bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — Elcertifikatssystemet förlängs och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Förslagen i överenskommelsen återfinns även i betänkande som är ute på remiss till . Strategi för en fossilfri transportsektor har fått i uppdrag av regeringen att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. I uppdraget ingår bl.a. att ta fram en strategisk plan för omställningen, samordna arbetet och föra en dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper. Den strategiska planen ska redovisas . överlämnade regeringen en remiss till Lagrådet med förslag om förändringar i elcertifikatssystemet. Förslaget syftar till att göra det lättare att göra korrigeringar i systemet om exempelvis elanvändningen ändras. Regeringen föreslår att bestämmelserna om kvoter flyttas från elcertifikatslagen till en förordning. Avsikten är dock att även fortsättningsvis ska besluta om nya mål för systemet. I lagrådsremissen behandlas inte det nya mål för elcertifikatssystemet som tagits fram genom den tidigare omnämnda energiöverenskommelsen . Avsikten är att ramöverenskommelsens mål ska behandlas i den proposition som utarbetas efter att Lagrådet har granskat lagrådsremissens förslag. Av regeringens propositionsförteckning framgår att en proposition med titeln – kontrollstation 2017 planeras att överlämnas till . riksdagsbehandling av motioner om solenergi behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om solenergi (bet. 2015/16:NU10). Utskottet anförde då följande: När det gäller […] en planeringsram för utbyggnaden av solenergin i vill utskottet hänvisa till pågående arbete med att ta fram ett förslag till en solelstrategi för . Enligt utskottets uppfattning bör det förslaget avvaktas innan det finns skäl för att uttala sig i linje med vad som sägs i motionen. Utskottet anser inte heller att det behövs något tillkännagivande om ekonomiska styrmedel för solenergi […] eller att Energimyndighetens nyssnämnda uppdrag bör utvidgas ytterligare [...] Samtliga de förslag som omnämns i stycket avstyrks av utskottet. I regleringsbrevet fick i uppdrag att följa upp utvecklingen när det gäller investeringar i solceller och solvärme. Uppdraget redovisades i rapporten av utvecklingen för investeringar i solenergi (ER 2016:31). Av rapporten framgår att den svenska solcellsmarknaden fortsatte att växa . installerades det 47,4 MW, en ökning jämfört med . Det innebär att den totala installerade solcellseffekten i ökade , från 79,4 MW till 126,8 MW . De 126,8 MW som fanns installerade vid utgången av 2015 producerar uppskattningsvis 120 GWh el , vilket motsvarar av årliga konsumtion. Det tidigare snabba prisfallet för solcellssystem i saktade in något . En anledning till att priserna har stabiliserats är att EU införde importtullar på kinesiska solcellsmoduler och solceller 2013. Försäljningssiffrorna för solvärmeprodukter (glasade) har minskat kraftigt –2014 för att plana ut . var försäljningen att jämföra med strax 2011. Solvärme genererar drygt 140 GWh värme . Stöd till installation av solceller finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till alla typer av aktörer, såväl företag och offentliga organisationer som privat-personer. Man kan få stöd för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solels/solvärmehybridsystem. Installationen ska vara slutförd . är stödnivån maximalt till företag och högst till övriga. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigande installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. För att stimulera utbyggnaden av solceller satsar regeringen totalt –2019 för detta ändamål. fick regleringsbrev i uppdrag att följa upp utvecklingen när det gäller investeringar i solceller och i solvärme. Uppdraget redovisades i rapporten till revidering av förordning om solcellsstöd – En delrapportering med konkreta förslag till revidering av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller (ER 2016:26). I rapporten konstaterades det att dagens stödnivåer visar att intresset för att bygga solcellsanläggningar är stort även om investeringen betalar sig först efter lite . I och med införandet av skattereduktionen tillsammans med möjligheten att utnyttja ROT-avdrag skulle investeringsstödet kunna slopas helt för villor och bostadsrättsföreningar. Därmed frigörs medel som kan användas till investeringar av aktörer som inte kan använda sig av ROT-avdrag. Det skulle även bli mer pengar över till de aktörer som inte kan utnyttja skattereduktionsmöjligheten. Detta skulle leda till att de olika stödsystemen, skattereduktion och investeringsstöd, för solceller skulle komplettera varandra. Strategi för ökad användning av solel i beslutade regeringen att ge i uppdrag att ta fram en strategi för ökad användning av solel i . Strategin ska peka på insatser för att underlätta en utbyggnad på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt samt identifiera hinder och möjligheter för den fortsatta introduktionen av solel. ska också föreslå hur en heltäckande statistik för installation av solceller och tillförsel av el från solceller ska kunna tas fram. Förslaget till strategi redovisades rapporten till strategi för ökad användning av solel (ER 2016:16). I arbetet med att ta fram ett förslag till strategi har inkluderat att ta fram en målbild för produktion av solel. Målbilden visar ett möjligt scenario med tre utbyggnadsfaser. förslag till strategi fokuserar på de två första faserna, etablering och expansion. Den tredje fasen är beroende av framtida tekniksprång och samhällsutveckling. Strategins första fas underlättar för introduktion av små och mellanstora anläggningar på elmarknaden. Det föreslås ett sol-ROT-avdrag i stället för investeringsstöd för privatpersoner. Justeringen möjliggör att villaägare erhåller motsvarande ersättningsnivå snabbare som kötiden för investeringsstödet minskar för de övriga ägarkategorierna, när mer medel finns att tillgå inom den årliga ramen. Övriga åtgärder i strategiförslaget är bl.a. möjlighet till skattereduktion för mellanstora anläggningar, att skattelagstiftningen justeras så den gäller per solcellsanläggning i stället för per juridisk person och att utbyggnaden blir mer resurseffektiv genom att man ser över bygglovsprocesser, avfallshantering och fysisk planering. Vidare föreslås att elcertifikat för mikroproduktion ersätts genom justering av något av de andra stöden. har varit ute på remiss med slutdatum . infördes ett förenklat regelverk för skattebefrielse av egenproducerad el som innebär att el producerad i solcellsanläggningar på upp till 255 kW befrias från skatt även för dem som säljer den egna överskottsproduktionen eller som säljer inköpt el. Förändringen innebär en utvidgad skattebefrielse jämfört med nuvarande regler för de producenter som säljer överskottselen och på grund av försäljningen förlorar skattebefrielsen även för den el som man själv konsumerar. överlämnade regeringen en proposition till med förslag om en ny skattenedsättning som innebär att energiskatten på förnybar el, inklusive solel, som framställs i små anläggningar på den plats där elen förbrukas, sänks till , dvs. med (prop. 2016/17:141). Förslaget är det första steget i ett arbete med att helt avskaffa energiskatten på solel som är framställd i små anläggningar på den plats där elen förbrukas. Ändringarna föreslås i huvudsak att träda i kraft . Pågående granskning av statligt stöd till solenergi har inlett en granskning av det statliga stödet till solenergi. konstaterar att priset på solcellsmoduler i Sverige sjönk , och myndigheten anser att det därför finns skäl att granska om det samlade statliga stödet till solenergi är samhällsekonomiskt effektivt. Tidsplanen för genomförandet av granskningen är ännu inte fastställd. Vindkraftens årsproduktion har mer än fördubblats från 2012 till 2016, trots att vindkraftsproduktionen minskade med ca på grund av att det blåste mindre då än året innan. Liksom 2015 stod de ca 3 400 vindkraftverken i för av den svenska elproduktionen . Enligt statistik från branschorganisationen vindenergi minskade vindkraftsutbyggnaden i . väntas en halvering av utbyggnaden jämfört med perioden –2016. Enligt Svensk vindenergi är förklaringen till den minskade utbyggnadstakten att målet för utbyggnaden till snart har uppnåtts, sett till tagna investeringsbeslut, och att elcertifikatssystemet ger för låg ersättning till förnybar elproduktion. riksdagsbehandling av motioner om vindkraft behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden om vindkraft (bet. 2015/16:NU10). Några av dessa var likalydande med de nu aktuella. I sitt ställningstagande anförde utskottet följande: De två motioner som tar upp frågor om vindkraft är inriktade på vindkraftens totala kostnader i förhållande till samhällsnyttan och att det bör bedrivas mer forskning om vindkraftens påverkan på människor och miljö – motionerna 2015/16:488 (M) och 2015/16:1537 (M). Utskottet vill här hänvisa till […] arbetet som bedrivs med stöd av forskningsprogrammet . Programmet belyser just frågor om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Vidare noterar utskottet att det har startats två vindkraftsrelaterade forskningsprojekt med inriktning på frågor om ett effektivt resursutnyttjande ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet anser att motionerna med det anförda kan anses vara tillgodosedda och att de således bör avslås av . Forskning om vindkraftens samhällsnytta m.m. Vindval är ett kunskapsprogram med forskning om vindkraftens påverkan på människors intressen, naturen och miljön. Programmet är ett samarbete mellan och . har avsatt för genomförande av Vindvals tredje etapp som löper till . Vindval har bl.a. beviljat stöd till projekt om hur begreppet samhällsnytta hanteras i tillståndsprocessen när det gäller ny vindkraft, och det har publicerats en kunskapssammanställning om socioekonomiska konsekvenser av vindkraftsetableringar i rapporten av vindkraftsetablering och tillämpningen av vindbonus – en kunskapssammanställning (rapport 2016:4). meddelade att man satsar i ett nytt forsknings- och innovationsprogram kallat Vind-El. Programmet löper –2021 och är största samlade satsning på vindkraftsforskning . Programmets prioriterade insatsområden är vindkraft i svenska förhållanden, hållbarhet samt integration i energisystemet. Vägledning om tillstyrkan vid tillståndsprövning av vindkraftverk I motion 2016/17:3393 (KD) omnämns den vägledning som har tagit fram om tillstyrkan vid tillståndsprövning av vindkraftverk (ER 2015:05). Motionärerna efterfrågar en uppföljning och utvärdering av vägledningen. Här kan konstateras att i regleringsbrevet har fått i uppdrag av regeringen att tillsammans med följa upp och analysera hur planerings- och tillståndsprocessen vid etablering av vindkraft utvecklats efter att vägledningen om tillstyrkan tagits fram. Om myndigheterna mot bakgrund av analysen bedömer att det behövs ytterligare åtgärder för att underlätta tillståndsprocessen bör de föreslå sådana, inklusive författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . var vattenkraften det kraftslag som producerade mest el (), vilket motsvarade av elproduktionen. Detta var en minskning med jämfört med som var ett mycket vått år. riksdagsbehandling av motioner om vattenkraft Några av de nu aktuella motionsyrkandena om vattenkraft av samma motionärer avstyrktes av utskottet så sent som (bet. 2015/16:NU10). Några av yrkandena har dessutom avstyrkts av utskottet . anförde utskottet bl.a. följande: Beträffande de tre motioner som tar upp frågor om vattenkraften […] hänvisar utskottet i första hand till det som anfördes när liknande förslag behandlades […] Utöver detta noterar utskottet att regeringen har för avsikt att överlämna en proposition till som kan väntas bygga på förslag och de remissynpunkter som har inkommit på detta förslag samt det arbete som och Havs- och vattenmyndigheten har bedrivit för att ta fram en nationell strategi för åtgärder i vattenkraftverk. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att flera motioner med betydelse för vattenkraften behandlas av civilutskottet senare under innevarande vår. Mot denna bakgrund är det enligt utskottet därmed inte påkallat med några åtgärder från sida med anledning av de här aktuella förslagen. överlämnade sitt slutbetänkande I vått och torrt – förslag till ändrade vattenrättsliga regler (SOU 2014:35) till den dåvarande miljöministern . Utredningen hade bl.a. i uppdrag att föreslå ändringar som skulle säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd som överensstämmer med och som en hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen skulle eftersträvas även i fortsättningen. I utredningens slutbetänkande föreslogs ett stort antal förändringar i , och ett avsnitt ägnades åt att beskriva de föreslagna regeländringarnas påverkan på den svenska vattenkraftsproduktionen (s. 311 f.). Av den propositionsförteckning som regeringen lämnade till framgår det att en proposition med titeln av vattenverksamheter planeras att lämnas till . Den svenska vattenkraften byggdes huvudsakligen ut . I betänkande konstateras det att det inte finns en aktiv nyproduktionsmarknad för vattenkraft i , primärt på grund av att älvsträckor är skyddade och som en följd av bristande lönsamhet i nyinvesteringar. Vattenkraftens ägare fokuserar i stället på reinvesteringar, underhåll och vidmakthållande åtgärder i befintliga anläggningar. () har presenterat fyra scenarier (s.k. ytterlighetsalternativ) för det svenska produktionssystemets utformning för . Beträffande vattenkraften konstaterade IVA att det finns en teknisk potential för att bygga ut vattenkraften ytterligare med ca . Merparten av potentialen kan dock inte utnyttjas beroende på politiska beslut att skydda de fyra nationalälvarna (, , och ) och många andra vattendrag, samt skyddade sträckor i exploaterade älvar. En återstående potential uppgår till , baserad på etablerad teknik. Genom förnyelse och effektivisering bedöms produktionen kunna öka i befintliga kraftverk med 2–(Arbetsgruppen för elproduktion, 2015). Vattenkraften skulle kunna anpassas för att erbjuda ännu större lagringsmöjligheter och reglerkapacitet, men det kommer att kräva förändring av vattendomar med ökad korttidsreglering, högre dämningsnivåer, större regleramplitud, högre maxflöden etc. I budgetpropositionen (utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård) konstaterade regeringen att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning. Fysisk påverkan från vattenkraften på vattendragen medför stora konsekvenser för ekosystem och biologisk mångfald. Regeringen framhöll också att den fortsatta hanteringen av vattenkraften, tillsammans med andra former av fysisk påverkan på sjöar och vattendrag, är av stor vikt för möjligheter att leva upp till EU:s ramdirektiv för vatten. måste också avvägningar göras mellan olika intressen såsom värnande av kulturmiljöintressen. I den ramöverenskommelse som slöts om den svenska energipolitiken anges bl.a. att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men att prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. besvarade miljöminister en fråga (fr. 2016/17:368) från (M) om på vilket sätt ministern och regeringen avser att säkerställa att mål och intentioner i energiöverenskommelsen fullföljs i samband med den kommande vattenverksamhetpropositionen. Miljöministern redovisade att man inom arbetar med att analysera innebörden av energiöverenskommelsen i förhållande till det pågående arbetet med förslag till ändrade bestämmelser om vattenverksamheter baserat på förslag. Ministern anförde vidare att en kommande vattenverksamhetsproposition kommer att skrivas utifrån intentionerna i energiöverenskommelsen. Tillkännagivande om småskalig vattenkraft Motionsyrkanden med koppling till småskalig vattenkraft i de delar som mer specifikt gäller miljöprövningar och vattendomar bereds av civilutskottet. föreslog civilutskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU13). anförde bl.a. att det kan anses vara en rimlig målsättning att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter ska ha tillstånd i överensstämmelse med de miljökrav som ställs i . För att detta mål ska kunna uppnås på ett bra och effektivt sätt är det en förutsättning att tillståndsprocesserna är flexibla och kan anpassas så att inte utövare av småskalig vattenkraft får orimliga kostnader vid nya tillståndsprövningar. ansåg att det måste tas hänsyn till att utövare av stor- respektive småskalig vattenkraft har helt olika ekonomiska förutsättningar. De senare har normalt begränsade ekonomiska resurser och måste vid nya tillståndsprövningar ges förutsättningar att lägga huvuddelen av resurserna på effektiva miljöförbättrande åtgärder, t.ex. skapandet av vandringsvägar för fisk, och inte på administrativa kostnader för själva tillståndsprövningen. Risken är annars att många utövare av småskalig vattenkraft tvingas att avveckla verksamheten. Med anledning av att det efterfrågas ett tillkännagivande om geoenergi i motion 2016/17:3393 (KD) kan följande vara värt att notera: Geoenergi är samlingsnamnet för teknik där värme och kyla från markens översta tas till vara. Det finns ett flertal sådana tekniker, och i finns det ca 450 000 geoenergianläggningar av olika slag. Majoriteten är bergvärmepumpar för villor. I samband med behandlingen av en motion konstaterade utskottet att det pågick arbete med att ta fram en strategisk innovationsagenda för geoenergi som skulle redovisas och att geologiska undersökning (SGU) tog fram en rapport om förnybar geoenergi (bet. 2015/16:NU10). Geoenergifrågorna ansågs därför ha fått ökad uppmärksamhet och utskottet avstyrkte därför det aktuella yrkandet. har beviljat Svenskt Geoenergicentrum och SP för att utveckla en strategisk innovationsagenda för geoenergi. Arbetet syftar till att ta fram mål för geoenergins utveckling, inklusive att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov för att nå målen. Arbetet avslutades och avrapporterades i rapporten under mark ska upp till ytan – Strategisk innovationsagenda för geoenergi. publicerade SGU en rapport om förnybar geoenergi (Rapport 2015:24). En uppdaterad version av rapporten presenterade (Geologisk information för geoenergianläggningar – en översikt, 2016:16). I den sistnämnda versionen ges en överblick av vilka typer av geologisk information som kan användas för att bedöma förutsättningarna för geoenergi i . Syftet är att ge en samlad bild av vilken typ av information som SGU kan tillhandahålla. De möjligheter och problemställningar kring geoenergi som belyses i rapporten härrör från det ökade antalet frågor i ämnet som SGU får från andra myndigheter, branschorganisationer och allmänhet. SGU anser att det finns ett behov av en samordnande nationell funktion som ansvarar för tillstånds- och tillsynsfrågor och som kan förmedla råd och riktlinjer i samband med anläggning av geoenergi. Utskottet konstaterar inledningsvis att sju av partier står bakom Miljömålsberedningens förslag om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Fem partier har dessutom träffat en överenskommelse om att målet 2040 är förnybar elproduktion. I fempartiöverenskommelsen slås det vidare fast att den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut och partierna bakom överenskommelsen är även överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet. Detta system ska förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Förslagen i överenskommelsen återfinns även i betänkande som är ute på remiss till . Utöver detta vill utskottet erinra om att regeringen har satt upp målsättningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att det inte finns anledning för att uttala sig i linje med förslaget i motion 2016/17:812 (C) om att den förnybara energin ska byggas ut även fortsättningsvis. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Utskottet avstyrker även motion 2016/17:3167 (M) om att regeringen bör verka för långsiktiga regler som gör det möjligt att bygga ut produktionen av förnybara bränslen. Utskottet menar att regeringens högt satta ambitioner på området förnybar energiproduktion för att de efterfrågade förutsättningarna kommer att förverkligas även utan ett riksdagsuttalande om det. Efter denna allmänt inriktade inledning på temat förnybar energi övergår utskottet till att behandla de motionsyrkanden som tar sikte på specifika förnybara energikällor. När det gäller de motioner som handlar om vattenkraft vill utskottet i första hand hänvisa till att regeringen har för avsikt att presentera en proposition om vattenverksamheter – inklusive vattenkraftsproduktion – . Flera av de frågor som tas upp i motionerna om vattenkraft kommer sannolikt att beröras i denna proposition. Vidare vill utskottet påminna om att det i den ovan omnämnda energiöverenskommelsen som har slutits mellan fem partier anges att ska ha moderna miljökrav på sin vattenkraft, men där prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir onödigt administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Överenskommelsen omfattar även en uppgörelse om att fastighetsskatten på vattenkraft ska sänkas. Med hänvisning till det anförda och till att utskottet anser att bör avvakta den aviserade propositionen om vattenverksamheter, avstyrks motionerna 2016/17:1027 (M), 2016/17:1772 (SD) och 2016/17:3114 (M). De två sistnämnda motionerna avstyrks i de aktuella delarna. När det gäller förslagen i motionerna 2016/17:2398 (SD) om effektivisering av befintliga vattenkraftverk och 2016/17:3393 (KD) om utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft hänvisar utskottet i första hand till det som utskottet har redovisat om förutsättningarna för förnyelse, effektivisering och tillvaratagande av vattenkraftens potential. Man kan i sammanhanget notera att möjligheterna att ta till vara vattenkraftens teoretiska potential inte främst är av teknisk karaktär utan hänger samman med att många vattendrag är skyddade och med de regler som gäller för vattenverksamheter, däribland vattendomar som styr korttidsreglering, dämningsnivåer, maxflöden etc. Dessa frågor kommer sannolikt att beröras i den ovan omnämnda propositionen om vattenverksamheter som regeringen har aviserat. Även motionerna 2016/17:2398 (SD) och 2016/17:3393 (KD) avstyrks. Den sistnämnda motionen avstyrks i den aktuella delen. I några motioner tas frågor om vindkraft upp. När det gäller förslaget i motion 2016/17:1772 (SD) om att upphäva det planeringsmål som finns för vindkraftsutbyggnaden i vill utskottet påminna om att elcertifikatssystemet är det huvudsakliga styrmedlet för att öka produktionen av el från förnybara energikällor i . För vindkraften har även fastställt en planeringsram. Denna ram är dock inte ett utbyggnadsmål utan syftar till att synliggöra vindkraftsintressen i den fysiska planeringen och vid tillståndsprövning. Enligt utskottets uppfattning har detta syfte fortfarande relevans, och därför anser utskottet att bör avslå förslaget i motion 2016/17:1772 (SD) om att upphäva det motionärerna betecknar planeringsmålet för vindkraften.