bet · H401UbU23 · 2017-06-14 00:00:00 — Stadiebenämningarna kommer bl.a. att underlätta kommunikationen med t.ex. föräldrarna om den stadieindelade timplanen. Som framgår ovan föreslår regeringen att timplanen för , i likhet med timplanerna i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, ska regleras på förordningsnivå. Regeringen gör vidare bedömningen att bör få i uppdrag att ta fram förslag till stadieindelade timplaner för de tre sistnämnda skolformerna. [2] Stadieindelningen för samtliga obligatoriska skolformer bör dock föras in i skollagen . Det innebär att i och grundsärskolan ska de nio årskurserna delas in i lågstadiet (årskurs 1–3), mellanstadiet (årskurs 4–6) och högstadiet (årskurs 7–9). Specialskolans tio årskurser ska delas in i lågstadiet (årskurs 1–4), mellanstadiet (årskurs 5–7) och högstadiet (årskurs 8–10), och sameskolans sex årskurser ska delas in i lågstadiet (årskurs 1–3) och mellanstadiet (årskurs 4–6). Detta bör anges i de bestämmelser i respektive skolformskapitel som reglerar årskurs, läsår och terminer (10 kap. 3 §, 11 kap. 4 §, 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 §). Ett enhetligt betygssystem bidrar till ökad likvärdighet I propositionen föreslås också att betyg i och sameskolan ska sättas i alla ämnen i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 6. Detsamma ska gälla i grundsärskolan om en elev eller en elevs vårdnadshavare begär att betyg ska sättas. Betyg i specialskolan ska sättas i alla ämnen i slutet av varje termin fr.o.m. årskurs 7. Som skäl för sitt förslag hänvisar regeringen bl.a. till att när det gäller språkval har det funnits en möjlighet för huvudmännen att avgöra när det utifrån lokala förhållanden har varit lämpligt att påbörja undervisningen. Det har varit vanligt att undervisningen påbörjats antingen i årskurs 6 eller i årskurs 7. Det har ansetts rimligt att betygssättningen i språkval påbörjats för samtliga elever, och därför infördes den nuvarande bestämmelsen som innebär att betygssättningen i språkval ska påbörjas i årskurs 7 i och i specialskolan (prop. 2009/10:219 s. 14). Det förslag till stadieindelad timplan för som presenteras i promemorian En stadieindelad timplan i och närliggande frågor (U2016/03475/S) innebär bl.a. att eleverna kommer att få undervisning i språkval senast i årskurs 6. Detta innebär att det avgörande argumentet för att betygssättning i språkval i ska påbörjas i årskurs 7 kommer att försvinna. Däremot gör de skäl som låg till grund för det ursprungliga beslutet att införa betyg i årskurs 6 sig gällande även för de ämnen som kan väljas inom språkval. Med anledning av detta och eftersom förslaget skapar ett enhetligt betygssystem finns det goda skäl för det förslag som lämnas i promemorian. Bland övriga förslag från regeringen märks att moderna språk ska anges som ett ämne i skollagen som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval i och specialskolan. Vidare föreslås att den minsta garanterade undervisningstiden i sameskolan ska utökas . I skollagen ska moderna språk anges som ett ämne som ska erbjudas varje elev inom ramen för språkval i sameskolan. Bestämmelserna i skollagen om anpassad studiegång i , specialskolan och sameskolan föreslås förtydligas så att det framgår att sådant särskilt stöd ska utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. Det har uppmärksammats att det i 12 kap. 5 § andra stycket gjorts en felaktig hänvisning till 3 kap. 12 c § tredje stycket, när hänvisningen egentligen ska vara till 3 kap. 12 c § andra stycket 2 (se prop. 2014/15:45 s. 65–66). Bestämmelsen bör korrigeras. I propositionen föreslås att den ändring som innefattar en korrigering av en felaktig hänvisning i lagtexten ska träda i kraft . Övriga lagändringar ska träda i kraft . För elever i som börjar årskurs 7 eller en högre årskurs ska den upphävda timplanen i bilaga 1 till skollagen fortfarande gälla. Regeringen anger som skäl för förslaget bl.a. att en rimlig avvägning mellan intresset av att tiden för att införa den nya timplanen blir rimlig och intresset av att den ska börja tillämpas är att lagändringarna träder i kraft . Det innebär att den stadieindelade timplanen kommer att börja tillämpas fr.o.m. /19. I kommittémotion 2016/17:3685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 föreslås att avslår förslaget i den del som avser bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i och upphävande av bilaga 1 i skollagen. Motionärerna anser att det fortfarande ska vara en fråga för att fatta beslut om timplanen i . Timplanen ska alltså inte som regeringen föreslår regleras på förordningsnivå. En lagreglering säkerställer enligt motionärerna bl.a. att alla förändringar av undervisningstiden i görs med ett brett stöd som är väl förankrat i partier. Utskottet kan konstatera att den nuvarande ordningen med en stadielös timplan innebär att huvudmännen relativt fritt kan fördela undervisningstimmarna mellan årskurserna. Denna frihet har resulterat i skillnader när det gäller hur undervisningen fördelas. Exempelvis kan möjligheten för en huvudman att välja om språkval ska erbjudas i årskurs 6 eller i årskurs 7 innebära att en elev vid ett skolbyte inte får möjligheten att läsa moderna språk inom ramen för språkval i årskurs 7 i den nya skolan, på grund av att eleven inte har påbörjat språkval i årskurs 6 vid sin tidigare skola. Detta har bl.a. betydelse i fråga om möjligheten att läsa ett modernt språk inom ramen för språkval på den nya skolan och därmed få meritpoäng inför valet av program till gymnasieskolan. Skolbyten kan också innebära att eleven inte får den undervisningstid som han eller hon är garanterad och därmed går miste om undervisning i delar av det centrala innehållet. finns det en risk för att eleven får läsa samma centrala innehåll två gånger. Huvudmännens möjlighet att relativt fritt kunna fördela undervisningstimmarna har även visat sig ge upphov till stora variationer i hur många undervisningstimmar eleverna får under en årskurs. Exempelvis framgår av rapporten timplaner – en förutsättning för en likvärdig skola? att eleverna i årskurs 8 under ett läsår fått matematikundervisning som varierar mellan 71 och (, 2012). Det har också framkommit att skolor har svårt att garantera undervisningstiden (Att fånga undervisningstiden med målen i fokus – Garanterad undervisningstid i ur ett huvudmanna- och skolperspektiv, 384, 2013). Utskottet välkomnar bl.a. därför förslaget om stadieindelad timplan, vars uttalade syfte är att öka likvärdigheten mellan skolor genom att reglera timfördelningen per stadium. Förslaget är som framgår av propositionen en naturlig fortsättning på tidigare genomförda reformer som gått mot en tydligare stadieindelning av och de övriga skolformerna. Exempelvis utgår behörighetskraven för bl.a. grund- och ämneslärare i från den nu föreslagna indelningen i stadier. Utskottet anser att förslaget dessutom för med sig flera positiva effekter. Bland annat underlättar det för elever att byta skola utan att behöva riskera att gå miste om undervisning i ämnen. En stadieindelad timplan underlättar vidare för huvudmännen att följa upp att eleverna får den minsta garanterade undervisningstiden och förbättrar därmed förutsättningarna för att eleverna ska nå kunskapskraven. I sammanhanget bör nämnas att även om de föreslagna stadiebenämningarna, låg- mellan- och högstadiet, utmönstrades ur skollagen för så har dessa inarbetade begrepp levt kvar och används för att t.ex. beskriva verksamheterna i de obligatoriska skolformerna och i kommunikationen mellan hem och skola. När det gäller yrkandet om lagförslaget i fråga om bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden anser utskottet i likhet med regeringen att en stadieindelad timplan i innebär en ökad, men nödvändig, styrning av huvudmännens fördelning av den minsta garanterade undervisningstiden. En ökad styrning kan enligt utskottet medföra att det uppstår behov att ändra timplanen vid fler tillfällen. En ordning där regeringen beslutar om en förordningsändring av timplan är lättare och snabbare i stället för att beslutar om en lagändring. Utskottet vill här påminna om att det inte bara är ändringar på lagnivå som omfattas av regeringsformens beredningskrav, utan detta krav omfattar även förordningsändringar. Att reglera timplanen på förordningsnivå ger dessutom ett mer enhetligt normsystem eftersom de övriga obligatoriska skolformernas timplaner återfinns som bilagor till skolförordningen. Till det ska läggas att när timplanen för senast var stadieindelad och fanns läroplan (Lgr 80) var den reglerad på förordningsnivå. Utskottet delar även i övrigt regeringens förslag och bedömningar i propositionen. Lagteknisk samordning med proposition 2016/17:156 Utskottet har i sitt betänkande 2016/17:UbU22 i sak ställt sig bakom de ändringar som föreslås i proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola. Av samordningsskäl överförs den författningstekniska behandlingen av punkt 2, som gäller lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800) och som innebär ändringar i 10 kap. 3 § skollagen, till det nu aktuella ärendet, betänkande 2016/17:UbU23. Denna lagändring föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att antar det överförda lagförslaget. Den ändring i 12 kap. 5 § som innefattar en korrigering av en felaktig hänvisning i lagtexten föreslås i propositionen träda i kraft . För att inte tiden mellan lagändringens kungörande och dess ikraftträdande inte ska bli för kort föreslår utskottet att ikraftträdandet av lagändringen senareläggs till . Med hänvisning till det som anförs ovan tillstyrker utskottet proposition 2016/17:143 med den ändringen att ändringen i skollagen träder i kraft i fråga om 12 kap. 5 § och tillstyrker även proposition 2016/17:156 punkt 2. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3685 (L, M, C, KD) yrkande 2. Utskottet övergår nu till att i de följande avsnitten behandla motioner som innehåller begäran om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att timplanen för matematik i ska delas upp årskursvis och att en stadieindelad timplan i ska införas. Jämför reservation 1 (SD). I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 25 föreslås att timplanen för matematik i ska delas upp årskursvis för att förtydliga vilka kunskapskrav eleverna ska ha uppnått i slutet av varje årskurs och för att upptäcka elever som riskerar att komma efter i undervisningen. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 36 begärs att en stadieindelad timplan i ska införas. När det gäller yrkandet om att timplanen för matematik i ska delas upp årskursvis anser utskottet att det förslaget innebär en alltför långtgående styrning av huvudmännens fördelning av den minsta garanterade undervisningstiden i matematik. Något bärande skäl till att endast timplanen för matematik ska delas upp årskursvis och inte timplanen för de övriga ämnena i har motionärerna dessutom inte presenterat. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion 2016/17:835 (SD) yrkande 25. I detta ärende behandlar utskottet proposition 2016/17:143 som innehåller förslag och bedömningar om att införa en stadieindelad timplan i . Som framgått ovan tillstyrker utskottet propositionen i alla väsentliga delar. Yrkandet om att införa en stadieindelad timplan får därmed anses tillgodosett, och utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3211 (KD) yrkande 36. Utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utökad undervisningstid i matematik och idrott och hälsa. Jämför särskilt yttrande 1 (M, C, L, KD) och 2 (SD). I kommittémotion 2016/17:3685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begärs att regeringen ska återkomma med ett förslag till timplan som innehåller utökad undervisningstid i matematik med i årskurs 7–9 och utökad undervisningstid i idrott och hälsa i . Motionärerna hänvisar bl.a. till tidigare tillkännagivanden till regeringen med likalydande innebörd som beslutat om. I motion 2016/17:3660 av m.fl. (SD) framförs liknande förslag. Utökad undervisningstid i matematik Undervisningstiden i matematik utökades i och motsvarande skolformer. Den totala undervisningstiden i ökade på motsvarande sätt . I propositionen (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199) hänvisade regeringen till undervisningstid i matematik (rapport 378, 2012), i vilken gjorde bedömningen att en utökning av undervisningstiden bör fördelas med i årskurs 1–3 för att eleverna ska få en fortsatt kunskapsutveckling i matematik. Utskottet har uttalat att frågan om att införa fler matematiklektioner i högstadiet bör prioriteras och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9, rskr. 2014/15:135). Utskottet föreslog vidare ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2015/16:UbU12, rskr. 2015/16:168). utökades den minsta totala undervisningstiden med i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan (prop. 2015/16:149, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256). Det framgick av propositionen att den utökade undervisningstiden skulle användas för ämnet matematik i . Enligt regeringens bedömning borde den utökade undervisningstiden användas för ämnet matematik även i specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Vidare gjorde regeringen bedömningen att utökningen av undervisningstiden borde förläggas till årskurs 4–6. I den promemoria från (U2016/03475/S) som ligger till grund för proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor föreslås att från elevens val i och specialskolan ska föras över till ämnet matematik i årskurs 7–9. Med hänsyn till de två senaste utökningarna av undervisningstiden görs bedömningen att en rimlig förstärkning uppgår . Av promemorian framgår också att bör förläggas till högstadiet i den stadieindelade timplanen för . Vidare framgår av promemorian att de två tidigare besluten om en utökning av undervisningstiden i matematik med totalt bör fördelas mellan lågstadiet () och mellanstadiet (). I den aktuella propositionen behandlas dock endast den del av promemorians förslag som innefattar förslag till ändringar i skollagen. Enligt uppgift från pågår det emellertid inom ett arbete med ändringar i skolförordningen (2011:185) som bl.a. avser utökad undervisningstid i matematik i , grundsärskolan och specialskolan i enlighet med vad som föreslås i promemorian En stadieindelad timplan i och andra närliggande frågor. Förordningsändringarna i fråga om utökad undervisningstid i matematik planeras – under förutsättning att beslutar i enlighet med regeringens förslag i propositionen En stadieindelad timplan och andra närliggande frågor – att beslutas och träda i kraft . Utökad undervisningstid i idrott I läroplanerna för , grundsärskolan, sameskolan och specialskolan anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Dessutom ska skolorna anordna lärarledd friluftsverksamhet i den omfattning som rektorn bestämmer (5 kap. 6 § skolförordningen [2011:185]). ordnade utskottet en öppen utfrågning om idrott och fysisk aktivitet i skolan – ett sätt att stärka inlärning och hälsa (dnr 2204-2014/15). Till utfrågningen inbjöds myndigheter, forskare och idrottslärare för att ge sin syn på frågan. I en rapport från redovisas programmet och en utskrift av den stenografiska uppteckningen som gjordes vid utfrågningen (2014/15:RFR11). Regeringen gav uppdrag till Gymnastik- och (, ), att genomföra en fördjupad analys av idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet (S2015/08201/FS, delvis). Analysen ska i första hand inriktas på den grupp barn och ungdomar som inte alls eller i begränsad utsträckning är aktiva inom idrottsrörelsen och orsakerna till detta. I uppdraget ingår även att analysera arbete med daglig fysisk aktivitet och undervisning i ämnet idrott och hälsa. ska peka på goda exempel samt belysa metoder och arbetssätt inom idrottsrörelsen och som leder till att fler barn och ungdomar idrottar eller annars är fysiskt aktiva. Av CIF:s rapport stöd till idrotten – uppföljning 2016 som presenterades framgår bl.a. att av pojkarna och av flickorna som deltog i studien når rekommendationen om daglig fysisk aktivitet. Eleverna som deltog i studien gick i årskurs 5 och 8 och andra året i gymnasieskolan. För att få positiva hälsoeffekter bör unga ägna minst åt pulshöjande motion och träning, enligt Svenska rekommendationer. I det ingår allt från att cykla till skolan, lek på raster till tävlingsidrott . Regeringen beslutade om ett uppdrag till (U2016/04956/S) att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever, såväl flickor som pojkar, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilka åtgärder som behövs för att alla elever ska erbjudas mer rörelse under skoldagen och komma med förslag som syftar till detta. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om utökad undervisningstid i idrott och hälsa i (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). aviserade statsråden , Hellmark och i ett gemensamt pressmeddelande, inom ramen för initiativet Samling för daglig rörelse, att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska utökas i . Av pressmeddelandet framgår bl.a. att en analys ska göras av i vilka årskurser en utökning ger störst effekt och att om timmarna skulle koncentreras till exempelvis högstadiet skulle det innebära ungefär en extra idrottslektion . I den aktuella propositionen En stadieindelad timplan i och närliggande frågor föreslår regeringen att timplanen för , i likhet med vad som redan gäller för motsvarande skolformer, i fortsättningen ska regleras i en bilaga till skolförordningen. Eftersom utökad undervisningstid i idrott måste regleras i timplanen får regeringens förslag enligt uppgift från till följd att den aviserade utökningen av undervisningstiden i idrott ska regleras i timplanen i en bilaga till skolförordningen. Frågan om finansieringen kommer enligt att behandlas i budgetpropositionen . När det gäller yrkandena om att regeringen ska återkomma med ett förslag till timplan som innehåller utökad undervisningstid i matematik med i årskurs 7–9 vill utskottet anföra följande. Svenska elevers kunskaper i matematik har kontinuerligt försämrats . Detta framgår både av nationella kunskapsresultat och av flera internationella utvärderingar, även om ett trendbrott möjligen kan skönjas i resultaten från den senaste PISA-undersökningen (2015) som redovisades . Utskottet anser därför att en utökning av undervisningstiden i matematik är välkommen för att öka grundskoleelevernas kunskaper i matematik. Utskottet har understrukit vikten av mer undervisningstid och att regeringen bör återkomma med förslag som syftar till detta. En riksdagsmajoritet har tidigare (bet. 2014/15:UbU9, rskr. 2014/15:135) och (bet. 2015/16:UbU12, rskr. 2015/16:168), ställt sig bakom motioner som innehållit motsvarande tillkännagivanden om en utökning av undervisningstiden i matematik som är aktuella här. Utskottet kan konstatera att regeringen nu har påbörjat ett arbete i linje med vilja som innebär en utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9. Förordningsändringarna i fråga om utökad undervisningstid i matematik kommer enligt regeringen att beslutas och träda i kraft . När det gäller yrkandena om utökad undervisningstid i idrott och hälsa i kan utskottet konstatera att regeringen meddelat att undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa ska utökas i . Enligt regeringen ska bl.a. en analys göras av i vilka årskurser en utökning ger störst effekt. Frågan om finansieringen kommer enligt att behandlas i budgetpropositionen . Utskottet vill i sammanhanget framhålla att skolidrotten ska utformas så att den stärker alla elevers lust att röra på sig och bidrar till elevernas hälsa och inlärningsförmåga. Inom forskningen råder samsyn om vikten av att barn och ungdomar ges goda möjligheter till fysisk aktivitet. Det är bra för välbefinnandet, för folkhälsan och för skolresultaten. Ändå är det väl belagt att barn och unga rör på sig alldeles för lite och är stillasittande en alldeles för stor del av dagen. Utskottet har av dessa anledningar uppmanat regeringen att utöka undervisningstiden i idrott och hälsa och har tidigare lyft fram frågan om hur skolan kan arbeta för att öka den fysiska aktiviteten bland elever. Utskottet välkomnar därför regeringens aviserade utökning av undervisningstiden i idrott och hälsa i , vilket är vad motionärerna efterfrågat och i linje med ett tidigare ställningstagande som riksdagsmajoriteten gjort i frågan (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att yrkandena om utökad undervisningstid i matematik respektive idrott och hälsa för tillfället får anses tillgodosedda genom det arbete som pågår med att bereda de utökningar av undervisningstiden som regeringen har aviserat. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:3660 (SD) och 2016/17:3685 (L, M, C, KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att låta utreda att införa modersmålsundervisning som ett eget ämne i timplan. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2016/17:3669 av m.fl. (V) begärs att regeringen ska ges i uppdrag att utreda hur modersmålsundervisningen kan regleras som ett eget ämne i timplanen med ett visst antal timmar. Motionärerna hänvisar bl.a. till att ämnet stöder eleverna i deras kunskapsutveckling och det därför är av högsta vikt att fortsätta att stärka modersmålsundervisningen. Bakgrund och gällande rätt En elev i någon av de obligatoriska skolformerna, dvs. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning om detta språk är det dagliga umgängesspråket i hemmet och eleven har grundläggande kunskaper i språket. Detta gäller dock inte för en elev som tillhör någon av de nationella minoriteterna. En sådan elev ska erbjudas modersmålsundervisning i elevens nationella minoritetsspråk (se bl.a. 10 kap. 7 § skollagen). Enligt 7 § språklagen (2009:600) är de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska. I skolförordningen (2011:185) finns bestämmelser om modersmålsundervisning (5 kap. 7–13 §§). Inledningsvis sägs att det finns grundläggande bestämmelser om huvudmannens skyldighet att erbjuda modersmålsundervisning i skollagen (2010:800). Huvudmannen är också skyldig att erbjuda elever som är adoptivbarn och har ett annat modersmål än svenska modersmålsundervisning, även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Det är rektorn som beslutar om en elevs modersmålsundervisning. som språkval i och specialskolan inom ramen för skolans val, eller utanför den garanterade undervisningstiden. Modersmålsundervisning får inte omfatta mer än ett språk för en elev. En huvudman är skyldig att anordna modersmålsundervisning i ett språk endast om minst fem elever som ska erbjudas modersmålsundervisning i språket önskar sådan undervisning (gäller dock inte nationella minoritetsspråk) och det finns en lämplig lärare. Om en elev ges modersmålsundervisning utanför den garanterade undervisningstiden är huvudmannen skyldig att erbjuda eleven sådan undervisning sammanlagt högst sju läsår under elevens skoltid (gäller dock inte nationella minoritetsspråk eller ett nordiskt språk).