bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — avslår motionsyrkanden om förnybar energi, ökad torvbrytning och utsläppsrätter för torvbrytning. Jämför reservationerna 21 (C) och 22 (SD). Arbetet för att göra fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter framhålls i partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 3. har målsättningen varit ett förnybart energisystem inom en generation som ett mål på vägen till 2050-målet. Motionärerna anser nu att detta mål ska tidsättas för att tydliggöra ambitionerna och för att öka sannolikheten att når tvågradersmålet och kan vara den kraft i den globala omställningen som vi varit. bör därför bli fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och uppnå förnybart energisystem till 2040. Enligt kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 28 bör förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark utredas. Torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle då den nybildas kontinuerligt. klassas torven i som förnybar vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter då EU klassar torven som fossil energi. Det vore eftersträvansvärt att reducera import av fossila bränslen genom torveldning. Vidare yrkas i motionen att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU ETS (yrkande 29). Regeringen ska inom EU verka för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. slöts en ramöverenskommelse om energi mellan fem av partier: , , , och . Ramöverenskommelsen har legat till grund för de förslag och bedömningar som senare har lämnats av i betänkandet Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). lämnade bl.a. förslag om energipolitiska mål som bl.a. innebär att målet till 2040 ska vara förnybar elproduktion. Det är ett mål, inte ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft, och det innebär inte heller en stängning av kärnkraft med politiska beslut. Dessutom ska enligt förslaget 2030 ha effektivare energianvändning jämfört med . Målet uttrycks i termer av tillförd energi i relation till bruttonationalprodukten (BNP). bedömer att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. Enligt uppgift från är betänkande under beredning. En proposition kommer att lämnas till tidigast . har avrapporterat ett uppdrag från regeringen om att analysera och redovisa den svenska torvutvinningens klimat- och miljöpåverkan, särskilt med avseende på miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker, samt att föreslå hur torvutvinningens negativa inverkan på måluppfyllelsen kan minska (Torvutvinningens och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan, skr. NV-06808-15, ). anser bl.a. att lokaliseringsprövningen av torvtäkter bör innefatta klimataspekter i högre grad än och att alla husbehovstäkter av torv bör vara anmälningspliktiga. konstaterar också att användning av torv påverkar klimatet och i klimathänseende är jämförbart med fossila bränslen som stenkol och olja. Styrmedel som innebär subvention av torv – befrielse från energiskatt och rätt till elcertifikat – bör därför avvecklas. Skrivelsen bereds inom . När det gäller elcertifikat behandlas dock den delen i propositionen Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179). Några förändringar när det gäller hanteringen av torv i elcertifikatssystemet föreslås inte i propositionen. Enligt pågår inte något arbete vad gäller ändring av regler för utsläppsrätter för torvproduktion. Enligt regeringens proposition En samlad torvprövning (prop. 2015/16:178, bet. 2016/17:NU7, rskr. 2016/17:18) tas koncessionsrätten för energitorv bort. Därigenom får fastighetsägaren möjlighet att avgöra om energitorv ska utvinnas på fastigheten och vem som ska utvinna torven. Vidare ska all täktverksamhet prövas enligt samma lagstiftning och instansordning så att en enhetlig, mer rättssäker och effektiv tillståndsprövning uppnås. Prövningen av överklagade beslut om energitorvtäkter flyttas från regeringen till mark- och miljödomstolarna. Detta för att göra tillståndsprövningen mer enhetlig, rättssäker och effektiv. Lagändringarna trädde i kraft . Miljömålsberedningen bedömer i sitt delbetänkande (SOU 2016:47) att energisystemets utformning har en central betydelse för möjligheten att genomföra en effektiv klimatpolitik. Utskottet delar denna bedömning. Miljömålsberedningen utgår vidare från att energitillförselanläggningar i inte ska ge upphov till utsläpp av koldioxid från fossila bränslen 2045. En omställning till nettonollutsläpp av växthusgaser i medför enligt beredningen utmaningar och möjligheter för energisystemet. Frågor om mål, åtgärder och styrmedel för energisystemet har dock inte behandlats av Miljömålsberedningen eftersom detta har varit ansvarsområde. Utskottet kan konstatera att nu har lämnat ett förslag om bl.a. ett mål om förnybar elproduktion till 2040. Som framgår ovan är kommissionens betänkande under beredning i . Med hänvisning till det arbete som pågår föreslår utskottet ingen åtgärd med anledning av motion 2016/17:821 (C) yrkande 3. I och torvanvändningens klimat- och miljöpåverkan bedömer, som framgår ovan, att användning av torv påverkar klimatet och i klimathänseende är jämförbart med fossila bränslen som stenkol och olja. Rapporten är under beredning i . I avvaktan på pågående arbete avstyrks motion 2016/17:1772 (SD) yrkande 28. När det gäller ändring av regler för utsläppsrätter för torvproduktion pågår inte något arbete om detta enligt . Utskottet finner inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:1772 (SD) yrkande 29 och avstyrker motionen. Förnybar energi i transportsektorn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reduktionsplikt, långsiktiga villkor för biodrivmedel, koldioxidskattebefrielse inom EU, styrmedel för biodrivmedel, utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner, miljömärkning av biodrivmedel m.m. och förnybara bränslen inom flygsektorn. Jämför reservationerna 23 (M), 24 (C), 25 (M, C, L, KD), 26 (C), 27 (M, C, L, KD), 28 (C), 29 (L) och 30 (M). Enligt partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 37 bör förnybara drivmedel främjas med ökad inblandning och kvotpliktsystem. Inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel bör öka för att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan. För att nå målet till 2030 vill motionärerna införa en teknikneutral och ambitiös kvotplikt för förnybara drivmedel, som ålägger drivmedelsbolagen att stegvis minska sina utsläpp. Kvotplikten ska baseras på bränslets klimatprestanda och bör öka enligt en trappstegsmodell för att driva på utvecklingen och ge långsiktiga förutsättningar. I kommittémotion 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 4 framförs krav på att införa ett system med reduktionsplikt i syfte att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn. Enligt motionärerna bör regeringen ta fram ett sådant förslag som grundas på drivmedlens klimatprestanda och baseras på hur stora reduktioner av utsläpp av växthusgaser som drivmedlet ger upphov till. Genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel minskar de fossila koldioxidutsläppen fram till målnivån . behöver det finnas ett system som hanterar de höginblandade biobränslen som finns . Reduktionsplikten måste utformas på ett sätt som inte slår mot konkurrenskraften för t.ex. svensk transportnäring. Enligt motionärerna har goda möjligheter att producera stora mängder biobränslen av hög kvalitet, från både skogen och jordbruket. I motion 2016/17:2826 av m.fl. (S) uppmärksammas behovet av en utfasning av petroleumbaserade produkter. Transporter svarar för huvuddelen av fossilbränsleanvändningen. För att klara omställningen av transportsystemet till 2030 på ett så smidigt och billigt sätt som möjligt krävs att alla aktörer får tydliga signaler om vart politiken ytterst syftar. Man bör besluta att 2040 införa ett förbud mot försäljning av petroleumbaserad bensin och diesel. I motion 2016/17:1141 av (S) i denna del framhålls betydelsen av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska effekterna på klimatet. Många konsumenter är villiga att göra kloka och miljöriktiga val av transporter. En reduktionsplikt bör införas där drivmedelsbolagen blir skyldiga att successivt öka andelen förnybara drivmedel i sin försäljning. Långsiktiga villkor för biodrivmedel Enligt partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 28 behöver många olika förnybara bränslen utvecklas och kommersialiseras och fler transporter elektrifieras för att nå målet till 2030. Detta innebär att starkare incitament behövs för fordonsflottan, men även för flyg- och sjötransporter. Möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna behöver förstärkas. För det behövs bl.a. en fossil-oberoende fordonsflotta. För att tydliggöra för branschen behövs långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel. På så sätt underlättas investeringar som har ett längre tidsperspektiv. I kommittémotion 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 7 framhålls behovet av goda och långsiktiga spelregler för användandet av förnybara drivmedel med stor klimatnytta. Enligt motionärerna minskar andelen miljöbilar, och fossil-oberoendet ter sig allt mer avlägset. Ett system som premierar klimatsmarta bilar framför fordon med större utsläpp, ett s.k. bonus–malus-system, är ett styrmedel i rätt riktning. Däremot behöver det förslaget i betänkande SOU 2016:33 fortsätta att utvecklas. Förslaget ställer orimliga krav på att konsumenten själv ska klara av att göra avancerade beräkningar. Med detta förslag uppnås inte heller de långsiktiga spelregler som branschen ständigt efterfrågar. Styrmedel för biodrivmedel m.m. Enligt kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 5 bör den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse gälla inom hela EU. Att gynna förnybara drivmedel framför fossila går emot om fri konkurrens. har därför begärt undantag för att kunna befria klimateffektiva biodrivmedel från koldioxidskatt. Motionärerna framhåller att vi fortsättningsvis behöver kunna utveckla marknaden för hållbara och klimatsmarta biodrivmedel om ska ha en möjlighet att bli fossilfritt. I kommittémotion 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3 bör regeringen inom EU verka för långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta och ökar omställningstakten från fossilt till förnybart i transportsektorn. Enligt motionärerna är transportsektorn den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen. Enligt yrkande 4 ska alla råvaror som är lämpliga för produktion av biodrivmedel kunna omfattas av nationella styrmedel. I där transportsektorn är den stora klimatutmaningen i såväl som hela EU finns det fler anledningar än någonsin att premiera fossilfria alternativ. Därför är det viktigt att styrmedel inte exkluderar särskilda råvaror för produktion av biodrivmedel. Vidare föreslås (yrkande 5) att regeringen inom EU verkar för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi. Dessa riktlinjer beslutades och innebär att medlemsländerna inte längre får ge livsmedelsbaserade biodrivmedel olika former av driftsstöd, t.ex. i form av undantag från energi- och koldioxidskatter. Enligt motionärerna är detta synd i och med att det inte behöver finnas en konflikt mellan matproduktion och biodrivmedel. fick det positiva beskedet från EU om fortsatt svensk skattebefrielse på biogas och skattebefrielse eller skattelättnad på andra hållbara biodrivmedel . I och med detta ges hållbara biodrivmedel viss befrielse från energiskatt och hel befrielse från koldioxidskatt. Vidare yrkas att regeringen ska presentera konkreta förslag på styrmedel för biodrivmedel som på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minskar utsläppen från transportsektorn som de inte hindrar eller exkluderar import från tredjeland (yrkande 6). Utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner m.m. Enligt partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 54 bör de EU-gemensamma koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar skärpas i kombination med nationella styrmedel. Ett avgörande steg är att skärpa koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar inom EU, vilket bör ske utan att det ökar utsläppen av luftföroreningar. I kombination med koldioxidskatten kan skärpta koldioxidkrav utgöra viktiga styrmedel och ge tydliga spelregler för marknadens aktörer. Vidare bör enligt yrkande 55 i motionen driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav för tunga fordon. Flera andra betydelsefulla marknader såsom , , och har redan utvecklat och använder dessa typer av krav. För att europeisk lastbilsindustri ska fortsätta att vara konkurrenskraftig behöver motsvarande krav ställas även på den europeiska marknaden. Regeringen bör enligt partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 32 verka för gemensamma koldioxidkrav på motorer till arbetsmaskiner inom EU. Likt övriga transportslag är denna fordonspark fossilberoende och i stort behov av omställning för att bidra till klimatmålen i och internationellt. Genom att utveckla EU-gemensamma koldioxidkrav på arbetsmaskiner kan teknikutvecklingen drivas på för att ta fram energieffektiva och klimatsmarta fordon så att fossila bränslen kan ersättas av förnybara och utsläpp av växthusgaser kan minska. Vidare uppmärksammas behovet av att utveckla definitionen av miljöarbetsmaskiner (yrkande 33). Enligt motionärerna bör likt miljöbilsdefinitionen för personbilar en motsvarande definition utvecklas för arbetsmaskiner. En myndighet bör tilldelas ett samordningsansvar för att bidra till utvecklingen av arbetsmaskiner med bättre miljö- och klimategenskaper (yrkande 34). Motionärerna framhåller vidare att offentlig upphandling kan användas som verktyg för att driva på utvecklingen av arbetsmaskiner mot bättre alternativ ur miljösynpunkt. När det gäller att ställa miljökrav vid upphandling på t.ex. avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel framhåller motionärerna dock att detta är svårt att göra när alternativ inte finns. Det är därför viktigt att de alternativa bränslena finns först för att inte försvåra för näringen (yrkande 35). Miljömärkning av drivmedel m.m. Enligt partimotion 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 18 behövs olika former av biodrivmedel för att ta steg mot en fossilfri fordonsflotta. Det måste vara lätt för konsumenten att göra rätt, och motionärerna är positiva till att marknaden driver på för olika former av miljömärkning av biodrivmedel. I motion 2016/17:1141 av (S) i denna del framhålls behovet av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska effekterna på klimatet. När det gäller drivmedel för personbilar är det synnerligen svårt att göra ett överlagt val, då både bensin och diesel saknar ursprungsmärkning vid inköp. En klimat- och ursprungsmärkning av drivmedel borde tas fram, men om ingen stat tar ledartröjan är risken stor att frågan drar ut och att flera olika märkningar i olika europeiska länder skapas. Förnybara bränslen inom flygsektorn Enligt kommittémotion 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 6 är den största utsläppskällan i . Utsläppsminskningen som fanns i fordonssektorn har avtagit, vilket är mycket allvarligt. Utsläppen från trafiksektorn måste minska och andelen förnybara drivmedel måste öka, bl.a. inom flyget. Regeringen bör därför arbeta aktivt för att underlätta ökad inblandning av förnybara bränslen i flygbränslen. Enligt motion 2016/17:1141 av (S) i denna del kan, när det gäller utsläpp från flyget, frivilliga åtgärder omfatta underlättande av klimatkompensation för konsumenter och frivillig finansiering av bioflygbränsle. Regeringen presenterade ett förslag om det s.k. Bränslebytet med ett reduktionspliktssystem och ändrade skatteregler, som syftar till att minska växthusgasutsläpp från bensin och dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel med bra klimatprestanda (regeringens fakta-PM: Bränslebytet, ). Reduktionsplikten innebär en skyldighet för bränsledistributörer att minska utsläppen av växthusgaser från bensin eller dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel. Målet är att på ett långsiktigt och tydligt sätt skapa förutsättningar för att fasa ut fossila drivmedel och öka andelen biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp i ett livscykelperspektiv. Detta förutsätter en successiv skärpning av kraven . I det lagförslag som regeringen har remitterat fastställs reduktionsnivåer . Reduktionsnivån för bensin föreslås vara 2018 och öka till 2020. Reduktionsnivån för diesel föreslås vara 2018, 2020. I syfte att skapa ökad förutsägbarhet för aktörerna på marknaden föreslås också en indikativ reduktionsnivå , vilken syftar till att bidra till målet om minskade utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter, utom luftfart, till 2030. Den indikativa reduktionsnivån är , vilket betyder att inblandningen av biodrivmedel kommer att vara i bensin och dieselbränsle. Regeringen föreslår att Bränslebytet inkluderar återkommande översyner, och regeringen kommer i den första översynen att föreslå lagstadgade målnivåer för år efter 2020. En reduktionsplikt har enligt regeringen förutsättningar att utgöra ett långsiktigt styrmedel, inte minst eftersom den till skillnad från dagens skattenedsättning inte utgör statligt stöd och därmed inte är beroende av kommissionens tidsbegränsade godkännanden. En fördel med en reduktionsplikt är också att den främjar biodrivmedel med låga utsläpp av växthusgaser, såsom avancerade biodrivmedel baserade på skoglig råvara. Bränslebytet behöver dock kompletteras med fortsatt skattebefrielse för vissa biodrivmedel som inte omfattas av plikten, för att säkerställa dessa bränslens konkurrenskraft. Detta innebär att höginblandade och rena biodrivmedel såsom E85, ED95, B100, HVO100 och biogas får fortsatt skattebefrielse. Vidare föreslås att energiskatten för E85 (Etanol) och B100 (Fame) sätts ned till 0, så att deras konkurrenskraft förbättras. Koldioxidskatt tas ut på de bränslen som ingår i kvoten, men skatten uppdateras efter de energivärden och det kolinnehåll som gäller för dagens bränslen. Hänsyn tas också till drivmedlets innehåll av biodrivmedel. är förslaget konstruerat för att inte påverka priset vid pump för bensin och dieselbränsle. Som konsument ska man inte behöva bekymra sig för hållbarheten i biodrivmedel; det är viktigt att regelverk ser till att bara hållbara alternativ finns tillgängliga vid pump. Alla biodrivmedel som används i reduktionsplikten måste uppfylla hållbarhetskriterier som har tillsyn över. I samband med genomförandet av ett EU-direktiv som ska säkerställa hållbarheten för råvaror som används till biodrivmedel ser regeringen över reglerna om vad som kallas restprodukter, och där vissa biodrivmedel baserade på palmoljeprodukter har ifrågasatts. Avsikten är att regeringen ska ta fram generella kriterier på förordningsnivå för hur definitionen av restprodukter ska tolkas. När ambitionen höjs med mer biodrivmedel är det enligt regeringen mycket viktigt att säkerställa att den ökningen ska fyllas med hållbara drivmedel. Detta totalt sett kommer att ge oss en kraftig skjuts i bränslebytet från fossilt till hållbara förnybara bränslen. Förslaget är under beredning i . Långsiktiga villkor för biodrivmedel Regeringen presenterade ett förslag om bonus–malus-system (promemoria från , Fi2017/01469/S2, lagrådsremiss ). Ett bonus–malus-system är ett system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Huvudmotivet för ett bonus–malus-system är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp. Bonus–malus-systemet kan därmed komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Regeringen föreslår att bonus–malus-systemet ska omfatta personbilar klass I, personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar. Det högsta bonusbeloppet på ges till de bilar som släpper ut koldioxid. Det lägsta bonusbeloppet på ges till bilar som släpper ut högst koldioxid. Gasbilar får en bonus på . För bensin- och dieseldrivna lätta fordon föreslås en förhöjd fordonsskatt (malus) . Utvecklingen på området går snabbt, och det kommer därför enligt regeringen att vara viktigt med en tidig utvärdering av förslaget. Regeringen har även presenterat ett förslag om beräkning av bilförmånsvärde (promemoria från , Fi2017/01480/S1). I promemorian föreslås vissa justeringar i bestämmelserna om beräkning av bilförmånsvärdet med anledning av att det föreslås införas ett nytt bonus–malus-system. Förslaget innebär att fordonsskatt inte ska ingå i prisbasbeloppsdelen vid den schablonmässiga beräkningen av förmånsvärdet. Fordonsskatten ska i stället tillkomma som en ytterligare post utöver prisbasbeloppsdelen, det ränterelaterade beloppet och det prisrelaterade beloppet vid beräkningen av förmånsvärdet. I promemorian föreslås vidare att förmån av betald trängselskatt, väg-, bro- och färjeavgift inte ska ingå i det schablonmässigt beräknade förmånsvärdet. Om det i bilförmånen ingår förmån av sådan skatt eller avgift för förmånsbilen, ska denna förmån beräknas till marknadsvärdet. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslaget är under beredning i . har haft i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. Uppdraget omfattar att ta fram en strategisk plan för omställningen, samordna arbetet för omställning, föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper samt verka för synergier med andra nationella satsningar (Statens energimyndighets rapport plan för omställning av transportsektorn till fossilfrihet, ER 2017:7). , , , Transportstyrelsen och Trafikanalys har varit med och tagit fram rapporten. Den strategiska planen överlämnades till regeringen . Planen innehåller åtgärder som ska bidra till att uppfylla målet om att växthusgasutsläppen från transportsektorn ska minska med samt målet om klimatneutralitet . Av den strategiska planen för omställningen framgår att arbetet berör alla delar av samhället, och att det handlar om att genom styrmedel och en effektiv samhällsplanering främja energieffektiva transportbeteenden. Det ska enligt rapporten vara lättare att välja transportsätt som är mindre energikrävande och att använda energieffektiva fordon och förnybara bränslen. I planen finns förslag på generella principer som bildar ett gemensamt förhållningssätt när det gäller att hantera möjligheter, hinder och utmaningar. Det kan underlätta samverkan mellan privata och offentliga aktörer i transportsystemet, vilket behövs om omställningen ska lyckas. En viktig princip är att det gäller att ta hänsyn till regionala och lokala förutsättningar, vilket speglas i flera förslag i planen. Andra principer som lyfts fram är bl.a. att den offentliga sektorn bör vara förebild i omställningen, och att synergieffekter med andra samhällsmål tas till vara i omställningen till en fossilfri transportsektor. I planen föreslås kontrollstationer och indikatorer för att följa utvecklingen på transportområdet så att insatserna kan justeras utifrån den faktiska utvecklingen. Arbetet med att genomföra planen kommer att ske minst .