bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Även om vissa orter har en jämförelsevis låg brottslighet måste det kunna finnas tillgång till polis de gånger någonting allvarligt inträffar och brott faktiskt begås. En annan form av deltidspolis kan vara poliser som har jobbat under ett långt yrkesliv och som ges möjlighet att arbeta kvar lite längre med deltidspension. Deltidspension är ett sätt att behålla äldre, kompetenta och mer erfarna poliser som dessa kan vara ett stöd för yngre kollegor. Enligt det centrala kollektivavtalet har medarbetare vid möjlighet att ansöka om deltidspension . prövade en generösare hållning till att bevilja deltidspension för att underlätta för erfarna medarbetare att stanna kvar längre i arbete. Det resulterade i att fler anställda blev beviljade deltidspension än . Ytterligare steg bör dock kunna tas för att göra det möjligt för fler poliser att gå i deltidspension. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens samverkan med Försvarsmakten och Hemvärnet m.fl., punkt 40 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkandena 8 och 12, 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 23. Försvarsmakten bedriver utbildning av militärpoliser. Deras uppgift är enbart uppgifter som rör försvarets behov av ordning och säkerhet. Vi anser att man bör överväga möjligheten att erbjuda militärpoliser en civil påbyggnadsutbildning för att kunna tjänstgöra som ordningspoliser. I detta avseende bör man överväga möjligheten till kombinationstjänstgöring. Vi vill även betona vikten av ett bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer, t.ex. genom samarbetsavtal med Hemvärnet och andra lokala frivilliga organisationer. Lokalt trygghetsarbete kan också innebära att stödja frivilliga insatser såsom grannsamverkan, nattvandringar, föräldravandringar och liknande aktiviteter. Med fler aktiva kan viktig information spridas och olika brottsförebyggande initiativ tas. Grannsamverkan förhindrar många inbrott och ger dokumenterat goda resultat på många platser i landet. Vi anser att sådan verksamhet ska uppmuntras. Hemvärnet är en frivillig del inom totalförsvaret. Lokalkännedomen hos dem som tjänstgör i denna frivilligverksamhet är god. Hemvärnet används ofta vid eftersök av försvunna personer. Det finns anledning att se över om Hemvärnet kan användas även till andra uppgifter för att kunna stötta upp polisen vid särskilda händelser som kräver extra resurser. Vi anser att regeringen bör överväga dessa förslag som ett sätt att mildra poliskrisen. Polisens samverkan med Försvarsmakten och Hemvärnet m.fl., punkt 40 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 12. Jag står bakom en kraftfull satsning på fler poliser. Med tanke det tar att utbilda poliser kommer det dock att ta tid innan dessa nya poliser är i tjänst. Det bör därför enligt min mening övervägas att parallellt med den satsningen ta till andra åtgärder som snabbt kan avlasta polisen i dess arbete. En sådan åtgärd är att i större utsträckning ta hjälp av ordningsvakter. En annan är bättre samverkan med försvaret. Polisen har möjlighet att t.ex. låna helikoptrar från försvaret. För att stärka polisens och samhällets förmåga behöver försvaret och polisen samverka och samträna mer. Det bör vidare ses över hur anställda vid försvaret kan bistå polisen i bevakningsinsatser. Vid ett terrorattentat kan det vara avgörande att använda samhällets alla relevanta resurser. I vissa extrema situationer kan det innebära att Försvarsmakten ska kunna ge stöd till när nödvändiga förmågor redan är upptagna eller saknas. Vidare bör pensionerade poliser få jobba kvar. Poliser som närmar sig pensionen eller gått i pension kan utgöra en resurs om de får möjlighet att jobba kvar eller återgå i tjänst för . Dessa kan med kort varsel bidra till att polisen ökar förmågan. De har dessutom erfarenhet som kan vara värdefull i det ansträngda läget. Slutligen kan polisstudenter tillfälligt tas i tjänst för att möta de akuta behoven. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder för att pröva dessa förslag snabbt och i närtid stärka polisens operativa förmåga. Trafikpolisen, punkt 42 (M, SD, KD, -) av (M), (M), (M), (SD), (KD), (M) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1589 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 9 och 48 samt 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 21, 2017/18:1344 av (M) och 2017/18:1981 av (M) samt 2017/18:36 av (KD) yrkande 3, 2017/18:513 av och (båda M), 2017/18:714 av m.fl. (S), 2017/18:746 av (S), 2017/18:989 av (M), 2017/18:1485 av och (båda M), 2017/18:2490 av och (båda M) och 2017/18:2746 av (MP) yrkande 4. Det är dags att ta ett större grepp kring trafikpolisens organisation. skadas flera hundratals människor allvarligt i trafikolyckor där alkohol och/eller narkotika är inblandad. Vi anser att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen, varken på land, på sjön eller i luften. Det är därför viktigt att fortsätta det förebyggande arbetet gällande nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken och se till att polisen ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att kunna beivra överträdelser. Ett annat problem är den olagliga yrkestrafiken. Ett område där specialutbildad polis särskilt efterfrågas är inom den tunga trafiken. Inom arbetar länder på olika sätt för att komma tillrätta med detta. har t.ex. ett system med en federal myndighet för godstransporter (BAG) som inkluderar en effektiv trafikpolis med tydligt uppdrag. Andra länder har hårda kontroller för att minska brott mot kör- och vilotider med höga böter som följd om man bryter mot dessa. Regeringen bör därför studera hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder i syfte att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. Fristående myndighet för brottsanmälningar mot poliser, punkt 43 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 4. Brottsanklagelser mot poliser bör inte utredas av dem själva. Den instans som har våldsmonopol måste ha ett grundmurat förtroende för att upprätthålla sin legitimitet. Blotta misstanken om att kåranda påverkar polisens utredningar av kollegor inom rättsväsendet räcker för att motivera en nyordning. Jag vill därför även lyfta fram frågan om att det bör inrättas en fristående myndighet som ska hantera den typ av anmälningar som handläggs av Särskilda åklagarkammaren (tidigare Riksenheten för polismål). Reformen bör genomföras inte minst för alla dem inom rättsväsendet som genomför ett utomordentligt kompetent och engagerat arbete. Det är deras trovärdighet som skadas av att anmälningarna mot rättsväsendet inte handläggs oberoende. Regeringen bör därför utreda förutsättningarna för att inrätta en fristående myndighet som handlägger brottsanmälningar mot poliser. Tvångsäktenskapsenhet, punkt 44 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2017/18:499 av (L) yrkande 8. Att få leva sitt liv efter eget huvud och önskan, att få älska den man vill och att inte hindras i sina livsval är rättigheter som måste gälla alla, men som fortfarande inte gäller för alla. Unga kvinnor och flickor, men också en del pojkar och unga män, utsätts för förtryck och brott i hederns namn. De tvingas in i äktenskap eller förhindras utifrån gamla föreställningar om heder från att utvecklas på det sätt de vill. Vid hedersrelaterade brott är den transnationella dimensionen viktig. I och arbetar ambassader och konsulat förebyggande och informativt för att stödja polis och åklagare i enskilda ärenden. Vi vill att regeringen utreder hur en tvångsäktenskapsenhet, liknande den s.k. forced marriage unit som finns i , som arbetar både nationellt och internationellt utifrån ett brottsförebyggande- och brottsofferperspektiv, skulle kunna se ut. En sådan enhet skulle bl.a. möjliggöra förhör på ambassader när barn tvingats utomlands för att ingå äktenskap eller när flickor riskerar utsättas för könsstympning. Regeringen bör enligt vår mening tillsätta en sådan utredning. Våld mot kvinnor, punkt 45 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 27. Mäns våld mot kvinnor är det yttersta uttrycket för bristen på jämställdhet i ett samhälle. Det är enligt min mening oacceptabelt att någon ska behöva leva med risken att utsättas för våld. Det är av största vikt att åtgärder vidtas som dels förebygger våldet, dels säkerställer den misshandlade kvinnans trygghet och säkerhet. För att detta ska kunna uppnås måste samarbetet mellan berörda myndigheter fördjupas och handläggningen bli mer effektiv. Det behövs välutbildade poliser med kunskaper om orsakerna till våldsbrott och om hur våldet påverkar offret. Jag anser därför att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Statistik om gärningspersoners ursprung och nationalitet, punkt 47 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:891 av och (SD, -) och 2017/18:896 av och (SD, -) samt 2017/18:312 av (SD), 2017/18:2272 av (M) och 2017/18:3642 av (M). Det är sedan Brå kom ut med en rapport om invandrares brottslighet. har det gjorts två stycken, 1996:2 och 2005:17. Varken Brå eller regeringen har uppvisat något intresse av att utföra en ny rapport. Det tycker vi är anmärkningsvärt, inte minst på grund av den stora invandring har haft . Vi vill därför att regeringen ska beställa en ny sådan rapport från Brå. I är nästan en tredjedel av landets intagna i anstalt utländska medborgare. Av dem som togs in i anstalt 2015 var exempelvis inte svenska medborgare. Om invandrade personer som fått svenskt medborgarskap också skulle inkluderas skulle andelen intagna med utländsk bakgrund givetvis vara ännu högre. är Kriminalvården förbjuden i lag att registrera de intagnas ursprungliga nationalitet eller om de har invandrarbakgrund. Det går med andra ord inte att undersöka om intagna svenska medborgare har invandrat till . På grund av dagens höga invandring är den gruppen alltmer heterogen. Vi anser att detta begränsar förståelsen för utvecklingen i samhället. Vi vill därför att regeringen ska återkomma med ett förslag på hur Kriminalvården ska tillåtas föra statistik även om t.ex. invandrarbakgrund. Vi vill också att Kriminalvården ska ges i uppdrag att göra detta. Brottskoder för tillgreppsbrott, punkt 50 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 5. De internationella brottsnätverken har kunnat växa sig starka i eftersom rättsväsendet inte har haft tillräckligt god överblick över deras verksamhet. Kunskapsnivån och underrättelsearbetet när det gäller de internationella brottsnätverken försämras ytterligare av att de brottskoder som finns för dessa brottstyper inte är tillräckligt tydliga och avgränsade. Det är därför svårt att uppskatta omfattningen av metallstölder, bildelsstölder, dieselstölder och andra väldigt specifika men mycket omfattande stöldtyper. Vi anser att det finns ett behov av att se över brottskoderna för att skapa en bättre överblick över denna form av brottslighet. Särskild brottskod för hatbrott, punkt 52 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 1. Brås hatbrottsstatistik utgörs av polisanmälningar som Brå efter en särskild granskning har bedömt innehålla hatbrott samt av självrapporterad utsatthet för hatbrott. Statistiken över polisanmälningar med identifierade hatbrottsmotiv säger dock inte mycket om förekomsten av hatbrott i samhället. De flesta brott anmäls nämligen inte, och bland de hatbrott som anmäls registreras inte alla som hatbrott. Mörkertalet gör att utvecklingen av hatbrott inte går att följa enbart utifrån antalet polisanmälningar. Även om hatbrottsstatistiken inte ger en heltäckande bild av verkligheten är den mycket viktig eftersom den visar på tendenser i samhället och synliggör en annars svårfångad utsatthet för brott. All brottslighet i samhället är svår att mäta men det är extra svårt att få en bild av omfattningen av hatbrott eftersom det inte är ett särskilt brott i juridisk mening utan endast en aspekt av motivet bakom brottet. Det finns inte heller någon specifik brottskod för att registrera hatbrott när det görs en polisanmälan. Hatbrott drabbar dessutom människor som ofta befinner sig i en utsatt situation eller tillhör en minoritet i samhället och som därför kan ha svårt att känna till sina rättigheter och drar sig för att ha kontakt med myndigheter. Det är bra att det pågår ett arbete med att utveckla hatbrottsstatistiken. Jag anser emellertid att regeringen bör vidta åtgärder för att hatbrott ska kunna registreras på ett tydligare sätt, exempelvis genom att hatbrott ges en egen brottskod. Höjning av avgiften till Brottsofferfonden, punkt 57 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 3. Brottsofferfondens syfte är att ge ekonomiskt stöd till brottsofferprojekt och viktimologisk forskning. Brottsofferfonden byggs huvudsakligen upp av en särskild avgift som varje person som döms för brott ska betala om brottet kan straffas med fängelse och av en daglig avgift för fotboja. är avgiften för den som döms för brott med fängelse i straffskalan. Den avgiften bör utökas till . Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser det anförda. Rättsväsendets kunskap om it-relaterad brottslighet, punkt 59 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3094 av Skånberg m.fl. (KD) yrkande 3 och 2017/18:3190 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. It-relaterade brott är generellt sett komplexa och svåra att utreda. Inte minst beror detta på den snabba tekniska utvecklingen och den alltmer omfattande digitaliseringen av samhället. granskning It-relaterad brottslighet – polis och åklagare kan bli effektivare (RiR 2015:21) visar att kompetensen för att utreda it-relaterad brottslighet generellt sett är låg inom och . Endast ett fåtal förundersökningsledare, utredare, it-utredare, it-forensiker och åklagare har gått utbildningar på it-området. Dessutom innehåller den nuvarande grundutbildningen för att bli polis som regel inte någon del som handlar om it-relaterad brottslighet. Det finns poliser som är självlärda inom it-utredningar och har goda kunskaper på området, men utan ett större inslag av formell utbildning kommer enskilda poliser inte att ha den kompetens som krävs för att göra ett bra utredningsarbete som möjligheterna till enhetliga arbetsmetoder försvåras. enkätundersökning visade att de utbildningar som faktiskt finns inom it-området för och inte är tillräckliga, utan det efterfrågas både ett större inslag av it-aspekter i grundutbildningen och fler vidareutbildningar inom områden som t.ex. internetinhämtning. En annan viktig aspekt vid hanteringen av it-relaterade brott är vilket arbetssätt och vilka arbetsmetoder som används. I granskning pekas det på att det med ett förändrat arbetssätt finns större möjligheter att öka personuppklaringen. Tillgänglig statistik tyder bl.a. på att specialiseringar i den utredande verksamheten kan förbättra förutsättningarna för att klara upp brott. Ett mer enhetligt och effektivt sätt att arbeta kan också bidra till en bättre uppklaring. Att snabbt komma igång med de inledande utredningsåtgärderna är generellt sett mycket betydelsefullt oavsett vilken brottstyp det handlar om, men vid it-relaterad brottslighet kan det vara extra viktigt att påbörja insatserna snabbt för att säkerställa att digitala bevis inte hinner försvinna. En förutsättning för att utredningsarbetet inte ska fördröjas eller försvåras är att anmälningarna innehåller relevant och korrekt information. lämnade en rad rekommendationer i sin rapport som jag i stort instämmer i. Inte minst anser jag att det är viktigt att stärka kompetensen inom it-området. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som identifierar vilka nationella utvecklingsbehov som finns på it-området och föreslå strategiska åtgärder för att utveckla och säkerställa kompetensförsörjningen inom verksamheten. Regeringen bör även ge i uppdrag att utveckla och förankra nationella arbetssätt och metodstöd för utredning av it-relaterade brott samt se över strukturen för brottssamordning och samverkan mellan polisregionerna. En nationell djurskyddspolis, punkt 61 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:347 av och (SD, -) yrkande 2, 2017/18:2078 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2352 av och (båda SD) och 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 5 och 2017/18:2078 av (SD) yrkande 3. Djuren kan inte föra sin egen talan, vilket gör dem beroende av människan och vår välvilja. Därför är det viktigt att arbetet med djur och hanterandet av brott mot djur sköts på ett korrekt och effektivt sätt. Dessvärre kräver denna typ av arbete ofta både resurser och specialkompetens som är ovanliga inom den ordinarie polisorganisationen i dagens . I flera delar av landet har polisen inrättat avdelningar med djurskyddspolis. Syftet med att inrätta en särskild djurskyddspolis är framför allt att samordna verksamheten och utveckla det förebyggande arbetet, samt att öka lagföringen och skapa en mer rättssäker hantering av brott mot djur. Detta är en positiv utveckling, men det finns ett stort behov av att ta ett nationellt grepp. I har satsningarna på djurskyddspoliser än så länge varit av mindre och lokal karaktär, men djurskyddspoliser finns i större utformning på bl.a. och i . De lokala satsningarna i har lyfts fram som ett föregångsexempel och har varit uppskattade av såväl polisen som allmänheten. Vi vill se att det införs en djurskyddspolis på nationell nivå. För att djurskyddspolisen inte ska ta resurser från den övriga polisverksamheten vill vi även att det införs en särskild utbildning i syfte att rekrytera ny kompetent personal. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Rättsväsendets arbete mot hatbrott, punkt 64 (M, C, V, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (V), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 4, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 56, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2017/18:3185 av (M). I anmäls ca 5 000 hatbrott . Personuppklaringen är dock låg. Ett stort problem är att hatbrotten inte tas på tillräckligt stort allvar, vilket bl.a. leder till att människor inte alltid vill anmäla sådana brott. Kunskapen om hatbrotten är inte tillräcklig, vare sig inom rättsväsendet eller bland allmänheten. Som framgått pågår det olika projekt och satsningar på detta område, vilket är bra men inte tillräckligt. Det krävs enligt vår mening ytterligare åtgärder för att stärka arbetet mot hatbrott. För det första måste kunskapen om hatbrott i samhället i stort helt enkelt öka, vilket också gäller det förhållandet att en sådan lagstiftning faktiskt finns och hur den ser ut. Många utsätts för hatbrott utan att vara medvetna om att man utsatts för ett sådant brott. Är man inte medveten om att brott begåtts görs inte heller någon polisanmälan. Ökad kunskap om hatbrott krävs hos dem som utsätts för brott, men också hos dem som kränker andra med ord och med handlingar. Vidare är det också viktigt att arbeta förebyggande med att tidigt involvera unga i diskussioner om attityder och värderingar. Det krävs ett tydligare fokus på dem som utsätter andra för hatbrott och hur sådan brottslighet kan motverkas på ett tidigt stadium. Här är det viktigt med ett värdegrundsarbete som inleds . För att sprida budskapet om hur lagstiftningen ser ut krävs det utbildning som når breda grupper, t.ex. i skolor, i föreningar och hos myndigheter. , som för många människor är den första myndighetskontakten i , kan exempelvis informera nyanlända om hatbrott. En förutsättning för att hatbrott ska uppmärksammas och registreras i polisanmälningarna är att polisen har en god kunskap om hatbrott. Det handlar bl.a. om ett bra bemötande och att ställa rätt frågor till målsäganden när anmälan görs, men också om att vid husrannsakningar säkra bevis i form av föremål som skulle kunna kopplas till hatbrott. Det är därför viktigt att frågor om hatbrott utgör en viktig del i den grundläggande utbildningen som tjänstgörande poliser behöver få vidareutbildning i ämnet. Kompetensen på området har blivit bättre, och det pågår olika satsningar och projekt inom polisen för att ytterligare förbättra detta. Trots de olika insatser som gjorts visar egen granskning av polisens arbete mot hatbrott som publicerades att det finns behov av ytterligare kompetensförstärkande insatser då medarbetarna generellt sett har kunskapsbrister när det gäller hatbrottsmotivet, straffskärpningsregeln och hatbrottsmarkeringen. Detta måste åtgärdas. I granskning av polisens arbete mot hatbrott konstateras också att kvaliteten i de initiala utredningsåtgärderna vid hatbrott måste öka. Det finns även ett behov av att öka förmåga att säkerställa utredningsprocessen för hatbrott. Detta behov anges vara särskilt stort i de polisregioner som saknar särskilda hatutredningsgrupper. bedöms enligt polisen ett stort antal hatbrott felaktigt som mängdbrott. Det gör också att brotten prioriteras lägre än om det hade varit fråga om ett brott med hatbrottsmotiv. När polisanmälan görs är det därför viktigt att målsäganden signalerar att vederbörande utsatts för ett hatbrott, men det krävs också att polisen blir bättre på att upptäcka att det handlar om ett hatbrott. Det kan polisen göra genom att exempelvis ställa frågor på ett sådant sätt att ett eventuellt hatbrottsmotiv kommer fram. Bedömningen av om ett brott är ett hatbrott varierar i rättskedjan och i olika delar av landet. Även kvaliteten på brottsutredningar varierar över landet.