bet · H501NU1 · 2017-12-05 00:00:00 — I vissa regioner utvecklades således stödföretagen sämre än andra jämförbara företag medan det motsatta gällde i regioner där stöden visade sig stärka de stödmottagande företagens konkurrenskraft. Ett annat resultat var att omsättningen utvecklades särskilt svagt i regioner med hög intensitet i nyföretagande. Ändamål för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling I budgetpropositionen föreslår regeringen att ändamålet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ska vara följande. Anslaget får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till SP för riksmätplatser. Innventia, SP och Swedish ICT har gått samman i , . namnändrade till () . Dotterbolaget namnändrade till () . Regeringens budgetproposition är resultatet av en överenskommelse mellan regeringen och , och utskottet noterar att regeringens förslag till anslag inom utgiftsområdet är beräknat med utgångspunkt i den inriktning för politikområdena Näringspolitik och Utrikeshandel, export- och investerings-främjande som redovisas i budgetpropositionen. Utskottet vill inledningsvis uttala sitt stöd för inriktningen bakom anslagsfördelningen inom politikområdena Näringspolitik samt Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande som beskrivs i budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att regeringen fokuserar politiken på de utmaningar som företagen möter i och med den ökande globala konkurrensen. Regeringen lyfter särskilt fram tre centrala samhällsutmaningar – digitalisering, klimat och hälsa. Genom att samverka kring lösningar inom dessa områden finns det goda möjligheter att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i växande företag i alla delar av landet. En aktiv näringspolitik är centralt för att öka sysselsättningen. Regeringen anför att näringspolitiken fokuserar på framtidens och samtidens utmaningar genom investeringar som bl.a. syftar till att stärka förutsättningarna för företag att skapa och exportera med som bas. Utskottet delar regeringens uppfattning att prioriterade insatser inom näringspolitiken bör vara att stärka entreprenörskap och innovationsklimat och främja lösningar som ligger i gränslandet mellan olika samhällsutmaningar. Utskottet håller också med regeringen om att det bör vara ett särskilt fokus på små och medelstora företag i de insatser som genomförs för att svenska företag ska växa. I likhet med regeringen anser även utskottet att har mycket att vinna på en närmare samverkan mellan offentlig verksamhet och näringsliv, att integrera klimat- och miljöfrågan i näringspolitiken och att kvinnor och män har jämställda förutsättningar att delta i näringslivet. När det gäller klimat- och miljöfrågan i relation till näringspolitiken vill utskottet utöver de insatser som nämns nedan särskilt framhålla den betydande satsningen som regeringen föreslår inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård på ett långsiktigt omställningsstöd till den svenska processindustrin för att stimulera teknikutveckling för minskade klimatutsläpp, det s.k. Industriklivet. Förutom att kraftigt minska processindustrins utsläpp av växthusgaser förväntas satsningen stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Att näringslivet har en nyckelroll i genomförandet av Agenda 2030 är också något som utskottet vill betona. I motion 2017/18:2531 (SD) föreslås att det ska inrättas en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav, vars kapital ska riktas särskilt mot investeringar i avfolkningskommuner. Utskottet har tidigare avstyrkt ett liknande förslag med hänvisning till det antagna förslaget om en ny struktur för riskkapitalet (bet. 2016/17:NU12). Utskottet delar dock motionärernas problembeskrivning att det kan vara svårt för företag i vissa delar av landet att få tillgång till finansiering, och vill därför särskilt uppmärksamma den bankdialog som regeringen tagit initiativ till . Av budgetpropositionen framgår att regeringen kommer att fortsätta dialogen i syfte att små och medelstora företag i hela landet ska få bättre tillgång till finansiering från banker. Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar även att regeringen föreslår en förstärkning av Stiftelsen med för att säkerställa att fonden ännu bättre ska kunna möta behoven av finansiering i norra . I motion 2017/18:2531 (SD) förordas att anslaget 1:2 Verket för forskning och innovationssystem: Forskning och utveckling minskas med . Motionärerna menar att det utifrån en analys som Tillväxtanalys har gjort går att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Motionärerna anför att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för och de företag som får stöd från myndigheten ändras radikalt. Utskottet vill med anledning av detta framhålla en senare genomförd analys där Tillväxtanalys har lagt till en regional dimension. Som framgår av det föregående avsnittet framträder genom denna analys en betydligt mer nyanserad bild. Den regionala variationen var så stor att effekten i vissa fall gick från signifikant negativ till signifikant positiv. En viktig slutsats från analysen är att företag i regioner med god tillgång till högutbildad arbetskraft utvecklades särskilt väl efter avslutat stöd. När det gäller förslagen i motionerna 2017/18:1447 (M), 2017/18:2743 (M), 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3882 (M) om Ung Företagsamhet och Drivhuset vill utskottet påminna om att det tidigare avstyrkt liknande förslag (bet. 2016/17:NU1, bet. 2016/17:NU12). Utskottet vill i likhet med då hänvisa till de insatser som redan görs som även refereras i det föregående avsnittet. Utskottet vill därtill framhålla den satsning som görs inom ramen för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling om –2020 för att stärka arbetet med entreprenörskap och företagande bland unga i och högskolan och på universitet. Utskottet har också tidigare avstyrkt förslag liknande de i motionerna 2017/18:3698 (C) och 2017/18:3788 (C) om vardagsnära innovationer inom vård och omsorg (bet. 2016/17:NU1). Utskottet hänvisade då till redan befintliga insatser i verksamhet. Utskottet noterar att regeringen i enlighet med den tidigare behandlade forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) föreslår att tillförs och ytterligare för en ökad satsning på bidrag till verifiering av forskningsresultat och projekt. Utskottet vill även påminna om den satsning som beskrivs i forskningspropositionen på klinisk forskning som bl.a. ska bidra till att utveckla forsknings- och innovationssamarbeten mellan hälso- och sjukvården, högskolesektorn och näringslivet. Utskottet vill med anledning av de förslag som finns i motionerna 2017/18:3405 (M), 2017/18:3698 (C) och 2017/18:3882 (M) om nyanländas företagande inledningsvis framhålla att det inte har någon annan uppfattning än motionärerna om att entreprenörskap och företagande kan spela en betydande roll när det gäller att integrera nyanlända på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att även regeringen delar denna uppfattning, som särskilt redogörs för i det föregående. Utskottet noterar även att har ett särskilt uppdrag att främja nyanländas företagande. Utskottet konstaterar också att regeringen i budgetpropositionen föreslår en särskild satsning inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling för att främja utrikes födda kvinnors företagande. Satsningen omfattar –2020. När det gäller förslaget i motionerna 2017/18:916 (SD) och 2017/18:2531 (SD) om att Visit bör få i uppdrag att öppna ett kontor i konstaterar utskottet att regeringen föreslår en förstärkt satsning på Visit med syfte att stärka marknadsföringen av som turistland utomlands. Satsningen omfattar –2020. Utskottet vill vidare med anledning av förslaget i motion 2017/18:2531 (SD) om en satsning på på sociala företag påminna om att regeringen föreslår en satsning på ytterligare –2020 utöver de insatser som redan görs för att främja sociala företag inom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling. Utskottet vill i övrigt när det gäller förslag som återfinns i motionerna som inte särskilt berörts ovan hänvisa till de insatser och prioriteringar som görs i budgetpropositionen som utskottet står bakom. När det gäller insatser inom politikområdet Näringspolitik vill utskottet utöver de satsningar som redan nämnts särskilt framhålla den föreslagna satsningen om inom ramen för anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel för att förstärka verksamhet. Vidare görs det betydande satsningar inom ramen för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling som föreslås ökas med sammanlagt ca . Några av dessa satsningar har redan nämnts men därutöver kan även framhållas ett stöd för att utveckla biobränsle till flyg, satsningar på matchningsaktörer, smart industri på regional nivå, en nationell export- och investeringsplattform för smarta städer, automationsprogram för små och medelstora företag och elektrifiering av fordonsparken samt biodrivmedel. Utskottet vill även framhålla satsningarna på att skydda grundvattnet och gröna jobb inom ramen för anslaget 1:8 geologiska undersökning. Satsningarna omfattar totalt 92 respektive –2020. När det gäller politikområdet Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande instämmer utskottet i regeringens bedömning att en stark export är centralt för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet samt att exportstrategin är en viktig del i detta arbete. Exportfrämjandet ska stärka svensk handel och konkurrenskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga utländska marknader. Handeln drivs av företagen, men det statliga främjandet kan stötta med marknadskompletterande insatser inom ramen för gällande statsstödsregler. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning om betydelsen av investeringsfrämjande insatser för att locka utländska företag att göra direktinvesteringar, vilket skapar sysselsättning eller tillför kapital, kompetens eller nya marknader till det svenska näringslivet. Utskottet vill särskilt framhålla de satsningar som görs inom ramen för anslaget 2:3 Exportfrämjande för att stärka den regionala exportrådgivningen, öka den svenska närvaron på tillväxtmarknader och möjliggöra det svenska deltagandet på 2020 –2020. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag för utgiftsområde 24 Näringsliv och förordar att anvisar anslagen enligt utskottets förslag i bilaga 4. När det gäller ändamålet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling noterar utskottet att SP namnändrades till (). Anslaget får således användas även för statsbidrag till för riksmätplatser. Utskottet förordar vidare att godkänner de bemyndiganden som regeringen föreslagit inom utgiftsområdet, vilka framgår av bilaga 5. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Anslag inom utgiftsområde 24 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med förslaget i bilaga 6. 2017/18:901 av m.fl. (SD), 2017/18:916 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:922 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:927 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:2531 av m.fl. (SD), bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 24 punkt 5 och avslår motionerna 2017/18:1447 av (M) yrkande 2, 2017/18:2743 av (M), 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 11 och 22, 2017/18:3698 av m.fl. (C), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkande 18, 2017/18:3797 av m.fl. (L) och 2017/18:3882 av m.fl. (M) yrkandena 1–6. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden är i grunden ett marknadsliberalt och handelsinriktat parti. Att skapa ett gott näringslivsklimat för att såväl nya som gamla företag ska kunna verka och växa, och att anor som en innovationsdriven nation ska fortleva är högt prioriterat för oss. Det är entreprenörer som skapar de nya affärsmöjligheterna och som lägger grunden för nya innovativa företag i . Vi sverigedemokrater vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för såväl stora som små företag. Vi anser att det är angeläget att företag får verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. På så vis kan framtidens välstånd byggas. För att förbättra näringslivsklimatet vill vi bedriva en offensiv politik för att förenkla regelbördan och minska de administrativa kostnaderna, upprätta internationellt konkurrenskraftiga skatter och förenkla handel och export. satsningar på små och medelstora företag är omfattande vad gäller sänkta kostnader för att anställa. Småföretag har en nyckelroll för väg mot ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är därför vår uppfattning att näringspolitiken bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att därigenom få fler små företag att starta och växa. Vi förordar därför generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. Därutöver är det vår uppfattning att det behövs åtgärder som berör fler politikområden än bara näringspolitiken för att skapa ett konkurrenskraftigt näringslivsklimat i , däribland energipolitiken, skattepolitiken och utbildningspolitiken. Som framgår av tabellen i bilaga 2 gör vi en annan bedömning än regeringen för flera av anslagen inom utgiftsområdet. I det följande redovisar vi våra förslag till anslagsnivåer i de fall som dessa skiljer sig från regeringens, och vi redogör även för våra överväganden. Vi anser att anslaget 1:1 Verket för innovationssystem bör minskas med , och anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling bör minskas med . Utifrån resultaten av en analys som Tillväxtanalys gjort av myndighetens stöd till små och medelstora innovationsdrivna företag går det att ifrågasätta hur effektiv denna stödjande verksamhet är. Vi anser generellt att diskussionen om tillväxt och innovation sannolikt bör föras bortom statliga skattefinansierade satsningar. som vi gör detta konstaterande vill vi understryka att frågan bör genomlysas grundligt innan förutsättningarna för Verket för innovationssystem () och de företag som får stöd från myndigheten ändras radikalt. Vi avvisar emellertid den stora ökning av anslag som regeringen föreslår i budgetpropositionen. För att genomföra förbättringar för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden föreslår vi en ökning av anslaget 1:4 med . Den extra satsningen syftar till att öka kunskapen om och möjligheterna att starta s.k. sociala företag. motsätter sig arbetsmarknadsåtgärder med en diskriminerande ingång och vill se generella åtgärder oavsett om man är man, kvinna, infödd eller invandrad. Vi anser därför att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ska ha ett tydligare fokus på tillväxt och jobbskapande, snarare än att det ska gå till socioekonomiska och diskriminerande projekt som vi menar är fallet . Vi motsätter oss därför vissa av de satsningar som regeringen föreslår och vill i stället skjuta till mer till andra. Vi vill bl.a. dubblera satsningen på automationsprogram för små och medelstora företag. Vi motsätter oss praktikplatser till industrin, förbättrat nätverkande och fler kontaktytor med svensk arbetsmarknad, satsningen på matchningsaktörer och nyanlända kvinnors företagande eftersom vi anser att de har en diskriminerande ingång. Vidare anser vi att regeringens budget inte värnar en sund ekonomisk hushållning med statens resurser. Utifrån den slutsatsen tar vi också bort medel för utveckling av biobränslen för flyg, , elektrifiering av fordonsparken och biodrivmedel. Sammantaget föreslår vi att anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ska minskas med 2018 i förhållande till regeringens förslag. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser bidrar genom sina rapporter och analyser med viktiga redskap för att beslutsfattare ska kunna fatta välgrundade beslut om tillväxtpolitik. Myndighetens omvärldsanalyser, vilka bl.a. görs av ett antal utlandsbaserade kontor, är också ett stöd såväl för politiken som för näringslivet som verkar på den internationella marknaden. är ett exceptionellt exportberoende land, och vi ser goda möjligheter för exporten att växa med politik och förordar att anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska studier och analyser ökas med 2018. Visit uppdrag är att marknadsföra internationellt och bidra till att stärka varumärke för att få fler turister att resa hit. Visit är närvarande på 13 prioriterade marknader med egna kontor. Dessa lokalkontor ger en exklusiv närvaro för att hitta lämpliga målgrupper och segment och kan därmed matcha efterfrågan med upplevelser. ser som en växande ekonomi med många potentiella framtida turister för , och utgör därmed ytterligare en marknad som bör prioriteras. För att kunna ge goda förutsättningar för att öka turismen från menar vi att Visit bör öppna ett eget kontor i med syfte att marknadsföra . Vi föreslår därför att anslaget 1:7 Turistfrämjande ska ökas med 2018 i jämförelse med regeringens förslag. Vi vill vidare öka anslaget 1:8 geologiska undersökning och anslaget 1:9 Geovetenskaplig forskning med 11 respektive 2018 i jämförelse med regeringens förslag. ingår ett särskilt organ i myndigheten med uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av . identifierar gruvdrift och mineralhantering som ett nyckelområde inom svenskt näringsliv. Vi vill dock delvis se en annan inriktning på området än regeringen och vill ta bort satsningen på gröna jobb om –2020. ser vidare ett behov av att generellt lyfta de naturvetenskapliga institutionerna i . Vi anser att fyller en angelägen samhällsfunktion och föreslår en ökning av anslaget 1:14 Bidrag till med 2018. Vi föreslår också en ökning av anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation om 2018. Vi vill att får ökade resurser för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. Det finns en generell trend sedan den ekonomiska krisen att bankerna tar mindre risker vid företagslån, vilket i sig är sunt, men det drabbar företag på avfolkningsorter särskilt hårt. Detta, menar vi, tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen från dessa orter, vilket är förödande i perspektivet att hela ska leva. När det t.ex. gäller industrifastigheter kräver bankerna generellt en hög grad av eget kapital vid investeringar, och ett företag som på affärsmässigt goda grunder har för avsikt att expandera sin verksamhet kan helt stoppas på grund av detta dilemma. För att komma till rätta med den här snedvridningen i vilja till utlåning i stad kontra landsbygd vill vi införa en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden är att kapital riktas mot just investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora för fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är mest ovilliga att ge gångbara lånevillkor. Vi föreslår därtill två nya anslag inom utgiftsområdet. Den teknologiska utvecklingen är väsentligt annorlunda än vad den har varit tidigare i mänsklighetens historia. Det som skiljer vår tids teknologiska utveckling från tidigare utveckling är att den är exponentiell. På endast sju dubbleringar har teknologier med en sådan utvecklingskurva ökat över 100 gånger i kraftfullhet. Det är framför allt informationsbaserade teknologier som följer en sådan utvecklingskurva, och allteftersom fler teknologier blir informationsbaserade faller de under en exponentiell utvecklingstakt. Några teknologiska områden som benämns som omdanande eller exponentiella är bioinformatik, datateknologi, nätverk och sensorer, artificiell intelligens, robotteknologi, digital tillverkning, medicin, nanomaterial och nanoteknologi. Vissa anser att dessa områden besitter en potential att tillgodose människors behov av hälsosam mat, rent vatten, energi, medicin, sjukvård och utbildning. Ytterligare en aspekt av dessa teknologier är att de har en kumulativ verkan, dvs. när framsteg sker inom en teknologi påverkar det potentialen hos andra teknologier. Det här innebär att det är meningsfullt och relevant att förhålla sig till dessa teknologier som helhet och inte enbart som självständiga teknologiområden. För att ska kunna ligga i framkant inom det här området anser vi att det bör inrättas ett nationellt råd med sakkunniga experter som ett forum vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknologiområden. Mot den bakgrunden föreslår vi att det nya anslaget 99:1 Forum för exponentiella teknologier ska tillföras 2018. Vi föreslår vidare att anvisar till det nya anslaget 99:2 Starta-eget-bidrag för yrkesverksamma. I finns hjälp att få om man vill starta ett företag, ett s.k. starta-eget-bidrag. För att få ta del av ett sådant bidrag krävs det dock att man är arbetslös och står långt från arbetsmarknaden. Vi vill därför inrätta ett nytt system där man som yrkesverksam, under vissa förutsättningar, ska ha rätt att ta tjänstledigt från ett arbete för att försöka förverkliga en företagsidé och där man ges ekonomiska förutsättningar som motsvarar nivån för arbetslöshetskassan. Stödsystemet ska organiseras genom , som ska garantera att stödet ges till innovativa och nyskapande affärsidéer som har potential att få hela den svenska ekonomin att växa. I motionerna 2017/18:901 (SD), 2017/18:916 (SD), 2017/18:922 (SD) och 2017/18:927 (SD) föreslås tillkännagivanden om att inrätta ett nationellt råd med sakkunniga experter vars uppgift blir att arbeta med exponentiella teknologier och andra viktiga teknikområden, om att Visit ska få i uppdrag att öppna ett kontor i , om att stärka resurserna till geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning respektive om att inrätta ett program för starta-eget-bidrag till yrkesverksamma. Samtliga dessa tillkännagivanden ligger i linje med det som vi har anfört ovan och de anslagsförslag som föreslås i motion 2017/18:2531 (SD) och tillstyrks därmed. När det gäller ändamålet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling föreslår vi att anslaget mot bakgrund av den namnändring som gjorts även får användas för statsbidrag till () för riksmätplatser. Utöver det vi här har framfört gäller det som sägs i budgetpropositionen om dels anslagen, dels bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motionerna 2017/18:901 (SD), 2017/18:916 (SD), 2017/18:922 (SD), 2017/18:927 (SD) och 2017/18:2531 (SD) i berörda delar. Regeringens förslag till anslagsfördelning och inriktning för anslagen avstyrks i de fall då de inte överensstämmer med förslagen i de nyssnämnda motionerna. Även övriga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 24 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: utgångspunkt är att det ska löna sig bättre att jobba och att statens kärnuppgifter som skola, vård och trygghet måste stärkas. Vårt budgetalternativ innehåller därför reformer för att öka jobbchanserna och satsningar för att återupprätta kunskapsskolan, halvera vårdköerna och stärka primärvården samt den största trygghetssatsningen . behöver också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens hög-konjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. Vår syn på den övergripande ekonomiska politiken i övrigt framgår av partimotion 2017/18:3681 (M). beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. har därmed ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken.