bet · H401UbU21 · 2017-06-09 00:00:00 — En försöksverksamhet med branschskolor Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor. Den lag som utskottet tillstyrker avser en försöksverksamhet som innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer ska en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kunna få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen ska bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådana villkor och om urval. Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning efter . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2023. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om bl.a. studie- och yrkesvägledning och yrkesskola för vuxna. I betänkandet finns fem reservationer (M, C, L, KD). Proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor. Fem yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En försöksverksamhet med branschskolor En utökad roll för branschskolor 1.Branschskola med lärlingsutbildning, punkt 2 (L) 2.En utökad roll för branschskolor, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Studie- och yrkesvägledning för yrkesutbildning, punkt 4 (M, C, L, KD) 4.Yrkesutbildningar i gymnasieskolan, punkt 5 (L) 5.Yrkesskola för vuxna, punkt 6 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En försöksverksamhet med branschskolor antar regeringens förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor. Därmed bifaller proposition 2016/17:161. 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 1. Reservation 1 (L) En utökad roll för branschskolor 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. Reservation 3 (M, C, L, KD) 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 4 (L) 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 5 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (L), (M), (S), (S), (SD), (S), i (C), (M), (S), (SD), (V), (S), (S), (M), (M), (MP) och (KD). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:161 En försöksverksamhet med branschskolor och två följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Lagrådet har yttrat sig över förslaget och haft vissa synpunkter. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. Propositionen innehåller förslag till en ny lag om försöksverksamhet med branschskolor. Försöksverksamheten innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) med bibehållet huvudmannaskap får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Endast en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor ska efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer kunna få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen ska bemyndigas att meddela närmare föreskrifter om sådana villkor och om urval. Den nya lagen om försöksverksamhet med branschskolor föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning efter . Lagen ska upphöra att gälla vid utgången av juni månad 2023. En försöksverksamhet med branschskolor Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om försöksverksamhet med branschskolor. Lagförslaget innebär att en huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning inom ramen för försöksverksamheten, med bibehållet huvudmannaskap, får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser gymnasiearbetet. Flera utbildningar inom gymnasieskolans yrkesprogram har svårt att rekrytera elever. En svag efterfrågan på vissa utbildningar riskerar att leda till att dessa läggs ned. Detta är problematiskt för branscher ur ett kompetensförsörjningsperspektiv men också för ungdomarna, eftersom ett mindre utbildningsutbud inskränker deras möjlighet att välja utbildning. anger att det är problem för branscherna att klara sin kompetensförsörjning, i synnerhet när det gäller små yrkesområden, i betydelsen få sysselsatta personer och för vilka specifika yrkeskunskaper behövs. Utbildningar inom små yrkesområden har ofta svårt att samla tillräckligt många elever för att kunna erbjuda utbildning. Dessa utbildningar kräver ofta särskild utrustning och lokaler, vilket innebär stora investeringar, och erbjuds endast på enstaka orter trots att kompetensbehovet är nationellt. Existerande möjligheter till utbildningsutbud Varje kommun ansvarar för att ungdomar i kommunen erbjuds en gymnasieutbildning av god kvalitet. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på respektive utbildning ska så långt det är möjligt anpassas till ungdomarnas önskemål. Kommuner kan, förutom att erbjuda utbildning som de själva anordnar, erbjuda utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt ett samverkansavtal med en annan kommun eller ett landsting. Genom ett sådant avtal bildas ett samverkansområde för utbildningen. Som en konsekvens av denna möjlighet har dock en del kommuner avvecklat eller minskat den egna gymnasieverksamheten. Elevernas faktiska tillgång till hela samverkansområdets utbud påverkas också av områdets geografiska storlek, hemkommunens läge i förhållande till övriga kommuner samt infrastrukturens utbyggnad. En annan möjlighet att möta en situation med små elevgrupper är att anordna riksrekryterande utbildningar. Detta innebär att elever från hela landet har rätt att söka till och tas emot på utbildningen på samma villkor. kan besluta om riksrekrytering för bl.a. nationella program enligt villkor i gymnasieförordningen, nämligen om det finns en nationell efterfrågan på de kunskaper och färdigheter som utbildningen ger, om det finns ett nationellt intresse av att elever ska kunna rekryteras från hela landet eller ett nationellt intresse av att enskilda elevers behov av kunskaper och färdigheter kan tillgodoses. Regeringen anger att har varit restriktivt med att bevilja denna typ av utbildningar med motiveringen att sådana kan leda till att utbildningar som inte är riksrekryterande tappar underlag och läggs ned. Förslag om nytt utbildningsalternativ Regeringen anser att det finns skäl att komplettera dagens möjligheter att upprätthålla ett brett utbildningsutbud när det gäller utbildningar som kan leda till yrken inom små yrkesområden. Regeringens förslag är att göra detta genom en försöksverksamhet med s.k. branschskolor, dvs. skolor som med stöd av ett entreprenadavtal bl.a. tillhandahåller delar av undervisningen på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan. Skolan ska ha rekommenderats av en branschorganisation eller t.ex. kunna uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör. Regeringen anger att den typ av undervisning som ska få utföras av branschskolor bör avse yrkesområden där det råder brist på arbetskraft och där sådan utbildning på grund av små elevvolymer riskerar att inte komma till stånd i tillräckligt stor utsträckning. Regeringen anger i propositionen att bakgrunden till förslaget är att hade i uppdrag att analysera om det finns intresse och förutsättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning, med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare. Utredningen konstaterade att det inte finns något större intresse hos branschorganisationer för att utveckla en lärlingsmodell där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Däremot efterfrågar branschorganisationer inom olika yrkesområden möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbetsmarknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. föreslog därför just en försöksverksamhet med s.k. branschskolor, och en majoritet av remissinstanserna instämde i detta förslag. Utbildningens omfattning, genomförande och innehåll Regeringen bedömer att den undervisning inom gymnasieskolan eller komvux som bör förläggas till en branschskola bör vara ämnen eller kurser som ingår i en viss inriktning eller inom programfördjupningen. Därmed bör undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) vara aktuell för överlämnande på entreprenad till branschskolor. Undervisningen bör även få avse gymnasiearbetet. Regeringen anser emellertid inte att det finns skäl att i lagen om försöksverksamhet närmare reglera hur stor del av utbildningen som får läggas ut på entreprenad utan menar att det kommer att vara relativt självreglerande eftersom verksamheten är tänkt att bl.a. tilltala elever som vill bo kvar hemma. Regeringen har även för avsikt att inrätta ett särskilt statsbidrag för försöksverksamheten, vilket är tänkt att huvudmän ska kunna använda för att ersätta branschskolan. Storleken på detta bidrag kan enligt regeringen komma att ha viss betydelse för hur stor del av utbildningen som huvudmannen kommer att välja att lägga ut på entreprenad. Regeringen anger vidare att det är huvudmannens uppgift att informera de elever som söker utbildningen om hur utbildningen ska förläggas och om eleverna förutsätts genomföra en del av utbildningen på annan ort. I likhet med vad som gäller ska huvudmannen ansvara för att eleven kan fullfölja sin utbildning. arbetar med ett uppdrag inom vuxenutbildning som bl.a. innebär att myndigheten ska ta fram förslag till sammanhållna yrkesutbildningar för vuxna. Det innebär att ta fram kombinationer av kurser som motsvarar behoven på arbetsmarknaden, dvs. motsvarar kraven för anställning. Om skulle föreslå en kombination av kurser som är lämpliga att förlägga till en branschskola bedömer regeringen att propositionens förslag inte hindrar detta. Enligt 8 kap. 2 § första stycket 3 samt 3 och 10 §§ regeringsformen (RF) ska föreskrifter som avser kommunernas befogenheter och åligganden meddelas i lag eller med stöd av bemyndigande för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. Skollagens bestämmelser om utbildning riktas nästan uteslutande till en huvudman eller anställda hos huvudmannen. Därav följer att utbildning inom gymnasieskola och komvux som utgångspunkt ska bedrivas av huvudmannen själv. Undantagsfallen, i form av vissa entreprenadmöjligheter, regleras särskilt i 23 kap. skollagen. Av detta kapitel framgår att kommuner, landsting och enskilda huvudmän, med bibehållet huvudmannaskap, i vissa fall får sluta avtal om att någon annan än kommunen, eller den enskilda huvudmannen ska utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen. När det gäller gymnasieskolan får uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen, t.ex. skolmåltider, skolskjuts och elevhälsa, överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Vidare får bl.a. uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. När det gäller komvux är det endast reglerat att uppgifter får överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person, vilket innebär att huvudmannen själv kan avgöra vilka uppgifter som ska lämnas över. Som har framgått i tidigare avsnitt innebär regeringens föreslagna försöksverksamhet bl.a. att kommunala skolhuvudmän får möjligheter att ingå entreprenadavtal inte bara med enskilda utan även med andra kommuner och landsting. Den innebär vidare att kommuner och landsting får befogenhet att vara utförare av en entreprenad inom ramen för försöksverksamheten. Då detta avviker från vad som är möjligt enligt skollagen måste försöksverksamhet med branschskolor ha stöd i lag. Försöksverksamheten ska regleras i särskild lag Enligt 29 kap. 23 § skollagen får regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, meddela föreskrifter om försöksverksamhet inom skolväsendet. I sådana föreskrifter får undantag göras från organisatoriska bestämmelser i skollagen. Undantag får också göras från andra bestämmelser i skollagen för att möjliggöra en försöksverksamhet med annan utbildning i gymnasieskolan än på nationella program eller introduktionsprogram. Eftersom den föreslagna försöksverksamheten avser undervisning på yrkesprogram, dvs. nationella program, är det refererade bemyndigandet inte tillämpligt, utan lagstöd behöver införas. Regeringen anser emellertid att det inte är lämpligt att reglera försöksverksamheten i skollagen, i och med att verksamheten avser tillfälliga utökningar av de kommunala befogenheterna. I stället föreslås en särskild lag för försöksverksamheten. Regeringen anser att inte bara enskilda fysiska och juridiska personer ska kunna få ett godkännande att bedriva branschskola, utan även kommuner och landsting. Detta innebär att aktörer som bedriver gymnasial yrkesutbildning ska kunna godkännas som branschskolor. Regeringen anser också att en huvudman som ska kunna överlämna viss undervisning också ska kunna överlämna uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen, t.ex. skolmåltider, skolskjuts och elevhälsa, i likhet med vad som gäller vid entreprenad. Vidare bör, liksom , de lärare som är verksamma hos en entreprenör ha samma uppgifter som lärare anställda hos en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman. Det innebär att en huvudman i försöksverksamheten även bör kunna överlämna på entreprenad den myndighetsutövning som hör till lärares undervisningsuppgift, dvs. främst betygsättning men även disciplinära och andra särskilda åtgärder. Regeringen anger i propositionen att de särskilda bestämmelser om entreprenad som bör gälla under försöksverksamheten bör regleras i lagen om försöksverksamhet. Entreprenad och lokaliseringsprincipen m.m. I kommunallagen (1991:900) finns bestämmelser som begränsar den kommunala kompetensen till angelägenheter som är av allmänt intresse, har anknytning till kommunens område eller medlemmar och inte enbart ska hanteras av en annan särskilt utpekad (2 kap. 1 §). Att utföra utbildning inom ramen för den föreslagna försöksverksamheten får anses vara en angelägenhet av allmänt intresse som inte enbart ska hanteras av en särskilt utpekad. En kommun eller ett landsting kan dock inte utföra undervisning om angelägenheten inte har anknytning till kommunens område eller medlemmar, den s.k. lokaliseringsprincipen. Av detta skäl föreslås ett undantag för denna princip i den särskilda lagen om försöksverksamhet med branschskolor (se 3 § i lagförslaget). I 23 kap. 1 § skollagen anges att bestämmelser som gäller för utbildning eller annan verksamhet enligt denna lag även ska gälla vid entreprenad, med de undantag som anges i samma kapitel. En motsvarande bestämmelse bör införas i den föreslagna lagen om försöksverksamhet (se 2 § i lagförslaget). Detta innebär att bl.a. bestämmelser i skollagen om att en hemkommun ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången blir tillämpliga i försöksverksamheten. På motsvarande sätt ska gälla att beslut av en kommun eller ett landsting om sådant stöd får överklagas till en allmän förvaltningsdomstol. För elever i en fristående gymnasieskola är studiestödslagens (1999:395) och studiestödsförordningens (2000:655) bestämmelser om inackorderingstillägg tillämpliga. För dessa elever är det staten som står för utgifter för eventuella inackorderingstillägg. Regeringen anser att det, i likhet med entreprenadförhållanden enligt 23 kap. skollagen, bör vara en fråga för avtalande parter, dvs. huvudmän och branschskolor, att bestämma om ersättning för elevens utbildning inom försöksverksamheten. Enligt regeringen bör försöksverksamheten bygga på frivillighet. Vissa begränsningar ska dock finnas när det gäller vilka som får bedriva branschskolor. Regeringen anser att det inte bör regleras på lagnivå vilka krav som ska uppställas för att en utbildningsanordnare ska få godkännas som branschskola. Regeringen anser att inte fler frågor än nödvändigt bör regleras på lagnivå. Därför ska det endast anges i lagen om försöksverksamhet att en kommun, ett landsting eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor, efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer, ska kunna godkännas att bedriva branschskola. I 1 § i lagförslaget anges att regeringen ska få meddela föreskrifter om villkor som ska uppfyllas för att kunna godkännas att bedriva branschskola liksom om urval. Genom föreskrifter om sådana villkor kommer därmed begreppet branschskola att konkretiseras på förordningsnivå. Villkoren kommer bl.a. att avse att aktören har för avsikt att anordna yrkesutbildning inom yrkesområden som uppfyller vissa kriterier. Regeringen har också enligt propositionen för avsikt att, med stöd av 8 kap. 7 § RF, meddela föreskrifter om verkställigheten av den nya lagen (se 4 § i lagförslaget). När det gäller villkoren för att bli godkänd som branschskola anser regeringen att det bl.a. bör uppställas krav på att den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten ska ha en rekommendation från berörd bransch för att kunna bli godkänd som branschskola. Ett alternativ kan t.ex. vara att den som ansöker om att få delta i försöksverksamheten kan uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör. Skolinspektionens tillsyn av en utbildning där en del av denna förläggs till en branschskola ska även omfatta de delar av utbildningen som bedrivs vid branschskolan. Eventuella krav på åtgärder får riktas direkt mot den huvudman som har slutit avtal med branschskolan. Regeringen bedömer att försöksverksamheten bör följas upp och utvärderas löpande för att man ska hinna inhämta underlag inför ett eventuellt permanentande av verksamheten. Utskottet kan konstatera att gymnasieskolan står för en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Det minskande intresset för yrkesutbildningar kombinerat med minskande ungdomskullar leder till problem för skolhuvudmännen att upprätthålla ett allsidigt utbud av program och inriktningar. Inte minst finns det anledning att peka på problemen för små yrkesprogram med få sökande. Det finns därför ett behov av att öka attraktiviteten och förbättra tillgången till yrkesutbildning inom små yrkesområden. Även om det finns olika möjligheter för kommunerna att erbjuda gymnasieutbildning anser utskottet att s.k. branschskolor bör införas på försök i syfte att bidra till att olika branscher ska få tillgång till rätt utbildad arbetskraft och att ungdomar ska få ökad tillgång till utbildning. Utskottet vill här påminna om skollagens krav på lika tillgång till utbildning oberoende av geografisk hemvist (1 kap. 8 §). Utskottet anser att detta kan bli ett viktigt komplement till dagens utbildningsutbud och ett sätt att öka intresset för yrkesutbildningar som kompetensförsörjningen för små yrkesområden kan förstärkas. Därmed tillstyrker utskottet regeringens proposition. Utskottet övergår nu till att i nästa avsnitt behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden med anledning av propositionen. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om branschskola med lärlingsutbildning. Jämför reservation 1 (L). I kommittémotion 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 1 anges att det, med rätt utformning, finns stora möjligheter att etablera en branschskola med lärlingsutbildning. Branschskolor föreslås bedrivas av företag och branscher främst för lärlingsutbildning i hantverksyrken. Motionärerna anser att lärlingsutbildningens attraktionskraft måste höjas och efterfrågar förslag om branschskolor som bättre kan bidra till den ambitionen. försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Enligt 16 kap. 11 § skollagen får det inom yrkesprogrammen finnas en gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Mer än hälften av utbildningen ska vara arbetsplatsförlagd. med arbetsplatsförlagt lärande motsvarar i gymnasieskolan garanterad undervisningstid. Enligt lagen (2014:421) om gymnasial lärlingsanställning kan en elev som går gymnasial lärlingsutbildning inom något av gymnasieskolans yrkesprogram bli anställd i anställningsformen gymnasial lärlingsanställning (prop. 2013/14:80, bet. 2013/14:UbU18, rskr. 2013/14:265). Anställningen ska motsvaras av hela eller en del av tiden för det arbetsplatsförlagda lärandet i utbildningen. Enligt statistik är det /17 ca 94 200 elever som går på yrkesprogram i gymnasieskolan, och av dessa är lärlingar. Andelen lärlingar varierar mellan programmen, från på naturbruksprogrammet till på bygg- och anläggningsprogrammet och vvs- och fastighetsprogrammet. (, dnr 2016:01706). anger att lärlingsutbildningen inom gymnasieskolan har ökat /12, trots att antalet elever på yrkesprogrammen har minskat. Även antalet huvudmän som erbjuder lärlingsutbildning har ökat. var det 131 kommuner, eller av kommunerna som erbjöd yrkesutbildning i gymnasieskolan, som även erbjöd gymnasial lärlingsutbildning. På uppdrag av regeringen inrättade 2014 ett lärlingscentrum, som verkar för fler gymnasiala lärlingar och ökad kvalitet i det arbetsplatsförlagda lärandet. Lärlingscentrumet gör detta bl.a. genom att främja ungdomars intresse för gymnasial lärlingsutbildning och stimulera samverkan mellan skola och arbetsliv. anger att dess lärlingscentrum upplever en ökad efterfrågan på information, stöd och råd. Enligt är lärlingscentrumet samt de statsbidrag som finns att tillgå viktiga för huvudmän och rektorer vid såväl start som vidareutveckling av lärlingsutbildning. understryker att det finns behov av utveckling av den arbetsplatsförlagda utbildningen (, rapport 442, 2016). Utskottet kan konstatera att i sin senaste bedömning av yrkesutbildningsområdet pekar på en positiv utveckling av intresset för lärlingsutbildningen generellt men att det finns utvecklingsbehov inom den arbetsplatsförlagda utbildningen. Regeringen anger i den nu aktuella propositionen att bakgrunden till förslaget om försöksverksamhet med branschskolor är att konstaterade att det inte finns något större intresse hos branschorganisationer för att utveckla en lärlingsmodell där lärlingen rekryteras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbetsplatsen. Utredningens slutsats var att en verksamhet med branschskolor i stor utsträckning motsvarar önskemål hos vissa branschorganisationer om att ta ett större ansvar för sådana yrkesutbildningar som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Utskottet kan konstatera att lagförslaget om branschskolor omfattar huvudprinciper för verksamheten och att regeringen avser att konkretisera vissa krav och villkor i föreskrifter.