bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — För att möta utmaningar som krig, terrorism och klimatförändringar ser motionärerna ett stort behov av att öka kunskapen om hur vi kan få en säkrare livsmedels- och vattenförsörjning och ökad kunskap om psykologisk krigföring och våldsbejakande extremism. Det föreslagna forskningsprogrammet, som också har koppling till ett flertal av de forskningsområden som tas upp i motionen, syftar till att öka tryggheten i en orolig tid, enligt motionärerna. Relation till EU:s forskningsprogram I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 12 begärs att forskningsprogram ska anpassas till EU:s och bli sjuåriga. Med en viss samordning mellan programmen kan resurser och kompetens utnyttjas bättre, enligt motionärerna. I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 10 förordas att ska sträva efter att forskningsprogram så långt som möjligt anpassas till EU:s. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 27 påpekas att det är viktigt att också fokusera på hälsoaspekter i dagens forskning om klimatomställnings- och klimatanpassningsåtgärder i samhället. I yrkande 28 anges att , inom ramen för en nationell livsmedelsstrategi, vill främja forskning och innovation, bl.a. för att utveckla lantbrukets odlingsmetoder. I yrkande 29 framförs att anser att en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi bör tas fram. En utveckling mot en cirkulär ekonomi behövs för att främja tillväxt med lägre klimatpåverkan. I yrkande 31 förespråkas att det behövs forskning på lätta material. Sådana är avgörande för att fordon bl.a. ska dra mindre bränsle. I yrkande 32 påpekas att det behövs satsningar på forskning och innovation inom produktionsprocesser för stål och järn liksom materialutveckling, med syfte att minska miljöpåverkan och bidra till ett hållbart samhälle. I yrkande 34 understryker motionärerna att tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är en framtidsfråga. Eftersom det finns stora utmaningar på området vill stärka den maritima forskningen. Kommittémotion 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkande 7 framhåller behovet av ett kraftfullt forsknings- och innovationsarbete inom va-sektorn. För att långsiktigt säkra hållbara vattentjänster krävs ökade satsningar på hållbarhetsfrågor som vatten, klimat och miljö, enligt motionärerna. I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 49 liksom i kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 35 understryks att det är helt nödvändigt att det utvecklas nya antibiotikum. I syfte att främja detta vill att det görs en analys av hur både EU och kan bidra till en god forskningsmiljö. Det befintliga samarbetet mellan och EU behöver fortsätta att utvecklas, och vidare måste det ses till att internationella regelverk främjar forskningen optimalt. I motion 2016/17:2634 av (MP) yrkande 4 förordas att regeringen tydligare bör styra medel till sådan forskning som har till syfte att ta fram nya antibiotikum. Arbetslivs- och välfärdsforskning m.m. I motion 2016/17:2009 av (C) yrkande 7 lyfts frågan om forskning om utformning av bostäder och boendemiljöer ur ett tillgänglighetsperspektiv. I partimotion 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 6 föreslås forskarskolor för yrkesverksamma socionomer. Med större forskningsanknytning kan arbetet med uppföljning och evidensbaserade insatser i stärkas. Enligt motionärerna bör forskarskolorna utformas med utgångspunkt i de forskarskolor som den tidigare alliansregeringen inrättade inom ramen för satsningen Lärarlyftet. I kommittémotion 2016/17:3279 av m.fl. (KD) yrkande 14 förespråkas forskning om det moderna arbetslivets villkor och hur detta påverkar familjeliv, personlig hälsa och barns välbefinnande. I motion 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 4 uppmärksammas vikten av en stark arbetslivsforskning utifrån den betydelse morgondagens arbetsmarknad har för välfärdens, miljöns och människors villkor. I motion 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 3 motsätter sig motionärerna regeringens förslag om satsningar på rasismforskning inom forskningsprogram. Enligt motionärerna har tidigare forskning varit politiserad. Yttranden från andra utskott tar i sitt yttrande upp frågor kring våldsbejakande extremism med anledning av det yrkande som efterfrågar ett forskningsprogram om höjd beredskap i en orolig tid och som ska inbegripa forskning om våldsbejakande islamism. 2015/16:KU4 behandlade regeringens skrivelse Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism (skr. 2014/15:144). Utskottet anförde då bl.a. att demokratin måste värnas och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Efter förslag från utskottet beslutade om ett antal tillkännagivanden, bl.a. om att det fanns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kunde tilldelas Forum för levande historia. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1) resultatet av de åtgärder som regeringen vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Till utskottets behandling av ärendet i bet. 2016/17:KU1 lämnade regeringen in kompletterande underlag, vilket redogör för i sitt yttrande. Regeringen redovisade att ska stå värd för en nordisk forskarkonferens om våldsbejakande extremism, bl.a. särskilt våldsbejakande islamistisk extremism. Därutöver har () fått i uppdrag att göra kvantitativa kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda, bl.a. särskilt våldsbejakande islamistisk extremism och dess internationella förgreningar. I FOI:s uppdrag ingår även att sprida resultaten till berörda aktörer, såsom den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och kommunerna. Vidare har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tagit fram en forskningsöversikt i frågan (Ung och extrem – om våldsbejakande islamistisk extremism). Den nationella samordnaren har tillsammans med ett antal forskare tagit fram en antologi (Våldets sociala dimensioner) i ämnet, som är tänkt att användas i undervisning vid universitet och högskolor. Avslutningsvis anger i sitt yttrande att det anser att det finns ett stort behov av kunskap om våldsbejakande extremism. Detta gäller särskilt kunskap om våldsbejakande radikal islamism då det är en relativt ny företeelse i . I likhet med andra antidemokratiska ideologier utmanar den grundläggande demokratiska värderingar. Utskottet anser därför att det vid bestämmande av forskningspolitikens inriktning bör tas hänsyn till behovet av forskning inriktad mot den våldsbejakande islamistiska ideologin och hur den uttrycks och utformas i . överlåter till utbildningsutskottet att inom ramen för en samlad bedömning av olika forskningsinsatser ta ställning till frågan om forskning om våldsbejakande islamism. lyfter i sitt yrkande upp behovet av forskning och kunskapsuppbyggnad inom samtliga transportområden. Likaså framhåller utskottet vikten av forskning på logistikområden liksom behovet av forskning om hur olika transportsätt och tjänster kan kombineras för att möta förändrade beteenden och krav från resenärer. Utskottet pekar också på nödvändigheten av att följa utvecklingen av nya och framtida tekniker inom transportområdet men att ett större fokus även behöver läggas på beteendefrågor i trafiken. konstaterar att frågan om hälsoaspekter har uppmärksammats inom arbetet med klimatanpassning och att regleringsbrev har fått i uppdrag att utveckla de övervakningssystem som myndigheten ansvarar för, eller använder sig av i sina analyser, så att de kan indikera klimatets påverkan på befolkningens hälsa. Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag senast . Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig i sitt yrkande till regeringens bedömning att det genom samverkansprogrammen skapas goda förutsättningar för ökad samverkan mellan de strategiska innovationsområdena och för att utveckla insatser för att nå övergripande mål. På så sätt kommer man att kunna kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och förbättra förutsättningarna för att forskningsresultaten kommer till nytta, menar utskottet. Vidare anser utskottet, i likhet med regeringen, att har goda förutsättningar för att ställa om till en biobaserad ekonomi och öka värdeskapandet från biobaserade näringar, dvs. skogsbruk, jordbruk, fiskeri och vattenbruk. Det finns en stor potential i att förbättra produktionskedjorna och höja förädlingsvärdet hos de förnybara råvaror som dagens svenska processindustri använder. En effektivare användning av råvaror, biprodukter och avfall och effektivare produktkedjor minskar belastningen på ekosystemen. I likhet med regeringen framhåller utskottet att det är viktigt med forskning i samverkan med näringslivet och den offentliga sektorn på lokal, regional och nationell nivå, både , för att finna innovativa lösningar i linje med de redovisade prioriteringarna. För omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi behövs mer forskning, innovation och samverkan om biobaserade produktionssystem på land och i vatten inklusive hållbar avfallshantering. En sådan satsning kan också bidra till att underlätta anpassning till ett förändrat klimat. Utskottet påpekar att regeringen i budgetpropositionen har beräknat en ökning av Formas två forskningsanslag till följd av satsningen på cirkulär och biobaserad ekonomi. Miljö- och jordbruksutskottet tar också upp frågan om marin forskning i sitt yttrande. Utskottet uppmärksammar det uppdrag Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har att identifiera och samordna forskningsbehov, både inom och utanför myndigheten. HaV stöder olika forsknings- och utvecklingsprojekt som finansieras via miljöforskningsanslaget. Detta anslag får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Östersjöprogrammet Bonus är ett stort internationellt forskningsprogram som fokuserar på miljö- och samhällsutveckling. Vidare finns statligt finansierad marin forskning vid flera svenska universitet. har beslutat om medel för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar som beskrivs i den nu aktuella propositionen enligt regeringens förslag i budgetpropositionen . har vidare beslutat om bemyndiganden för forskningsmyndigheter för fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över . Regeringen redovisar sina beräkningar av medel , 2019 och 2020 för de nationella forskningsprogrammen och andra satsningar i budgetpropositionen . inleds en seminarieserie om samhällsutmaningarna som tar sin utgångspunkt i den nu aktuella propositionen. Fem lärosäten står som arrangörer för seminarierna där diskussioner ska föras om hur universitet och högskolor kan möta utmaningarna genom utbildning, forskning och samverkan med samhället i stort. Ministern för högre utbildning och forskning kommer att delta i dessa seminarier. träffade , , , , och en överenskommelse kring åtgärder mot terrorism. I denna överenskommelse togs bl.a. upp frågan om ansvar och åtgärder kring arbetet mot våldsbejakande extremism. Utredningen nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har lämnat ett delbetänkande (SOU 2016:92). I betänkandet föreslås det bl.a. att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ta över samordnarens uppgifter och att länsstyrelserna ska ha en roll som länsvisa samordnare gentemot kommunerna. Ett antal prioriterade frågor för arbetet 2017 lyfts också upp i betänkandet, t.ex. att det förebyggande arbetet för att motverka anslutning till våldsbejakande extremism måste förstärkas i kommunerna, i samverkan med berörda aktörer. kommer flera lägesrapporter om den lokala utvecklingen av det förebyggande arbetet att presenteras av utredningen. Betänkandet är utsänt på remiss fram till . () publicerade en rapport som behandlar hatbudskap och våldsbejakande extremism i digitala miljöer, och vid arrangerar en konferens om våldsam extremism där syftet är att föra samman forskare och få en överblick över pågående forskning liksom behov av ytterligare forskning. angav i ett tillkännagivande till regeringen att regeringen borde tillsätta en utredning om hur arbetslivsforskningen kan samlas och stärkas (bet. 2013/14:AU5, rskr. 2013/14:183). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2). Utredningen ska redovisas . Enligt uppgift i proposition 2016/17:1, utgiftsområde 14, utreds de samordnade insatserna inom ramen för den nämnda utredningen. Regeringen presenterar i propositionen nationella forskningsprogram på ett antal områden. Utskottet vill påminna om att beslutade om anslagstilldelning vid behandlingen av budgetpropositionen . Därutöver har beslutat om bemyndiganden för forskningsmyndigheter för fleråriga bidrag med hänvisning till projektåtaganden som sträcker sig över . Regeringen presenterar i propositionen ett antal prioriteringar och satsningar som är tänkta att svara mot de globala och nationella utmaningar som regeringen lyfter fram som särskilt viktiga för . I propositionen påpekas att det internationellt är vanligt att formulera forskningspolitik utifrån strategiska prioriteringar, och regeringen föreslår därför att ett antal nationella forskningsprogram bör utvecklas av de statliga forskningsfinansiärerna. För att skapa långsiktiga planeringsförutsättningar bör programmen vara tioåriga. Regeringen menar att programmen tillsammans med samverkansprogram, inklusive strategiska innovationsområden, och strategiska forskningsområden, kommer att utgöra kompletterande delar i ett forsknings- och innovationssystem för ökad svensk konkurrenskraft och hantering av de stora samhällsutmaningarna. Dessutom kan detta också möjliggöra utökade internationella samarbeten, inklusive förstärka det svenska deltagandet i de europeiska programmen. instämmer i regeringens bedömning av de utmaningar världen och står inför. Att kunna möta dessa med forskning och innovation är av avgörande betydelse. Som regeringen anger i propositionen behövs det utveckling inom ett antal områden för att ett modernt och hållbart samhälle ska kunna fortsätta att byggas. Utskottet välkomnar regeringens förslag till tioåriga nationella forskningsprogram som ett led i denna strävan. Utskottet noterar att regeringen betonar att de nationella forskningsprogrammens kärna bör vara den koordinerande och strategiska forskningsagendan som tas fram för programmet gemensamt av ansvariga finansiärer. Regeringen anger vidare att tanken är att programmen ska kunna komplettera andra forskningssatsningar, anpassas och utformas till de olika forskningsområdenas förutsättningar samt bedrivas i flexibla former. Denna ansats, liksom det faktum att programmen ska få långsiktiga planeringsförutsättningar, talar enligt utskottet för att det finns goda möjligheter att få forskningsresultat som kan bidra till att hantera de viktiga övergripande frågor och utmaningar som beskrivs i propositionen. Utskottet noterar också att regeringen ser positivt på att forskningsfinansiärerna kan använda sig av verktyget nationella forskningsprogram inom andra områden om de anser detta vara lämpligt. När det gäller frågan om anpassning av svenska forskningsprogram till EU:s i längd och inriktning står utskottet fast vid tidigare ställningstagande (bet. 2015/16:UbU17) att den statliga forskningspolitiken bör ha ett tioårigt perspektiv. Utskottet instämmer också i regeringens bedömning att de forskningssatsningar som presenteras kan skapa plattformar för utökade internationella samarbeten och förstärkt svenskt deltagande i de europeiska programmen. Det svenska engagemanget i EU:s forskningsprogram, både i samband med diskussioner om inriktning och upplägg liksom i deltagandet, är av stor betydelse för , men utskottet ser ingen anledning till att förändra den svenska forskningspolitiken i den riktning som motionärerna efterfrågar. Med detta sagt avstyrker utskottet motionerna 2016/17:3568 (M) yrkande 12 och 2016/17:3567 (L) yrkande 10. Med anledning av ett motionsyrkande med förslag om ett forskningsprogram benämnt Beredskap i en orolig tid och forskning om våldsbejakande extremism och islamism kan utbildningsutskottet konstatera att anser att det finns ett stort behov av kunskap om våldsbejakande extremism, och särskilt om våldsbejakande radikal islamism då detta är en relativt ny företeelse i . välkomnar att regeringen i propositionen tar upp frågan om säkra, inkluderande och hållbara samhällen och i det sammanhanget påpekar att forskning som ska stödja detta också omfattar områden som säkerhetspolitik, migration och integration samt kriminalpolitik. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det i globaliseringens och digitaliseringens spår också följer ett ökat hot mot samhällets säkerhet. Regeringen tar upp exempel som förändrad säkerhetspolitisk situation runt om i världen, gränsöverskridande brottslighet, våldsbejakande extremism och digital sårbarhet. Utskottet vill i sammanhanget påminna om den överenskommelse kring åtgärder mot terrorism som , , , , och slöt som bl.a. tar upp frågan om ansvar och åtgärder kring arbetet mot våldsbejakande extremism. Utskottet konstaterar att regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och att det pågår både kartläggningar och forskning, där resultaten ska spridas till berörda aktörer och kunna användas i utbildningar. Exempelvis kan nämnas att () publicerade en rapport som behandlar hatbudskap och våldsbejakande extremism i digitala miljöer och att vid arrangerar en konferens om våldsam extremism. Utskottet kan vidare peka på det delbetänkande som utredningen nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har lämnat (SOU 2016:92) i vilket det bl.a. föreslås att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ta över samordnarens uppgifter och att länsstyrelser ska ha en roll som länsvisa samordnare gentemot kommunerna. Utskottet noterar att det kommer att presenteras flera lägesrapporter om den lokala utvecklingen av det förebyggandet arbetet. I likhet med motionärerna, och även enligt mening, anser utskottet att det finns ett stort behov av kunskap om våldsbejakande extremism och islamism. Utskottet välkomnar därför att det pågår en mängd insatser och forskning på området och att frågan är levande hos regeringen och berörda myndigheter och aktörer. Enligt utskottets mening kan relevant forskning dessutom komma att inrymmas i de nationella forskningsprogrammen liksom inom ramen för den satsning på förstärkning av forskning inom humaniora och samhällsvetenskap som regeringen beskriver i propositionen. Utskottet finner därför inte skäl att tillstyrka förslaget om ett särskilt forskningsprogram med den inriktning som motionärerna föreslår. Därmed avstyrks motion 2016/17:3568 (M) yrkande 24. Forskning och innovation som kan bidra i arbetet med minskad klimatpåverkan är av stor betydelse, både globalt och nationellt. Regeringen har tydliggjort sin ambition att ska vara ett föregångsland globalt i klimatomställningen och i genomförandet av . För att nå högt ställda klimatmål och bli ett fossilfritt välfärdssamhälle krävs ökad kunskap och nya lösningar inom flera samhällssektorer. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det, för att möta klimatutmaningen, behövs forskning inom flera ämnesområden liksom tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. Utskottet välkomnar därför det föreslagna forskningsprogrammet om klimatrelaterade frågor. När det gäller hälsofrågan kan utskottet konstatera att den har uppmärksammats inom arbetet med klimatanpassning och att har i uppdrag att se över hur man kan få ökad kunskap om klimatets påverkan på befolkningens hälsa. I klimatrelaterade frågor i övrigt som tas upp i flera yrkanden vill utskottet peka på miljö- och jordbruksutskottets bedömning att har goda förutsättningar att ställa om till en cirkulär och biobaserad ekonomi men att det behövs mer forskning, innovation och samverkan. instämmer i regeringens bedömning att det för en effektiv satsning krävs samarbete mellan forskningsfinansiärer och berörda forskningsutförare, myndigheter och aktörer, näringsliv m.fl. När det gäller frågan om maritim forskning vill utskottet uppmärksamma att det pågår maritim forskning vid flera svenska lärosäten och att Havs- och vattenmyndigheten (HaV) har det övergripande ansvaret för att bevaka behov av maritim forskning. Det finns även ett internationellt forskningsprogram om . Utifrån ovanstående anser utskottet att det inte behövs ytterligare åtgärder och avstyrker därför motionerna 2016/17:3280 (KD) yrkande 7 och 2016/17:3564 (C) yrkandena 27–29, 31–32 och 34. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att problemet med antibiotikaresistens måste bekämpas utifrån ett brett, tvärvetenskapligt och tvärsektoriellt perspektiv och att arbetet främjas av såväl grundforskning som verksamhetsnära forskning, i samverkan mellan olika aktörer samt ett internationellt samarbete. Utskottet är därför positivt till förslaget om att ett nationellt forskningsprogram om antibiotikaresistens bör inrättas. Utskottet noterar att regeringen föreslår att pågående forskning på området kan ingå i detta program. Vidare kan konstateras att regeringen fattade beslut om en ny nationell strategi för arbetet mot antibiotikaresistens. När det gäller yrkanden om mer resurser till forskningen om antibiotikaresistens kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen beräknar en ökning av forskningsanslag med hänvisning till detta. När det gäller frågan om en god forskningsmiljö för att utveckla ny antibiotika är det enligt utskottet rimligt att de berörda aktörerna, inom ramen för sitt arbete, även bidrar till att utveckla den forskningsmiljö som behövs. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:824 (C) yrkande 49, 2016/17:3564 (C) yrkande 35 och 2016/17:2634 (MP) yrkande 4. Arbetslivs- och välfärdsforskning m.m. Regeringen presenterar dels ett särskilt forskningsprogram om tillämpad välfärdsforskning, dels ett särskilt forskningsprogram om arbetslivsforskning. Därutöver beskrivs ett program för social bostadspolitik och tillgänglighetsdesign, ett program för hållbart samhällsbyggande samt ett program för migration och integration. Enligt utskottet omfattar de valda områdena för forskningsprogrammen olika aspekter av det svenska välfärdssamhället. Fokuserad och sammanhållen forskning inom dessa områden är av stor betydelse för att svara mot många av dagens och morgondagens utmaningar i vårt samhälle. Utskottet är därför positivt till de beskrivna forskningsprogrammen och dessas huvudinriktningar. Även om de respektive forskningsfinansiärerna redan i vissa delar finansierar forskning inom områdena, finns det med det föreslagna upplägget av forskningsprogrammen förutsättningar för en ökad samverkan mellan olika aktörer. Detta kan sammantaget stärka forskningen. På motsvarande sätt kommer de tänkta satsningarna på innovationssamarbeten att bidra till ett hållbart och inkluderande samhälle. Genom satsningen på tillgänglighetsdesign möjliggörs ett tillgängligt samhälle för alla. Att öka kunskapen om arbetslivets utmaningar är avgörande för utvecklingen av ett hälsosamt och hållbart arbetsliv. Ett sådant arbetsliv är en förutsättning för att människor ska kunna delta fullt i arbetslivet, vilket i sin tur också är avgörande för att samhällsekonomin ska upprätthållas. Utskottet kan också påminna om den pågående utredningen om hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2).