bet · H401JuU21 · 2017-04-06 00:00:00 — betänkande 2016/17:JuU21 Utskottet föreslår att gör tre tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om unga lagöverträdare. Förslagen rör i korthet följande frågor. •Arbetsmetoden med sociala insatsgrupper bör användas mer än . •En översyn bör göras av bestämmelsen om att gärningsmannens ungdom ska beaktas särskilt i fråga om personer som fyllt men inte för brottet. •Fler olika former av påföljder för unga bör införas. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, i första hand med hänvisning till pågående utredningar och arbeten. I betänkandet finns 15 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). 34 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Handläggningen av brott som begåtts av unga ........................................... Ungdomars förtroende för polisen, punkt 1 (M, C, L, KD) .................. Sociala insatsgrupper m.m., punkt 2 (S, MP, V) .................................. Förebyggande projekt med polis och räddningstjänst, punkt 3 (C) ...... Förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga, punkt 4 (M, C, L, KD) .................................................................................................. 24-timmarsgaranti, punkt 5 (M, C, L, KD)........................................... Snabbare lagföring, punkt 6 (M, C, L, KD).......................................... Översyn av bestämmelserna om utredning av brott av personer under , punkt 7 (M, C, L, KD) ...................................................... Utvidgning av bestämmelserna om utredning av brott av personer under , punkt 8 (L)........................................................................ Strafföreläggande om ungdomstjänst, punkt 9 (M, C, L, KD) ............. Straffmätning för lagöverträdare , punkt 10 (S, MP, V) .................................................................................................. Straffmätning för lagöverträdare under , punkt 11 (SD)............... Straffmyndighetsåldern, punkt 12 (SD)................................................ Fler former av påföljder för unga, punkt 13 (S, MP, V) ....................... Påföljd vid brott mot s.k. blåljuspersonal, punkt 14 (M, C).................. Kvaliteten på ungdomsvården, punkt 15 (M, C, L, KD) ...................... Straffmätning för lagöverträdare , punkt 10 (SD) ....... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Ungdomars förtroende för polisen 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om ökad användning av sociala insatsgrupper och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 10 samt bifaller delvis motion 2016/17:341 av och (båda M). Reservation 2 (S, MP, V) 3.Förebyggande projekt med polis och räddningstjänst 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 29. Reservation 3 (C) 4.Förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 4 (M, C, L, KD) Handläggningen av brott som begåtts av unga 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4. Reservation 5 (M, C, L, KD) 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 5. Reservation 6 (M, C, L, KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 7.Översyn av bestämmelserna om utredning av brott av personer 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. Reservation 7 (M, C, L, KD) 8.Utvidgning av bestämmelserna om utredning av brott av personer 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Reservation 8 (L) 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 9 (M, C, L, KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om straffmätning för lagöverträdare mellan och och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 13 och bifaller delvis motionerna 2016/17:393 av (M), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 31, 2016/17:2003 av (C), 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 3.2 i denna del och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 10 (S, MP, V) 11.Straffmätning för lagöverträdare under 18 år 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 3.2 i denna del. Reservation 11 (SD) 2016/17:2303 av och (båda SD) yrkande 3.2 i denna del. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Reservation 12 (SD) 13.Fler former av påföljder för unga ställer sig bakom det som utskottet anför om att införa fler olika former av påföljder för unga och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:568 av (M), 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 13 (S, MP, V) 14.Påföljd vid brott mot s.k. blåljuspersonal 2016/17:507 av (M), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 30 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 16. Reservation 14 (M, C) 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Reservation 15 (M, C, L, KD) avslår motion 2016/17:3163 av (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet 34 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandena rör unga lagöverträdare och tar upp frågor om bl.a. brottsförebyggande arbete, handläggningen av brott som begåtts av unga, straffmätning och påföljder. Motionsyrkandena finns i bilaga. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ökad användning av sociala insatsgrupper och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om ungdomars förtroende för polisen, förebyggande projekt med polis och räddningstjänst samt förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (S, MP, V), 3 (C) och 4 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 anförs att det krävs åtgärder för att öka ungdomars förtroende för polisen och samhället i stort, t.ex. genom att en särskild polis är knuten till varje skola och att områdespoliser tillsätts för att genom relationsbyggande arbete förebygga social oro och problem som t.ex. gängkriminalitet. Även i motion 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 5 anförs att en viktig del av polisens uppgift är att informera i skolan om polisens arbete. Motionärerna föreslår att polisen bör ha ett utvecklat samarbete med varje skola, gärna med en särskild polis knuten till skolan, som kan lära känna elever och personal och som de kan vända sig till om de blir utsatta för brott. I motionerna 2016/17:3234 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 9 begärs att antalet sociala insatsgrupper ska bli fler och att dessa i högre grad ska användas för att komma till rätta med kriminella ungdomar som ännu inte har fyllt . Ett liknande yrkande framställs i motion 2016/17:341 av och (båda M), i vilken motionärerna efterfrågar att polisen, med utgångspunkt i den modell som skapats genom de sociala insatsgrupperna, ska ges i uppdrag att eftersträva ett sådant samarbete med samtliga kommuner. Avsikten är att fånga upp unga som riskerar att välja en kriminell livsstil eller att engagera sig för våldsbejakande extremism. I motion 2016/17:3430 av m.fl. (L) yrkande 10 anförs även att bl.a. polis, skola och socialtjänst behöver genomföra samordnade insatser för att bryta upp de nätverk som finns i de kriminella ungdomsgängen. I motion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 29 efterfrågar motionärerna fler förebyggande projekt där polis och räddningstjänst finns närvarande i unga människors liv, i syfte att motverka en utveckling där bilar sätts i brand och räddningstjänst och ambulans inte längre tryggt kan hjälpa människor utan att utsätta sig själva för fara. I motion 2016/17:3234 av m.fl. (M) yrkande 3 efterfrågas ett förbättrat förebyggande arbete mot narkotikabrottslighet bland unga. Motionärerna påtalar vikten av att samhället reagerar när unga är på väg i en Ju tidigare samhället reagerar, desto större är möjligheterna att bryta utvecklingen, anförs det. Möjligheten att drogtesta tidigt liksom att polisen har goda möjligheter att utreda brott också när misstänkta är under 15 år, är viktiga instrument i polisens arbete med unga lagöverträdare. En av de viktigaste utgångspunkterna för arbetet med den genomförda omorganiseringen av polisen var att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. I varje kommun ska det t.ex. finnas en kommunpolis som driver samverkan med kommunen och lokalsamhället. Ytterligare en satsning är områdespoliserna, som ansvarar för det brottsförebyggande arbetet inom ett utpekat område. Statskontoret konstaterade i en delredovisning av sitt uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen att kommunpoliser och områdespoliser i hög grad är på plats även om man noterar att områdespoliser hade införts i drygt hälften av lokalpolisområdena (2016:22). Man ansåg vidare att ett antal viktiga och stora utmaningar dock återstod. Bland annat behövde lokalpolisområdenas behov prioriteras ytterligare. har , på förslag från utskottet, gjort tillkännagivanden till regeringen om polisen i olika avseenden. I samband med behandlingen av budgetpropositionen föreslog utskottet t.ex. att regeringen dels måste säkerställa att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås, dels se till att skyndsamt skapar full bemanning av områdespoliser, i ett första steg inom de utsatta och särskilt utsatta områdena (bet. 2016/17:JuU1 s. 69, rskr. I regleringsbrevet har bl.a. fått i uppdrag att analysera och bedöma hur långt man kommit i att uppnå målsättningen att polisen ska vara mer närvarande och tillgänglig i lokalsamhället. Särskild vikt ska läggas vid att bedöma hur myndigheten uppfyller behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Polisens samarbete med andra aktörer Inom polisen har även en rad andra åtgärder vidtagits i syfte att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. Det rör sig bl.a. om förbättrad samverkan mellan polisen och kommunen, medborgardialog och medborgarlöften. För att polisen ska kunna bidra till att minska brottsligheten krävs enligt budgetpropositionen ett utvecklat samarbete med andra relevanta aktörer (prop. 2016/17:1 utg.omr 4 s. 23). bedrev planlagd brottsförebyggande verksamhet, vilket bl.a. ledde till att antalet samverkansöverenskommelser med kommunerna fortsatte att öka och vid slutet av året uppgick till 275. Vidare har det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet inriktats på att ta fram och utveckla medborgarlöften. Dessa syftar bl.a. till att öka den polisiära förankringen i lokalsamhället och utgår från medborgardialoger där lokalsamhället får en möjlighet att beskriva vilka problem som upplevs angelägna att åtgärda. Målsättningen var att tillsammans med kommunerna vid utgången av 2016 skulle ha tecknat medborgarlöften i i stort sett i alla landets kommuner (a. prop. s. 23). Enligt uppgifter från var den målsättningen uppfylld . Ett exempel på ett medborgarlöfte som polisen gett i vissa kommuner är att utveckla kontakten mellan skolan och polisen och därför utse en kontaktpolis per skola i det aktuella området (se t.ex. medborgarlöften 2017 från Lokalpolisområde Söder). I regleringsbrevet har fått i uppdrag att lämna en redovisning och bedömning av genomförda brottsförebyggande aktiviteter och av samverkan med andra aktörer. Sociala insatsgrupper är en form av myndighetsöverskridande samverkan för att förebygga att unga fastnar i kriminalitet. Inom dessa grupper samarbetar med och andra berörda myndigheter på nivå för att hjälpa unga som riskerar att bli kriminella. Syftet är att på individnivå möjliggöra att hjälp och stöd från berörda myndigheter och övriga aktörer kan samordnas under ledning av . Informationsutbytet mellan aktörerna möjliggörs till stor del genom samtycke från den enskilde (, Nationella riktlinjer, Polisens arbete i sociala insatsgrupper, 2014, s. 4 f.). I arbetet med sociala insatsgrupper finns inte någon åldersbegränsning, men i det underlag för insatserna som polisen tagit fram anges bl.a. att arbetsmetoden ska användas för ungdomar och unga vuxna som begår brott. Det är som, utifrån information som de själva har om de unga och utifrån information som de får från andra myndigheter och aktörer, avgör vilka unga som ska ingå i en social insatsgrupp. Det överlämnas åt de lokala sociala insatsgrupperna att besluta om ungdomar och unga vuxna som definieras som avhoppare kan ingå i arbetet. I riktlinjerna anges vidare att det är viktigt att ha rutiner för att hjälpa och stödja dem som vill lämna en kriminell livsstil. Om det visar sig att detta arbete kan utföras inom ramen för sociala insatsgrupper anses arbetsmetoden som tillämplig (Sociala insatsgrupper – vad är det? , 2014, s. 3 f.). Regeringen anför i budgetpropositionen att arbetet med sociala insatsgrupper fortsatte (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 23). uppger ett femtiotal kommuner och stadsdelar att de arbetar med stöd till unga enligt denna modell. fick regeringens uppdrag att utvärdera arbetet med sociala insatsgrupper (Ju2014/5328/PO). utvärdera resultatet på individnivå för de personer som varit föremål för arbete i en social insatsgrupp, utvärdera samverkansformen sociala insatsgrupper samt undersöka hur de personerna har upplevt arbetet. skulle också utvärdera samverkansformen socialal insatsgrupper och undersöka vilka lärdomar berörda aktörer kan dra av Det ingår även att bedöma om det är rätt målgrupp som blir föremål för arbete i en social insatsgrupp. Uppdraget genomförs i samråd med berörda Utvärderingen skulle delredovisas till regeringen senast den 28 I delredovisning görs en övergripande analys som visar att organisering av stöd till ungdomar med en kriminell livsstil varierar. Det finns både kommuner och stadsdelar som i sitt arbete använder någon samarbetsform, som arbetet med sociala insatsgrupper är ett exempel på, och det finns också de som inte gör det. sociala insatsgrupper betraktas som ett specifikt arbetssätt utförs arbetet också inom ramen för denna samverkansform på olika sätt på lokal nivå. iakttagelse är att målgruppen (ungdomar i åldern 15–) utvidgats till att inkludera ungdomar som är . Förebyggande projekt med polis och räddningstjänst På flera ställen i landet pågår olika projekt som syftar till att öka ungdomars förtroende för polis och räddningstjänst. Bland annat kan nämnas Människan bakom uniformen (MBU), som startade som ett projekt i stadsdelsförvaltningen (/mbu). startades som en följd av de oroligheter som ungdomar var inblandade i och som utspelade sig i flera av förorter MBU bygger på en dialogutbildning där ungdomar får chansen att lära känna människor i uniformsyrken, såsom poliser, brandmän, ambulanspersonal och väktare. De får även ta del av praktiska moment på de Fokus ligger på att personal och ungdomar ska kunna mötas med ömsesidig respekt, och idén med verksamheten är att överbrygga fördomar i en brottsförebyggande anda. Sedan starten har MBU spridits till flera stadsdelar i och även till flera andra städer runt om i landet, bl.a. , , Fosie (), Regeringen inledde 2011 arbetet med en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken, den s.k. ANDT-politiken, (prop. 2010/11:47). Syftet med strategin var att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser skulle genomföras, samordnas och följas upp –2015. Propositionen innehöll även ett förslag till ett gemensamt övergripande mål för ANDT-politiken: ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Vidare föreslogs ett antal långsiktiga mål. Ett av dessa mål var att minska nyrekryteringen till narkotika- och dopningsmissbruk. Strategin antogs av (bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203 och 2010/11:204). beslutade regeringen för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) 2015. Ett prioriterat mål i programmet är att minska nyrekrytering till narkotika- och dopningsmissbruk (mål 3.1). Av programmet framgår att det bl.a. pågår en nationell satsning mot cannabis samt en bred och samordnad satsning mot cannabis i , och (Trestad 2). Det framgår även av åtgärdsprogrammet att Statskontoret liksom har i uppdrag att på olika sätt utvärdera strategin. Regeringen överlämnade skrivelsen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (skr. 2015/16:86) till . I skrivelsen redovisas resultat och erfarenheter från strategiperioden –2015, och med detta som utgångspunkt anges mål och inriktning för det fortsatta arbetet –2020. Det övergripande målet för ANDT-politiken är alltjämt ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. I sitt svar på en skriftlig fråga om vilka åtgärder inrikesministern avser att vidta för att ge polisen ett tydligare uppdrag och större möjligheter att bekämpa narkotika på våra skolor anförde han bl.a. följande (skriftlig fråga 2016/17:718): Narkotikasituationen och problematiken skiljer sig åt i landet. Mot den bakgrunden ser också arbete olika ut i regionerna. Utöver riktade insatser mot organiserad narkotikahandel genomför en mängd åtgärder mot narkotika, t.ex. riktad patrullering, ökad synlighet på utsatta platser, orossamtal och sociala insatsgrupper för ungdomar på glid. En viktig del i arbete är samverkan med kommuner, landsting och skolor. har på regeringens förslag beslutat om att ge i tillskott . Tillskottet syftar bland annat till att ge möjlighet att utöka sina personella resurser. Detta bör även förbättra myndighetens möjlighet att arbeta mot narkotika. Den straffrättsliga regleringen har en central roll i narkotikabekämpningen. infördes det nya brottet synnerligen grovt narkotikabrott. Bakgrunden var bl.a. att regeringen anser att vissa gärningar bör bedömas strängare . Exempel på sådana gärningar är när narkotika i större omfattning erbjuds ungdomar utan betalning i syfte att skapa en ny kundkrets eller om narkotika sålts på en webbplats till en stor krets av okända köpare, och därmed gjorts lätt åtkomlig för bl.a. ungdomar. För detta brott döms till fängelse i lägst sex och högst . redogjorde regeringen för en förnyad och fortsatt strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT- politiken) för . Med det tar regeringen nya steg för att öka engagemanget och aktiviteten inom området. Ett mål är att antalet barn och unga som börjar använda eller använder narkotika successivt ska minska och en viktig del i det är det förebyggande arbetet. Regeringen arbetar således aktivt med bekämpningen av narkotika och avser att fortsätta med arbetet framöver. Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program Regeringen har överlämnat skrivelsen Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) till . I skrivelsen presenterar regeringen ett nationellt brottsförebyggande program som syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Programmet ska också bidra till att stimulera och entusiasmera fler berörda aktörer att vidta brottsförebyggande åtgärder och att utveckla samverkan, såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Det riktar sig till en bred målgrupp såsom myndigheter, landsting, kommuner, näringslivet och det civila samhällets organisationer. När det gäller unga lagöverträdare framgår bl.a. att regeringen ska verka för –att föräldrar och andra vuxna som är betydelsefulla för barn och unga i riskzon för att hamna i kriminalitet involveras och får stöd och hjälp inom ramen för de identifierade brottsförebyggande aktörernas arbete –att skolor och huvudmän inom skolväsendet utvecklar sitt förebyggande arbete mot mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling och med att skapa trygga skolmiljöer –att sociala insatsgrupper eller motsvarande individuellt riktad samverkan utvecklas till stöd för unga som har begått brott –att arbetet med att minska tillgången till alkohol och droger ges fortsatt hög prioritet –att insatserna för att individer ska lämna kriminella eller extremistiska grupperingar utvecklas –att det utvecklas fler insatser mot våldsutövare på nationell och lokal nivå –att insatserna för att motverka återfall i brott utvecklas och förstärks. I samband med behandlingen av motioner om unga lagöverträdare behandlade utskottet flera liknande motionsyrkanden (bet. 2015/16:JuU23 s. 7 f.). Utskottet delade motionärernas uppfattning att det är viktigt att ungdomar har stort förtroende för polisen och samhället i stort. Utskottet konstaterade att reformen att ombilda polisen till en myndighet syftar till att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Utskottet ansåg att reformens syfte i kombination med det relationsskapande arbete som områdespoliserna bedriver bör ha goda möjligheter att öka ungdomars förtroende för såväl polisen som samhället i stort. Något initiativ från var därför inte aktuellt, och utskottet avstyrkte den aktuella motionen. Vidare vidhöll utskottet tidigare uttalanden om att det arbete som bedrivs inom ramen för de sociala insatsgrupperna är värdefullt och konstaterade med tillfredsställelse att hade ett pågående uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva samverkansformen fungerar. Detta arbete borde enligt utskottet inte föregripas, och man avstyrkte därför de aktuella motionsyrkandena om sociala insatsgrupper. Vid samma tillfälle behandlade utskottet även motioner om ett utvecklat samarbete mellan polisen och skolan. Utskottet var av uppfattningen att den nya genom inriktningen att polisen ska komma närmare medborgarna borde ha goda förutsättningar att fortsätta med ett arbetssätt som har samma fördelar som ordningen med kontaktpoliser hade tidigare. Något initiativ med anledning av motionsyrkandet borde därför inte tas. När det gäller förebyggande av narkotikabrottslighet bland unga så delade utskottet motionärernas uppfattning att det förebyggande arbetet mot narkotikabrottslighet är viktigt. Utskottet konstaterade också att antagit en strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken som innefattar att nyrekryteringen till bl.a. narkotikamissbruk ska minska. Dessutom hade regeringen därefter antagit ett åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT) 2015, där minskad nyrekrytering till narkotikamissbruk tas upp som ett prioriterat mål. Det pågick således ett omfattande arbete mot narkotikabruk bland unga. Utskottet ansåg därför inte att det är nödvändigt med något initiativ från sida med anledning av motionsyrkandet och att motionsyrkandet därför borde avslås. följde utskottets förslag (prot. 2015/16:81). Det är viktigt att ungdomar har stort förtroende för polisen och samhället i stort. Som utskottet konstaterade i samband med behandlingen av liknande motioner syftar polisreformen bl.a. till att verksamheten ska bedrivas närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. Polisreformens syfte i kombination med det relationsskapande arbete som områdespoliserna bedriver bör ge goda möjligheter att öka ungdomars förtroende för såväl polisen som samhället i stort. har som anförts också fått i uppdrag att analysera och bedöma hur långt man kommit i att uppnå målsättningen att bli mer närvarande och tillgänglig i lokalsamhället.