bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Utskottet kan konstatera att är pådrivande för jämställdhet även inom ramen för FN-organ, och de regionala utvecklingsbankerna. verkar för jämställdhet genom UN Women och flera andra multilaterala organisationer med jämställdhet och främjande av kvinnors mänskliga rättigheter som en central del av sina mandat, såsom UNFPA, UNDP, och . Utskottet konstaterar att aktivt har bidragit till att dessa och flera andra multilaterala organisationer i hög grad har jämställdhet som en integrerad del av sin verksamhet. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om betänkande 2016/17:UU7 där utskottet välkomnade dels att regeringen varit pådrivande för att ytterligare integrera jämställdhetsfrågor i de finansiella organisationernas verksamhet, dels att Afrikanska , Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling () och Världsbanksgruppen hade antagit jämställdhetsstrategier och att jämställdhet är ett av fyra prioriterade områden i den 17:e kapitalpåfyllnaden av Internationella utvecklingsfonden (), fond för utlåning till låginkomstländer. I betänkandet betonade utskottet vikten av att regeringen fortsätter att vara pådrivande för att ytterligare utveckla jämställdhetsarbetet inom samtliga internationella finansiella institutioner. Utskottet framhöll vidare särskilt det angelägna i att integrera jämställdhetsfrågor i olika ekonomiska sektorer, såsom infrastruktur och energi, och att ta hänsyn till jämställdhetsfrågor i samband med bedömning av projekt. Med beaktande av utskottets ställningstagande i betänkande 2016/17:UU7 välkomnar utskottet att regeringen i skrivelsen framhåller vikten av att verka för att de internationella finansiella institutionerna främjar jämställdhet, t.ex. genom att integrera jämställdhetsaspekter i sin långivning, ha jämnare könsfördelning bland de anställda, särskilt i chefspositioner, samt genom interna regler och processer som främjar jämställdhet. Utskottet vill återigen påminna om att det i flera tidigare betänkanden betonat att aktivt och kontinuerligt ska lyfta fram sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i nationell och internationell politikutformning. I exempelvis betänkande 2014/15:UU15 framförde utskottet att det är först när kvinnor och flickor bestämmer över sin egen kropp, sexualitet och barnafödande som verklig jämställdhet är möjlig. Det angavs att SRHR inkluderar rätten till preventivmedel, sexualundervisning och rätten till lagliga och säkra aborter. Utskottets uppfattning är att tillgång till SRHR är en grundläggande mänsklig rättighet, är en av hörnstenarna för att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling och därmed är en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet välkomnar att regeringen i skrivelsen anger att man överlag avser att agera för att stärka de sexuella och reproduktiva rättigheterna för flickor och unga människor. Enligt utskottets mening är det positivt att sexuell hälsa och rättigheter ingick som ett fokusområde i utrikesförvaltningens handlingsplan för en feministisk utrikespolitik –2018. Utskottet konstaterar att internationella utvecklingssamarbete är ett viktigt instrument för att förbättra tillgången till SRHR. Utskottet konstaterar vidare att detta är ett centralt område i resultatstrategin för globala insatser för socialt hållbar utveckling. Utskottet konstaterar också att av biståndet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och av det bilaterala hälsobiståndet (exklusive vatten och sanitet) enligt regeringen går till att främja SRHR. är en betydande givare till exempelvis UNFPA som bl.a. har bidragit till att antalet länder med nationella handlingsplaner om jämställdhet, inklusive SRHR, har ökat. Det är vidare positivt att EU tydligt lyfter fram SRHR i rådets slutsatser om jämställdhet i utvecklingssamarbetet . var en pådrivande kraft bakom detta. Även i det pågående arbetet med att revidera EU:s policy för utvecklingssamarbete driver bl.a. att denna fråga lyfts fram. Mot bakgrund av den nya amerikanska administrationens beslut att hindra amerikanskt bistånd från att finansiera organisationer i utlandet som arbetar med abortfrågor vill utskottet avslutningsvis framhålla att det är positivt att regeringen aviserat att den nu samtalar med andra regeringar för att ser hur det politiska och finansiella stödet för allas tillgång till SRHR, inklusive tillgång till säkra och lagliga aborter, kan öka. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks 2016/17:33 (V) yrkandena 6–8. Rent vatten och sanitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rent vatten och sanitet med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 9 (V). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 6 i Agenda (Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla). Hållbar vattenanvändning anges som ett exempel på PGU-område under detta mål. Resultatmålen inom PGU-området hållbar vattenanvändning inkluderar bl.a. att verka för att fler länder ansluter sig till om gränsöverskridande vatten och att internationellt bidra till en förbättrad vattenhushållning, inte minst inom jordbruket (s. 19–20). I motion 2015/16:374 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås att regeringen ska återkomma till med konkreta förslag om hur man kan arbeta för att ska bidra till att alla jordens invånare har säker och hållbar tillgång till vatten och sanitet till 2030. I yrkande 3 anförs att regeringen nationellt såväl som i EU och FN, IMF och och i andra sammanhang bör verka för att privatisering av vattenresurser stoppas, detta mot bakgrund av att motionärerna anser att tillgång till vatten är en grundläggande mänsklig rättighet som inte kan behandlas som en vara på en fri marknad. I yrkande 6 framförs att bör delta med en regeringsföreträdare vid nästa högnivåmöte inom ramen för det globala for All. I yrkande 7 framhålls att bör understödja arbetet med att bygga upp fungerande gränsöverskridande samarbeten om vatten, detta mot bakgrund av att en fungerande förvaltning av gränsöverskridande vattenresurser anses dels vara fredsfrämjande och konfliktförebyggande, dels bidra till en hållbar utveckling. I en (2016) understryks att tillgång till rent vatten och sanitet är en rättighet som är en förutsättning för att kunna åtnjuta andra mänskliga rättigheter, och det betonas att en hållbar vattenresursförvaltning och tillgång till vatten och sanitet har positiva socioekonomiska effekter. Utskottet instämmer i vad som anförs i regeringens skrivelse om att tillgång till vatten är en mänsklig rättighet som vatten är en naturresurs som kräver en hållbar förvaltning. Utskottet konstaterar att ett framgångsrikt genomförande av mål 6 om rent vatten och sanitet skulle ha positiva återverkningar för andra mål i Agenda , inte minst när det gäller jämställdhet. Tillgång till rent vatten och sanitet bidrar till ökad personlig säkerhet för kvinnor och flickor och till att öka sannolikheten för en fullständig skolgång för flickor. Utskottet påminner i detta sammanhang även om sitt ställningstagande i betänkande 2013/14:UU12. Utskottet konstaterade då att rent vatten och sanitet är en förutsättning för ett drägligt liv och en grundläggande hörnsten i fattigdomsbekämpning och att frågan om tillgång till rent vatten och sanitet måste stå högt på den utvecklingspolitiska dagordningen. I betänkandet angav utskottet vidare att fungerande lokal, nationell och regional vattenresursförvaltning samt lagstiftning och institutioner kan bidra till ökad tillgång till rent vatten och hållbar sanitet för människor som lever i fattigdom. Utskottet konstaterar att enligt uppgift från organisationen for All saknar 2,3 miljarder människor tillgång till tillfredsställande faciliteter för sanitet, och fler än 660 miljoner människor saknar tillgång till rent och säkert dricksvatten. Utskottet anser att det är positivt att regeringen deklarerade avsikten att stödja ansträngningar att nå 60 miljoner människor med förbättrad tillgång till sanitet. Regeringen har i svaret på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:219) angett att man bedömer att insatserna på detta område kan ge omkring 40 miljoner människor förbättrad tillgång till rent vatten. Utskottet konstaterar att det svenska stödet beslutas av regeringen eller Sida och förmedlas via multilaterala organisationer som och liksom via enskilda regeringar och icke-statliga organisationer. Sidas stöd styrs bl.a. av den gällande resultatstrategin för socialt hållbar utveckling. samlade stöd inom detta område inbegriper bl.a. tekniskt bistånd till reformer inom vatten, sanitet och hygien, kapacitetsuppbyggnad, offentlig-privata partnerskap för sanitetstjänster och hälso- och sanitetskampanjer. I rapporten 2016 från lyfts vattenbrist fram som en central utmaning som måste hanteras av världssamfundet. Det anges även i rapporten att brist på vatten kan förvärras av klimatförändringar och befolkningsökning och kan leda till konflikter och ofrivilliga migrationsströmmar. Utskottet konstaterar att osämja om gränsöverskridande vattentillgångar kan leda till konflikter mellan länder. Utskottet instämmer med motionärerna om att främjande av gränsöverskridande samarbeten om gemensamma vattentillgångar är både konfliktförebyggande och fredsfrämjande. Utskottet välkomnar att EU:s utrikesministrar antog rådsslutsatser om vattendiplomati. I slutsatserna anges bl.a. att sannolikheten är hög att konflikter om vatten kommer att öka och kan komma att få direkt bäring på internationell fred och säkerhet. Vikten av integrerad vattenresursförvaltning över landgränser betonas, och det framhålls att EU kan spela en viktig roll för att främja samarbete och samverkan om gränsöverskridande vattentillgångar. I likhet med regeringens ambitioner framgår det av slutsatserna att EU ska främja om gränsöverskridande vatten (Unece). Utskottet kan även konstatera att verkat för internationellt samarbete om delade vattendrag och vattentillgångar. Hållbar vattenresurshantering, inklusive arbete för gemensam förvaltning av gränsöverskridande vattenresurser, är ett huvudområde i resultatstratgin för globala insatser för miljö- och klimatmässigt hållbar utveckling. Inom ramen för utvecklingssamarbetet kan exempelvis vidare nämnas att en förbättrad, hållbar och inkluderande förvaltning av gränsöverskridande naturresurser med fokus på bl.a. vattenresurser är prioriterat inom ramen för regionala strategi för utvecklingssamarbetet i och . I regionala strategi för utvecklingssamarbetet med söder om framgår att samarbetet ska bidra till stärkt regional kapacitet för ett hållbart nyttjande och en hållbar förvaltning av gemensamma ekosystemtjänster och naturresurser, med fokus på bl.a. vatten och resurser. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsförslag om privatisering av vattenresurser, senast i betänkande 2016/17:UU7. Utskottet konstaterade då att utvecklingen går bort från detaljerade policybaserade krav och att samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier i stället är utgångspunkten för samarbetet. Ömsesidiga mål och tillhörande resultatbaserade villkor sätts i allt högre utsträckning upp, detta i enlighet med Parisdeklarationen om biståndseffektivitet. Utskottet vill fortsätta att framhålla vikten av tydligt offentligt ansvar för vatten-, sanitets- och hygienfrågor. Full kostnadstäckning och kostnadseffektivitet inom vattensektorn är grundläggande, oavsett om försörjningen sker i privat eller offentlig regi. Prissättningen på vatten får inte komma i konflikt med fattiga människors tillgång till vatten och sanitet och därmed reducera möjligheterna att nå delmål 6 i Agenda om tillgång till hållbar vatten- och sanitetsförvaltning, vilket innefattar delmål om allmän och rättvis tillgång till säkert och ekonomiskt överkomligt dricksvatten för alla. Med anledning av yrkandet om att regeringen ska vara representerad på politisk nivå vid nästa högnivåmöte inom ramen för det globala for All konstaterar utskottet att det är regeringens sak att avgöra hur man representeras vid internationella möten. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2015/16:374 (V) yrkandena 1, 3, 6 och 7. Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt samt hållbar industri, innovationer och infrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om handel och innovationer m.m. och anständiga arbetsvillkor m.m. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 10 (M), 11 (V), 12 (KD), 13 (M) och14 (V). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 8 och 9 i Agenda . Mål 8 består i att verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. Som exempel på PGU-område framhålls internationella arbetsmarknadsfrågor och regeringens initiativ om att verka för att arbetstagare, arbetsgivare och samhällen alla gynnas av globaliseringen (Global ). Inom detta PGU-område omnämns ett antal exempel på resultatmål, bl.a. att driva frågor om anständig och produktiv sysselsättning inom ramen för Internationella arbetsorganisationen () och Global , motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare som kommer till och följa upp regeringens skrivelse om politik för hållbart företagande (s. 24–26). Mål 9 består i att bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation. Hållbart företagande lyfts fram som ett exempel på PGU-område under detta mål. Företagande på svåra marknader presenteras som en mål- och intressekonflikt. Som exempel på resultatområden nämns bl.a. genomförandet av den nationella handlingsplanen om företagande och mänskliga rättigheter samt att de åtgärder som lyfts fram i regeringens skrivelse om politik för hållbart företagande ska följas upp. Vidare anges att handelsdelegationer systematiskt ska informeras om hållbart företagande inklusive situationen för mänskliga rättigheter och regeringens förväntningar på deltagande företag m.m. Det anförs även att bolag med statligt ägande ska agera föredömligt och i linje med principerna om hållbart företagande (s. 26–30). Handel och innovationer m.m. I kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del betonas bl.a. vikten av ett brett perspektiv på utveckling och att en framgångsrik politik för global utveckling måste vara bredare än att handla bara om bistånd. Vikten av frihandel för att bygga välstånd och bekämpa fattigdom framhålls särskilt. Detta framhålls även i kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 32 i denna del och i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 35 i denna del. I yrkande 30 i motion 2015/16:2971 konstateras att informationsteknologins utveckling är en central del i globaliseringen. Det framhålls att informationsteknologin har bidragit både till att optimera logistikprocesser och till demokratiutveckling. Motionärerna framhåller att yttrandefriheten på internet är viktig. konstateras att informationsteknologin är sårbar och även kan utnyttjas av stater som vill övervaka och censurera sina medborgare. Detta upprepas i motion 2016/17:2768 yrkande 31. I yrkande 33 i motion 2016/17:2768 framhålls att svensk utrikes- och biståndspolitik i alla led ska främja näringsfrihet och fritt företagande m.m. eftersom detta är grunden för ekonomisk och social utveckling. I kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att bör stödja upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna. Detta upprepas i kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 22. I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 9 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på hur de ska öka insynen i den verksamhet som () och () bedriver. I yrkande 10 framförs att regeringen bör återkomma med förslag på krav på risk- och konsekvensanalyser för myndigheters och statsägda bolags insatser inom utvecklingssamarbetet. I motionen klargörs att detta är viktigt i situationer där det finns en hög risk för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. I yrkande 11 anges att regeringen bör återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling. I kommittémotion 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del anges att ökad handel medför ett större behov av att säkerställa goda arbetsvillkor för människor i låg- och medelinkomstländer. Detta framhålls även i kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 32 i denna del och i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 35 i denna del. I yrkande 31 i motion 2015/16:2971 konstateras att globaliseringen har stora sociala konsekvenser, i huvudsak positiva eftersom ökad handel har skapat välstånd och bidragit till att miljontals människor lyfts ur fattigdom. konstaterar motionärerna att människor riskerar att hamna i långvarig arbetslöshet och ekonomisk utsatthet, och att detta kan resultera i sociala spänningar som kan ha en destabiliserande inverkan på samhället. Detta framförs även i motion 2016/17:2768 yrkande 32. Sammanfattning av näringsutskottets protokollsutdrag har yttrat sig genom ett protokollsutdrag. Av protokollsanteckningen framgår bl.a. att näringsutskottet anser att utrikesutskottet bör avstyrka motion 2016/17:33 (V) yrkandena 10 och 11. ledamot i näringsutskottet anför att utrikesutskottet bör tillstyrka nämnda yrkanden. Handel och innovationer m.m. Utskottet vill inledningsvis framhålla att handel och öppenhet kan vara en stark välståndsskapande kraft för såväl världens fattigaste länder som de mer utvecklade länderna. Handel leder till ekonomisk utveckling som är en förutsättning för fattigdomsbekämpning. Handel har därför en central plats i den svenska politiken för global utveckling och i det internationella samstämmighetsarbetet. Utskottet kan med oro konstatera att det i in the 21st century (2016) anges att det finns indikationer om att protektionismen ökar. Utskottet framhåller att det är både ett globalt och att svenskt intresse att motverka protektionism och värna frihandel. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet positivt att det i mål 17 i Agenda bl.a. anges att ett universellt, regelbaserat, öppet, icke-diskriminerande och rättvist multilateralt handelssystem ska främjas inom ramen för WTO. Inom ramen för mål 8 i Agenda anges att det handelsrelaterade stödet bör öka. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att har ett betydande handelsrelaterat utvecklingssamarbete (Aid for Trade) som underlättar och främjar utvecklingsländers deltagande i internationell handel. När det gäller de motionsyrkandena om att bör stödja upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna konstaterar utskottet att EU är världens största handelspartner och därmed spelar en central roll i utvecklingen av ett internationellt handelssystem. Utskottet konstaterar vidare att det inom EU finns flera system för handel med utvecklingsländer. I likhet med vad som anges i betänkande 2013/14:UU12 anser utskottet att även fortsättningsvis, i enlighet med PGU, ska verka för att ett utvecklingsperspektiv beaktas i EU:s samtliga frihandelsavtal och frihandelsregimer. Utskottet framhåller att fler och växande företag är en förutsättning för tillväxt och sysselsättning. Detta gäller såväl för som för andra länder. Utskottet framhåller vidare betydelsen av ett hållbart företagande. De internationella riktlinjerna för hållbart företagande är i detta sammanhang centrala och inbegriper riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter, Internationella arbetsorganisationens () kärnkonventioner och trepartsdeklarationer samt Agenda 2030. Utskottet påminner i detta sammanhang dels om näringsutskottets betänkande 2015/16:NU12, dels om utskottets yttrande 2015/16:UU4y till näringsutskottet med anledning av skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande. I betänkande 2015/16:NU12 anfördes bl.a. att en sammanhållen politik för hållbart företagande är en viktig del i att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag samt att hållbart företagande bör integreras inom såväl frihandelspolitiken som exportfrämjandet och beaktas i alla relevanta exportavtal. Utskottet ställde sig i nämnda yttrande bl.a. bakom principen om att företag bör tillämpa de internationella riktlinjerna för hållbart företagande. Utskottet ställde sig också positivt till att regeringen avsåg att utarbeta en plattform för hållbart företagande riktad till företagen. Utskottet kan konstatera att regeringen i skrivelsen anger att den tog fram en sådan vägledande plattform riktad till svenska företag. Utskottet konstaterar att regeringen lanserade en exportstrategi för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter på viktiga tillväxtmarknader. Utskottet påminner i detta sammanhang om yttrande 2015/16:UU3y till näringsutskottet med anledning av skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi. Utskottet välkomnade i yttrandet att regeringen presenterade en sammanhållen exportstrategi för och betonade att export- och Sverigefrämjandet är en integrerad del av den svenska utrikespolitiken. Utskottet angav vidare att främjarinsatser som görs av olika statliga aktörer ska genomsyras av de grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, fred, jämställdhet och hållbar utveckling som utrikespolitik vilar på. I likhet med regeringen betonade utskottet också betydelsen av att det svenska främjandet genomsyras av ett hållbarhetsperspektiv, särskilt i länder med sociala, miljömässiga och demokratiska problem. Skrivelsen behandlades i näringsutskottets betänkande 2015/16:NU13. I tillägg till ovanstående konstaterades bl.a. att samtliga exportorgan har regeringens instruktion att arbeta utifrån principer om hållbart företagande och att rapportera sitt arbete till regeringen. I regeringens skrivelse presenteras företagande på svåra marknader som en mål- och intressekonflikt. Regeringen framhåller att det på dessa marknader är av särskild betydelse att svenska företag agerar hållbart, som föredömen och i linje med internationella riktlinjer. Detta uppges stärka synergier med målet om rättvis och hållbar global utveckling och kan motverka att mål- och intressekonflikter uppstår. Regeringen bedömer vidare i skrivelsen att svenska företags närvaro på svåra marknader är viktig. Företag kan bidra till mer öppenhet och dialog i, vilket kan stärka reforminriktade krafter i länder med en lägre frihetsgrad och därmed påverka samhällsutvecklingen i en mer hållbar riktning. Utskottet instämmer i detta och påminner om betänkande 2013/14:UU12 där utskottet framhöll att svensk handel och svenska investeringar kan bidra till att bryta fattiga människors och länders ekonomiska utanförskap men att det är av stor vikt att bidra till ett socialt och miljömässigt hållbarhetstänkande hos företag och andra aktörer på marknaden. Utskottet välkomnar vidare att synergier och samstämmighet, enligt vad regeringen uppger i skrivelsen, ska sökas mellan arbetet med exportmålen och bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar att politiken för hållbart företagande som refereras till ovan är en viktig del i detta. När det gäller bolag med statligt ägande har näringsutskottet i betänkande 2015/16:NU4 bl.a. framhållit att dessa bolag ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. I betänkandet anförs att bolagens verksamhet ska präglas av öppenhet och föredömlighet, och bolagen ska vara föregångare i hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, anti-korruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Utskottet instämmer i detta och kan konstatera att regeringen i skrivelsen också anger att ägarstyrningen av de statliga bolagen syftar till att dessa ska agera föredömligt inom området hållbart företagande.