bet · H501NU4 · 2017-11-17 00:00:00 — Vi ställer oss kritiska till alla former av sådan kvotering och positiv särbehandling på basis av kön och anser att all praxis av detta slag inom ramen för offentlig verksamhet bör avvecklas. Vi menar att varje individ ska bedömas utifrån sina personliga egenskaper, och vägen dit kan aldrig gå genom särbehandling på grund av kön. Utöver det faktum att all s.k. positiv särbehandling av en grupp är negativ särbehandling av någon annan förstärker sådan behandling synen på människor som representanter för en grupp snarare än representanter för sig själva. Vi anser därför att målet om en jämn könsfördelning i de statliga bolagens styrelser ska tas bort. bör ställa sig bakom det som vi här har anfört och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:928 (SD) i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2017/18:1005 av (M), 2017/18:1456 av m.fl. (S), 2017/18:1872 av m.fl. (S), 2017/18:2208 av (S), 2017/18:2704 av (M) yrkande 2 och 2017/18:3488 av och (båda C). En av de största utmaningarna för möjligheten att bygga mer i är bristen på byggbar mark. har länge haft en för passiv bostadspolitik där möjligheten att bygga nya bostäder inte kunnat utnyttjas fullt ut. Människors möjlighet att finna en bostad är en förutsättning för tillväxt i hela landet. Men nästan hela lider av bostadsbrist. bedömer att 600 000 nya bostäder behöver byggas för att hålla bostadsmarknaden i balans, och även om byggtakten har ökat tack vare stark konjunktur och den tidigare alliansregeringens regelförenklingar är det mycket som saknas för att nå hela vägen. En del i att möjliggöra en högre produktionstakt är att öka tillgången på byggbar mark där byggföretag kan starta olika bostadsprojekt med en kort planeringsprocess. som kommunerna har det grundläggande ansvaret för sitt eget markinnehav vill jag här också framhålla att staten har ett ansvar för att tillhandahålla byggbar mark. Jag menar därför att staten bör revidera ägardirektiven för de statligt ägda företag som är markägare så att de även innehåller uppdraget att ta fram lämplig byggbar mark. Detta bör enligt min mening tillkännage för regeringen. Motion 2017/18:3757 (C) tillstyrks därmed i denna del, och övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:926 av m.fl. (SD) och 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del och 2017/18:2785 av och (båda MP) yrkande 2. är ett statligt helägt bolag som driver både kommersiell trafik och avtalstrafik på affärsmässiga grunder. Som för många andra statliga bolag finns beslutade ekonomiska mål för SJ, vilket i detta fall bl.a. innebär att bolaget ska dela ut en viss procent av vinsten till staten. Vi menar att utformningen av detta krav leder dels till att tågtrafiken i inte utvecklas, dels till stora problem i den verksamhet som SJ bedriver. Det handlar exempelvis om att SJ:s avkastningskrav begränsar bolagets möjligheter att höja tågstandarden och öka punktligheten, att bolaget tvingas hålla en alltför låg servicenivå och ett begränsat utbud av resor där hela landet inte täcks in. En större del av bolagets vinst bör i stället stanna i bolaget för att verksamheten ska kunna utvecklas och för att fler ska välja att resa med tåg framför andra färdmedel. bör därför tillkännage för regeringen att SJ:s avkastningskrav bör förändras i linje med det anförda. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2017/18:926 (SD) och 2017/18:1142 (V) anses tillgodosedda i berörda delar. Motionerna tillstyrks följaktligen i berörda delar. Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för , punkt 7 (V) av (V). – Under förutsättning av bifall till reservation 6 – Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1142 av m.fl. (V) yrkande 2 i denna del. Jag anser att regeringen bör agera för att förändra avkastningskravet för . Under förutsättning att ställer sig bakom det som jag anfört ovan om SJ:s avkastningskrav anser jag att även bör tillkännage för regeringen att ett förändrat avkastningskrav för SJ bör vara genomfört senast vid bolagsstämman 2019. Därmed tillstyrks motion 2017/18:1142 (V) i denna del. uppdrag, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 3. måste driva en mer aktiv gruvpolitik. Vi menar att det finns ett ömsesidigt intresse mellan staten och gruvnäringen, och vi vill stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt på flera sätt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt vår mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv. bör därför tillkännage för regeringen att ska reformeras med ett tydligare fokus på prospektering. Vid ett sådant beslut av får motion 2017/18:922 (SD) anses vara tillgodosedd, och motionen tillstyrks i denna del. Förvaltningen av m.m., punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:914 av m.fl. (SD) och 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:2096 av (SD). har beslutat att bruka skog runt på ett alternativt sätt och där tillämpa en s.k. anpassad avverkning. Detta får enligt vår mening betraktas som att bolaget inrättar en buffertzon runt . Allt började med att tyska turister klagade på ett kalhygge från gränsen till . Det ledde till att turistföretagen vädjade till att de skulle förändra sitt skogsbruk för att få fler nöjda turister. beslutade därför att bruka skog norr om och söder om den med anpassad avverkning där större hänsyn ska tas till naturvärden. Det blir en form av hyggesfritt skogsbruk med gallring, plockhuggning och timmerställningar. Enligt räknar man med att förlora av intäkterna för skogen på att skapa dessa buffertskogar. Vi menar att skogsägare riskerar att drabbas på många håll om denna typ av buffertzoner blir vanligt förekommande. kanske man har buffertskogar runt samhällen, vilket ger upphov till frågor om hur enskilda skogsägare kommer att påverkas . Risken är nu att även enskilda skogsbrukare i närheten av , men även andra naturreservat, kan tvingas att förändra sitt skogsbruk. Vi anser att bör ompröva sitt beslut att skapa denna typ av buffertzoner runt samt att inte bör skapa nya sådana zoner runt andra naturreservat. Detta bör tillkännage för regeringen, och motion 2017/18:914 (SD) tillstyrks följaktligen. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:914 av m.fl. (SD) och 2017/18:2096 av (SD). Staten är en stor ägare av skogsmark. är största skogsägare och förvaltar totalt mark. Det statliga ägandet är dock spritt på många olika myndigheter och bolag. Jag menar att det statliga ägandet av skogsområden i stället bör samlas i ett bolag. Det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser – inte avkastning – som främsta mål. Dagens vinstkrav gör det svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. Det nya bolaget bör också åläggas att avsätta större arealer till skyddade naturområden. Jag vill i sammanhanget påpeka att staten även fortsättningsvis bör stå för ersättningsmark vid skydd av värdefull natur, även ovanför odlingsgränsen och i samråd med rennäringen. bör ställa sig bakom detta och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2017/18:1149 (V) i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Saminvest AB:s verksamhetsinriktning, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 3. Inledningsvis vill jag framhålla att företagens möjligheter att hitta riskvilligt kapital till goda marknadsmässiga villkor är en nyckelfaktor för att trygga näringslivets möjlighet att utvecklas, växa och skapa nya jobb. Därför ställde jag mig bakom regeringens förslag om att förändra strukturen för de statliga finansieringsinsatserna och inrätta ett nytt statligt bolag – . Den nya strukturen innebär att de tidigare statligt helägda aktiebolagen är dotterbolag i det nyinrättade . De två förstnämnda bolagen kommer framöver att förvalta och avyttra sina befintliga investeringar enligt plan, och inga nya investeringar kommer att göras. Jag vill dock påpeka att Fouriertransform och Inlandsinnovation besitter kompetens inom sina respektive verksamhetsområden som behöver tas till vara i Saminvests fortsatta verksamhet. Jag anser därför att bör tillkännage för regeringen att det statligt ägda Saminvest i sin verksamhet bör fortsätta driva de tidigare statliga bolagen inriktningar. Vid ett sådant beslut får motion 2017/18:3747 (KD) anses vara tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. AB:s uppdrag och mål, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:918 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:1515 av (M), 2017/18:1795 av (S) och 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 8. Vi anser att för förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på såväl den svenska som den europeiska energimarknaden. Relativt låga energipriser och lågt värde på utsläppsrätter i kombination med ett enormt investeringsbehov i infrastruktur bl.a. till följd av uppförande av vindkraft kommer att resultera i långsiktigt ökade kostnader, ekonomisk osäkerhet och sviktande lönsamhet. Det kommer i sin tur att medföra ökade kostnader för staten och en negativ inverkan på svensk industris konkurrenskraft. Vi anser att ska generera en rimlig avkastning samt att en sund ekonomisk konkurrens mellan energislagen ska råda utan subventioner som snedvrider marknaden. Vi förordar ett system för elproduktion i som i så stor utsträckning som möjligt är oberoende av fossil energi. Elmarknaderna i norra är delvis integrerade, vilket är naturligt, men bör undvika att göra sig långsiktigt beroende av importerad el. Vi vill bl.a. därför varna för en övertro på väderberoende energislag som vindkraft och solceller eftersom dessa måste kombineras med baskraft av något slag. Förutom att vi anser att strategi för förnybar energi bör ses över bör bolaget även flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv. Vi anser vidare att det är djupt problematiskt att den rödgröna regeringen gett uttryck för att planer på att förbereda byggandet av ny kärnkraft ska avbrytas. Några restriktioner för att ansöka om, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft bör enligt vår mening inte åläggas . bör tillkännage för regeringen vad som anförts. Därmed tillstyrks motion 2017/18:918 (SD). Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. AB:s uppdrag och mål, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2017/18:918 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1515 av (M) och 2017/18:1795 av (S). När det gäller AB:s vattenkraftsproduktion och bolagets uppdrag och mål vill jag inledningsvis påpeka att det med relativt små insatser går att kombinera en stark energiproduktion med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. Ett exempel där man på ett bättre sätt skulle kunna kombinera de två intressena är Letsi kraftstation som ägs av och ligger mellan och Vuollerim. För att utnyttja en högre fallhöjd och därmed öka effekten har man tidigare valt att leda om vattnet genom en tunnel i berget. Resultatet är dock en av längsta torrlagda flodfåror . Jag menar att det emellertid finns möjligheter att med relativt små medel återföra ett par procent av det totala vattenflödet ovan jord och på så sätt ge liv åt älvfåran igen. Då skulle den biologiska mångfalden och fiskbeståndet kunna återskapas, vilket skulle gynna lokalsamhället. Jag anser att därför bör få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Enligt min mening är det anförda något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vid ett sådant beslut får motion 2017/18:3393 (V) anses vara tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (SD) (SD) och (SD) anför: Som framgår av detta betänkande står vi bakom vad som anförts om ett förändrat avkastningskrav för . I detta särskilda yttrande vill vi dock utveckla bakgrunden till vår ståndpunkt i frågan. Ett ökat resande med tåg är av stor vikt för att exempelvis nå klimatpolitiska mål. Avgörande för att resenärer ska välja tåg framför andra färdmedel är att det ska vara lätt att köpa biljetter och att tågen kommer . Standarden på tågvagnarna måste vara hög med olika komfortalternativ att välja på, och service och utbud ombord ska upplevas som tillfredsställande. Från SJ:s sida kräver detta god och regelbunden service, städning och emellanåt uppgradering och införskaffande av nya fordon. Vidare vill vi understryka att persontågtrafiken i bör vara tillgänglig i så stora delar av landet som möjligt. Vi menar att det statligt ägda SJ är den aktör som ska bedriva sådan trafik även på sträckor där andra aktörer inte ser någon möjlighet till lönsam trafik. Ett aktuellt exempel är nattågstrafiken mellan och som hotas av nedläggning för att den inte anses lönsam. Det kan även nämnas att SJ inte bedrev någon trafik på , eftersom det var en omöjlig affär för bolaget att kunna konkurrera med som subventionerades av skattemedel. SJ ägs av den svenska staten och har ett uppdrag att bedriva lönsam persontrafik. Vi menar att de problem med tågtrafiken som redovisats ovan hänger samman med de ekonomiska mål som beslutats för SJ. Trots att dessa mål reviderades ser vi fortfarande samma problematik. Därför har vi i det föregående förordad ett tillkännagivande om att avkastningskravet för SJ bör förändras. SJ AB:s avkastningskrav, punkt 6 (V) (V) anför: Som framgår av detta betänkande står jag bakom vad som anförs om ett förändrat avkastningskrav för . Som också framgår av det föregående menar jag att ett förändrat avkastningskrav bör vara genomfört senast vid 2019. Jag vill i detta särskilda yttrande dock utveckla min syn på vilka problem som det nu gällande avkastningskravet medför och varför jag anser att kravet bör förändras. Inledningsvis vill jag framhålla att en väl fungerande infrastruktur är avgörande för både industri, export, regional utveckling och människors resande. En fungerande och väl utbyggd tågtrafik som sätter resenären i centrum är enligt min och uppfattning av central betydelse för att uppnå ett hållbart transportsystem för hela landet. För en sådan inriktning krävs att SJ ges förutsättningar att prioritera samhällsnytta före kortsiktiga vinstintressen. SJ är ett bolag som av staten är ålagt att skapa företagsekonomisk vinst och har därutöver ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Som vi ser det leder avkastningskravet till ett starkt fokus på att skapa vinst. SJ tvingas därmed se till marknadsandelar och snäv vinstmaximering, vilket gör att resenärernas behov prioriteras ned. Bolaget har exempelvis tagit bort försäljningen av utlandsresor över disk och dragit ner på sovvagnstrafiken. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Många resenärer måste därför välja flyg eller bil i stället. Effekten är helt orimlig om man vill minska klimatpåverkan. Om SJ inte hade haft ett avkastningskrav och så höga lönsamhetsmål skulle bolaget t.ex. ha kunnat sänka priserna på biljetter och förbättra servicen och därmed prioritera samhällsnyttan. Jag vill här framhålla att långsiktiga mål för SJ är att bolagets vinst ska användas för att prioritera samhällsnytta med sänkta biljettpriser och förbättrad service. Det skulle bidra till att fler kan åka kollektivt och till en minskad miljö- och klimatpåverkan. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2016/17:140 Regeringens skrivelse 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande. Skrivelse 2016/17:184 Regeringens skrivelse 2016/17:184 om statens bolagsinnehav. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:914 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bildande av buffertzoner runt naturreservat och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:918 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av uppdraget för statligt ägda och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:922 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och prospektering samt tillkännager detta för regeringen. 2017/18:926 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över statens finansiella mål för , som bör sänkas, och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:928 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statligt ägande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens mål om av varje kön i statliga bolagsstyrelser som hållbarhetsmål bör tas bort och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1005 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att etablera statligt ägda företags huvudkontor utanför storstäderna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1142 av m.fl. (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2019 och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1149 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att all statligt ägd skog bör samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1191 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att sälja resterande delar av () och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1239 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens andel i SAS ska avyttras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1456 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjligheterna att utreda nya ägardirektiv i motionens anda och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1515 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om överskottet från vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1535 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta regional hänsyn vid den kommande försäljningen av Metria och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1777 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se över möjligheten att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1795 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lokalbefolkningens acceptans för den storskaliga vattenkraften och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1796 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga jämställdhetsmål för statliga bolag när det gäller sponsorstöd till idrottslag, idrottsevenemang, tv-sändningar och liknande kommersiella aktiviteter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1872 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga om en översyn bör göras av de statliga företagens hemvist i arbetsgivar- och branschorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2096 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra indirekt statligt ägande i företaget och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2208 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om lönesättning i statliga bolag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2296 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra statens aktier i flygbolaget och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avyttra statens aktier i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett minskat statligt ägande i Sonera och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en successiv försäljning av statens aktier i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2704 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten som aktiv och ansvarsfull ägare bör se över de statligt ägda bolagen och deras vd:ars roll med syftet att de inte ska ägna sig åt politisk opinionsbildning, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2785 av och (båda MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SJ inte ska ge någon vinstutdelning till staten, utan vinsten ska i stället återinvesteras i verksamheten, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3242 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3263 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3279 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3284 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör sälja sina andelar i och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3307 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sälja svenska statens innehav i SAS och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3393 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M): 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statens dubbla roller som både reglerare och företagsägare ska hållas isär tydligare och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att statligt ägda bolag som verkar på konkurrensutsatta marknader ska ha ett ägarperspektiv som möjliggör rättvisa villkor gentemot andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska vara föredöme för hållbart företagande och fortsätta det goda hållbarhetsarbetet för de statliga bolagen och tillkännager detta för regeringen.