bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — I det första scenariot antas tillväxten i bromsa in. Detta väntas leda till en lägre omvärldsefterfrågan som i sin tur leder till en svagare utveckling av svensk export, och därmed till en mer dämpad BNP-tillväxt och ett lägre resursutnyttjande än i huvudscenariot. Den lägre efterfrågan i ekonomin väntas också medföra att sysselsättningen utvecklas svagare och att arbetslösheten stiger. Det andra scenariot väntas medföra en högre svensk exporttillväxt än i huvudscenariot och leda till att svenska företag ökar sina investeringar. Det väntas leda till en högre BNP-tillväxt än i huvudscenariot och till ett ansträngt resursutnyttjande i den svenska ekonomin. Det högre resursutnyttjandet skapar utrymme för större prisökningar, vilket leder till högre inflation än i huvudscenariot och väntas därmed höja räntan i en snabbare takt. Den högre tillväxten leder vidare till att sysselsättningen växer snabbare och att arbetslösheten närmar sig 2018. Prognosjämförelser och utvärdering av prognoser Regeringen jämför i propositionen sin prognos över BNP, arbetslöshet, inflation och BNP-gap med prognoser från , Europeiska kommissionen och , se tabell 1.4. Regeringen framhåller att prognosen för BNP, arbetslöshet och inflation ligger i linje med samtliga prognosmakare. bedömer dock att arbetslösheten 2018 kommer att vara något högre jämfört med övriga bedömare, vilket förklaras av att har en lägre prognos för såväl den faktiska som den potentiella sysselsättningstillväxten. förutspår också en starkare prisutveckling än övriga bedömare, vilket främst förklaras av olika bedömningar av den underliggande inflationen. Vidare gör samtliga bedömare förutom kommissionen bedömningen att resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, är ansträngt både 2017 och 2018. I propositionen utvärderas även regeringens prognoser för BNP- tillväxt 1994–2016 som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2016. Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser som gjorts av andra bedömare. För prognoser gjorda som utfallet har regeringen, liksom övriga bedömare, i genomsnitt 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Prognosfelen är dock inte statistiskt signifikanta. BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, procent av arbetskraften, 15–74 år Inflation, procentuell förändring, årsgenomsnitt, KPI/HIKP 1,5/1,6 1,6/1,4 1,5/1,5 1,6/1,3 –/1,7 –/1,8 1,6/1,6 2,1/1,8 BNP-gap, procent av potentiell BNP –0,2 Källa: ekonomiska vårproposition. Aktuella bedömningar av ekonomins utveckling Enligt Internationella valutafondens (IMF) prognos väntas den svenska BNP-tillväxten komma att mattas av till 2018, från den mycket starka tillväxten 2015–2016. Detta är en följd av att den offentliga konsumtionen och investeringarna förväntas komma att normaliseras och dämpa effekten av en viss förstärkning av den privata konsumtionen. Enligt penningpolitiska rapport bedöms den svenska konjunkturen vara stark. Ett bättre utfall än väntat och starka indikatorer gör att tillväxtprognosen har reviderats upp jämfört med 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN BNP väntas växa 2017 och med något 2018–2019. Som en följd av den gynnsamma konjunkturutvecklingen har arbetskraften och sysselsättningen ökat överraskande snabbt, och arbetslösheten har blivit något lägre än prognos. Konjunkturuppgången väntas innebära att efterfrågan på arbetskraft kommer att vara fortsatt stor. Växande matchningsproblem väntas komma att dämpa sysselsättningstillväxten framöver. Resursutnyttjandet bedöms vara högre än normalt och beräknas stiga ytterligare, som en följd av att tillväxten är något snabbare än normalt. Inflationen väntas stiga långsamt. Den fortsatt svaga kronan bedöms långsamt komma att stärkas, vilket väntas dämpa inflationen längre fram. Den starka konjunkturen i och ett stigande internationellt pristryck gör att det enligt finns förutsättningar för högre inflation . KPIF-inflationen väntas stabiliseras . Enligt Europeiska kommissionens vårprognos 2017 väntas svensk BNP växa 2017 och 2018, detta som en följd av en avtagande inhemsk efterfrågan som till viss del motverkas av en ökad export. Den privata konsumtionen bedöms minska som ett resultat av regeringens kostnadsbegränsade åtgärder för att hantera flyktingsituationen. Den förbättrade arbetsmarknaden , då sysselsättningen ökade och arbetslösheten minskade till , väntas fortsätta att förbättras tack vare den ekonomiska tillväxten. Arbetslösheten väntas sjunka till 2017 och 2018. Inflationen väntas stiga från 2017 och 2018. Återhämtningen av inflationen bedöms främst vara ett resultat av tillfälliga faktorer som högre varupriser och importerad inflation till följd av den försvagade kronan 2016. Ett högre kapacitetsutnyttjande och stramare arbetsmarknadsvillkor väntas leda till att inflationen stiger till 2017 och 2018. Den globala BNP-tillväxten väntas stiga från 2018. Ett starkare förtroende hos företag och hushåll, en ökad industriproduktion och en återhämtning av sysselsättnings- och handelsflöden bedöms bidra till förstärkningen. I de större avancerade ekonomierna förväntas återhämtningen fortsätta. Bland annat väntas BNP-tillväxten i uppgå till och till , och i euroområdet förväntas en stabil tillväxt på både och . För OECD-området väntas BNP växa både 2017 och 2018. I förväntas BNP-tillväxten sjunka till 2017 och till 2018, medan BNP-tillväxt väntas stärkas till 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN och till 2018. Tillväxten i väntas bli positiv 2017 för att 2018 uppgå till . Enligt prognos förväntas konjunkturen fortsätta att vara stark i . väntas BNP växa som följd av en solid efterfrågan, en ökad arbetskraft, en stigande produktivitet och en ljusare internationell bild. Arbetslösheten väntas sjunka gradvis, som konstaterar att andelen arbetslösa i större uträckning utgörs av grupper som har svårt att komma in på arbetsmarknaden, inklusive nyanlända immigranter. Löneökningarna i bedöms som relativt blygsamma i förhållande till styrkan i ekonomin. Detta tillsammans med hushållens höga sparkvot bedöms hålla tillbaka den privata konsumtionen och därmed begränsa inflationstrycket. Tabell 1.5 Aktuella prognoser av den svenska ekonomins utveckling – 2018 BNP, procentuell förändring Arbetslöshet, procent av arbetskraften, 15–74 år Inflation, procentuell förändring, årsgenomsnitt för KPI * prognos avser HKIP. Källa: ekonomiska vårproposition, IMF World Economic Outlook , penningpolitiska rapport , vårprognos och prognos . Aktuella siffror över läget i ekonomin Enligt Nationalräkenskaperna ökade BNP säsongsrensat jämfört med fjärde kvartalet . Jämfört med den föregående publiceringen har den faktiska BNP-utvecklingen för reviderats ned till . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Fasta bruttoinvesteringar och export av varor bidrog mest till uppgången, däremot minskade exporten av tjänster. Sammantaget minskade exporten jämfört med föregående kvartal, vilket drog ned BNP-tillväxten . Fasta bruttoinvesteringar steg jämfört med föregående kvartal och stod för av BNP-tillväxten. Lagerinvesteringarna stod för av den säsongsrensade BNP-ökningen. Hushållens konsumtionsutgifter ökade BNP-tillväxten , varav konsumtion av transporter, möbler och hotell- och restaurangtjänster ökade. Produktionen inom näringslivet steg jämfört med föregående kvartal. De varuproducerande branscherna ökade produktionen och de tjänsteproducerande branscherna ökade . Det var en bred uppgång där företagstjänster och fastighetstjänster bidrog mest till tillväxten. Hushållens disponibla inkomster ökade rensat för inflation jämfört med föregående kvartal (källa: SCB, Nationalräkenskaperna, publicerad ). Enligt Konjunkturbarometern från sjönk indikatorn, men fortsätter att peka på ett mycket starkt läge i ekonomin. Den marginella nedgången förklaras av tillverkningsindustrin vars konfidensindikator föll tillbaka efter förra månadens kraftiga uppgång. Hushållens konfidensindikator steg däremot för andra månaden i rad, framför allt till följd av en ljusare syn på utvecklingen för den svenska ekonomin det närmaste året (Källa: , maj). Enligt SCB:s finansmarknadsstatistik hade hushållens lån från monetära finansinstitut (MFI) en årlig tillväxttakt på , vilket är lägre än . Totalt uppgick hushållens lån hos MFI till , en ökning med jämfört med motsvarande månad föregående år. Det var främst bostadslånen som ökade till sammanlagt , vilket innebär en årlig tillväxttakt på , en minskning jämfört med mars. Hushållens konsumtionslån hade en tillväxttakt på , vilket är en minskning jämfört med mars då den var (källa: SCB, Finansmarknadsstatistik, publicerad ). beräknar att löneökningstakten i ekonomin som helhet var . Motsvarande siffra för näringslivet beräknas till . Löneökningstakten i kommunerna bedöms ha tagit fart och låg i genomsnitt på . Enligt är det troligtvis regeringens satsningar på lärarlöner och parternas satsningar på undersköterskornas löner som bidrar till den jämförelsevis höga löneökningstakten (källa: , publicerad ). färdigställdes 42 441 bostadslägenheter i nybyggda hus, vilket är det största antal lägenheter som har färdigställts då 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN 57 319 lägenheter färdigställdes. Av dessa är 31 030 lägenheter i flerbostads- hus och 11 411 i småhus. Utöver detta så gav även ombyggnationer i fler- bostadshus ett tillskott på 3 399 lägenheter. Det totala tillskottet av bostäder genom nybyggnad och ombyggnad uppgår därmed till 45 840 lägenheter (källa: SCB, publicerad ). Reporäntan lämnades oförändrad på –0,vid Den första räntehöjningen beräknas ske i mitten av 2018. fattade också beslut om att utöka köpen av vara något mer expansiv för att ge fortsatt stöd åt inflationen. osäkerheten kring den ekonomiska och politiska utvecklingen i omvärlden påverkar enligt utformningen av penningpolitiken. har en fortsatt beredskap att göra penningpolitiken mer expansiv om den trendmässiga inflationsuppgången skulle hotas och förtroendet för inflationsmålet försvagas (källa: reporäntebeslut, publicerat i Inflationstakten var , vilket är en uppgång då den var . Den underliggande inflationstakten enligt KPIF var i , vilket är en uppgång då den var (källa: SCB, Enligt Arbetskraftsundersökningen () ökade sysselsättningen under sysselsatta i åldern 15–uppgick till 4 924 000 personer, vilket är 113 000 Sysselsättningsgraden var , vilket är en Uppgången gäller även för säsongsrensade totalt 378 000 personer eller av arbetskraften, en nedgång med 0,5 Den säsongsrensade arbetslösheten uppgick till . Ungdomsarbetslösheten minskade till 121 000 personer i åldern 15–, vilket är en minskning med 14 000 personer på ett år (källa: SCB, publicerad ). Utskottet kan inledningsvis konstatera att regeringen i propositionen redovisar en prognos över ekonomins utveckling tillsammans med en utvärdering av olika bedömares prognoser för BNP-tillväxten i enlighet med budgetlagen (9 kap. 3 § och 9 kap. 5 §). Den prognos som presenteras i propositionen över den ekonomiska utvecklingen är också den prognos som oppositionspartierna baserar sina alternativa beräkningar på, konstaterar utskottet. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Utskottet konstaterar att BNP-tillväxten i har varit hög . uppgick BNP-tillväxten till . Enligt regeringens bedömning tyder förtroendeindikatorer på att tillväxten blir relativt hög också 2017. Indikatorer som en starkare konjunktur i omvärlden och en stark inhemsk efterfrågan även i fortsättningen väntas bidra till den relativt höga tillväxten 2017 på . Nationalräkenskaperna som publicerades visar en ökning av BNP säsongsrensat, jämfört med fjärde kvartalet 2016. Utskottet noterar också att det index som sammanfattar hushållens syn på den svenska ekonomin steg jämförelsevis mycket och att hushållens syn på den svenska ekonomin enligt Konjunkturbarometer inte har varit så ljus . och åren därefter väntas tillväxten avta något för att sedan ligga kvar på en oförändrad nivå runt 2,0–2,som en följd av att bidraget från nettoexporten väntas minska något och utvecklingen av den offentliga konsumtionen dämpas. Enligt regeringens bedömning väntas den starka efterfrågan i ekonomin leda till att sysselsättningen stiger och att arbetslösheten sjunker från 2020. Resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet är något ansträngt 2017 men väntas bli mindre ansträngt med den avtagande BNP-tillväxten 2018 och framöver. Regeringens prognos bygger i enlighet med praxis på en oförändrad politik, vilket medför att den offentliga konsumtionen utvecklas relativt svagt till följd av de automatiska stabilisatorerna. Det väntas bidra till att resursutnyttjandet i ekonomin näst intill balanseras för att 2020 vara balanserad. Det relativt ansträngda resursutnyttjandet väntas öka företagens möjligheter att höja priserna, vilket i sin tur väntas leda till att inflationen mätt med KPIF ökar från 2020. Utskottet noterar att andra bedömare som lämnat prognoser efter det att vårpropositionen lämnades prognostiserar en något högre tillväxt för 2018 (2,2–2,) och en något högre arbetslöshet (6,6–6,), jämfört med regeringen. Prognosen på inflationsutvecklingen och 2018 ligger i stort sett i linje med regeringens prognos. vill utskottet i likhet med regeringen framhålla osäkerheten i den makroekonomiska utvecklingen. Det finns ett antal faktorer som kan leda till att utvecklingen blir en annan än den som prognostiseras, t.ex. det pågående arbetet med utträdesförhandlingarna mellan och och innehållet i den nya amerikanska regeringens ekonomiska politik som ännu inte riktigt har klargjorts. Dessutom utgör den höga och ökande skuldsättningen hos svenska hushåll och stigande bostadspriser en osäkerhetsfaktor som kan leda till en annan utveckling än den som prognostiseras. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Utskottet kan notera att den årliga tillväxttakten av hushållens bostadslån uppgick till , vilket var en minskning jämfört med mars, enligt SCB:s finansmarknadsstatistik. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. och den svenska ekonomin är enligt regeringen i ett helt nytt läge som gör att politiken framöver även fortsättningsvis kan inriktas på att bygga ett samhälle för trygghet och hållbar utveckling och minskade orättvisor. Det föreligger inte längre någon tydlig avvikelse från överskottsmålet. Utskottet välkomnar att regeringen i sina bedömningar i propositionen ansluter sig till den breda parlamentariska uppslutningen i (SOU 2016:67) om att ändra överskottsmålets nivå till ⅓ procent av BNP, komplettera det finanspolitiska ramverket med ett skuldankare och införa ett ordnat system för en återkommande översyn av målnivån. Regeringen kommer att återkomma med de skarpa förslagen i budgetpropositionen . Målet att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 tydliggör inriktningen på den ekonomiska politiken. Mer ska göras för att få grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden i arbete genom en aktiv arbetsmarknadspolitik. En högre kvalitet i skolan och välfärden ska också fortsätta att prioriteras. Målet ska vara att uppnå en jämlik kunskapsskola för alla. Vården och omsorgen ska få utökade resurser. Det är centralt att resurserna till välfärden går till det de är avsedda för. Ett klimatpolitiskt ramverk ska vara vägledande i klimatarbetet. Skattesystemets miljöstyrande effekt ska också öka. Det är enligt utskottet nödvändigt att rika länder går före och sprider lösningar som utvecklingsländer får stöd för klimatomställning. ska vara ett tryggt land och en ökad polisnärvaro är angelägen. Segregation och ekonomiska klyftor ska motverkas genom att regeringen arbetar för att fler av de nyanlända kommer i arbete, gör insatser för en jämlik skola, vidtar åtgärder för att bygga bort bostadskrisen och satsar på trygga bostadsområden. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD) samt särskilt yttrande 1 (M, SD, C, L, KD) och 2 (V). RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Regeringen anger i propositionen att tidsperspektivet för prognoserna förkortas med jämfört med vad som varit fallet . Därmed återgår regeringen till den treårshorisont för prognoser, preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar samt förslag till utgiftstak som krävs enligt budgetlagen. och den svenska ekonomin är enligt regeringen i ett helt nytt läge. Underskott har vänts till överskott, och stora ofinansierade skattesänkningar har bytts till investeringar för framtiden. Regeringen avser att fortsätta att föra en ansvarsfull finanspolitik . Det offentligfinansiella läget gör att politiken framöver kan inriktas mot angelägna reformer som stärker trygghet, välfärd och klimatomställningen, som det alltid finns ett behov av löpande effektiviseringar i utförandet av det offentliga åtagandet. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg vill regeringen bygga ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter och ingen hålls tillbaka. Prognoser över statens budget och statsskulden –2020 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över såväl statens inkomster och utgifter som statens lånebehov och statsskulden. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. Vidare ska regeringen enligt 9 kap. 1 § noga följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp. I den ekonomiska vårpropositionen ska regeringen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret. Tabell 2.1 Statens budgetsaldo 2016–2020 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2020 Statsskuld vid årets slut1 1 Här avses konsoliderad statsskuld, vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper har räknats bort. Källa: ekonomiska vårproposition. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Statens budget visade ett överskott på 2016, efter att ha visat underskott 2012–2015. Regeringens prognos –2020, som redovisas i tabell 2.1, visar på ett fortsatt överskott dessa år. Statens lånebehov minskar således och bidrar till en lägre statsskuld både nominellt och i procent av BNP. Några större engångseffekter inverkar på prognosen för budgetsaldot 2017– 2020, bl.a. reduktionen av EU-avgift , 2015 och 2016 som räknas av mot avgift 2017, upplåning i för förstärkning av valutareserven –2018 och kapitalplaceringarna på skattekonton som beräknas minska 2017 och 2018. Inkomsterna i statens budget beräknas enligt regeringen öka med ca –2020. De totala skatteintäkterna väntas öka med 2017, vilket är en lägre ökningstakt än , men högre än genomsnittet . Det beror på att den svenska ekonomin har återhämtat sig efter en period med lågt resursutnyttjande. Intäkterna från skatt på arbete ökar med till följd av en stark ökning av lönesumman. De kommande prognosåren väntas de totala skatteintäkterna fortsätta att öka med i genomsnitt , och samtliga skattebaser bidrar till ökningen. I förhållande till prognosen i budgetpropositionen har intäkterna från skatt på arbete reviderats ned 2017–2020. Det förklaras enligt regeringen bl.a. av att lönesumman förväntas växa långsammare 2018–2020 än 2017. Intäkterna från skatt på kapital har reviderats ned med i genomsnitt 2018–2020. Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror har reviderats upp jämfört med budgetpropositionen, och det förklaras till största delen av att intäkterna från mervärdesskatten förväntas öka ytterligare. Enligt regeringen beräknas de takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1– 25 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan om statens budget) öka med –2020, vilket motsvarar en genomsnittlig ökning . Som andel av BNP väntas de takbegränsade utgifterna minska från till . Den makroekonomiska utvecklingen förklarar den enskilt största delen av utgiftsökningen, sammanlagt där de inkomstgrundande pensionerna i ålderspensionssystemet står för huvuddelen av utgiftsökningen. Utvecklingen av volymerna i transfereringssystemen, bl.a. färre asylsökande och färre personer i sjukförsäkringen, väntas minska utgifterna med sammanlagt . Regeringen konstaterar att man förutom de förslag som avser 2017 och som lämnats i Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) inte sedan budgetpropositionen har föreslagit eller aviserat några reformer som påverkar de takbegränsade utgifterna –2020. Vidare beräknas posten Statsskuldsräntor m.m. öka från 2017 till 2020. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN öka 2017 och 2018 framför allt till följd av valutakursförluster med anledning av lån i för att förstärka valutareserven. I förhållande till prognosen i budgetpropositionen revideras prognosen för de takbegränsade utgifterna –2020 ned, vilket till stor del beror på att volymerna inom vissa transfereringssystem bedöms bli lägre. Inte minst gäller detta för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, men även antalet nettodagar inom sjukpenningen bedöms bli lägre liksom volymerna i de subventionerade anställningarna, t.ex. traineejobb. Prognoser över de offentliga finanserna 2017–2020 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen i vårpropositionen redovisa prognoser över den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren. Det finansiella sparandet förstärktes relativt kraftigt , trots att kostnaderna på migrationsområdet ökade till följd av det stora antalet människor som sökte asyl i . Som framgår av tabell 2.2 uppgick det finansiella sparandet till av BNP 2016. Regeringen bedömer att en långsammare tillväxt av inkomsterna och en snabbare utgiftsökning kommer att leda till att de offentliga finanserna tillfälligt försämras 2017 för att sedan successivt förbättras igen . Regeringen konstaterar att utan nya aktiva beslut förstärks de offentliga finanserna normalt automatiskt, t.ex. därför att många transfereringar inte automatiskt räknas upp i takt med att ekonomin växer medan skatteintäkterna normalt ökar i ungefär samma takt som BNP i löpande priser. Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finanser 2016–2020 Miljarder kronor om inte annat anges, utfall och prognos –2020 Källa: ekonomiska vårproposition. 1 Utgör den s.k. Maastrichtskulden som består av den konsoliderade statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Det är huvudsakligen utvecklingen av statens inkomster och utgifter som förklarar utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparande. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Försämringen av statens finansiella sparande 2017 förklaras av att rabatten på EU-avgiften tillfälligt minskade utgifterna , att kostnaderna för asylsökande fortsätter att öka något jämfört med och att statens inkomster från skatter och utdelningar väntas växa något långsammare än BNP. beräknas det finansiella sparandet i staten successivt stärkas till följd av den automatiska budgetförstärkningen. Utgifterna minskar också som andel av BNP till följd av att kostnaderna för migration och integration successivt väntas minska. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet förväntas komma att försämras något 2017 jämfört med . har avgiftsunderskottet i ålderspensionssystemet vägts upp av direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar. bedöms dessa kapitalinkomster inte vara tillräckligt stora för att täcka avgiftsunderskottet. Det innebär att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet blir svagt negativt . Balanseringen i pensionssystemet förväntas vara aktiverad och är ett sätt att genom en justering av indexeringen säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster.