bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — I yrkande 42 anförs bl.a. att kommunernas skyldighet att informera om barnomsorgspengen behöver skärpas samt att kommunernas möjlighet att neka barnomsorgspeng till enskilda som vill bedriva familjedaghem eller annan pedagogisk omsorg med hänvisning till negativa följder för kommunens verksamhet ska tas bort. Motsvarande förslag förs fram i partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 22. Vidare anslås i yrkande 56 till förskolor för utbildning och införande av arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. Liknande förslag förs fram i partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 104. I yrkande 57 anslås för att införa sociala utfallskontrakt. Förslaget innebär att externa finansiärer investerar i offentliga sociala projekt för att uppnå mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. Enligt motionärerna borde det inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt, samt införas en nationell fond för att öka intresset för att investera. Motsvarande förslag om att införa sociala utfallskontrakt framförs även i partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 121 samt i kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 7. I partimotion 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås en satsning på särskilda utbildningsträffar för föräldrar, där skolhuvudmännen ska erbjuda konkreta verktyg för föräldrar som vill stötta sina barn. Målet med förslaget är att involvera alla föräldrar i sina barns skolgång. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 24 föreslås en barnomsorgspeng för föräldrar som tar hand om egna och anhörigas barn mellan ett och . Ett motsvarande förslag finns i motion 2017/18:1317 av (KD). I yrkande 25 anför motionärerna att kommunerna ska införa ett tak för barngruppernas storlek i förskolan med högst tolv barn för åldern 1–och högst 15 barn för åldern 4–. Motionärerna avser även att återkomma med förslag om skärpta krav på kommunerna att minska barngrupperna i förskolan. I yrkande 26 förordar motionärerna att statsbidraget till de kommuner som minskar barngrupperna i förskolan dels ska ha ett tydligt mål om högst tolv barn i småbarnsgrupperna, dels endast ska ges till dem som har uppnått eller visar att de arbetar mot detta mål. Motionärerna föreslår därför att fördelningen av statsbidraget förändras och skärps. Utformningen bör likna den s.k. kömiljarden som tidigare fanns i sjukvården, med en tydlig koppling till prestation. Vidare anslår motionärerna i yrkande 27 för en höjning av statsbidraget för att minska barngrupperna i förskolan. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringens utbildningspolitik strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och att ge alla människor möjlighet att utvecklas. Alla barn, unga och vuxna ska också ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential oberoende av ålder, könstillhörighet eller funktionsnedsättning. Utskottet delar regeringens oro för den negativa resultatutvecklingen i skolan och ser positivt på de reformer som regeringen nu genomför inom skolväsendet. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag m.m. och att avstyrka motionerna. Den svenska förskolan har utvecklats genom medvetna politiska satsningar och blivit en central del i det svenska utbildningssystemet, som berör de flesta barn och familjer i . Utskottet anser att förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet och att förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. En bra förskola lägger grunden för barnets fortsatta lärande. Utskottet vill understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Forskning visar att barn som har gått i förskolan lyckas bättre i skolan än de som inte deltagit. Detta gäller särskilt de barn som har föräldrar med en kort utbildning och de barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. Flera faktorer påverkar kvaliteten i förskolan, däribland det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltäthet och barngruppernas storlek. Motsvarande gäller för fritidshemmen. Minskade barngrupper i förskolor m.m. Utskottet vill anföra följande när det gäller yrkanden om minskade barngrupper i förskolor, införande av ett tak för barngruppernas storlek, om ändringar i villkor för statsbidrag, om satsningar på kvaliteten i förskolor och fritidshem samt om att förebygga övergrepp mot barn. Forskningen visar sammantaget att barngruppernas storlek har betydelse för barns trygghet, utveckling och lärande (se t.ex. 433, Barngruppers storlek i förskolan, 2016). Regeringen genomför en stor satsning för att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/03229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. Av budgetpropositionen framgår att har avsatts för detta ändamål /16 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 103). Satsningen är ett sätt för regeringen att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig storlek. har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket är satt till 6–12 för barn i åldern 1–respektive 9–15 för barn i åldern 4–. Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om förskolan. senaste statistik visar att det gick i genomsnitt 15,9 barn i en barngrupp 2016 jämfört med 16,7 barn 2015. Barngrupperna i förskolan har inte varit så små som . Det är dock fortfarande en bit kvar till riktmärken för barngruppernas storlek. Statistiken visar också att förskolorna har anställt mer personal (prop. 2017/18:1 utg.omr. Vidare har Skolinspektionen fått i uppdrag av regeringen att –2017 granska förskolornas kvalitet och måluppfyllelse. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett omfattande arbete för att förskolans barngrupper ska ha en lämplig storlek och för att stärka kvaliteten i förskolan. Utskottet anser att de åtgärder och satsningar som redogörs för ovan är viktiga för att nå och hålla god kvalitet i förskolor. När det gäller yrkanden om införande av en s.k. barnomsorgspeng som innebär omsorg om enbart egna barn och anhörigas barn i hemmet i åldern med en viss ersättning, ser inte utskottet skäl för att införa denna modell. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att det finns ett regelverk som ger personer, anhöriga eller inte, möjlighet att bedriva godkända former av pedagogisk omsorg. När det gäller bidrag till pedagogisk omsorg, t.ex. familjedaghem där dagbarnvårdarens egna barn ingår i barngruppen, får bidrag lämnas för vård av egna barn om de inte är fler än andras barn. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden om bl.a. minskade barngrupper, ett tak för barngruppernas storlek, om ändringar i villkor för statsbidrag och införande av en s.k. barnomsorgspeng. Maxtaxa i förskolan och fritidshemmet Kostnaderna för förskolan finansieras genom kommunala skatteintäkter, statsbidrag och avgifter. En kommun får ta ut en avgift för en plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 § skollagen). Avgifterna ska vara skäliga. Förskolan är avgiftsfri under minst från höstterminen det år när barnet fyller , vilket motsvarar under skolans terminer. Den s.k. maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa (alla kommuner har infört den). Maxtaxan innebär att avgifterna för förskolan är reglerade. Inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). Den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan har rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder, enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet och förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Vad gäller yrkandet om en reformering av systemet med maxtaxa i förskolan vill utskottet hänvisa till att regelverket reformerats genom att inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex . Vidare vill utskottet påminna om att den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan också har rätt till ett statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom bl.a. förskolan. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av de aktuella yrkandena. När det gäller yrkanden som behandlar frågor om idrott inom fritidshemmens verksamhet vill utskottet inledningsvis anföra att enligt 14 kap. 2 § skollagen är fritidshemmets uppgift att komplettera skolan och stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Fritidshemmet ska vidare främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Vidare framgår av läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Det ska vidare bl.a. anordnas friluftsverksamhet under lärares ledning i den omfattning som rektorn bestämmer (5 kap. 6 § skolförordningen [2011:185]). Kommissionen för en jämlik hälsa lyfter i sitt slutbetänkande fram att barn i socioekonomiskt utsatta familjer idrottar och rör sig mindre än andra barn och att flickor med utländsk bakgrund är den grupp barn som idrottar i lägst utsträckning (SOU 2017:47). Mer rörelse under skoldagen och mer idrott i skolan kan därför vara en viktig del i att skapa förutsättningar för en skola som ger alla elever bättre möjligheter att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. presenterade regeringen initiativet Samling för daglig rörelse, som innehåller ett flertal insatser för att öka inslaget av fysisk aktivitet i skolan. Regeringen har även gett i uppdrag att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till att eleverna erbjuds mer rörelse. Utskottet noterar även att pågår satsningen Idrottslyftet som organiseras av (). Satsningen finansieras med medel från utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Idrottslyftets syfte är att utveckla verksamheten så att barn och unga i åldern 7–väljer att idrotta i föreningar och stimuleras till ett livslångt idrottande i föreningsidrotten. I utvecklingsarbetet eller som ett resultat av detta kan samverkan med andra aktörer, t.ex. skolor, fritidsgårdar och fritidshem, vara aktuellt. Hur idrottsrörelsen arbetar med dessa frågor är dock en fråga för idrottsrörelsen att bestämma. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkandena om idrott inom fritidshemmens verksamhet. Utskottet kan konstatera att ett flertal yrkanden behandlar lärares karriärutveckling och behovet av lärarassistenter och fortbildning. Svenskt skolväsen har haft problem med att rekrytera tillräckligt många utbildade lärare och förskollärare. Många insatser har genomförts för att stärka lärar- och förskolläraryrkenas attraktivitet i syfte att locka fler studenter till utbildningarna men också för att få fler yrkesverksamma att stanna i yrket. Utskottet instämmer med regeringen i att en viktig del i att motverka lärarbristen är att utbildade lärare väljer att fortsätta att arbeta som lärare. Utskottet vill även understryka att de kommande pensionsavgångarna bland lärare är den största orsaken till den befintliga och prognostiserade lärarbristen. För att göra läraryrket mer attraktivt behöver lärarna ges tid att ägna sig åt undervisningen och möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Även förskollärare och fritidspedagoger behöver ges bättre möjligheter att utvecklas i sina professioner. Utskottet instämmer med regeringen i att det inte finns några snabba lösningar som löser lärar- och förskollärarbristen och vänder utvecklingen i skolan. Utskottet anser därför att som det är av yttersta vikt att på kort sikt tillgodose det akuta behovet av lärare i skolväsendet finns det ett behov av att stärka läraryrkets status och attraktivitet för att kunna säkra tillgången till kompetenta lärare på . Ett sådant arbete behöver ske på såväl nationell som lokal nivå. Utskottet vill därför uppmärksamma de beslutade och pågående insatser som regeringen har tagit initiativ till för att stärka läraryrkets attraktivitet och påminna om att ansvaret för frågor om läraryrkets attraktivitet är delat mellan stat och skolhuvudmän. Utskottet vill inledningsvis framhålla att regeringen har initierat Lärarlönelyftet och vidareutvecklat karriärtjänstsystemet för att göra en lärarkarriär attraktiv. Regeringens arbete fortsätter också inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket som regeringen tagit initiativ till i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.1) och ekonomiska vårproposition (prop. 2014/15:100 s. 53). Den nationella samlingen för läraryrket har ett tydligt fokus på att stärka läraryrkets attraktivitet, bl.a. genom statliga insatser för en höjning av lärares löner, kvalitetssatsningar på lärarutbildningarna, kompetensutveckling för lärare, investeringar i mer personal i och andra åtgärder som ger läraren bättre förutsättningar att ge varje elev en undervisning av god kvalitet. Genom Lärarlönelyftet har det skett en investering i höjda löner för ca 60 000 lärare och förskollärare. avsätts för höjda lärarlöner. Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt. Arbetsgivarna bestämmer hur många lärare som uppfyller de fastställda kriterierna i förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier, och hur mycket de ska få i höjd lön. Den sammanlagda löneökningen hos varje huvudman ska överstiga den lön som annars skulle ha betalats ut enligt den ordinarie lönerevisionen med i genomsnitt och högst och person. Lärarlönelyftet ska fördelas så att det premierar skicklighet och utveckling i yrket. Det ska bidra till en långsiktig löneökning till de lärare som kommer i fråga, utöver den ordinarie lönerevisionen. Modellen för satsningen har tagits fram i dialog med de centrala arbetsgivarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisationer. Regeringen följer noggrant hur modellen genomförs, fungerar och hanteras av parterna. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp, analysera och utvärdera hur statsbidraget för höjda lärarlöner har genomförts, fungerat och nyttjats av huvudmännen samt om satsningen har uppfyllt sitt syfte. Statskontoret ska slutredovisa uppdraget , med delredovisningar respektive 2019 (U2016/02466/UH). När det gäller yrkanden om karriärtjänster vill utskottet framhålla att skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare har möjlighet att ansöka om statsbidrag från . Syftet med karriärstegsreformen är att möjliggöra för skickliga lärare att göra karriär utan att behöva lämna undervisningen och därigenom bidra till yrkets attraktivitet och till förbättrad undervisning och förbättrade studieresultat. En lärare kan göra karriär genom att utses till förstelärare eller lektor, vilket innebär ett genomsnittligt lönepåslag med för en förstelärare och för en lektor. kan skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden också ansöka om extra statsbidrag, så att minst dubbelt så många förstelärare kan anställas i skolor i dessa områden. Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag om samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning. betalade ut i statsbidrag för förstelärare och lektorer. Statsbidraget finansierade löneökningar för ca 15 000 förstelärare och 170 lektorer. Med anledning av ovanstående anser utskottet att det inte finns några skäl att tillstyrka yrkanden om lärares karriärutveckling och behov av lärarassistenter. Utskottet finner inte heller skäl att tillstyrka yrkanden om slopad karensdag. När det gäller yrkanden om att säkerställa lärares behov av fortbildning inom olika områden och nya vägar till fortbildning m.m. kan utskottet inledningsvis konstatera att det är huvudmannen som ansvarar för att personalen vid förskole- och skolenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling (2 kap. 34 § skollagen [2010:800]). Utskottet kan även konstatera att i arbetet inom ramen för den nationella samlingen för läraryrket har ett antal insatser föreslagits för att stärka lärare, förskollärare och fritidspedagoger i sina professioner och för att ge bättre förutsättningar för rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag. Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (U 2016:06) har fått i uppdrag att lämna förslag som syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare, rektorer och förskolechefer att utföra sina uppdrag och även ska se över hur lärare och förskollärare kan stärkas i sin profession, bl.a. hur en god introduktion i lärar- och förskolläraryrkena kan säkras. Uppdraget slutredovisas (se dir. 2016:76). Utskottet vill även framföra att insatserna inom de nationella skolutvecklingsprogrammen, som har fokus på grund- och gymnasieskolan, ska bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser (se regeringens uppdrag till U2015/03844/S). redovisade en plan för åren 2016–2019 när det gäller utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till () (U2015/03844/S). Regeringen genomför flera satsningar på kompetensutveckling och behörighetsgivande fortbildning för lärare och förskollärare, bl.a. i form av specialdestinerade statsbidrag som huvudmän kan ansöka om. Exempelvis pågår satsningar som Matematiklyftet (fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik) och Läslyftet (kompetensutveckling i språk-, läs- och skrivdidaktik). Läslyftet bygger på kollegialt lärande med stöd av handledare och material. För att fler ska kunna ta del av satsningen avser regeringen att förstärka satsningen och förlänga den till . Vidare omfattar de nationella skolutvecklingsprogrammen såväl riktade som generella kompetensutvecklingsinsatser. Inom ramen för Lärarlyftet II erbjuds behörighetsgivande utbildning till legitimerade lärare och förskollärare som undervisar i ett ämne de inte har behörighet i. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att satsningen Lärarlyftet II förlängs inom ramen för avsatta medel för lärarfortbildning. förbättrades villkoren ytterligare för lärare och förskollärare som deltar i utbildning till speciallärare och specialpedagog samt i utbildning i svenska som andraspråk, då det sökbara statsbidraget täcker delar av deltagarens lönekostnad . utbetalades i statsbidrag för personalförstärkning och fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringen har avsatt betydande medel för att utbilda och säkerställa tillgången till fler speciallärare och specialpedagoger för att utveckla det specialpedagogiska arbetet. Detta är ett viktigt steg mot den läsa-skriva-räkna-garanti som regeringen har föreslagit, och som ska behandlas av (prop. 2017/18:18). När det gäller yrkandet om att vidareutbilda förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga vill utskottet uppmärksamma att genomför flera fortbildningsinsatser –2019 för personalen i förskoleklassen (U2016/05615/S). Viss fortbildning ska riktas särskilt mot förskollärare i förskoleklassen inom områdena språk och kommunikation samt matematiska resonemang och uttrycksformer. har också fått i uppdrag att genomföra särskilda insatser för att möjliggöra genomförandet av de nya läroplansavsnitten för förskoleklassen. Utskottet kan alltså konstatera att det pågår ett arbete med kompetensutveckling för personalen utifrån förskoleklassens förstärkta uppdrag. Insatser för kompetensutveckling pågår också inom bl.a. Matematiklyftet och Läslyftet (bet. 2017/18:UbU7 s. 15). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av yrkanden som rör lärares fortbildning. Studiero och mobbningsförebyggande arbete När det gäller yrkanden om studiero och mobbningsförebyggande arbete vill utskottet inledningsvis understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier, oavsett religionstillhörighet eller kulturell bakgrund. Utskottet vill påminna om att regeringens satsning på nationella skolutvecklingsprogram (U2015/3844/S) bl.a. innehåller fortbildnings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor för att utveckla arbetet med skolans värdegrund, t.ex. i fråga om trygghet, studiero, arbetet mot diskriminering och kränkande behandling, jämställdhet och normkritik. Inom ramen för uppdraget tog fram kompetensutvecklingsmaterial med fokus på elevers delaktighet och inflytande bl.a. i fråga om arbetet med att främja likabehandling. Utskottet noterar att det även har genomförts ett flertal insatser för att stärka skolans värdegrund samt för att förebygga mobbning och diskriminering. () har t.ex. tagit fram handledningar till skolans personal om det främjande och förebyggande arbetet, t.ex. Husmodellen för skolan som är ett verktyg för att upptäcka risker för diskriminering, trakasserier och andra kränkningar i skolan och som utgår från de olika diskrimineringsgrunderna. Utskottet noterar vidare att Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10 och dir. 2014:79) lämnade sitt betänkande (SOU 2016:87). Utredningen hade bl.a. i uppdrag att analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar samt ta ställning till om, och i så fall hur, diskrimineringslagens (2008:567) regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. Utredningen föreslog bl.a. att tillsynsansvaret för arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet ska samlas inom Skolinspektionen och att diskrimineringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet till följd av det ska flyttas till skollagen och samordnas med regelverket för kränkande behandling. Regeringen har remitterat slutbetänkandet. Utskottet vill också påminna om att enligt 5 kap. skollagen (2010:800) ska utbildningen utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero (5 kap. 3 §) och att ordningsregler, som ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet, ska finnas för varje skolenhet (5 kap. 5 §). Enligt 5 kap. 6 § får rektorn eller en lärare vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Enligt de förutsättningar som följer av skollagen (5 kap. 7–23 §§) får det beslutas om utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig omplacering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål.