Riktvärden för trafikbuller, punkt 16 – motiveringen (V) av (V). har i sin rapport (dnr 4873/2016) konstaterat att det inte är de befintliga bullergränserna som leder till att det inte byggs mer. Jag delar bedömning och anser därför att det inte finns anledning att höja riktvärdena för trafikbuller. En sådan höjning skulle enligt min mening innebära ytterligare onödiga hälsorisker för enskilda utan att det medför positiva effekter på byggandet. Jag menar i stället att arbetet med att dämpa buller vid källan behöver förstärkas. Motionerna bör därför avslås. Gemensamma byggregler, punkt 17 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 5, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 24 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 10 och 2016/17:2413 av (SD) yrkande 7. Vi ser positivt på de initiativ till en ökad harmonisering av byggreglerna i de nordiska länderna som tagits, men anser att arbetet måste ges högre prioritet och även omfatta gemensamma byggregler i hela . Ett enhetligt regelverk ger förutsättningar för att fler byggföretag bygger i och främjar konkurrens samt lägre byggpriser. Det ankommer på regeringen att ta initiativ till en harmonisering av byggreglerna. Det vi nu anfört om gemensamma byggregler bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Studentbostäder, punkt 21 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (V), (MP), Faradj Koliev (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: 2015/16:438 av (M), 2015/16:737 av (C), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 9, 2015/16:2019 av (SD) yrkande 31, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 8, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 22 och 27, 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2016/17:326 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2411 av (SD) yrkande 2, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 17 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 16 och 17. Vi anser att utgångspunkten bör vara att alla nya bostäder ska vara tillgängliga och användbara även för personer med funktionsnedsättning. Som framhållit i rapporten på tillgänglighet för studentbostäder med tidsbegränsat bygglov, skulle påverkan på byggkostnaden av att ta bort de tekniska egenskapskraven bli relativt liten i förhållande till byggkostnaden som helhet och det är även osäkert om ett borttagande av kraven skulle leda till ett utökat utbud av studentbostäder. Det måste även tas i beaktande att eventuella ytterligare anpassningar av tillgänglighetskraven inte medför någon garanti för att bostäderna kommer att bebos av studenter eftersom upplåtelseform inte regleras i PBL. Eftersom regeringen tillsatt en kommitté med uppdrag att genomföra en genomgripande översyn av byggregler m.m., vilket även omfattar tillgänglighetskraven, anser vi att det inte finns något behov av ett tillkännagivande. De aktuella motionerna avstyrks således. Cykel- och gångvägar, punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 46. Regelverket om förändring eller upphävande av tomtindelning bygger på en avvägning mellan olika intressen. Tomtägarens önskemål om justering av tomtgränser kan i vissa fall hamna i konflikt med behovet av t.ex. infrastruktur. Särskilt i de större städerna kan konkurrensen mellan olika intressen vara mycket hård när det gäller användning av markutrymmet. Dagens lagstiftning och dess förarbeten uppmärksammar denna aspekt när det gäller vägar. Däremot är regelverket mer otydligt när det gäller vikten av att beakta behovet av gång- och cykelvägar, för vilka ansvaret kan åvila både offentliga och privata aktörer. I många fall kan reservat för framtida vägar eller gång- och cykelstråk vara lika viktiga att uppmärksamma som den redan befintliga infrastrukturen. Jag anser att den formella samrådskretsen vid ärenden som gäller ändring av tomtindelning alltid ska omfatta berörda myndigheter och kommuner om ändringen kan komma att påverka infrastruktur, inklusive gång- och cykelvägar. Jag anser även att det förenklade förfarandet inte bör användas om en förändrad tomtindelning m.m. innebär att utrymmet för vägar, inklusive gång- och cykelvägar, påverkas negativt. Det är viktigt att behovet av gång- och cykelvägar respektive behovet av vägar för motortrafik beaktas på ett likvärdigt sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. byggregler för energihushållning, punkt 23 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 36 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2015/16:726 av (MP), 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 17–20, 2016/17:2416 av (SD) yrkandena 2–4 och 2016/17:3271 av (KD) yrkandena 1 och 2. Vi anser att incitamentsstrukturen för energieffektiviserande åtgärder bör undersökas. Detta mot bakgrund av att det finns många studier, både nationella och internationella, som visar att energieffektiviseringsåtgärder genomförs i lägre omfattning än vad som är privat- och företagsekonomiskt lönsamt. En utredning bör avse om och hur incitamentsstrukturen för inblandade aktörer kan förbättras, exempelvis genom att se över s.k. delade incitament. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Serietillverkade hus, punkt 25 (M, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2790 av m.fl. (FP) yrkande 4,