bet · H501UbU6 · 2017-11-10 00:00:00 — Denna alternativregel uttrycker således att skolan alltid ska beakta objektivitetsprincipen när den bjuder in politiska partier. Det föreslagna andra stycket är således en upplysningsbestämmelse som egentligen inte är nödvändig då det som anges i bestämmelsen följer direkt av regeringsformen. Regeringen anser dock att bestämmelsen förtydligar regleringen i skollagen och därför fyller ett syfte. I propositionen redogörs för att ett urval på andra objektiva grunder än som anges i paragrafens första stycke är t.ex. partier som är berättigade till statligt partistöd enligt 3 § lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier, partier som är berättigade till kommunalt partistöd enligt 2 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) eller partier som har rätt till valsedlar på statens bekostnad enligt 6 kap. 8 § vallagen (2005:837). Ett objektivt urval kan också styras efter ämnet. Man kan t.ex. tänka sig en debatt eller en utfrågning som handlar om en lokalt eller regionalt avgränsad politisk fråga där lokalt eller regionalt verksamma partier har tagit sina positioner och att inbjudan därmed bör vidgas. Det bör dock i sammanhanget understrykas att en skola inte får välja urvalskriterier i syfte att undvika ett särskilt politiskt parti. Att göra så strider mot objektivitetsprincipen. Av propositionen framgår att regeringen är medveten om att beslut om att bjuda in politiska partier till skolan har varit en svår och känslig fråga. Förutsättningarna för ett sådant beslut blir dock enligt regeringen mycket tydligare i och med förslagen i propositionen. Som utgångspunkt kommer det att vara rektorn som fattar beslutet. Regeringen anser dock att det inte finns någon anledning att frånta rektorn hans eller hennes vanliga möjlighet att enligt 2 kap. 10 § skollagen delegera beslutsfattandet om det bedöms lämpligt i det enskilda fallet. När det gäller yrkandet om att förtydliga begreppet annan objektiv grund i lagförslaget som behandlas i betänkandet kan konstateras att utskottet ovan ställt sig bakom lagförslaget. Utskottet är för sin del övertygat om att rektorer som har att tillämpa den aktuella lagstiftningen, med hjälp av tillgängligt stödmaterial, kommer att vara trygga med att förstå och tillämpa den föreslagna lagstiftningen. Utskottet anser således att lagförslaget är tillräckligt tydligt i detta hänseende och avstyrker motion 2017/18:476 (SD) yrkande 1. När det sedan gäller yrkandet om att det inte ska vara möjligt för rektorn att delegera beslut om att bjuda in politiska partier till skolan delar utskottet regeringens bedömning att det inte finns någon anledning att frånta rektorn hans eller hennes vanliga möjlighet att enligt 2 kap. 10 § skollagen delegera beslutsfattandet om det bedöms lämpligt i det enskilda fallet. Därmed avstyrks motion 2017/18:476 (SD) yrkande 2. Uppdatering av befintligt stödmaterial Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör uppmana berörda myndigheter att inför uppdateringen av befintligt stödmaterial om politisk information i skolan föra dialog med de politiska ungdomsförbunden. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2017/18:3571 av m.fl. (V) framhålls att regeringen bör uppmana berörda myndigheter att inför kommande uppdatering av befintligt stödmaterial om politisk information i skolan föra dialog med de politiska ungdomsförbunden. Motionärerna menar att stödmaterialets rekommendationer kan försvåra för de politiska ungdomsförbunden att delta i aktiviteter som gäller politisk information i skolan. Av propositionen framgår bl.a. följande (s. 23–24). I propositionen gör regeringen bedömningen att berörda myndigheter bör uppdatera och se över befintligt stödmaterial till skolor och huvudmän i fråga om politisk information i skolan. För att tydliggöra vad som gäller för politisk information i skolan och för att ge stöd till rektorer, lärare och huvudmän har ett antal publikationer från olika myndigheter tidigare getts ut. I samband med allmänna val och inför genomförandet av skolvalet gav regeringen i uppdrag att ta fram ett stödmaterial om förutsättningarna för opinionsbildande verksamhet i skolan riktat till huvudmän och skolor (U2010/1216/S). Uppdraget redovisades , varefter stödmaterialet Politisk information i skolan publicerades på myndighetens webbplats. Syftet med stödmaterialet var att ge vägledning till rektorer, lärare och huvudmän om hur de skulle förhålla sig till skolans politiska omvärldskontakter. På regeringens uppdrag följde därefter upp hur stödmaterialet hade tagits emot och hanterats av rektorer (/1985/S), vilket ledde till att stödmaterialet reviderades 2012. har också tagit fram skriften Juridisk vägledning – Mer om politisk information i skolan, en kortfattad version av Politisk information i skolan. Kommuner och Landsting ger ut skriften i skolan. Skriften är avsedd att vara ett komplement till stödmaterial och är framtagen för att diskutera hur skolan kan agera när extrema och främlingsfientliga partier vill komma in i skolan och sprida sitt budskap. , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), fick års val och skolval i uppdrag att främja ungas intresse för demokrati och deras möjligheter att delta i politiska processer och i samtal om politik i skolan (Ju2013/7073/D, U2013/7806/UC). publicerades stödmaterialet Prata politik!, ett metodmaterial för lärare som arbetar i de högre årskurserna i och i gymnasieskolan och som vill bjuda in politiska partier till skolan. Regeringen föreslår nu nya bestämmelser som förtydligar vad som gäller när skolor bjuder in politiska partier. Med anledning av den nya regleringen kommer de befintliga stödmaterialen att behöva uppdateras. Uppdateringen bör göras med utgångspunkt från de önskemål om stödmaterial som har framförts av remissinstanserna. Utskottet delar regeringens bedömning att berörda myndigheter bör uppdatera och se över befintligt stödmaterial till skolor och huvudmän i fråga om politisk information i skolan med anledning av det aktuella lagförslaget. Uppdateringen bör enligt regeringen göras med utgångspunkt från de önskemål om stödmaterial som har framförts av remissinstanserna. Bland de remissinstanser som har yttrat sig över utredningsförslaget (SOU 2016:4) märks flera politiska ungdomsförbund. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen om hur uppdateringen av stödmaterialet bör göras men utgår från att de berörda myndigheterna tar kontakt med lämpliga intressenter inklusive de politiska ungdomsförbunden om de finner behov av att inhämta synpunkter på stödmaterialets innehåll. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2017/18:3571 (V). Ungdomsförbundens möjligheter att besöka skolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ökade möjligheter för de politiska ungdomsförbunden att möta och samtala med elever i skolan. I motion 2017/18:298 av och (båda M) efterfrågas ökade möjligheter för de politiska ungdomsförbunden att möta och samtala med elever i skolan. Många rektorer tillämpar enligt motionärerna ett kampanjförbud för de politiska ungdomsförbunden i skolorna. Kampanjförbudet tillämpas med förevändningen att inte behöva släppa in odemokratiska organisationer på skolorna, vilket bl.a. innebär att många elever inte kommer i kontakt med politiska partier och deras ungdomsförbund. Regeringen bör kunna lösa detta problem genom nationella riktlinjer eller diskussion med berörda myndigheter. Som framgått ovan vid behandlingen av lagförslaget välkomnar utskottet att det i skollagen tydliggörs hur politiska partier kan tas emot i skolan. När den nya lagstiftningen träder i kraft är det utskottets uppfattning att de problem som motionärerna pekar på inte ska behöva uppstå. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att vidta någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet och avstyrker därmed motion 2017/18:298 (M). Begreppet annan objektiv grund och delegation av beslut, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:476 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Regeringens förslag om regler för hur skolor ska bjuda in politiska partier till skolan är i grunden bra. Vissa delar i förslaget skulle dock ha kunnat vara tydligare. I regeringens förslag ska skolor kunna begränsa inbjudan av politiska partier på annan objektiv grund. I propositionen förklaras begreppet objektiv grund med att skolorna ska kunna begränsa inbjudan så att den gäller partier representerade i , vald församling i en eller flera kommuner eller i . Vi har inget att invända mot detta, och tycker detta är rimliga avgränsningar. Därefter står det dock i den föreslagna lagtexten att rektorn även får bjuda in politiska partier på ”annan objektiv grund”. I propositionen definieras vad ”annan objektiv grund” är. Det som beskrivs som ”annan objektiv grund” är i grunden rimligt det också. Vi befarar dock att rektorer kan missförstå begreppet ”annan objektiv grund” och vill att skrivningen i lagtexten förtydligas i enlighet med den andemening som uttrycks i propositionen. Skolornas beslut om inbjudan av politiska partier berör våra grundlagar och ska definieras som myndighetsbeslut. Beslutet ska inte kunna delegeras av rektorn, och skollagens reglering av delegering ska inte omfatta dessa beslut. Besluten ska vara skriftliga och kunna överklagas i vederbörlig ordning. Detta bör förtydligas i skollagen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Uppdatering av befintligt stödmaterial, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3571 av m.fl. (V). I propositionen gör regeringen bedömningen att berörda myndigheter bör uppdatera och se över befintligt stödmaterial. På den punkten vill jag göra ett tillägg. I stödmaterial understryks vikten av att elever får tillgång till politisk information, och det finns flera handfasta tips till rektorer om hur skolor kan agera för att säkerställa att elever får kunskaper om och deltar i den demokratiska beslutsprocessen. Ett perspektiv på frågan om politisk information i skolan saknas dock, och det är de politiska ungdomsförbundens perspektiv. I stödmaterialet från ges t.ex. rådet att skolorna kan avgränsa den politiska informationen till . Det är ett råd som den som varit politiskt aktiv i valrörelser vet att många skolor valt att följa. Problemet uppstår när ett stort antal skolor väljer . Då blir det i stället ungdomsförbundens prioriteringar som styr vilka skolor och elever som tar del av politisk information. Jag tycker att detta är en olycklig konsekvens av stödmaterial. Valdagen ligger ovanligt efter höstens skolstart. Därför är det viktigt att i den mån det är möjligt ge alla elever likvärdig tillgång till politisk information. Den information som går ut till skolorna skulle tjäna på att även från de politiska ungdomsförbundens perspektiv lyfta för- och nackdelar med olika sätt att möjliggöra elevers tillgång till politisk information. Regeringen bör mot bakgrund av det ovan anförda uppmana berörda myndigheter att inför uppdatering av befintligt stödmaterial föra dialog med de politiska ungdomsförbunden. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:17 Politisk information i skolan: antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2017/18:476 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förtydliga regeringens förslag om politisk information i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inbjudan av politiska partier i skolan ska ses som ett myndighetsbeslut som inte kan delegeras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3571 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör uppmana berörda myndigheter att inför uppdatering av stödmaterial föra dialog med de politiska ungdomsförbunden och tillkännager detta för regeringen. Motion från allmänna motionstiden /18 2017/18:298 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka ungdomsförbundens möjlighet att få möta och samtala med elever i skolan och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2017/18:KU2y Jag börjar med att yrka bifall till vår reservation 1. Förslaget från regeringen tycker vi ser ganska rimligt ut, tvärtemot vad man kunde tro när de första tidningsartiklarna om det publicerades. Någon debattartikel sa att förslaget skulle strida mot grundlagen, vilket gjorde att både vi och andra fick hjärtat i halsgropen. Men när jag tittade på förslaget såg jag att de här farhågorna verkade våldsamt överdrivna. Om inte nuvarande praxis strider mot grundlagen gör nog inte det här förslaget det heller. Det står i propositionen att förslaget egentligen är ett förtydligande rektorerna till fromma, och i stora drag är det väl det. Det finns inget revolutionerande i förslaget jämfört med vad som i praktiken gäller . Förslaget innebär i korthet att rektorer måste bjuda in politiska partier på objektiv grund. Det innebär att rektorer om de så vill får bjuda in samtliga partier representerade i riksdag, landsting eller kommun. Rektorn får inte välja att till exempel enbart bjuda in sitt eget favoritparti eller utesluta ett parti han eller hon tycker extra illa om. Det skulle vara att agera på subjektiv grund. Jag talar lite som till barn här. Vi hoppas att landets rektorer förstår skillnaden. Dessutom får rektorn bjuda in partier på "annan objektiv grund". Just det här skapade visst huvudbry, i alla fall för mig. Men inte heller det ska, får vi hoppas, lämna utrymme för godtycke hos landets rektorer. Också en sådan inbjudan måste ju ske på vissa objektiva grunder och gälla till exempel alla partier som profilerat sig i en lokal fråga eller alla partier som uppnått 1 procents väljarstöd i senaste valet. Här kan det dock finnas utrymme för märkliga tolkningar. Någon rektor kan utnyttja skrivningen för att till exempel exkludera ett politiskt parti. Just därför vill vi ha ett förtydligande i propositionen och i lagtexten gällande denna skrivning. Vi vill också att beslut om att bjuda in politiska partier i skolan ska gälla som myndighetsbeslut som man har rätt att överklaga till förvaltningsdomstolen. Det innebär att besluten måste vara skriftliga. Gäller besluten inte som myndighetsbeslut går de inte att överklaga, och då kan inga prejudicerande beslut fattas. Det här är viktigt rent rättsligt och demokratiskt. Inte för att vi tror att många beslut kommer att överklagas - tvärtom kommer det nog att bli ganska få. Men det är viktigt rent principiellt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Politisk information i skolan Inte heller ska rektorn kunna delegera beslut om politiska partiers besök i skolan - tycker vi i alla fall. Rektorn är högst ansvarig för verksamheten, och varför ska just dessa beslut kunna delegeras? Det finns många andra beslut och arbetsuppgifter som bättre lämpar sig för att rektorn lämpar över dem på övrig personal. Rektorerna har betalt för att ta det ansvaret, och det ska de också göra. Vi förstår inte riktigt varför rektorerna enligt förslaget ska kunna delegera dessa beslut. Vi tycker också att skrivningarna i propositionen om stödmaterial är en smula överdrivna. I stället för att ha stödmaterial skulle man kunna förtydliga skrivningarna i skollagen om "annan objektiv grund". Det är just där det kan råda osäkerhet. I övrigt är allting glasklart. Hade man förtydligat detta redan i lagtexten hade det räckt att läsa skollagen och i värsta fall regeringens proposition, eller sammanfattningen av den. Då skulle man ha sluppit allt detta med stödmaterial. Det skulle vara en mer rationell ordning, tycker i alla fall vi. I detta anförande instämde (SD). Åhörare - eller snarare ni som lyssnar där hemma - och riksdagskollegor! Jag minns när jag gick på gymnasiet i en skola som heter Haraldsbogymnasiet i Falu kommun och det gick ut information till eleverna om att ett ytterst nationalistiskt parti med, för att vara tydlig, medlemmar med nazistisk koppling skulle besöka vår skola och hade fått tillstånd till det av rektorn. Rektorn i sin tur hänvisade till att gymnasiechefen hade sagt att detta måste godkännas. Det vi elever gjorde var att försöka förtydliga den lagstiftning som redan fanns och som kunde utnyttjas för att hålla organisationer utanför om deras budskap strider mot skolans värderingar och det skolan ska arbeta för. Men som svar fick jag från gymnasiechefen att detta är det bästa med demokratin - att idéer får stötas och blötas. Visserligen är det så; jag tror att alla här inne håller med om att det är viktigt med ett öppet debattklimat där idéer stöts och blöts. är skolan inte vilken offentlig plats som helst. Det är ingen offentlig plats. Skolan har att följa skollagen och en rad andra lagstiftningar samt läroplanen. Enligt mig måste också de besök som görs på skolan stämma överens med dessa lagar och läroplaner. Regeringen föreslår nu i propositionen ett förtydligande av skollagen angående politisk information i skolan. håller med om vikten av att detta finns tydligt reglerat och stöder därför förslaget till lagtext. I propositionen nämner regeringen även att berörda myndigheter bör uppdatera och se över sina stödmaterial. På den punkten vill vi göra ett tillägg. Det är ganska många av de ungdomar som går i skolan som kommer att vara förstagångsväljare i nästa års val. I stödmaterial understryks vikten av att elever får tillgång till politisk information, och det finns flera handfasta tips till rektorer om hur skolor kan agera för att säkerställa att elever deltar i det demokratiska samtalet. Vi saknar dock ett perspektiv, och det är de politiska ungdomsförbundens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Politisk information i skolan I stödmaterial ges till exempel rådet att skolorna kan avgränsa den politiska informationen till . Bland er som har varit ute på skolor och haft debatter, speciellt inför ett val, är det ganska allmänt känt att många skolor lägger debatterna under . Det gör det svårt för en rad ungdomsförbund och partier att delta i det politiska samtalet. Vi tycker att detta är en olycklig konsekvens av stödmaterial. Valdagen ligger dessutom efter skolstarten. Därför är det viktigt att i den mån det är möjligt ge alla elever likvärdig möjlighet att ta del av det politiska samtalet och av politiken. Den information som går ut till skolorna skulle tjäna på att även utifrån ungdomsförbundens perspektiv lyfta fram för- och nackdelar med olika sätt att möjliggöra elevers tillgång till politisk information. Regeringen bör därför uppmana berörda myndigheter att inför uppdateringen av stödmaterialet föra en dialog med de politiska ungdomsförbunden. Detta menar vi att bör ställa sig bakom, och med det vill jag yrka bifall till min och reservation. Utöver denna lagstiftning samt skärpningen och förtydligandet av den får vi dock inte glömma bort en sak, nämligen att det som sagt finns en rad andra lagstiftningar - bland annat den befintliga skollagen - som reglerar vad som får och inte får förekomma i skolan. I skollagens 1 kap. 5 § står det att utbildningen ska utformas "i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor". Om diskriminering som kan drabba enskild elev står det: "Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Alla tendenser till diskriminering eller kränkande behandling ska aktivt motverkas." har dessutom en lag som förbjuder hets mot folkgrupp. Hets mot folkgrupp är ett hatbrott som kan innebära att sprida hat och missaktning mot en eller flera utpekade grupper. Enligt den svenska lagen, 16 kap. 8 §, är hets mot folkgrupp att "uppsåtligen, i uttalande eller i annat meddelande som sprids, hota eller uttrycka missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt ursprung, etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning". Det som hände när vi fick besök av den nazistiska organisationen var att många av eleverna blev utsatta för hets mot folkgrupp verbalt. Det var också väldigt nära fysisk hets. Inte en enda person ställdes till svars för det eleverna utsattes för. Det är alltså viktigt att koppla ihop den befintliga lagstiftning som finns såväl i som i skollagen med den nya uppdateringen av skollagen och de råd kommer att gå ut med. I situationer där personal och elever i förskola och skola blir utsatta för främlingsfientlighet och rasism ska även arbetsmiljölagen användas. Den är också relevant, enligt självt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Politisk information i skolan Med det sagt vill jag säga att jag är glad att regeringen har förtydligat lagstiftningen men att jag tror att mycket mer behöver göras ute på skolorna speciellt , när det kommer att finnas krafter som vill ta sig in i skolan och vars uppfattning om demokratin strider helt och hållet mot skolans läroplan och våra lagar. Också jag är väldigt glad över att regeringen har lagt fram denna proposition, som är ett förtydligande av hur politiska partier kan bjudas in i skolan. Nuvarande lagstiftning uppfattas som otydlig, och ibland kan det vara lättare att inte bjuda in alls än att vara osäker på om man gör rätt eller fel som rektor. Detta har lett till olika tolkningar i relation till skolans demokratiuppdrag, och i vissa fall har osäkerheten gjort att rektorer inte ens har vågat bjuda in politiska partier. Det är viktigt att unga får en chans att syna politiken på nära håll. När vi lever i en samtid med så mycket tveksamma källor är det bra om politiska partier kan bjudas in i skolorna. Det förtydligas också att det är rektorn eller den rektorn delegerar till som beslutar om, när och hur politiska partier ska bjudas in. Förslaget innebär att rektorn kan begränsa inbjudan till demokratiskt valda partier som sitter i riksdag, fullmäktige, landsting, region eller . Rektorn kan också göra ett annat urval på objektiva grunder. Jag tycker liksom att det är viktigt att påpeka att skolan inte är en allmän plats. De politiska partierna ska bjudas in utifrån skolans lärandeuppdrag och demokratiuppdrag. Att elever ska inhämta och utveckla både kunskaper och värden framgår av skollagen och läroplanerna för varje skolform. Ett sätt att beskriva det demokratiska uppdraget är att använda begreppet "om, genom och för". Eleverna ska lära sig om demokrati och mänskliga rättigheter. De ska lära sig genom att grundläggande demokratiska värderingar och respekten för mänskliga rättigheter genomsyrar skolans läromiljö. Målet är att de ska utveckla förmågor för att som samhällsmedborgare kunna verka aktivt i demokratin. Politisk information i skolan ska inte ses som något fristående moment utan som en integrerad del av undervisningen och utbildningen - en pusselbit i ett större sammanhang. Det finns en bred politisk majoritet bakom denna proposition, men det finns ändå en reservation som jag helt kort tänkte säga någonting om. Det gäller det som SD framfört rörande den objektiva grunden. Den objektiva grunden är ju en självklarhet i skolan, men den förtydligas . Man får tydliga exempel på hur man kan förhålla sig till den. Det andra stycket i lagtexten är en upplysningsbestämmelse och en signal till rektorerna, som egentligen inte är riktigt nödvändig då det som anges i bestämmelsen följer direkt av regeringsformen. Men regeringen anser ändå att bestämmelsen och texten förtydligar skollagen och därmed har ett syfte.