bet · H501FiU2 · 2017-12-08 00:00:00 — föreslår ett anslag på , vilket innebär att anslaget endast ökas med pris- och löneomräkning. föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Investeringarna kommer därmed att redovisas inom ramen för det beräknade anslaget och oförändrad låneram. I kommittémotion 2017/18:3870 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna lägger mindre 2018 på anslaget till Bidragsfastigheter jämfört med regeringen. Det är en konsekvens av att man avvisar regeringens förslag om att tillfälligt öka anslaget för att utrusta bidragsfastigheter med solceller. Motionärerna avvisar också regeringens förslag om förstärkta medel till arbete med finansiell folkbildning, vilket minskar myndighetens anslag med . Den verksamhet som myndigheten bedriver inom området är enligt motionärerna uppskattad och fyller sin funktion, men att ytterligare förstärka detta uppdrag är inget som bör prioriteras i denna budget. Motionärerna anser vidare att det är möjligt att göra besparingar på de statliga myndigheternas lokalkostnader genom reducerade rikthyror. Särskilt stor besparingspotential finns för de myndigheter som har lokaler i och som genom ändrade rikthyror ges ökade incitament att flytta verksamheten till andra delar av landet. Totalt sett innebär detta en besparing för staten med , jämfört med regeringens budgetförslag. och (båda SD) föreslår i kommittémotion 2017/18:3063 att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att anslaget till bidragsfastigheter ökas med jämfört med regeringens förslag. Därmed menar motionärerna att man återställer budgeten för . Motionärerna föreslår vidare besparingar på på lönekostnaderna i staten. Besparingen är en konsekvens av reformer som föreslår (avvisande av kemikalieskatt, slopad särskild löneskatt för äldre, påförd skatt på höginblandade biodrivmedel, undantag för småföretag från en del av den allmänna löneavgiften och undantag för vissa sektorer från skatt på diesel) och som av redovisningstekniska skäl redovisas samlat inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. I kommittémotion 2017/18:3694 av m.fl. (C) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Anslaget till Statskontoret minskas med sammanlagt jämfört med regeringens förslag, främst som en följd av att motionärerna vill avveckla myndighetens arbete med förbättrad förvaltningskultur. Anslaget till minskas med med motiveringen att en tidigare anslagshöjning för digitala tjänster dras in och i stället finansieras inom ramen för myndighetens normala anslag. Anslaget för minskas med bl.a. till följd av att regeringens förslag om ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå avvisas. anslag minskas med som en följd av dels att delar av regeringens föreslagna anslagshöjning avvisas, dels att tidigare anslagshöjningar dras tillbaka. anslag ska enligt motionärernas förslag minskas med sammanlagt till följd av att regeringens förslag om information om produktionsvillkor i andra länder och om resursförstärkning för sociala utfallskontrakt avvisas samt att en tidigare anslagshöjning dras tillbaka. Därutöver föreslår motionärerna en begränsning av pris- och löneomräkningen , vilket påverkar flera anslag inom utgiftsområdet (Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , , , , och ). Motionärerna föreslår vidare sänkt rikthyra för myndigheter i , vilket minskar anslagen inom utgiftsområdet med . Slutligen föreslår motionärerna besparingar på på statens lönekostnader. Besparingen är en konsekvens av reformer som föreslår (införande av ingångsavdrag och sommarjobbsavdrag, slopad särskild löneskatt för äldre samt klimatbonus för åkerier som tankar förnybart) och som av redovisningstekniska skäl redovisas samlat inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. Detsamma gäller för det nya anslag föreslår, Ålderspensionsavgift för unga på , som är en till följd av partiets förslag om att införa ett sommarjobbsavdrag. I kommittémotion 2017/18:3823 av m.fl. (L) föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bi-laga 2. Sammantaget föreslår Liberalerna mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår att anslaget till ökas med jämfört med regeringens förslag. Ökningen ska möjliggöra en uthållig och oberoende verksamhet för rådet. Anslaget Bidragsfastigheter föreslås minska med 25 miljoner , då motionärerna menar att arbete med energieffektivisering måste kunna bedrivas inom ordinarie anslag. Anslaget till minskas med , främst som en följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag om ytterligare medel till finansiell folkbildning. anslag föreslås öka med sammantaget . I detta ryms dels en satsning på att utveckla en nationell portal för utannonsering av offentliga upphandlingar, dels en besparing genom att regeringens förslag om utökade anslag för vägledning i statsstödsfrågor avvisas. Liberalerna föreslår att anslaget till avvecklas, vilket innebär en besparing på . Motionärerna menar att digitalisering är en viktig uppgift för den offentliga sektorn, men att det är ett arbete som måste pågå i varje myndighet och kommun, och inte huvudsakligen via en enda specifik myndighet. I stället föreslås ett nytt anslag, E-samverkansprogrammet, med motsvarande finansiering. För att ge ett ökat effektiviseringstryck och ta till vara besparingsmöjlig-heter hos myndigheterna föreslår motionärerna fortsatta reduceringar av pris- och löneomräkningen . Detta påverkar flera av anslagen inom utgiftsområde 2 (Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , , och )[4]. En besparing på redovisas också till följd av förslag om reducerad rikthyra för myndigheter innanför tullar. Motionärerna föreslår även besparingar på på lönekostnaderna i staten. Besparingen är en konsekvens av reformer som Liberalerna föreslår (slopad löneskatt för äldre och ett alternativt förslag till miljöbilsbonus) och som av redovisningstekniska skäl redovisas samlat inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. I kommittémotion 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anvisar anslag inom utgiftsområde 2 enligt vad som framgår av bilaga 2. Sammantaget föreslår mindre i anslag inom utgiftsområdet jämfört med regeringens förslag. Anslaget Bidragsfastigheter ska enligt motionärernas förslag minskas med som en följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag om solceller. Motionärerna bedömer vidare att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter där pris- och löneomräkning (PLO) tillämpas och föreslår en begränsning av PLO (yrkande 3). Inom utgiftsområde 2 påverkas anslagen för Statskontoret, Kammarkollegiet, , , , , , och av motionärernas förslag. menar vidare att det går att göra besparingar på myndigheternas lokalkostnader, särskilt för de myndigheter som är lokaliserade i . Därför föreslår de att rikthyran reduceras, vilket ger en besparing på . Motionärerna föreslår slutligen besparingar på på lönekostnaderna i staten. Besparingen är en konsekvens av reformer som föreslår (slopad löneskatt för äldre, införd avfallsskatt[6] m.m.) och som av redovisningstekniska skäl redovisas samlat inom utgiftsområde 2 i stället för på samtliga berörda anslag i statens budget. Ett par av de propositioner på finansmarknadsområdet som regeringen aviserar i budgetpropositionen har lämnats till . Det gäller prop. 2017/18:5 Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val (som behandlas i finansutskottets betänkande 2017/18:FiU16) och prop. 2017/18:22 Ytterligare verktyg för makrotillsyn (som behandlas i finansutskottets betänkande 2017/18:FiU19). fattade beslut om ett förslag till skärpt amorteringskrav. Regeringen gav därefter sitt medgivande till förslag. Förslaget innebär att nya bolånetagare med bolån som överstiger 4,5 gånger bruttoinkomsten ska amortera av skulderna utöver det befintliga amorteringskravet. Med nya bolån avses lån som lämnas mot säkerhet i en bostad i efter att de föreslagna föreskrifterna börjat gälla. Syftet med regleringen är att öka de svenska hushållens motståndskraft mot makroekonomiska störningar. De nya reglerna ska träda i kraft . fick Statskontoret i uppdrag att analysera SFV:s arbete med en god förvaltningskultur. Uppdraget redovisades (2017:12). Statskontorets analys visar att det korruptionsförebyggande arbetet inom SFV har haft betydande brister. Dessa brister måste enligt Statskontoret hanteras i det fortsatta arbetet med att skapa en god förvaltningskultur i myndigheten. Statskontorets analys visar också att det finns en stor mottaglighet för att stärka förvaltningskulturen inom SFV och att myndigheten också har påbörjat ett förändringsarbete. Till stöd för SFV:s förändringsarbete lämnar Statskontoret ett antal åtgärdsförslag. Bland annat föreslås åtgärder för att stärka ledarskapet och för att ge medarbetarna ett starkt inflytande över förändringsarbetet. understryker Statskontoret att SFV själva måste ta fram en samlad strategi för arbetet med en god förvaltningskultur, där myndigheten säkerställer att de åtgärder som bedöms vara viktigast ges företräde. Utskottet ställer sig bakom regeringens och förslag till anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Utskottet tillstyrker också regeringens och förslag till bemyndiganden och godkänner förslag till investeringsplaner för och . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet vill inledningsvis betona att man ser allvarligt på de brister som uppdagats i som innebar att i sin revisionsberättelse avstått från att uttala sig om årsredovisningen . Som grund anger bl.a. att det inte funnits tillräckliga revisionsbevis för att det inte förekommit väsentliga felaktigheter till följd av oegentligheter. Utskottet sätter därför stort värde på att regeringen avser att nära följa Statens fastighetsverks arbete med att uppfylla kraven på god intern styrning och kontroll, och myndighetens arbete för att säkerställa att myndigheten har en god förvaltningskultur. Utskottet noterar också att riksrevisorerna i sin granskningsplan /18 anger händelserna inom som en indikation på att granskningar av myndigheternas arbete mot korruption är angelägna. Liksom riksrevisorerna anser utskottet att väl fungerande myndigheter är centralt för att säkerställa medborgarnas förtroende för förvaltningen. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ökade anslag till och avvisar motionärernas förslag om lägre anslag till myndigheten. Liksom regeringen anser utskottet att det är viktigt att myndigheten kan stärka sin tillsyn bl.a. inom bankområdet, stärka sitt arbete för att motverka penningtvätt och finansiering av terrorism, genomföra nya regelverk och integrera hållbarhet i befintliga och nya regelverk i den finansiella tillsynen. Vidare avvisar utskottet motionsförslag om lägre anslag för samordning av och stöd för den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Tvärtemot motionärerna anser utskottet liksom regeringen att det behövs fler gemensamma insatser för att nå målet om digitalisering av den offentliga förvaltningen. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att inrätta en myndighet med uppgift att samordna och stödja den förvaltningsövergripande digitaliseringen. Det kommer enligt utskottet ge bättre förutsättningar för en säker, effektiv och innovativ verksamhetsutveckling som utgår från användarnas behov. Motionsförslag om att avveckla Statskontorets arbete med en förbättrad förvaltningskultur kan utskottet inte heller ställa sig bakom. En god förvaltningskultur är, som regeringen anger, en viktig del i tillitsreformen som motverkar korruption och andra oegentligheter i statsförvaltningen. Mot bakgrund av förslag om myndigheternas lokalkostnader som förs fram i flera av motionerna konstaterar utskottet att regeringen fortsatt sitt arbete med att se över myndigheternas lokalkostnader och bereder de förslag som ESV lämnat (ESV 2017:49). Utskottet konstaterar också att regeringen arbetar aktivt för att stärka den statliga närvaron i hela landet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kredit- och garantiramar för stabilitetsfonden och resolutionsreserven . Med tanke på hur omfattande dessa kredit- och garantiramar är anser dock utskottet att det vore värdefullt med ett mer fördjupat beräkningsunderlag i budgetpropositionen . Slutligen tillstyrker utskottet lagförslaget om ändrat avgiftsuttag för resolutionsreserven. Genom att riskavgiften i lagen om resolution enligt förslaget nu slopas försvinner också den otydlighet som utskottet tidigare pekat på och som gällde hur riskavgifterna skulle fastställas (se bet. 2015/16:FiU17 punkt 2 och rskr. 2015/16:117). Ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter med hänvisning till det arbete som redan pågår för att skapa kostnadseffektiva och säkra lösningar för myndighetsgemensamma tjänster hos Statens servicecenter. I motion 2017/18:997 av (M) anförs att skattepengar ska användas mer effektivt, varför det behövs en översyn av möjligheterna att ansluta fler myndighetstjänster till (). Genom samordning av myndighetstjänster anser motionären att besparingar kan göras. Vid sin behandling av regeringens skrivelse (skr. 2016/17:77) med anledning av granskning av Statens servicecenter välkomnade utskottet att regeringen avsåg att utvidga förordningsregleringen av SSC:s lönerelaterade tjänster. Enligt utskottet kunde detta förväntas bidra till långsiktigt ökad effektivitet i den statliga administrationen (bet. 2016/17:FiU37). Utskottet konstaterar att regeringens arbete med att skapa kostnadseffektiva och säkra lösningar för myndighetsgemensamma tjänster har fortsatt . I budgetpropositionen anger regeringen att utgångspunkten är att fortsätta att utvidga förordningsregleringen av myndigheters anslutning till SSC:s lönerelaterade tjänster. Med utgångspunkt i det förslag som SSC lämnat i delrapporten samordnad ekonomifunktion för statliga myndigheter (dnr 10052-2016/1121) avser regeringen dessutom att analysera om anslutningen till myndighetens beställnings- och fakturatjänster också bör förordningsregleras. Utskottet noterar dessutom att SSC har ett uppdrag från regeringen om att tillhandahålla en tjänst för e-arkiv. Mot den här bakgrunden finner utskottet att det saknas skäl för att ta ytterligare initiativ i frågan och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om uppdrag till med hänvisning till Statskontorets redovisning av sin utvärdering om inrättandet av och ett uppdrag som har som ska redovisas . I motion 2017/18:2280 av m.fl. (M) anförs att bör få i uppdrag att ta fram en vägledning för upphandling av innehåll för kvalitativ verksamhet och tillkännager det för regeringen. Motionärerna anser att det är viktigt att de statliga myndigheterna arbetar med upphandlingsprocesser som fokuserar på vad som ska åstadkommas med de inköp som ska göras, dvs. att man frågar efter innehåll och ber den som ska leverera att beskriva hur det kommer att ske. I motion 2017/18:2276 av och (båda M) anförs att bör ges ett uppdrag att sprida kunskap om smakprovning som del av upphandling. Utskottet avstyrkte motsvarande motionsyrkanden om verksamhet i betänkande 2016/17:FiU7. Då hänvisade utskottet till att Statskontoret fått i uppdrag att utvärdera i vilken utsträckning inrättandet av en fristående myndighet för det statliga upphandlingsstödet har skapat bättre förutsättningar för väl fungerande upphandlingar och bidragit till regeringens mål för offentlig upphandling. Utskottet ansåg därför att det saknades skäl för att ta några initiativ i frågan. I betänkande 2016/17:FiU25 behandlades ett motionsyrkande om att regeringen skulle se till att statliga verksamheter tog fram en policy för offentlig upphandling av livsmedel i enlighet med svenska regelverk. Utskottet avstyrkte yrkandet och konstaterade att betonat vikten av politiskt stöd för att öka förutsättningarna för att ställa effektiva kvalitetskrav, miljökrav och djurskyddskrav på livsmedel och att upphandlande myndigheter bör överväga att anta en upphandlingspolicy. Utskottet såg positivt på det arbete som inlett. Statskontorets uppdrag att utvärdera inrättandet av Statskontoret har haft i uppdrag att utvärdera i vilken utsträckning inrättandet av en fristående myndighet för det statliga upphandlingsstödet har skapat bättre förutsättningar för väl fungerande upphandlingar och bidragit till regeringens mål för offentlig upphandling. lämnade Statskontoret sin slutrapport (2017:17). Enligt Statskontoret visar utvärderingen att myndigheten fortfarande befinner sig i ett uppbyggnadsskede och att den därför har potential att utveckla resultaten ytterligare framöver. Statskontoret konstaterar att bidrar till målen för offentlig upphandling. Myndigheten har visat bäst resultat vad gäller att bidra till en rättssäker offentlig upphandling. Även att främja miljöhänsyn i upphandlingar fungerar relativt väl. I det fortsatta arbetet behöver man enligt Statskontoret arbeta vidare med att stödja effektiva upphandlingar som tar till vara konkurrensen. Även att främja sociala hänsyn i upphandlingar behöver utvecklas vidare. ger stöd i upphandlingsfrågor till andra myndigheter, landsting, kommuner, offentliga bolag och leverantörer. De breda och heterogena målgrupperna utgör en utmaning för myndighetens verksamhet. Enligt Statskontoret är det viktigt att fortsätter sin påbörjade analys av målgruppernas behov och prioriterar sin verksamhet utifrån detta. ansvarar för det statliga upphandlingsstödet och ger stöd, information och vägledning om offentlig upphandling. Statskontoret överlämnade sin utvärdering av inrättandet av till regeringen. Utskottet konstaterar att Statskontoret anser att myndigheten bidrar till målen för offentlig upphandling som den heterogena målgruppen utgör en utmaning för myndighetens verksamhet. Statskontoret menar att det är viktigt att fortsätter sin påbörjade analys av målgruppernas behov och prioriterar sin verksamhet utifrån detta. Utskottet noterar också att har i uppdrag att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster såväl hos upphandlande myndigheter som hos leverantörer. Uppdraget ska rapporteras till regeringen . Det finns inte någon anledning för utskottet att föregripa vare sig regeringens beredning av Statskontorets rapport eller det regeringsuppdrag som har om upphandling av livsmedel och måltidstjänster, varför motionsyrkandena avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3870 av m.fl. (M). Det innebär att vi avvisar såväl en satsning på solceller för s.k. bidragsfastigheter som ett ökat anslag för finansiell folkbildning till . Det arbete redan bedriver fyller sin funktion. Vi vill också ändra rikthyrorna i för att kunna göra besparingar på de statliga myndigheternas lokalkostnader. Det är en besparing som dessutom ökar incitamenten för myndigheterna att bedriva sin verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt. Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) (SD) och (SD) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budget-alternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3063 av och (båda SD). Det innebär att vi vill återställa budgeten för och att anslaget därför borde ökas med 2018 jämfört med regeringens förslag. Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ redovisar vi besparingar inom utgiftsområde 2 på sammanlagt på lönekostnaderna i staten. Det handlar om förslagen om att avskaffa den särskilda löneskatten för äldre, påföra skatt på höginblandade biodrivmedel, undanta småföretag från den allmänna löneavgiften, inte införa en kemikalieskatt och att undanta vissa sektorer från skatt på diesel. Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (C) (C) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 2. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Utgiftsområde 2 omfattar finansmarknadspolitiken samt en stor del av den övriga förvaltningspolitiken. eftersträvar en ökad finansiell stabilitet och anser att hushållens och företagens tillgång till finansiella tjänster är viktig. Väl fungerande marknader för riskhantering och allokering av kapital till produktiva investeringar menar vi är ett fundament för ekonomisk tillväxt. arbete med tillsyn och dess mandat att hantera de risker som är förknippade med hushållens skuldsättning är viktiga liksom roll som bl.a. resolutionsmyndighet och skuldförvaltare. Vi anser att granskningen av det offentligas verksamhet är centralt för att kontinuerligt förbättra den offentliga sektorns arbete. , , och fyller viktiga funktioner. Tilltron till den statliga förvaltningens effektivitet menar vi i förlängningen påverkar tilltron till den svenska demokratins förmåga att lösa de uppgifter den åläggs. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3694 av m.fl. (C). Det innebär att vi vill avveckla Statskontorets uppdrag att arbeta för en förbättrad förvaltningskultur. Vi vill också att anslagshöjningar till () för digitala tjänster dras in och i stället finanserias inom ramen för ESV:s normala anslag. Eftersom vi avvisar regeringens förslag om ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå kan anslaget till för detta ändamål minskas. Vi avvisar anslagshöjningar till på sammanlagt . Vi avvisar också förslag om anslagshöjningar till som öronmärkts för informationsinsatser om produktionsvillkor i andra länder och en förstärkning avseende sociala utfallskontrakt som regeringen vill genomföra. Som en konsekvens av de förslag vi fört fram i vårt budgetalternativ redovisar vi besparingar inom utgiftsområde 2 på sammanlagt på lönekostnaderna i staten. Det handlar om förslagen om att ta bort den särskilda löneskatten för äldre, att införa ett ingångsavdrag, att införa ett sommarjobbsavdrag och att införa en klimatbonus för åkerier som tankar förnybart. Vidare placerar vi av redovisningstekniska skäl ett anslag för ålderspensionsavgift för unga inom utgiftsområde 2. Det är en konsekvens av vårt förslag om sommarjobbsavdrag. Vi vill också att rikthyrorna sänks för myndigheter i och lägger besparingen inom utgiftsområdet. Begränsningar av uppskrivningen för pris- och löneomräkningen anser vi är möjliga.