bet · H401JuU12 · 2017-04-27 00:00:00 — betänkande 2016/17:JuU12 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Skrivelse 2016/17:72 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild Förteckning över behandlade förslag .............................................................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll lägger skrivelse 2016/17:72 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (M), (SD), (C) och (S). Särskilda bestämmelser som syftar till att bekämpa terrorism infördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Bestämmelserna har ändrats . återfinns de i lagen om särskild utlänningskontroll. Parlamentarisk kontroll av regeringens tillämpning av bestämmelserna utövas genom att regeringen lämnar en skrivelse till . I skrivelsen redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (skr. 2016/17:72) redogör regeringen för tillämpningen av lagen t.o.m. och för utvecklingen av den internationella terrorismen . redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll Utskottets förslag i korthet lägger skrivelsen till handlingarna. I betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll (2016/17:72). Skrivelsen omfattar perioden t.o.m. . Till grund för skrivelsen ligger ett underlag från Säkerhetspolisen (dnr Ju2016/04826/L4). Tillämpningen av lagen – Av skrivelsen framgår att regeringen fattade sju beslut med stöd av lagen. Fem av besluten innebar avslag på överklaganden av beslut om utvisning, varav två fall gällde omprövning av tidigare meddelade beslut om utvisning och tre fall prövningar av om en person skulle utvisas enligt lagen. De två övriga besluten innebar inhibition av ett tidigare meddelat beslut om utvisning respektive avskrivning av ett ärende från vidare handläggning. I tre fall av de sju förordnades det att personen skulle fullgöra anmälningsplikt och att de särskilda bestämmelserna om tvångsmedel skulle få tillämpas. Utvecklingen av den internationella terrorismen I skrivelsen redovisar regeringen även utvecklingen av den internationella terrorismen och medverkan i det internationella arbetet mot terrorism. Det framgår att kommer terrorhotet, både internationellt sett och mot och svenska intressen, främst från aktörer som är motiverade av våldsbejakande islamistisk extremism, dvs. personer eller grupper som är anhängare av eller förespråkar en global eller regional våldsam kamp mot vad de uppfattar vara islams fiender. Resandet till och för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupper, framför allt Daish, har varit exceptionellt omfattande i förhållande till tidigare trender med al-Qaida-inspirerat resande. har runt 300 individer lämnat för att ansluta sig till våldsbejakande islamistiska grupper i eller . Av dessa individer har ungefär 140 återvänt till , och runt 50 har avlidit. Av de individer som fortfarande befinner sig i området är cirka en tredjedel kvinnor. har dock antalet nya resenärer minskat. vad nedgången beror på, men sannolikt har flera faktorer spelat en roll, däribland den skärpta kontrollen av den turkiska gränsen och Daishs alltmer trängda militära läge. Möjligen har också kriminaliseringen av resor i terrorismsyfte spelat roll. Regeringen gör bedömningen att resandet troligen kommer att fortsätta på en låg nivå, så länge det är möjligt att ta sig fram till Individer som reser till konfliktområden för att delta i terrorismrelaterad träning eller strid och sedan återvänder till sina hemländer har länge pekats ut som ett allvarligt hot i flera länder. har fått en ökad negativ uppmärksamhet bland förespråkare av global våldsbejakande islamism, framför allt på grund av upplevda kränkningar av islam. Detta har präglat motivbilden vid attentatsplanering och attentatsförsök. Attentaten i och i början av 2015 tyder på att tidigare upplevda kränkningar av islam kan ha samband med attentat . Till motivbilden hör sannolikt även upplevda militära aggressioner mot muslimska länder. deltagande i internationella militära operationer i , och kan medföra att uppfattas som ett legitimt mål. inledde en USA-ledd koalition ett militärt ingripande mot våldsbejakande islamistiska mål i som kort därefter utvidgades till att Ledande personer inom dessa nätverk och grupper uppmanade då enskilda individer i västvärlden att genomföra attentat mot mål De flesta attentat eller attentatsplaneringar har genomförts av ensamagerande individer eller små grupper på upp till fem personer, men det förekommer även fall där större grupper har agerat. Drygt hälften av fallen har inbegripit gärningsmän som tidigare rest till konfliktområden för att delta i terrorismrelaterad träning eller strid. har dock antalet attentat utförda av individer som inte tidigare gjort sådana resor ökat. och utgör undantag från denna trend. Gärningsmännen vid dessa attentat bestod sammantaget av en blandning av återvändare, inresta attentatsmän och individer som inte tidigare rest till har antalet attentat och attentatshot med koppling till har i större utsträckning kommit att omnämnas som ett legitimt attentatsmål. Detta medförde att hotnivån i fråga om terrorism i höjdes från lågt till förhöjt hot, dvs. från två till tre på en femgradig skala. Hotet har legat kvar på den nivån förutom från till då hotnivån höjdes från förhöjt till högt hot, dvs. från tre till fyra på den femgradiga skalan. Bakgrunden var att det inkom information om attentatsplaner mot mål i . ändrades den sammantagna bedömningen, vilket medförde att hotnivån sänktes till förhöjt hot. Det bedöms inte finnas något terrorhot från separatistiska grupper i . Med separatistiska grupper avses grupper av individer som sympatiserar med olika utländska separatistiska grupperingar som ägnar sig åt terrorrelaterad verksamhet internationellt. Även terrorhotet från vit maktmiljön och den autonoma miljön bedöms sammantaget vara lågt. medverkan i det internationella arbetet mot terrorism Terrorismen är ett globalt hot som kräver internationellt samarbete baserat på multilaterala ramverk och lösningar. antog 2006 en övergripande FN-strategi mot terrorism (A/RES/60/288). Strategin är ett centralt dokument i det globala arbetet mot terrorism. En översyn av och rapportering om genomförandet av strategin görs . Den senaste översynen antogs . Ett arbete pågår inom FN med att ta fram en övergripande mot terrorism. arbetar aktivt genom EU för att nå en överenskommelse om en sådan konvention. Vidare har en handlingsplan lagts fram inom FN om att förebygga våldsbejakande extremism. arbetar aktivt för genomförandet av FN-strategin, handlingsplanen och för en bredare preventiv ansats. antog två resolutioner (2170 och 2178) mot terrorism med fokus på hotet från utländska terroriststridande som bl.a. ansluter sig till Daish. antog säkerhetsrådet en resolution (2309) om civilt flyg och terroristhot. Vidare antog ett tilläggsprotokoll till konventionen om förebyggande av terrorism. Protokollet ska bidra till att säkerhetsrådets resolution genomförs på ett likartat sätt i medlemsstaterna. har undertecknat protokollet. Härutöver stöder samarbetet inom EU för att möta hotet från terrorism. nåddes en överenskommelse i Coreper om ett nytt straffrättsligt direktiv om bekämpande av terrorism. antog direktivet, och det godkändes av rådet . Säkerhetspolisens arbete mot terrorism har i hög grad fokuserat på resande till våldsbejakande islamistiska grupper i utlandet. Säkerhetspolisens arbete har bidragit till att förhindra terroristbrott i och utomlands. I arbetet med att förhindra terroristbrott deltar Säkerhetspolisen i ett omfattande internationellt samarbete. Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:72 redogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll. Tryck: , 2017