bet · H401JuU18 · 2017-04-07 00:00:00 — Även det uppdrag att utveckla sin samverkan som Säkerhetspolisen, , och fått när det gäller finansiering av terrorism är angeläget. Dessutom bereds som redovisats ovan betänkande Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. – samordning – ny penningtvättslag – m.m. (SOU 2016:8). Direktivet innefattar krav på en bred myndighetssamverkan som förutom de myndigheter som samverkar även innefattar banker och andra finansinstitut. Vidare har Säkerhetspolisen haft i uppdrag att redogöra för hur myndigheten kan intensifiera sitt arbete mot återvändare. Ett omfattande arbete pågår alltså för att genom ökad samverkan och ett ökat informationsutbyte mellan olika myndigheter motverka terrorism och finansiering av terrorism. Dessutom ökar regeringen anslag för att den ska ges möjlighet att intensifiera arbetet mot terrorism. Mot denna bakgrund saknas det anledning till något initiativ från sida med anledning av motionerna 2016/17:865 (C) yrkande 45, 2016/17:3310 (M) yrkande 9 samt 2016/17:3387 (M) yrkandena 4, 5 och 9. Utskottet är inte berett att ta något sådant initiativ till en registrering av personers åsikter som efterfrågas i motion 2016/17:2299 (SD) yrkande 6. Utskottet är därför inte berett att föreslå att ska ta något initiativ med anledning motionsyrkandet. Yrkandet bör avslås. I flera motioner efterfrågas att ska delta på ett aktivt sätt i det internationella arbetet mot terrorism. Utskottet konstaterar att bl.a. inom FN och EU på olika sätt deltar i en omfattande internationell samverkan för att på olika sätt motverka terrorism. Arbetet mot terrorism innefattar även t.ex. att stärka rättsväsen och säkerhetssektor samt att driva på resolutioner i FN-sammanhang. deltar även i arbete mot radikalisering i sociala medier. Dessutom pågår ett arbete med att utforma en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. Sammanfattningsvis finner utskottet inte att det finns skäl för att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2016/17:2871 (SD) yrkandena 9–11 och 2016/17:3387 (M) yrkandena 14 och 21–24. I motion 2016/17:3431 (L) yrkande 6 efterfrågas att ska delta operativt i arbetet mot värvning eller uppvigling till stöd för terroristverksamhet inom sociala medier. Utskottet konstaterar att på olika sätt deltar i arbetet mot radikalisering inom sociala medier. Något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandet är därför inte nödvändigt utan det avstyrks. Som redovisats ovan har regeringen lämnat en proposition som föreslår att det internationella polissamarbetet utökas genom att UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT bestämmelserna om operativt polissamarbete i två EU-beslut, Prüm- och Atlasrådsbeslutet, genomförs i svensk rätt. Utskottet finner mot denna bakgrund inte skäl att göra något sådant tillkännagivande som föreslås i motion 2016/17:3468 (L) yrkande 2. Motionsyrkandet bör därför avslås. Inre utlänningskontroller och gränskontrollfrågor m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gränskontroller, idkontroller, inre utlänningskontroller, säkerhetskontroller samt om polisens befogenhet att använda tvångsåtgärder när den verkställer ut- och avvisningar. Jämför reservationerna 17 (M, SD), 18 (M, SD), 19 (M), 20 (SD), 21 (V) och 22 (SD). I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 21 efterfrågas en ny tydlig lagstiftning om polisens befogenhet att använda tvångsåtgärder när den verkställer ut- och avvisningar. Lagstiftningen måste komma på plats omgående. Motionärerna anför att , och Kriminalvårdens insatser och samarbete måste kraftigt intensifieras och att detta arbete måste vara en prioriterad uppgift för myndigheterna. I yrkande 26 i motionen begärs att antalet utlänningskontroller ska bli fler och mer inriktade på platser där behovet är som störst. Motionärerna pekar på att antalet kontroller 2015 var det lägsta . I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 37 anförs att bruket av biometriska kontroller vid Schengens yttre gränser bör öka. I yrkande 38 anförs att det även finns ett behov av en obligatorisk kontroll av fingeravtryck för resenärer till Schengen från tredjeländer, och även för dem som reser från Schengen till tredjeländer. I partimotion 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 3 efterfrågas heltäckande säkerhetskontroller i regi av ankommande migranter. I yrkande 4 efterfrågas ett utökat och permanentat transportörsansvar som bl.a. innefattar en skyldighet för transportörerna inom färje-, tåg- och busstrafiken att förutom kontroll av id-handlingar även kontrollera inresetillstånd till . I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att regeringen bör arbeta för att avskaffa gränskontrollerna mot nordiska länder. I motion 2016/17:2484 av (M) yrkande 1 begärs att gränskontrollerna vid ska bibehållas och utvecklas. I yrkande 2 i motionen anförs att regeringen bör inleda samtal med den danska UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT regeringen om att förbättra och utveckla gräns- och id-kontrollerna. I yrkande 3 slutligen lämnar motionären förslag på operativa åtgärder såsom att samordna kontrollerna så att både id- och gränskontrollen genomförs på samma plats. I motion 2016/17:550 av (MP) begärs att id-kontrollerna på ska avvecklas. Motionären pekar på de negativa effekter som id-kontrollerna har för regionen. I motion 2016/17:466 av m.fl. (SD) begärs att regeringen med anledning av rekommendation 2084 ska ta initiativ till att upprätta bi- eller multilaterala avtal om att utfärda diplomatiska garantier för konventionsenlig behandling när misstänkta eller dömda personer utvisas. Motionärerna framhåller att i sina rekommendationer uppmanar medlemsstaterna att upprätta instrument för att underlätta återsändande av misstänka och dömda terrorister. Med en inre utlänningskontroll avses en åtgärd som vidtas med stöd av 9 kap. 9 § utlänningslagen (2005:716). I den bestämmelsen föreskrivs att en utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polis överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . Av 7 kap. 2 § utlänningsförordningen (2006:97) framgår att eller Säkerhetspolisen ska underrätta om det uppkommit en fråga om avvisning eller utvisning som ska prövas av verket. Vidare framgår att ska underrättas om har fattat ett beslut om avvisning. har utfärdat föreskrifter och allmänna råd om inre utlänningskontroller (RPSFS 2011:4, FAP 273-1). Av de allmänna råden framgår att med en inre utlänningskontroll avses alla handlingar som syftar till att kontrollera om en utlänning har rätt att uppehålla sig i landet. En inre utlänningskontroll behöver alltså inte enbart innebära en uppmaning att visa upp pass eller andra handlingar, utan det kan även handla om frågor till utlänningen och kontroller i dataregister. Att en utlänning är skyldig att på begäran av en polis visa upp pass eller andra handlingar innebär inte att han eller hon också är skyldig att bära pass eller andra handlingar med sig. En inre utlänningskontroll får enligt 9 kap. 9 § utlänningslagen endast utföras om det finns grundad anledning att anta att utlänningen saknar rätt att uppehålla sig här i landet eller om det annars finns särskild anledning till en kontroll. I allmänna råd anges att rekvisitet ”grundad anledning att anta” bör uppfattas så att en inre utlänningskontroll får utföras endast efter en helhetsbedömning av de objektiva omständigheter som finns grundade på den enskilda polisens iakttagelser, spaningsuppgifter, underrättelseuppslag, tips eller annan tillförlitlig information. Utlänningens uppträdande och umgänge kan vara en omständighet som i vissa fall kan ge anledning att anta att han eller hon inte har rätt att uppehålla sig i landet. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT utlänningskontroller får inte genomföras enbart på grund av att en person har ett utseende som uppfattas som utländskt eller på grund av hans eller hennes språk eller namn. Rekvisitet ”annars finns särskild anledning till kontroll” bör enligt allmänna råd kunna tillämpas när det finns anledning att kontrollera identiteten på en utlänning i samband med t.ex. ett frihetsberövande eller en brottsutredning. Vid en fordons- och förarkontroll kan en inre utlänningskontroll utföras i samband med att förarens identitet och rätt att framföra fordonet kontrolleras. Vid en sådan kontroll bör även en passagerare i ett fordon bli föremål för en inre utlänningskontroll om det finns objektiva omständigheter som ger grundad anledning till en kontroll. Av regleringsbrev framgår att den inre utlänningskontrollen bidrar till nödvändig kännedom om vilka personer som vistas i landet. Den utgör också en förutsättning för att det av regeringen prioriterade återvändandearbetet ska vara framgångsrikt. resurstilldelning samt teknik- och kompetensutveckling ska säkerställa att den inre utlänningskontrollen bedrivs effektivt och rättssäkert i en ändamålsenlig omfattning. Förordning (EG) nr 562/2006 om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) som trädde i kraft 2006 har efter förhandlingar ändrats. och rådet har antagit den och den kommer att träda i kraft . ändrade förordningen kommer det att bli obligatoriskt att utföra systematiska in- och utresekontroller även av dem som åtnjuter fri rörlighet. initiera att man slår i relevanta databaser för att fastställa identitet och resehandlingens äkthet samt avgöra om den resande utgör ett hot mot allmän ordning eller inre säkerhet. Om det föreligger tveksamhet beträffande identitet eller handlingars äkthet ska uppgifterna söka verifieras med hjälp av biometriska uppgifter, ansiktstigenkänning eller fingeravtryck. under förhandlingarna försökt föra fram att biometrisk kontroll alltid ska göras men inte fått stöd för detta. trädde förordning (2015:1074) om vissa identitetskontroller vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet i kraft. Förordningen är meddelad med stöd av 3 och 4 §§ lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet. Efter att ha förlängts gäller bestämmelser om identitetskontroller till . Inrikesminister anförde i ett frågesvar 2016 om effektivisering av gränskontrollerna i (fr. 2016/17:4) bl.a. följande: Regeringen beslutade att tillfälligt återinföra gränskontroller vid de inre gränserna. Gränskontrollerna har förlängts vid ett flertal tillfällen och gäller till och med Regeringen beslutade vidare tidsbegränsade föreskrifter om identitetskontroller vid transporter från till Föreskrifterna innebär att transportörer ska kontrollera att passagerare med buss eller tåg innehar en giltig identitetshandling med UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Motsvarande kontroll ska ske beträffande passagerare med passagerarfartyg som genomför resor som är eller kortare. Gränskontrollerna och identitetskontrollerna är fortsatt nödvändiga med hänsyn till den allmänna ordningen och inre säkerheten i . Behovet av fortsatta gränskontroller utvärderas löpande. Regeringen är också väl medveten om att kontrollerna innebär besvär för resenärer och transportörer i . Regeringen har tagit beslut om ett uppdrag till berörda myndigheter att utvärdera de effekter som ID-kontrollerna medför. Utvärderingen ska ligga till grund för regeringens ställningstagande om det finns ett behov att efter fortsätta med ID-kontrollerna. Som nämnts i tidigare svar skulle situationen i kunna förbättras om gränskontrollerna utfördes på dansk mark, i nära anslutning till identitetskontrollerna. Regeringen för fortfarande en dialog med danska företrädare angående en sådan lösning. Förslaget är dock juridiskt komplicerat för just med hänsyn till att kontrollen sker på danskt territorium. Av det skälet undersöks också alternativa lösningar som skulle kunna underlätta resandet över bron. har informerat om att polisen vid inre gränskontroll genomför en inreseutredning som omfattar att identitet och färdväg kontrolleras. Om det finns ett pass görs också olika registerslagningar för att kontrollera att passet är korrekt. Införande av permanent transportörsansvar strider mot och är således inte aktuellt. beslutade regeringen att förlänga den inre gränskontrollen från t.o.m. . Av polisens webbplats framgår att de tillfälliga gränskontrollerna fortsätter innebära att polisen vid några utvalda platser kontrollerar att alla personer som reser in i har rätt att resa in och vistas i landet. Gränskontrollerna utförs i vid Hyllie station, brofästet vid Lernacken, i hamn, hamn, hamn och även i samt hamn i . Av polisens webbplats framgår att det är transportörerna som gör idkontrollerna. Med transportör menas den person som kör passagerartrafik med tåg, buss eller båt mellan och . De är skyldiga att kontrollera identiteten på alla passagerare som åker med. Syftet med id-kontrollerna är att få bättre kontroll över vem som reser in i , med anledning av att många söker asyl i . Dessutom måste den allmänna ordningen och den inre säkerheten kunna säkerställas. Regeringen har i ett utkast till lagrådsremiss lämnat förslag på förtydligande i lag av och Säkerhetspolisens möjligheter att använda tvångsåtgärder när de verkställer beslut om avvisning eller utvisning. För att ett sådant beslut ska kunna verkställas får en utlänning, om det behövs, omhändertas under högst , och om det finns särskilda skäl . Efter ett beslut om omhändertagande eller ett beslut om förvar ska de åtgärder få vidtas som behövs för att utlänningen ska kunna få nödvändiga resehandlingar för utresan och för att hans eller hennes identitet ska kunna klarläggas. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Ett likalydande yrkande som det i motion 2016/17:466 (SD) behandlades av utrikesutskottet i betänkande 2015/16:UU13 som godkänts av . I sitt ställningstagande anförde utskottet bl.a. följande: Med anledning av ett motionsyrkande om att upprätta avtal för utfärdande av diplomatiska garantier för konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer kan utskottet notera att församlingen antog en rekommendation där bl.a. avtal med tredje land tas upp. Utskottet konstaterar att enligt internationella åtaganden som är bundet av får en person inte utvisas, överföras eller utlämnas till ett land om det innebär en risk för att personen i fråga utsätts för dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Detta är ett absolut hinder enligt artikel 3 och . Som bestämmelse tillämpas av innebär den att avvisning, utvisning eller utlämning till ett land där personen löper risk att utsättas för behandling i strid med bestämmelsen kan utgöra ett brott mot konventionen. Frågor om diplomatiska garantier har bl.a. behandlats av kommissionär för mänskliga rättigheter, FN:s rapportör i tortyrfrågor och (bet. 2001/02:KU20 och bet. 2005/06:KU2). Utskottet är inte berett att i detta sammanhang tillstyrka förslag om att regeringen med anledning av rekommendation ska ta initiativ till upprättande av avtal om utfärdande av diplomatiska garantier i enlighet med motionsyrkandet. Att polisen har verktyg för att verkställa avvisningar och utvisningar är viktigt. Utskottet konstaterar att regeringen har aviserat en proposition som innefattar förslag på förtydligande i lag av och Säkerhetspolisens möjligheter att använda tvångsåtgärder vid verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Mot denna bakgrund får motion 2016/17:3371 (M) yrkande 21 anses åtminstone delvis tillgodosedd. Utskottet anser att de inre utlänningskontrollerna tjänar en viktig funktion. Utskottet utgår dock från att polisen är bäst skickad att bedöma i vilken omfattning de bör göras och var de gör mest nytta. Något tillkännagivande i enlighet med motion 2016/17:3371 (M) yrkande 26 om att antalet inre utlänningskontroller ska öka och att de ska inriktas på platser där de gör mest nytta bör därför inte göras. Utskottet konstaterar att EU:s gränskodex har ändrats och att det för det fall det föreligger tveksamhet beträffande identitet eller handlingars äkthet ska uppgifterna söka verifieras med hjälp av biometriska uppgifter, ansiktsigenkänning eller fingeravtryck. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl för något initiativ från sida med anledning av motionerna 2016/17:3371 (M) yrkandena 37 och 38. I motion 2016/17:3409 (SD) yrkandena 3 och 4 efterfrågas heltäckande säkerhetskontroller av immigranter samt ett utökat och permanentat transportörsansvar. Utskottet anser att de åtgärder som polisen genomför vid en inre gränskontroll är till fyllest. Utskottet anser således inte att det bör göras något tillkännagivande till regeringen om heltäckande säkerhetskontroller. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Utskottet kan inte heller ställa sig bakom förslaget om permanentat Utskottet är medvetet om att gränskontrollerna kan ha negativa effekter på handel och export framförallt i . Utskottet är även av uppfattningen att dessa bör avskaffas. Utskottet är dock inte berett att i dagsläget föreslå att göra ett tillkännagivande om att arbeta för att avskaffa gränskontrollerna gentemot nordiska länder. Motion 2016/17:1737 (V) yrkande 8 avstyrks därför. Som utskottet redovisat ovan anser det att gränskontrollerna bör avskaffas när det låter sig göras. Utskottet anser därför inte att det bör tas något initiativ från sida med anledning av motion 2016/17:2484 (M) yrkande 1 som efterfrågar bibehållna och utvecklade gränskontroller. gränskontrollerna i finns kvar anser utskottet att det är positivt om de kan effektiviseras och att olika operativa åtgärder genomförs. Något tillkännagivande till regeringen om detta som föreslås i motion 2016/17:2484 (M) yrkandena 2 och 3 yrkande bör dock inte göras. Mot bakgrund av det ovan anförda kan utskottet inte heller ställa sig bakom motion 2016/17:550 (MP) där det föreslås att id-kontrollerna på Yrkandet bör avslås. När det gäller yrkandet i motion 2016/17:466 (SD) om diplomatiska garantier för konventionsenlig behandling vid utvisning av misstänkta eller dömda personer gör utskottet inte någon annan bedömning än utrikesutskottet. Utskottet är således inte berett att tillstyrka förslag om att regeringen med anledning av rekommendation ska ta initiativ till att upprätta avtal om att utfärda diplomatiska garantier i enlighet med motionsyrkandet. Lagen om särskild utlänningskontroll Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ändringar i lagen om särskild utlänningskontroll. Jämför reservation 23 (SD). I motion 2016/17:2318 av och (båda SD) yrkas att lagen om särskild utlänningskontroll ska skärpas. Motionärerna föreslår bl.a. att formuleringen ”får utvisas” ska bytas ut mot ”ska utvisas”, att Säkerhetspolisen ska meddela beslut om utvisning, att all utvisning som sker med stöd av lagen ska utgöra ett livstidsförbud mot att återvända till , att de som dömts till utvisning enligt lagen som huvudregel ska tas i förvar medan de inväntar verkställighet, att om det finns verkställighetshinder ska personen UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT i första hand utvisas till sitt ursprungsland och i andra hand ska regeringen upprätta ett avtal med tredjeland dit personen kan utvisas med stöd av lagen, att alla personer som döms till utvisning ska registrera sina fingeravtryck, sitt DNA och ett foto för att dessa uppgifter sedan ska kunna kontrolleras mot personer som söker uppehållstillstånd, medborgarskap, asyl eller något annat. Det följer av lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll att en utlänning ska kunna utvisas med hänsyn till rikets säkerhet eller om det kan befaras att personen kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Lagen kan även användas om brottsligheten riktar sig mot ett annat land än . Ett beslut om utvisning ska förenas med ett förbud för utlänningen att utan tillstånd av regeringen återvända till . Förbudet meddelas för eller utan tidsbegränsning. Om en utvisning inte kan verkställas på grund av att det t.ex. finns risk för dödsstraff eller tortyr i det land som personen ska utvisas till ska antingen utvisningen skjutas upp eller personen beviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd. Medan personen lever kvar i landet kommer en viss kontroll från de brottsbekämpande myndigheterna att kunna utföras, t.ex. husrannsakan eller att personen i fråga ges anmälningsplikt på en polisstation. Utskottet har tidigare tagit ställning till liknande motionsyrkanden som det nu aktuella, . Utskottet ansåg då att bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll är väl avvägda och avstyrkte yrkandet (bet. 2015/16:JuU13 s. 8). följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:160). Utskottet har inte ändrat uppfattning utan anser alltjämt att bestämmelserna i lagen om särskild utlänningskontroll är väl avvägda. Motion 2016/17:2318 (SD) avstyrks därför. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Försvarsmaktens stöd till polisen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om ökat samarbete mellan Försvarsmakten och polisen och ett motionsyrkande om polisens ledning. Jämför reservationerna 24 (SD) och 25 (KD). I motion 2016/17:2911 av och (båda SD) yrkande 1 begärs att samtliga lagar och föreskrifter om Försvarsmaktens stöd till ordningsmakten ändras så att Försvarsmakten fullt ut ges laga stöd att assistera polisen i att upprätthålla lag och ordning vid extraordinära situationer. I yrkande 2 i motionen anförs att rikspolisledningen ska vara sammansatt av kompetenta poliser som agerar resolut för att komma till rätta med den eskalerande situationen i våra förorter. I motion 2016/17:1537 av m.fl. (KD) yrkande 2 påtalas vikten av samarbete mellan försvar och polis i extrema situationer. I yrkande 3 pekar motionärerna på vikten av att ta lärdom från för att kunna hantera och undanröja eventuella framtida attacker mot vårt samhälle. Försvarsmakten har länge på olika sätt gett stöd till samhället i övrigt. Även om det allt övervägande antalet stödinsatser har gällt räddningstjänst har Försvarsmakten också lämnat andra former av stöd, t.ex. till polisen. Generella bestämmelser om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet finns i förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet (stödförordningen). Förordningen gäller dock inte för sådant stöd från Försvarsmakten till civil verksamhet som regleras särskilt i lag eller förordning. Inom ramen för stödförordningen får Försvarsmakten lämna stöd till polisen, , , andra statliga myndigheter samt kommuner och landsting. I har det länge betraktats som en allmän grundsats för militär medverkan vid polisiär verksamhet att väpnade trupper inte får sättas in mot den egna befolkningen eller andra civila. Denna grundsats framgår av 7 § stödförordningen. Enligt den bestämmelsen får Försvarsmaktens personal inte användas i situationer där det finns risk för att den kan komma att bruka tvång eller våld mot enskilda när stöd lämnas enligt förordningen. Efter terroristattackerna i inleddes ett utredningsarbete om myndigheternas och de övriga offentliga organens beredskap när det gäller omfattande terroristattentat och andra liknande extraordinära händelser i . Det utreddes även om polisen skulle få UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT utökade möjligheter att begära stöd från Försvarsmakten när det gäller att förhindra och ingripa mot terroristattacker och andra sådana omfattande angrepp på samhället. Utredningsarbetet resulterade i lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning. finns det en möjlighet för polisen att begära stöd från Försvarsmakten även med uppgifter som kan innebära användning av våld och tvång mot enskilda. En sådan begäran om stöd ska beslutas av eller Stödet ska gälla att förhindra eller på annat sätt ingripa mot en handling som kan utgöra brott enligt lagen (2003:148) om straff för I förarbetena till lagen (prop. 2005/06:111 s. 19 f.) anför regeringen att det finns former av terroristattentat som polisen inte kan hantera