bet · H501UU6 · 2017-11-16 00:00:00 — Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Utskottet föreslår att godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. En följdmotion (V) har väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. I betänkandet finns en reservation (V). Proposition 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Den ekonomiska utvecklingen i Sadc handel med Sadc handel med Sadc är begränsad och koncentrerad till ett fåtal sektorer. Handeln med de avtalsslutande Sadc-staterna utgör av totala handel. Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. Därmed bifaller proposition 2016/17:210 och avslår motion 2017/18:343 av m.fl. (V). Reservation (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (L), (KD), (S), (M), (V) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna[1], å andra sidan. Europeiska unionens råd beslutade att bemyndiga Europeiska kommissionen att inleda förhandlingar om ett ekonomiskt partnerskapsavtal med Södra utvecklingsgemenskap (Southern African Development Community, Sadc). Det färdiga avtalet undertecknades preliminärt . Regeringen lämnade in faktapromemoria 2015/16:FPM55, i vilken kommissionen föreslog att rådet skulle fatta beslut om att för EU:s räkning underteckna, provisoriskt tillämpa samt ingå ett ekonomiskt partnerskapsavtal (EPA) mellan EU och Sadc. Rådet godkände undertecknandet av avtalet på unionens vägnar och beslutade att avtalet skulle tillämpas provisoriskt i de delar som omfattas av unionens behörighet till dess det kunde ingås av unionen. Avtalet undertecknades på unionens vägnar och av . Utskottet har fortlöpande hållits informerat i fråga om det ekonomiska partnerskapsavtalet, bl.a. genom regeringens årliga skrivelser om verksamheten i den Europeiska unionen, samt genom den löpande dokumentationen från kommissionen. En särskild föredragning hölls i frågan vid utskottets sammanträde . beslutade att ge möjlighet att yttra sig. inkom med ett yttrande, som finns i bilaga. Det ekonomiska partnerskapsavtalet är ett blandat avtal. Det innebär att både EU och dess medlemsstater är avtalsparter tillsammans med de avtalsslutande Sadc-staterna. Avtalet ska ratificeras eller godkännas i enlighet med varje parts tillämpliga konstitutionella eller interna bestämmelser och förfaranden. Det träder i kraft efter deponeringen av det sista ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrumentet. Avtalet tillämpas redan provisoriskt i avvaktan på ratificering, i enlighet med dess artikel 113.3. Regeringen gör sammantaget bedömningen att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . En motion (V) har väckts med anledning av propositionen. Sadc har 15 medlemsstater. Sju av dessa inledde förhandlingar om ett ekonomiskt partnerskapsavtal med EU som avtalsslutande Sadc-stater, , , , , , och . beslutade att inte preliminärt underteckna partnerskapsavtalet men kan ansluta sig till det enligt en särskild anslutningsklausul i avtalet. Genom det framförhandlade partnerskapsavtalet garanteras länderna ett enhetligt regelverk med tull- och kvotfritt tillträde till EU-marknaden. I avtalets inledande delar (1–5) behandlas de grundläggande principer som ligger till grund för avtalet. Dessa omfattar grundläggande principer om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Vidare tas den övergripande målsättningen med avtalet upp, vilken är att utrota fattigdomen genom att inrätta ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling och . Avtalet ska även främja regional integration, ekonomiskt samarbete och sunt styrelseskick genom att inrätta ett öppet och förutsebart regelverk för handel och investeringar på regional nivå. I avtalets övriga delar återfinns bestämmelser om dess omfattning (6–11), samarbetsområden (12–19), handel (20–74), tvistlösning och måluppfyllnad (75–103) samt dess ingående och frånträde (104–122). Avtalet med tillhörande protokoll finns i en bilaga till propositionen. Den ekonomiska utvecklingen i Sadc har haft en hög ekonomisk tillväxt , med en årlig ökning av BNP på –2014. har tillväxten varit lägre, på grund av svag global ekonomi och fallande råvarupriser. Sadc-länderna har lyckats kompensera nedgången, delvis genom ökad inhemsk efterfrågan. Det finns stora skillnader mellan länderna. är ett medelinkomstland med en välutvecklad ekonomi som står för mer än en tredjedel av ekonomi söder om . Det är dock en ojämn fördelning, och landet beräknas ha störst inkomstskillnader i världen. Eftersom tillväxttakten avtagit och landet är en av största ekonomier har detta påverkat grannländerna. Gruvsektorn är oerhört viktig: Guld och ädelstenar utgör hälften av landets totala export. Även räknas som ett medelinkomstland, men ekonomin är beroende av diamantutvinningen som bidrar till av landets totala BNP och av de totala exportintäkterna, vilket gör ekonomin sårbar. I har den ekonomiska tillväxten legat på omkring 3–, men även här är inkomsten mycket ojämnt fördelad. Exporten av diamanter och uran är viktig för landet, och är en viktig handelspartner. har haft en stadig tillväxt , men trots detta är landet alltjämt ett av världens fattigaste och av befolkningen lever i extrem fattigdom. Både och är små ekonomier som i högsta grad är beroende av . handel med Sadc handel med Sadc är begränsad och koncentrerad till ett fåtal sektorer. Handeln med de avtalsslutande Sadc-staterna utgör av totala handel. Den bilaterala handeln ökade 2007–2011 men sjönk därefter, främst på grund av hämmad exportutveckling i . uppgick den totala svenska exporten till till och importen till . är helt dominerande i handelsflödena och största handelspartner söder om . uppgick importen från till ca och exporten dit till ca , vilket utgör av handeln med de avtalsslutande Sadc-staterna. export till ökade kraftigt efter att sanktionerna mot upphävdes 1993. På bara blev klart största exportmarknad i . Exporten till består framför allt av verkstadsprodukter, fordon och olika halvfabrikat. Den svenska importen från , som består av verkstadsprodukter, livsmedel (främst frukt, grönsaker och vin) och olika halvfabrikat, drabbades hårdare av den globala finanskrisen och har ännu inte återhämtat sig. I propositionen föreslås att godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. Regeringen redogör i propositionen i huvudsak för ärendets beredning, för Sadc-länderna och deras ekonomiska utveckling, för handel med länderna och för det ekonomiska partnerskapsavtalets innehåll. Avtalet med tillhörande protokoll finns i en bilaga till propositionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan och avslår motion 2017/18:343 av m.fl. (V). I kommittémotion 2017/18:343 av m.fl. (V) anförs att bör avslå proposition 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan. Motionärerna anser att avtalet innehåller flera problematiska delar och att det inte når upp till kraven på rättvisa villkor i den globala handeln. framhåller inledningsvis att det finns ett brett stöd i för ståndpunkten att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och därmed är en viktig princip att värna. Utskottets uppfattning är att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. Vidare konstaterar utskottet att den övergripande målsättningen med avtalet är att utrota fattigdomen genom att inrätta ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling och . Utskottet ser positivt på en ökad handel mellan EU och utvecklingsländer och välkomnar möjligheten till fördjupade relationer med de avtalsslutande Sadc-staterna. har utskottet goda förhoppningar om att avtalet kommer att kunna ha en positiv effekt för såväl svenska som afrikanska företag och konsumenter. Utskottet vill vidare framhålla att frihandelsavtal inte får leda till sänkta standarder när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Med detta förordar näringsutskottet att utrikesutskottet tillstyrker proposition 2016/17:210 och avstyrker motion 2017/18:343. Utskottet konstaterar att avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan EU och dess medlemsstater och de avtalsslutande staterna i Södra utvecklingsgemenskap (Sadc) syftar till att stödja handel, regional integration och Sadc-staternas gradvisa integration i världsekonomin samt att det även syftar till att främja en hållbar utveckling i regionen. står för att en öppen och rättvis frihandelsvänlig handelspolitik är en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i EU och delar därför näringsutskottets ståndpunkt att frihandel är en viktig princip att värna samt att frihandel kan vara en starkt välståndsskapande kraft. Utskottet välkomnar att avtalet omfattar ett antal utvecklingsinriktade aspekter. Dess asymmetriska natur ger de avtalsslutande Sadc-staterna möjlighet att skydda känsliga sektorer från europeiska konkurrenter. Staterna har tillgång till ett stort antal skyddsåtgärder för att skydda sin inhemska industri och sina jordbruksmarknader samt för att säkerställa livsmedelstrygghet. Vidare konstaterar utskottet att avtalets bestämmelser om utvecklingssamarbete identifierar kapacitetsstöd och andra handelsrelaterade områden som kan beviljas ekonomiskt stöd från EU. Därutöver finns det medel som de avtalsslutande Sadc-staterna kan söka från den Europeiska utvecklingsfonden och Aid for Trade. Utskottet välkomnar dessutom att den s.k. mer-för-mer-principen bör beaktas vid fördjupat samarbete. Det är en princip som bygger på att reformarbete i demokratisk riktning belönas med starkare partnerskap med EU. ser även i likhet med näringsutskottet positivt på en ökad handel mellan EU och utvecklingsländer, välkomnar möjligheten till fördjupade relationer med de avtalsslutande Sadc-staterna samt har goda förhoppningar om att avtalet kommer att ha en positiv effekt för såväl svenska som afrikanska företag och konsumenter. I övrigt har utrikesutskottet ingenting att anföra om näringsutskottets yttrande. Utskottet delar regeringens bedömning att avtalet bör anses vara av större vikt och att det därför enligt 10 kap. 3 § regeringsformen ska godkännas av . Därmed tillstyrker utskottet att godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan samt avslår motion 2017/18:343. Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2017/18:343 av m.fl. (V) och avslår proposition 2016/17:210. Handel baserad på rättvisa och jämlika handelsregler är central för möjligheterna till ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Jag är inte motståndare till handel, men är emot den globala handeln som den ofta bedrivs , på orättvisa villkor och med en orättvis fördelning av de vinster som den genererar. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att världen är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stor utsträckning fortsätter att växa. I likhet med vad som anförs i motion 2017/18:343 menar jag att handelspolitiken därför måste följa utvecklingspolitikens målsättningar och vara samstämmig med politiken för global utveckling (PGU). Ett allvarligt problem med det aktuella avtalet är bristen på insyn, vilket är tydligast när det gäller tvistelösning. Ett annat problem är att de skyddsnivåer som avtalet föreskriver är otillräckliga. Det skydd som finns i avtalet är vagt formulerat och riskerar att ge vika för ekonomiska intressen. EPA-avtalen, som de ser ut , når inte upp till kraven på rättvisa villkor i den globala handeln. Att AVS-länderna[2] i allmänhet, och de avtalsslutande Sadc-staterna i detta fall, har full del i det globala politiska och ekonomiska samarbetet är självklart något positivt, men de måste få delta på rättvisa villkor. De ekonomiska partnerskapsavtalen, som de ser ut , når inte upp till de kraven. Alla konkurrerar inte på samma villkor. bör därför inte godkänna avtalet och därför yrkar jag på att avslår propositionen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan: godkänner det ekonomiska partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. 2017/18:343 av m.fl. (V): avslår proposition 2016/17:210 Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande SADC-staterna, å andra sidan. [1] De avtalsslutande Sadc-staterna är , , , , , och . [2] Länderna i , och . har EU förhandlat fram ekonomiska partnerskapsavtal, så kallade , med länder i , och . Det ursprungliga syftet med avtalen var att integrera de länderna i världsekonomin och därigenom främja en hållbar utveckling och bidra till att utrota fattigdomen. är det så att avtalen sedan förhandlingarna inleddes fått massiv kritik från civilsamhälle, småbrukare, näringsliv och politiker både i AVS-länderna och i EU. Kritiken har främst gått ut på att avtalen gynnar framför allt EU:s intressen, inte är utformade efter AVS-ländernas utvecklingsbehov och leder till ett ökat fokus på råvaruexport. Enligt tidigare beräkningar från uppskattas att av statsinkomsterna i de afrikanska länderna kan försvinna som en följd av EPA-avtalen. Oron för att avtalen ska slå ut lokalproduktion i AVS-länderna, öppna upp fler möjligheter för multinationella företag att exploatera naturtillgångar och leda till att utvecklingsländerna skulle förlora viktiga inkomster har alltså till viss del varit berättigad. EPA-avtalen innehåller flera problematiska delar. De riskerar att slå ut lokal produktion och regional handel och underminera utvecklingsinsatser i AVS-länderna. De begränsar också handlingsutrymmet för AVS-länderna genom restriktiv möjlighet att använda kvantitativa importrestriktioner eller exportskatter för att gynna lokal produktion och utveckling. I propositionen Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan föreslår regeringen att godkänner mellan EU och de avtalsslutande Sadc-staterna. är inte motståndare till handel eller till att man tecknar handelsavtal med fattiga länder. Handel baserad på rättvisa och jämlika handelsregler är ett av flera viktiga instrument för ekonomisk utveckling och fattigdomsbekämpning. Vi är dock emot den globala handeln som den ofta bedrivs , på orättvisa villkor och med en orättvis fördelning av de vinster som handeln genererar. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är några av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handelspolitiken måste därför följa utvecklingspolitikens målsättningar och vara samstämmig med politiken för global utveckling. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Under förhandlingarna om EPA-avtalen har EU använt hot om mindre gynnsamma villkor för dem som inte undertecknar avtalen inom en viss tidsram. Av de 15 stater som ingår i Sadc har endast sex undertecknat avtalet. Förutom att det säger en del om vilka som gynnas av avtalet riskerar EU:s agerande att leda till splittring inom Sadc och försvaga de avtalsslutande Sadc-staterna i eventuella konflikter med EU rörande avtalets tolkning. I praktiken blir avtalet för del ett avtal med , den ekonomiskt mest utvecklade Sadc-staten, som står för en övervägande del av de avtalsslutande ländernas handel med EU. De andra ländernas intressen riskerar därför att bli svaga i förhandlingar gentemot EU:s och intressen. Ett ytterligare problem med avtalet är bristen på insyn. God insyn i avtalets implementering och tillämpning är en förutsättning för att man ska kunna granska att det efterlevs, för att civilsamhället ska kunna leva upp till sin roll som ansvarsutkrävare och för att befolkningarna i de berörda staterna ska kunna hålla sina makthavare ansvariga. En annan tydlig brist på insyn gäller tvistlösningen. Avtalet ger utrymme för parterna i en tvist att komma överens om att inte offentliggöra den. Stämningsförfarandet och rättsprocessen sker i en så kallad skiljedomstol utanför det nationella rättssystemet. Parterna utser var sin jurist, som sedan tillsammans utser en tredje jurist. Det är alltså tre privata jurister som fäller domen i denna typ av rättsfall. Insynen är i de flesta fall mycket begränsad. Vi i menar att tvister bör avgöras i mer transparenta former i befintliga nationella domstolar. Såväl högern som näringslivet brukar försvara den hemliga förhandlingsgång som präglar förhandlingarna om internationella handelsavtal. Deras huvudargument är att öppenhet, insyn och dialog försvårar förhandlingsprocessen. menar att detta argument inte håller. Vi anser att bristen på transparens, öppenhet och dialog i förhandlingar om internationella handelsavtal är ett allvarligt demokratiproblem. Den här typen av förhandlingar, som påverkar medborgare i de avtalsslutande staterna i grunden, måste ske på ett sätt där medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker involveras och ges möjlighet att ge respons, framföra kritik och komma med förslag. Ett annat problem med avtalet är att skyddsnivåerna för exempelvis människors, djurs eller växters liv eller hälsa och skyddsnivåerna för nationella skatter av konstnärligt, historiskt eller arkeologiskt värde och uttömliga naturtillgångar är otillräckliga. De skydd som finns i avtalet är vagt formulerade och riskerar att få ge vika för ekonomiska intressen. Vi har sett det i historien, och detta avtal ser ut att riskera det igen. Att AVS-länderna och de avtalsslutande Sadc-staterna som det handlar om i detta fall har full del i det globala politiska och ekonomiska samarbetet är självklart något positivt, men det måste ske på rättvisa och i vissa fall kompensatoriska villkor. EPA-avtalen som de ser ut når inte upp till de kraven; alla konkurrerar inte på samma villkor. Därför yrkar avslag på propositionen Ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Jag yrkar bifall till reservation 1. debatterar vi ett ekonomiskt partnerskapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater å ena sidan och sex av staterna i Södra utvecklingsgemenskap, Sadc, å andra sidan. Avtalet om ekonomiskt partnerskap syftar till att stödja handel, regional integration och Sadc-staternas gradvisa integration i världshandel. Det syftar också till att främja en hållbar utveckling i regionen. står för en öppen och rättvis, frihandelsvänlig handelspolitik. Frihandel är, när den är ansvarsfull, en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i andra delar av världen. Frihandel kan vara en starkt välfärdsskapande kraft såväl för världens fattigaste länder som för de mer utvecklade. Det finns ett brett stöd i för ståndpunkten att frihandel i grunden är något positivt som kan leda till ökat välstånd och att det därmed är en viktig princip att värna. Den övergripande målsättningen med avtalet är att utrota fattigdomen genom att inrätta ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling. Avtalet ska även främja ekonomiskt samarbete och sunt styrelseskick genom att det inrättas ett öppet och förutsägbart regelverk för handel och investeringar på regional nivå. får inte leda till sänkta ambitioner när det gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Avtalet bekräftar vardera partens rättighet att fastställa den egna inhemska nivån för miljöskydd och skydd för arbetstagare, med insikt om det olämpliga i att främja handel eller investeringar genom att försvaga eller minska de inhemska skyddsnivåerna. Vidare bekräftar parterna sina åtaganden när det gäller multilaterala miljöavtal och som de har ratificerat. är ett utvecklingsorienterat handelsavtal, vars syfte är att främja handel och regional integration, liberalisera handeln och öka handelsutbytet. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget om avtalet i utrikesutskottets betänkande nr 6. Jag tänker i mitt anförande fokusera på det som skiljer oss åt i detta betänkande. Marknadsekonomi kombinerat med demokrati och understöd av handel är det som har skapat vårt välstånd. Därför tycker jag att det är väldigt positivt att EU , med detta avtal, låter ett antal fattiga länder i södra beträda samma utvecklingsväg som under ett par århundraden har vandrat på. Vi lever i då motståndet mot global handel dyker upp på de mest oväntade platser. Från Vita huset i kan det från en källa som normalt brukar tala för frihandel låta så här: "Jag är inte protektionist, men." Och i den kammare som antagligen är en av världens mest frihandelsvänliga kammare fanns detta i något förtäckta ordalag i reservation. Det lät lite som: "Jag är inte, men." Jag har full respekt för de farhågor som framförde i sitt anförande. är det väldigt viktigt i dessa tider, när protektionismens fula ansikte visar sig, att vi är försiktiga själva så att vi inte går i den fällan. Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. (forts. § 9) Ekonomiskt partner-skapsavtal mellan Europeiska unionen och dess medlems-stater, å ena sidan, och de avtalsslutande Sadc-staterna, å andra sidan Vi ska debattera utrikesutskottets betänkande som handlar om ett ekonomiskt samarbetsavtal mellan EU och Sadc-länderna, vilka utgörs av sju sydafrikanska länder. Avtalets målsättning är att utrota fattigdom genom ett handelspartnerskap som är förenligt med målet om hållbar utveckling och . har en positiv syn på handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism, förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar och är en stor bidragande faktor till minskad fattigdom och ökat välstånd.