bet · H501CU1 · 2017-11-24 00:00:00 — I betänkande 2016/17:CU1 anförde utskottet följande: Som redovisats ovan är betänkandet Bostäder att bo kvar i föremål för beredning inom . I betänkandet lämnas bl.a. förslag om åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. Enligt utskottets mening finns det inte skäl för att föregripa det pågående arbetet. Motionsyrkandena bör därför avslås. följde utskottets förslag. Som redovisats ovan är betänkandet Bostäder att bo kvar i fortfarande föremål för beredning inom . I betänkandet lämnas bl.a. förslag om åtgärder som syftar till att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder. Det gäller bl.a. förslag om ett fortsatt stöd till tillgänglighetsinventeringar och ett nytt statligt stöd till installation av hissar. Utskottet står fast vid sin tidigare uppfattning att det inte finns skäl för att föregripa det pågående arbetet. Motionsyrkandena bör därför avslås. Finansiering av och tillgång till geodata Utskottets förslag i korthet avslår tio motionsyrkanden om finansiering av och tillgång till geodata. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 8 (SD), 9 (L) och 10 (KD). I partimotion 2017/18:3580 av m.fl. (L) föreslås flera tillkännagivanden om geodata. Motionärerna föreslår att regeringen utreder tänkbara finansieringsmodeller för öppna geodata (yrkande 48). I avvaktan på en utredning föreslås att Lantmäteriet får i uppdrag att så långt som möjligt fortsätta att göra öppna geodata tillgängliga (yrkande 49). Enligt motionärerna kan öppna geodata medföra stora samhällsvinster. Motionärerna föreslår också att det arbete med standardisering som pågår måste intensifieras för att ge bättre förutsättningar för att utnyttja potentialen med geodata (yrkande 50). I kommittémotion 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om att Lantmäteriets kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Motionärerna hänvisar till de problem som uppstod i samband med skogsbranden i när räddningstjänsten saknade tillgång till uppdaterade kartor. I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) föreslås ett tillkännagivande om behovet av att effektivisera plan- och byggprocessen genom en digital planprocess och att i ett första steg införa öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 28). Motionärerna framhåller att Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhälls-byggandet. Det föreslås vidare att finansieringsmodellen för geodata ses över för att förbereda ett framtida införande av öppna och avgiftsfria geodata (yrkande 29). I motion 2017/18:45 av (KD) föreslås ett tillkännagivande om att en ny finansieringsmodell för Lantmäteriets geodataförsörjning bör utredas. Syftet är att tillgängliggöra mer öppna geodata för både ideella och offentliga verksamheter samt näringsverksamheter, allt för gemensamma samhällsvinster. I motion 2017/18:447 av och (båda L) föreslås tillkännagivanden om att utreda ett införande av öppna geodata för den offentliga sektorn i (yrkande 1) och om att se över finansieringsmodellerna för att kunna möjliggöra öppna geodata i (yrkande 2). Enligt motionärerna är införandet av öppna geodata en viktig fråga inom digitaliseringen som kan medföra stora samhällsekonomiska vinster. För att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till geodata bör man välja en finansieringsmodell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Dessutom föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att harmonisera den offentliga sektorns geodata såväl nationellt som internationellt (yrkande 3). Motionärerna anför att det arbete med stan-dardisering som pågår måste intensifieras för att ge bättre förutsättningar att utnyttja potentialen med geodata. Geodata är information som har en geografisk anknytning. Geodata innefattar exempelvis kartor och kartdata samt registerinformation om byggnader, sjöar, vägar, vegetation och befolkning. Geodata har stor betydelse för många sam-hällsfunktioner, t.ex. inom samhällsplanering, miljöanalyser samt navigering och positionering. Alla myndigheter, kommuner och andra organisationer med myndighets-uppgifter kan gå med i avtalet om geodatasamverkan och mot en årlig avgift få tillgång till ett samlat utbud av geodata. Vissa myndigheter och organisationer är dessutom skyldiga att göra sina geodata tillgängliga enligt lagen och förordningen om geografisk miljöinformation. Lantmäteriet har ett samord-ningsansvar inom geodataområdet och har bl.a. ansvaret för att samordna för-valtning och utveckling av avtalet om geodatasamverkan. Den samlade in-gången för samverkan inom geodataområdet finns i Geodataportalen (), som även är öppen för allmänheten. genomfö-rande av det s.k. Inspiredirektivet om upprättande av en infrastruktur för rums-lig information i EU sker inom ramen för geodatasamverkan och följer en tids-plan . Lantmäteriet har påbörjat ett arbete med att göra mer av sina geodata fritt tillgängliga. Utskottet har behandlat motionsyrkanden om förbättrad och kostnadsfri tillgång till geodata vid ett flertal tillfällen, (bet. 2016/17:CU1). Utskottet anförde då följande: Utskottet ser som utgångspunkt positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra såväl ökad användning av digital teknik i planprocessen som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Som framgår ovan pågår redan ett relativt omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. följde utskottets förslag. Regeringen anför i budgetpropositionen bl.a. följande om Lantmäteriets informationsförsörjning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 39): Lantmäteriets informationsförsörjningsverksamhet finansieras till av avgifter. Lantmäteriet förser allmänheten, den offentliga sektorn och näringslivet med information om geografi och fastigheter, s.k. geodata. De flesta personer använder geodata , både privat och i yrkeslivet och geodata utgör ofta basen i appar, e-tjänster och handläggningsstöd. Denna data bidrar till så vitt skilda saker som adressökning och navigering i smarta telefoner, samhällsplanering samt beskrivningar av effekterna av globala klimat- och miljöförändringar. Geodata som t.ex. kartor, flygbilder och höjddata är ofta nödvändiga för att kunna beskriva, förstå och kommunicera annan information. De flesta informationsmängder blir mer användbara och intressanta om de knyts till ett geografiskt läge. Med geodata, nuvarande och historiska, blir redovisningen av tillstånd och skeenden tydligare. Bra geodata är därför en förutsättning för effektiv samhällsplanering, ett rättssäkert samhälle och en enklare vardag för medborgaren. Geodata av hög kvalitet är en förutsättning för utveckling av samhällsbyggnadsprocessen, transport-nätet och för att förebygga kriser och katastrofer eller rädda liv och egendom när olyckan redan varit framme. Användningen av Lantmäteriets grundläggande information fortsätter att öka kraftigt. I förhållande till 2015 har antalet leveranser (, tjänster och uttag) ökat . Användningen av visningstjänster har ökat jämfört med . Den mest populära visningstjänsten är den topografiska webbkartan som står för av användningen. Andra visningstjänster som ökat i användning jämfört med föregående år är ortofoto och höjdmodell. Lantmäteriets mest omfattande positioneringstjänst, både ekonomiskt och användningsmässigt, är nätverks-RTK. Med tjänsten kan en användare av ett instrument för positionering med hjälp av satellitinformation i realtid bestämma läget för en punkt på centimeternivå. Lantmäteriets karttjänst för medborgare, ortnamn, hade 800 000 besökare . E-tjänsten Min fastighet, där privatpersoner finner detaljerade uppgifter om sin egen fastighet exempelvis areal, inteckningar och fastighetsrättsliga åtgärder, hade över 300 000 besökare. Lantmäteriet har gjort vissa av myndighetens enklare kartprodukter fritt tillgängliga. släpptes översiktskartan och en enklare höjdmodell och öppnade Lantmäteriet upp kartdata ner till skala på 1:50 000. Därutöver har en positioneringstjänst med meternoggrannhet gjorts tillgänglig som öppna data. När Lantmäteriet har släppt dessa öppna data så har effekten blivit en kraftig ökning i användningen. Den har fortsatt att öka kraftigt och antalet användare har nästan fördubblats sedan enkättillfället . Privatpersoner är fortsatt den största kategorin användare. Tillsammans med Verket för innovationssystem () och Geoforum har Lantmäteriet initierat en forskningsstudie om de samhällsekonomiska effekterna av öppna geodata. Studien visar att en reform som ger öppna geodata från offentlig sektor är samhällsekonomiskt lönsam. Nya tillämpningar och en lång rad effektiviseringar skulle möjliggöras inom t.ex. upphandlingsområdet, samhällsbyggnads-processen, transportområdet och inom miljöskydd. I ett frågesvar om införande av öppna geodata anförde bostads- och digitaliseringsminister bl.a. följande (fr. 2017/18:84): Regeringen lämnade redan i budgetpropositionen förslag på utökat anslag för Lantmäteriet för att öka utbytet och tillgängligheten på grunddata inom den statliga sektorn. Som en följd av detta kan Lantmäteriet , tillhandahålla information ur fastighetsregistret, registerkartan och samfällighetsföreningsregistret avgiftsfritt till statliga myndigheter, med undantag för affärsverken. Regeringen har även i budgetpropositionerna uttalat en avsikt att återkomma när det gäller modeller för långsiktig finansiering av förvaltningsutgifter för annan digital infrastruktur, såsom t.ex. och öppna geodata. Ett sådant arbete bedrivs inom . Som utskottet tidigare framhållit ser utskottet som utgångspunkt positivt på åtgärder som syftar till att möjliggöra såväl ökad användning av digital teknik i planprocessen som förbättrad tillgång till kostnadsfria geodata utan begränsande användningsvillkor. Som framgår av redogörelsen ovan pågår redan ett relativt omfattande utvecklingsarbete med denna inriktning. Mot denna bakgrund anser utskottet, i likhet med tidigare, att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår 13 motionsyrkanden om en översyn av Lantmäteriet. Utskottet hänvisar till att det pågår ett arbete som ligger i linje med önskemålen i motionerna. Jämför reservation 11 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att Lantmäteriets verksamhet bör ställas under en allmän översyn i syfte att korta handläggningstiderna, höja kompetensen och förbättra servicen. Motsvarande förslag läggs fram i partimotion 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 47 och i kommittémotionerna 2017/18:3216 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 11. Samma och liknande förslag läggs även fram i motionerna 2017/18:211 av (L), 2017/18:541 av (SD), 2017/18:1057 av m.fl. (S), 2017/18:1887 av (C), 2017/18:2278 av (M), 2017/18:2458 av (M) och 2017/18:3500 av och (båda C). Lantmäteriets verksamhet är organiserad i tre divisioner: • Fastighetsbildning har ansvar för fastighetsindelningen, dvs. fattar beslut om nya fastigheter genom t.ex. avstyckning eller om ändring av existe-rande gränser. Det kan också gälla beslut om samfälligheter, servitut och ledningsrätter. • Fastighetsinskrivning granskar, beslutar om och registrerar lagfarter, tomt-rätter, inteckningar, andra inskrivningsärenden och anteckningar i fastig-hetsregistrets inskrivningsdel samt beslutar om och tar in stämpelskatt och avgifter. • Geodata bygger upp och tillhandahåller geografisk information och fastig-hetsinformation. Lantmäteriet har därutöver tillsynsansvar för 39 kommunala lantmä-terimyndigheter. behandlade utskottet proposition 2007/08:134 Det nya statliga lantmäteriet. Utskottet tillstyrkte att och de 21 statliga lantmäterimyndigheterna sammanfördes till en myndighet (bet. 2007/08:CU23). Syftet med sammanslagningen var enligt regeringen bl.a. att ge en tydligare organisation, högre flexibilitet, bättre resursutnyttjande samt bättre förutsättningar för effektivisering, kvalitetsutveckling och enhetlighet i handläggningen. följde utskottet (rskr. 2007/08:223). behandlade utskottet proposition 2010/11:53 Ändrad verk-samhetsform för Metria. Regeringen föreslog bl.a. att skulle bemyndiga regeringen att överföra delar av verksamheten vid Lantmäteriets uppdragsdivision Metria till ett av staten helägt aktiebolag. Regeringen angav bl.a. följande skäl för förslaget: En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkur-rens leder till ett effektivare resursutnyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Utskottet tillstyrkte förslaget, och följde utskottet (bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). Utskottet har behandlat och avstyrkt motionsförslag motsvarande de som är aktuella, . Utskottet anförde då följande (bet. 2016/17:CU1): Som framgått ovan har Lantmäteriet vidtagit ett antal åtgärder för att hantera problemet med långa handläggningstider. Enligt bostads- och digitaliseringsminister är det också en prioriterad fråga att Lantmäteriet får bättre förutsättningar för att fullgöra sina åtaganden. Ett arbete med dessa frågor pågår enligt bostads- och digitaliseringsministern inom . Utskottet kan konstatera att det pågår ett arbete som ligger i linje med motionsönskemålen. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. följde utskottets förslag. I ett frågesvar om Lantmäteriets handläggningstider anförde bostads- och digitaliseringsminister bl.a. följande (fr. 2016/17:1699): Som […] nämner har Lantmäteriet problem med långa handläggningstider, något som bl.a. har sin grund i att det utbildas betydligt färre lantmätare än vad samhället efterfrågar som lantmäteriförrättningarna generellt blivit mer komplicerade. Regeringen har mot den bakgrunden uppdragit åt Lantmäteriet att beskriva hur man avser att utveckla sin verksamhet så att handläggningstiderna minskar. Regeringen har också uppdragit åt Lantmäteriet att redovisa hur myndigheten arbetar för att attrahera, anställa och utveckla sin personal. Vidare har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera Lantmäteriets åtgärder för att komma tillrätta med problemen med långa handläggningstider i fastighetsbildningen samt lämna förslag på eventuella ytterligare åtgärder för att minska handläggningstiderna. De av Lantmäteriet redovisade uppdragen hanteras av mig och av bl.a. via en löpande dialog och med uppföljning av myndighetens arbete. Lantmäteriet har vidtagit åtgärder för att komma tillrätta med problemet med långa handläggningstider. Myndigheten har bl.a. breddat rekryteringsunderlaget till att även omfatta annan kompetens än lantmätare. En annan åtgärd är att verksamheten organiserats så att lantmäteriförrättningar ska kunna handläggas var som helst i landet för att på så sätt utjämna den från tid till annan ojämna belastningen på olika kontor och för att utnyttja den lantmätarkompetens som finns på ett effektivt sätt. Myndigheten har även satt in åtgärder för att avsluta äldre ärenden och för att hantera enklare ärenden och komma till avslut. Lantmäteriet har beslutat att förtur kan ges för olika typer av ärenden bl.a. ärenden som prioriteras ur ett samhällsperspektiv eller där sökande begär och har särskilda skäl för förtur. Lantmäteriet har utsett en kommunansvarig tjänsteman som bl.a. anordnar kommunträffar med information om aktuella frågor. Lantmäteriet har också utsett verksamhetsutvecklare med uppgift att hålla kontakt med myndigheter, branscher och intresseorganisationer. Dessa åtgärder väntas ge positiva effekter på handläggningstiderna. Ett viktigt styrinstrument för regeringen är att utse styrelseledamöter och styrelseordföranden i myndigheter med styrelser. Regeringen har för utsett fyra nya styrelseledamöter, däribland en ny styrelseordförande. Dessutom har regeringen inlett en process med att rekrytera en ny generaldirektör för . Att följa Lantmäteriets arbete med att minska handläggningstiderna är och kommer fortsatt att vara en för mig prioriterad fråga. I ett frågesvar (fr. 2016/17:1801) anförde bostads- och digitaliseringsminister bl.a. att Lantmäteriet har identifierat och analyserat ett flertal utvecklingsområden och vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemet. Han förklarade att om de åtgärder som Lantmäteriet och regeringen har vidtagit inte är tillräckliga, kommer han att ytterligare skärpa kraven på myndigheten för att minska handläggningstiderna inom förrättningsverksamheten. Regeringen anför i budgetpropositionen bl.a. följande om Lantmäteriverksamheten (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 45 och 46): Förrättningsverksamheten står inför stora utmaningar beroende på den stora brist på och konkurrens som råder om erfarna förrättningslantmätare. Bristen på lantmätare är påtaglig även hos andra statliga, kommunala och privata aktörer inom samhällsbyggnadsområdet. Lantmäteriet fick i regleringsbrevet 2017 i uppdrag att beskriva hur kompetensförsörjningen ska stärkas med fokus på att rekrytera och behålla kompetent personal. I sin redovisning av uppdraget pekar myndigheten på en rad åtgärder som kan genomföras internt i organisationen för att förbättra situationen. Lantmäteriet har fått i uppdrag att beskriva hur handläggningstiderna kan minskas med motsvarande till , och hur prioritering av ärenden kan ske kategorivis, geografiskt etc. Uppdraget redovisades i en rapport . I rapporten redogörs bl.a. för olika åtgärder som myndigheten genomfört och kommer att genomföra och som Lantmäteriet bedömer kommer att få effekter på handläggningstiderna inom fastighetsbildningsverksamheten . Långsiktigt är det nödvändigt att utbildningen av för verksamheten rätt kompetens ökas så att behoven inom förrättningsverksamheten och inom branschen i övrigt möts. Det är både en fråga om rätt volym och rätt inriktning på utbildningen. Från lärosäteshåll finns exempel på initiativ som handlar om att öka volymen och skapa nya utbildningar. Frågor om dimensioneringen av berörda utbildningar bereds inom Regerings-kansliet. Verksamheten påverkas av aktiviteterna på finans- och fastighetsmarknaden. Det rekordlåga ränteläget, som innebär flera fastighetsaffärer, har bidragit till ett ökat ärendeinflöde vad gäller lagfarter, inteckningar och andra inskrivningar. En ökad tillväxttakt för hushållens lån, speciellt för bostadsändamål, innebär normalt sett högre volymer av inteckningsärenden. har genomsnittsvärdet för en nyinteckning ökat , från till medan volymen av inteckningsärenden har minskat. Även förslagen om amorteringskrav på bostadslån och förändrade villkor för ROT-avdraget har sannolikt påverkat ärendeinströmningen. Handläggningstiderna har ökat beroende på den kraftigt ökade ärendevolymen. genomfördes resursförstärkningar i verksamheten för att kunna möta den ökade ärendevolymen, vilket fick till följd att handläggningstiderna sjönk och sammantaget ligger på en acceptabel nivå. Som framgått ovan har Lantmäteriet identifierat och analyserat ett flertal utvecklingsområden samt vidtagit åtgärder för att komma till rätta med problemet med långa handläggningstider. Bostads- och digitaliseringsminister har förklarat att om de åtgärder som Lantmäteriet och regeringen har vidtagit inte är tillräckliga, kommer han att ytterligare skärpa kraven på myndigheten för att minska handläggningstiderna inom förrättningsverksamheten. Utskottet kan alltså konstatera att det pågår ett arbete som ligger i linje med önskemålen i motionerna. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas anledning för att ta något initiativ på området. Motionsyrkandena avstyrks därför. Översyn av systemet med kommunala hyresgarantier Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av systemet med kommunala hyresgarantier. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 12 (M). I partimotion 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om att göra den kommunala hyresgarantin statlig. Motionärerna pekar på att det enbart är ett fåtal kommuner som använder sig av lagstiftningen och hänvisar till att exempelvis föreslagit att garantin blir statlig. Kommuner kan ställa ut s.k. hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. Kommunernas möjlighet att ställa ut hyresgarantier följer av 2 kap. 6 § lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, där det framgår att kommuner får lämna ekonomiskt stöd till enskilda hushåll i syfte att minska deras kostnader för att skaffa eller inneha en permanentbostad. Kommuner får också ställa säkerhet för att ett avtal om hyra av en bostadslägenhet fullgörs i syfte att enskilda hushåll ska få en permanentbostad med hyresrätt som är förenad med rätt till förlängning, om det enskilda hushållets behov av en sådan bostad inte kan tillgodoses på annat sätt. En kommun som lämnar hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt bidrag för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Bidraget, som administreras av , betalas ut oavsett om garantin infrias eller inte. () genomförde på regeringens uppdrag en utvärdering av stödet till verksamheten med kommunala hyresgarantier. Enligt redovisningen av uppdraget (Utvärdering av kommunala hyresgarantier och förvärvsgarantier, BKN ) är kommunerna väl informerade om möjligheten att använda kommunala hyresgarantier som ett verktyg för att hjälpa hushåll att få ett förstahandskontrakt. De kommuner som har ställt ut hyresgarantier är eniga om att verktyget har betydelse och gör skillnad för de hushåll som blir hjälpta. BKN föreslår i rapporten att hyresga-rantierna behålls i dagens utformning, men med en medvetenhet om att det hjälper hushåll på marginalen och att omfattningen inte kommer att vara mycket större än . BKN bedömer att det statliga bidraget inte har en avgörande betydelse för kommunernas användning av hyresgarantier, men föreslår ändå att bidraget kvarstår. genomförde på regeringens uppdrag en utredning om de etableringsproblem som finns på bostadsmarknaden. I rappor-ten Etableringshinder på bomarknaden () föreslås att staten tar över administrationen av de hyresgarantier som kommunerna kan få statligt bidrag för att ställa ut. Syftet är att kunna hjälpa fler hushåll som har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd, trots att de har förmåga att klara de månatliga utgifter som ett hyreskontrakt skulle innebära. I rapporten konstateras att många hushåll borde vara hjälpta av en hyresgaranti för att kunna teckna ett hyreskontrakt. Enligt uppgift från be-reds rapporten. Utskottet behandlade och avstyrkte motionsyrkanden om en översyn av systemet med kommunala hyresgarantier . Utskottet anförde då följande (bet. 2016/17:CU1): Möjligheten att ställa ut kommunala hyresgarantier och få statligt bidrag för dessa åtaganden har utnyttjats av färre kommuner än vad som förväntades när de nu gällande reglerna infördes. Som framgått ovan anser emellertid de kommuner som ställt ut garantier att verksamheten varit till nytta för de hushåll som blir hjälpta.