bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Utredningens förslag bereds inom . I handlingsplanen framgår även att regeringen har intentionen att öka kunskaperna hos kommuner och länsstyrelser om hur jordbruksmark och jordbruksproduktion kan värderas vid tillämpning av hushållningsbestämmelser. Miljöminister anför i sitt svar på fråga 2016/17:1069 om byggande på jordbruksmark följande: Jordbruksmark är en begränsad resurs med avgörande betydelse för att trygga livsmedelsförsörjningen inom landet och syftet med bestämmelsen är att säkerställa en långsiktig hushållning av denna resurs. Jordbruksmark är inte enbart av intresse ur ett nutida produktionsperspektiv utan även ur ett långsiktigt perspektiv. Brukningsbar mark med bibehållen bördighet ska finnas tillgänglig i även för kommande generationer. Cirkulär och biobaserad ekonomi Utskottet delar regeringens bedömning att har goda förutsättningar för att bidra till en globaliserad och klimatsmart livsmedelsproduktion. Utskottet anser att det är viktigt att inom ramen för den cirkulära ekonomin se till att förnybara, biobaserade produkter används och substituerar fossila produkter. I likhet med regeringen anser utskottet att det är viktigt att minska svinnet längs hela livsmedelskedjan, utnyttja restprodukter för att säkerställa kretsloppen och se avfall som en resurs. Som regeringen har anfört måste man ta ett helhetsgrepp om avfallsfrågan. Utskottet välkomnar regeringens målsättning att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Det är viktigt att omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi prioriteras för att kunna uppnå målet. Utskottet vill i sammanhanget betona vikten av samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi som samlar näringsliv, offentlig sektor, akademi och organisationer för att ta ett helhetsgrepp om hur en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi kan göras. Vidare noterar utskottet att regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna eftersom de har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle. Jordbruket har en stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Utskottet vidhåller tidigare ställningstagande att ett långsiktigt hållbart samhälle förutsätter ett kretsloppstänkande och en återföring av växtnäringsämnen mellan land och stad. I detta sammanhang bör uppmärksammas att hälften av avloppsvatten renas i certifierade reningsverk, vilka blivit kvalitetssäkrade för sitt uppströmsarbete och återföring av näringsämnen i slammet till jordbruket. Med hänvisning till det som anförs ovan och pågående arbete föreslår utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkandena 43, 46 och 50 lämnas utan vidare åtgärd. En förutsättning för att livsmedels- och jordbruksföretag ska finnas och växa är att det finns produktiva mark- och vattenresurser för livsmedelsproduktionen. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att hänsyn behöver tas till jordbruksproduktionen tillsammans med andra samhällsintressen i den fysiska planeringen och att det behövs ökad kunskap om jordbruksmark och jordbruksproduktion vid planläggning. har goda förutsättningar för ett hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk, och det är viktigt att jordbruksmark även finns tillgänglig för kommande generationer. Utskottet noterar att förslag bereds inom . Utskottet anser att motion 2016/17:3614 (SD) yrkande 7 med det anförda i allt väsentligt är tillgodosedd och kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om odling av proteingrödor och närproducerade fodermedel. Jämför reservation 33 (SD) och 34 (C). Enligt regeringen bör den positiva utvecklingen för den svenska vegetabilieproduktionen fortsätta. Detta ligger i linje med en ökad hållbar livsmedelskonsumtion. Regeringen bedömer att kan ha högre ambitioner för den redan framgångsrika produktionen av vegetabilier, t.ex. spannmål och raps. Det finns potential att öka produktionen ytterligare eftersom konkurrenskraften är hög. styrka inom vegetabilieproduktionen bygger på god tillgång på mark och vatten. Utmaningen är dock ett nordligt klimat. Väsentligt för att fortsatt öka produktiviteten och för fortsatt stark konkurrenskraft inom vegetabilieproduktionen är tillgång till lämpliga växtsorter och en växtförädling anpassad till regionala behov (för regeringens bedömning och åtgärder se avsnittet Växtförädling). Vidare är tillgången till växtskyddsmedel som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen också avgörande för fortsatt konkurrenskraft. Detta gäller såväl kemiska växtskyddsmedel som biologiska växtskyddsmedel och andra alternativa metoder (för regeringens bedömning och åtgärder se avsnittet Ett hållbart växtskydd). För att utveckla vegetabilieproduktionen behöver även jordbruksmarkens bördighet behållas och utvecklas. Kompetensutveckling och investeringar i markavvattning är en viktig del för markbördighet och avkastningsförmåga. Företagsutveckling och strukturomvandling gör att kompetensutveckling i företagsledning ökar produktiviteten. För företag som producerar spannmål och oljeväxter finns goda möjligheter att hantera risker genom etablerade metoder som t.ex. prissäkring, via handel eller gentemot råvarubörser. Detta tillämpas i stor utsträckning av spannmålsproducenter , men ställer höga krav på kunskap. Regeringen bedömer att de instrument som finns för att hantera risker bör kunna utnyttjas i högre grad än , exempelvis genom kompetensutveckling. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) är inhemsk odling av proteingrödor en central del i det slutna cirkulära systemet. Fler lantbrukare blir självförsörjande på proteiner till sina djur, vilket gör att den globala miljöbelastningen minskar. Proteingrödor har en positiv effekt på nästkommande grödor, vilket är gynnsamt för all spannmålsproduktion oavsett om det finns en animalieproduktion eller inte. Proteingrödor har även en god effekt på markens struktur, vilket gör att det är långsiktigt hållbart ur ett miljöperspektiv. Motionärerna vill därför att inhemsk odling av proteingrödor underlättas och på så sätt förbättrar de långsiktiga förutsättningarna för svensk livsmedelsproduktion (yrkande 48). Det svenska lantbruket bygger mycket av sin animalieproduktion på importerade proteinfodermedel enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD). Att vi har en import av fodermedel är naturligt i en internationell marknadsekonomi, men problemet är att en stor del av importen utgörs av produkter som kan ha en stor miljöbelastning i ett globalt perspektiv. har goda förutsättningar att öka såväl produktionen (yrkande 31) som användningen av närproducerade och hållbara proteinfodermedel (yrkande 30). För att öka andelen närproducerat proteinfoder krävs bl.a. mer resurser och forskning för odling, bekämpningsmedel, skörd och tillverkning av proteinfoder. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin anges under området Säkerställa produktionsresurser åtgärden kunskapsspridning och kompetenslyft bland rådgivare, myndigheter och lantbrukare för bättre vattenhushållning, markbördighet och säkra jordbruksmarkens produktionsförmåga för ökad produktivitet som en åtgärd som regeringen vidtar för att nå målen med livsmedelsstrategin. Vidare beslutade regeringen att ge SLU:s för företagsledning i i uppdrag att stärka kompetensutvecklingen i företagsledning. Regeringen anförde att eftersom komplexiteten för att leda moderna jordbruksföretag ökar blir också kompetensutvecklingen allt viktigare i takt med att företagens villkor ändras. Enligt regeringen finns det en stor potential i att öka produktiviteten i det svenska jordbruket. Uppdraget löper , och SLU får för genomförandet. När det gäller proteinfoder är enligt de proteinfoder som används i följande: – oljekraftfoder, dvs. bl.a. rapsmjöl och sojamjöl – glutenfoder, en proteinfoderprodukt som man får vid tillverkningen av majsstärkelse Av de proteinfodermedel som används mest i kommer ärter, åkerbönor och rapsmjöl från egen odling och produktion. Odlingen av ärter och åkerbönor har ökat och uppgår till ca i . Skörden av ärter uppgår till drygt och skörden av åkerbönor till ca . Det proteinfoder som importerar störst andel av är sojaprodukter. Det går att söka miljöersättningar inom landsbygdsprogrammet för ekologiskt spannmål och proteingrödor, som oljeväxter. Inom landsbygdsprogrammet ges även stöd till odling av vall. En stor del av proteinfodret i finns i . Även inom förgröningsstödet finns fördelar om man odlar vall (för information om förgröningsstödet se nedan). Det finns även direktstöd riktade för odling av proteingrödor. Reformen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik 2003 innebar att EU införde ett gårdsstöd, och grundstödet till proteingrödor ingår i det. Vidare är det enligt inom direktstödet möjligt att avsätta pengar till kopplade stöd. har använt dessa medel till att stödja nötungdjur, men det är möjligt att avsätta dessa till t.ex. proteingrödor. För att kunna införa ett kopplat stöd finns krav i EU-reglerna på att sektorn bl.a. ska genomgå vissa svårigheter. Stödet får bara ges i den utsträckning det behövs för att upprätthålla den aktuella produktionsnivån. Vid den förra regeringens beslut om genomförandet av stödet kom man fram till att det inte var motiverat med stöd till proteingrödor eller andra vegetabilier. Förgröningsstödet är ett obligatoriskt stöd för alla som söker gårdsstöd. Om man söker gårdsstöd söker man alltså automatiskt även förgröningsstöd. Syftet med förgröningsstödet är att minska det europeiska jordbrukets klimatpåverkan och främja den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet. För att få det nya förgröningsstödet ska jordbrukare bl.a. avsätta areal till något som kallas ekologiska fokusarealer (EFA). De ska bidra till variation och biologisk mångfald. EFA kan bl.a. bestå av proteingrödor. utvärdering av förgröningen pekar på att det har lett till att arealen av proteingrödor i har ökat. Enligt är storleken på odlingen av ärter och andra proteingrödor beroende dels av pris och stöd (t.ex. förgröningsstödet), dels av odlingssäkerhet, avkastning m.m. Det senare är beroende av att det finns bra sorter att odla, tillgång till effektiva bekämpningsmedel, kunskap m.m. De delarna är i mycket en fråga för branschen och forskningen men också sådant som lyfts fram i livsmedelsstrategin som viktiga områden för insatser (se under . Även Greppa näringen är aktiv inom området proteinfoder. Greppa näringen drivs i samarbete mellan , , länsstyrelserna samt ett stort antal företag i lantbruksbranschen. Ytterst ansvarar för projektet, och det finansieras bl.a. med hjälp av det svenska landsbygdsprogrammet. Greppa näringens mål är minskade utsläpp av klimatgaser, minskad övergödning och säker användning av växtskyddsmedel. Projektet arbetar med lösningar som ligger i framkant inom miljö- och klimatområdet och är en drivkraft för lönsam tillväxt i den svenska lantbruksnäringen och erbjuder kostnadsfri rådgivning till lantbrukare. Greppa näringen arbetar bl.a. med rådgivning om odling av protein för foder. På deras exempelgård har odling av åkerbönor till foder visat på en resultatförbättring på . Utskottet delar regeringens bedömning att den positiva utvecklingen för den svenska vegetabilieproduktionen bör fortsätta. Utskottet noterar att det finns utmaningar för vegetabilieodlingen med klimat och tillgång till lämpliga växtsorter och växtskyddsmedel men att de åtgärder som regeringen föreslår i livsmedelsstrategin avser att hantera dessa. Utskottet anser att det är positivt att odlingen av vissa proteingrödor har ökat och att Greppa näringen arbetar med rådgivning och för att främja odlingen av protein för foder. Vidare kan konstateras att det finns olika stöd att tillgå för odling av proteingrödor, t.ex. miljöersättningar och inom förgröningsstödet. Utskottet föreslår mot den redovisade bakgrunden att motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkandena 30 och 31 och 2016/17:3618 (C) yrkande 48 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån motionerna inte har tillgodosetts med vad som redovisats. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forskning på nya grödor, om förädlingsmetoder och om ett svenskt växtförädlingsprogram. Jämför reservation 35 (M), 36 (C, L) och 37 (KD). I propositionen framhålls att särskilda klimatförhållanden gör att avsättningen för sorter som är särskilt framtagna för den region som tillhör har liten potentiell marknad. Det påverkar de stora växtförädlingsföretagens intresse för att utveckla växtsorter för svenska förhållanden. Även klimatförändringen förväntas för svenska förhållanden leda till en temperaturökning och förändrade nederbördsmönster, varför nya växtsorter behöver anpassas till dessa nya förhållanden. Regeringen anser att det är viktigt att tillräckliga växtförädlingsinsatser kommer till stånd för att öka tillväxten. En utvecklad växtförädling som tillgodoser behovet av lämpliga lokala och regionala växtsorter för hela landet innebär en mångfald av grödor och möjligheter till diversifiering på gårdsnivå. Vidare konstateras att växtförädling möjliggör en långsiktigt hållbar, konkurrenskraftig och resurseffektiv jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela landet som i ett vidare perspektiv skapar värde och bidrar till sysselsättning i hela livsmedelskedjan. Regeringen bedömer att nya tekniska framsteg och innovationer bör utnyttjas och tas till vara i växtförädlingsarbetet för att bidra till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat och en hållbar produktion. Genom ett ökat offentligt engagemang i de tidigare leden i växtförädlingen ökar möjligheten för mindre aktörer att gå in i marknaden. Regeringen anför även att det vid godkännanden av nya sorter på marknaden bör göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och dess effekt på människors och djurs hälsa och på miljön, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används. Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Vidare bör nya tekniska metoder och innovationer utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 25 anförs att jordbruksforskningen i samverkan med näringen behöver satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Det anförs att möjligheten att använda nya tekniker för växtförädling styrs av EU-lagstiftning och att det därför är nödvändigt att den förhandlar inom EU i syfte att påskynda utvecklingen av sådana nya tekniker. Vidare anförs i yrkande 26 att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) i sin fördelning av forskningsanslag bör få i uppdrag av regeringen att särskilt beakta behovet av forskning på nya grödor. I kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 10 framhålls att bioteknik (genetiskt modifierade organismer, GMO) kan spela en avgörande roll för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Motionärerna anför bl.a. att ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi, och det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 15 ska lagstiftning om sortgodkännande baseras på egenskaper i stället för förädlingsteknik. För att stärka tillgången på bra grödsorter – med exempelvis egenskaper som högre avkastning, bättre växtnäringsupptag eller torkresistens – anser motionärerna att dagens lagstiftning måste förändras. Lagstiftningen om växtförädling bygger på en förädlingsmetod där vissa sorter som förädlats med genteknik inte är godkända för odling, medan andra sorter som har samma egenskaper men som framställts via traditionell växtförädling är godkända för odling. Detta regelverk hämmar lantbrukets utveckling, och motionärerna vill därför att lagstiftningen ändras så att den bygger på egenskaper framför förädlingsmetod. Även i kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 6 föreslås att lagstiftningen om växtförädling ändras så att den bygger på egenskaper i stället för förädlingsmetod. Enligt kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) bör den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO-teknik tas till vara. Det finns ett behov av en tydligare svensk inriktning inom området, eftersom de genmodifierade grödor som tas fram oftast inte är anpassade för att användas i det svenska jordbruket, med kortare odlingssäsong, kallare klimat och stora skillnader i dagsljus mellan årstiderna. Motionärerna anser därför att möjligheterna för ett växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden bör övervägas (yrkande 12). I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin och för att främja växtförädling. – Framtagande av växtsorter lämpade för hela . – Uppbyggnad av ett nationellt för växtförädling för att förnya den svenska växtförädlingen och bidra till ett starkt centrum för teknikutveckling, forskning och kompetensförsörjning i nära samarbete med branschen. – Fortsatt och ökat stöd till det nordiska växtförädlingssamarbetet som genomförs i form av ett offentlig-privat partnerskap. – Ökat stöd till Programmet för Odlad Mångfald (POM) för återintroduktion på marknaden av äldre svenska växtsorter. Regeringen gav även Formas i uppdrag att ge stöd till förstärkta insatser för nordisk växtförädling genom att ge stöd till ett offentlig-privat partnerskap för växtförädling (Partnerskapet) som bedrivs inom ramen för (N2017/02349/SUN). Syftet med stödet är att möjliggöra ytterligare forskningsprojekt inom ramen för partnerskapets verksamhetsområde. Förstärkta insatser för växtförädling ska bidra till att nya metoder och innovationer för växtförädling utnyttjas för att säkerställa tillgång på växtsorter för odling i . Syftet är också att möjliggöra ett jordbruk som bidrar till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser liksom jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. Formas ska lämna in en delrapport om uppdragets genomförande och resultat och en slutrapport. får Formas högst rekvirera . beräknas högst respektive år för denna åtgärd. Partnerskapet har funnits och styrs av en styrgrupp med representanter från växtförädlingsföretagen, de nordiska länderna och universitet. Partnerskapet har som syfte att stödja en utveckling av nordisk växtförädling som tillgodoser de långsiktiga behoven inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. De långsiktiga behoven är främst anpassning till klimatförändringarna, mål för miljöpolitiken samt krav från konsumenter och marknad. Formas är ett statligt forskningsråd med uppgift att stödja grundforskning och behovsmotiverad forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Finansieringsansvaret för stöd till forskning delas mellan utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård och utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, sammanlagt . Av utbetalda forskningsmedel gick till området areella näringar, djur och livsmedel. SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har fått . Formas årliga öppna utlysning omfattar drygt hälften av Formas forskningsmedel. Formas samfinansierar även jordbruks- och miljöteknisk forskning enligt avtal med Stiftelsen – och skogsforskning genom avtal med Stiftelsen (Skogforsk). Formas arbete inom forskningsområdet styrs av förordningen (2009:1024) med instruktion för Formas. Inom Formas finns ett forskarråd som är ett särskilt beslutsorgan med uppgift att bl.a. fördela medel till forskning och verksamhet som hör samman med forskning som projektstöd, program, anställningar, stöd till yngre forskare och samfinansierad forskning. Formas styrs även av regleringsbrev från Miljö- och och . Av Formas regleringsbrev när det gäller anslagen 1:25 och 1:26 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel framgår att anslaget ska finansiera stöd till samfinansierad forskning med inom jordbruks- och miljöteknik, skogsforskning, trädgårdsforskning samt forskning inom växtförädlingsområdet m.m. Utöver det ska verksamhet inom växtförädlingsområdet vid SLU finansieras med förutsatt att medfinansierar verksamheten. Stöd till samfinansierad forskning inom växtförädlingsområdet får betalas ut för forskning i enlighet med avtal mellan Formas och Stiftelsen . Stöd om ska efter rekvisition betalas ut till Partnerskapet. I fråga om användningen av GMO-teknik omfattas den i huvudsak av harmoniserade EU-regler. Det finns en harmoniserad lagstiftning för godkännande, spårbarhet och märkning av genetiskt modifierade livsmedel och foder. Regleringen syftar till att säkerställa ett gott skydd för människors och djurs hälsa samt miljö- och konsumentintressen och sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. Det pågår inga diskussioner på EU-nivå om att ändra EU-reglerna. Utskottet anser i likhet med regeringen att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Växtförädling är således en viktig del i ett framtida hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Utskottet delar även regeringens uppfattning att det vid godkännande av nya sorter på marknaden bör göras en bedömning utifrån varje enskild grödas samlade egenskaper och effekter, oavsett vilken växtförädlingsteknik som används. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att främja växtförädling. Utskottet välkomnar särskilt regeringens avsikt att inrätta ett nationellt för växtförädling för att förnya den svenska växtförädlingen och bidra till ett starkt centrum för teknikutveckling, forskning och kompetensförsörjning i nära samarbete med branschen. Utskottet noterar även att Formas har fått i uppdrag av regeringen att ge stöd till det nordiska växtförädlingssamarbetet som bedrivs inom ramen för . Med hänsyn till redovisningen ovan och i avvaktan på resultatet av pågående arbete anser utskottet att motionerna 2016/17:2023 (C) yrkande 6, 2016/17:3615 (KD) yrkandena 25 och 26, 2016/17:3616 (L) yrkande 10, 2016/17:3618 (C) yrkande 15 och 2016/17:3620 (M) yrkande 12 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel. avslår ett motionsyrkande om att ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel ska användas som huvudprincip. Jämför reservation 38 (S, MP, V) och 39 (M, SD, C). I propositionen framhålls att ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder krävs för såväl etablerade som nya växtskadegörare. Det bör finnas god tillgång till växtskyddsmedel som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljö. Detta gäller såväl kemiska växtskyddsmedel som biologiska växtskyddsmedel och andra alternativa metoder. Godkännandeprocessen för växtskyddsmedel ska vara effektiv.