bet · H401MJU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om ytterligare steg för att reformera strandskyddslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 13 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Allemansrätten och ockupation av privat mark Motioner som bereds förenklat 1.Naturreservat, punkt 2 (M) 2.Marina skyddade områden, punkt 3 (M) 3.Marina skyddade områden, punkt 3 (SD) 4.Marina skyddade områden, punkt 3 (C) 5.Marina skyddade områden, punkt 3 (V) 6.Reformering av strandskyddet, punkt 5 (S, MP, V) 7.Strandskydd och hästnäringen, punkt 6 (C) 8.Begränsning av det generella strandskyddet, punkt 7 (M) 9.Begränsning av det generella strandskyddet, punkt 7 (KD) 10.Underrättelse om beslut i strandskyddsärenden, punkt 8 (KD) 11.Överprövning av kommunala bygglov inom fastställda LIS-områden, punkt 9 (SD, C) 12.Allemansrätten och ockupation av privat mark, punkt 11 (M, SD, C) 13.Terrängkörningslagen, punkt 12 (SD) 1.Reformering av strandskyddet, punkt 5 (KD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 13 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 13 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:429 av Boriana (M), 2016/17:2614 av (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3312 av och (MP, C). 2016/17:1587 av (M) yrkande 3 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 12 och 13. Reservation 1 (M) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 33, 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) 2016/17:2855 av Skånberg (KD). ställer sig bakom det som utskottet anför om reformering av strandskyddet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkandena 13, 15 och 17, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 12 i denna del, 2016/17:2863 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 6, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 10 i denna del, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 17, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 34 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 10 i denna del och 2016/17:674 av (M), 2016/17:714 av (M), 2016/17:794 av (M), 2016/17:806 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1026 av (M), 2016/17:1552 av (M) yrkande 3, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:1885 av (M), 2016/17:1909 av (M) yrkande 1, 2016/17:1925 av och (båda M) yrkande 1, 2016/17:2097 av (M), 2016/17:2609 av och (båda C), 2016/17:2641 av (M), 2016/17:2730 av (M), 2016/17:3012 av m.fl. (M), 2016/17:3284 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 26. Reservation 6 (S, MP, V) 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 7. Reservation 7 (C) Begränsning av det generella strandskyddet 2016/17:1909 av (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1925 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:1968 av m.fl. (M), 2016/17:2238 av (M), 2016/17:3284 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 10 i denna del. Reservation 8 (M) Reservation 9 (KD) Underrättelse om beslut i strandskyddsärenden 2016/17:3059 av (C) och 2016/17:3284 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 10 (KD) Överprövning av kommunala bygglov inom fastställda LIS-områden 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 16, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 12 i denna del och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 10 i denna del. Reservation 11 (SD, C) 2016/17:1915 av (M) yrkandena 1 och 2. Allemansrätten och ockupation av privat mark 2016/17:1847 av (M) i denna del och 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 1. Reservation 12 (M, SD, C) 2016/17:2206 av m.fl. (SD) yrkande 6. Reservation 13 (SD) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C), (M), (S), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet 77 motionsförslag om naturvård och områdesskydd från den allmänna motionstiden /17. Motionerna tar bl.a. upp frågor om nationalparker, naturreservat, naturvårdsprojekt, skyddade områden, strandskydd, vandringsleder, allemansrätten och terrängkörning. uppvaktade företrädare för utskottet och informerade om sin verksamhet. Utskottet föreslår ett tillkännagivande med anledning av motionsförslagen. Regeringen uppmanas att ta ytterligare steg för att reformera strandskyddslagstiftningen, vilket bör åstadkommas genom att man decentraliserar strandskyddet och därmed ökar det kommunala inflytandet. Vidare bör regeringen verka för att möjliggöra fler undantag från strandskyddet för att bl.a. öka bostadsbyggandet där behoven är särskilt stora. Regeringen bör också arbeta för att i större utsträckning göra det möjligt att peka ut geografiska områden som s.k. LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete och gällande regelverk. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. Betänkandet innehåller 13 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, KD) och fyra särskilda yttranden (SD, L, KD). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om bildandet av nationalparker, om utredning av hur kan bli ett sammanhängande område med särskilt skydd samt om möjligheten för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet. I motion 2016/17:2614 av (MP) yrkande 1 anförs att bör bli en marin nationalpark. I samma motion yrkande 2 framhålls att det åtminstone bör utredas hur kan bli ett sammanhängande område med särskilt högt skydd. Enligt motion 2016/17:429 av Boriana (M) bör möjligheten för nationalparker att bedriva kommersiell verksamhet ses över. Enligt motion 2016/17:3312 av och (MP, C) bör påbörja arbetet med att inrätta den tilltänkta . behandling och kompletterande uppgifter Enligt 7 kap. 2 § får regeringen, efter medgivande, förklara ett mark- eller vattenområde som ägs av staten som nationalpark i syfte att bevara ett större sammanhängande område av en viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd eller i väsentligt oförändrat skick. Som miljö- och jordbruksutskottet påminde om redan i sitt betänkande 2014/15:MJU12 tog fram en nationalparksplan 2008 (Nationalparksplan för – Genomförande 2009–2013, rapport 5839, ). Planen är en samlad redovisning av områden som enligt gällande kriterier är lämpade att ingå i landets nät av nationalparker. Planen är avsedd som ett långsiktigt handlingsprogram och underlag för verkets arbete med nya och utvidgade parker. I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2015/16:MJU6 noterade utskottet att det, eftersom planen tidsmässigt löpt ut och det fanns ett behov av att göra en ny prioritering av vilka områden från nationalparksplanen som var möjliga att arbeta med , hade gjorts en översyn av planen. I Nationalparksplan för – Genomförande 2015–2020 (rapport 6677, ) anfördes att det inte var aktuellt att arbeta om själva nationalparksplanen för . Det urval av områden som hade gjorts i planen var fortfarande de mest relevanta och möjliga områdena i landet för nya nationalparker. Det framhölls också att de områden som inte kan prioriteras kvarstår som intressanta områden att senare påbörja ett arbete med. Utgångspunkten är att alla områden i nationalparksplanen bidrar till det nationella och internationella bevarandearbetet. Vissa områden är dock särskilt viktiga att prioritera –2020 på grund av den befintliga skyddsnivån och internationella åtaganden om skydd av vissa naturtyper. framhöll att en viktig utgångspunkt för genomförandet av föreslagna nationalparker är att ge hög prioritet åt områden vars värden är eller kan bli hotade. Det anfördes vidare att det också är viktigt att det finns ett både regionalt och lokalt intresse för en nationalparksbildning och att detta är förankrat i ett inledande samråd eller i en förstudie. Områden som inte är med bland de prioriterade områdena –2020 kvarstår i den långsiktiga nationalparksplanen som aktuella områden för ett senare tillfälle eller vid en omprioritering. Ett etappmål till 2020 är att inleda arbetet för tre nya områden och en utvidgning och att fullfölja de pågående nationalparksprojekten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att se över föreskrifterna för nationalparkerna. Huvudsyftet med översynen var att undanröja onödiga hinder för friluftsliv och möjliggöra naturturism i nationalparkerna, utan att syftet med inrättandet av äventyras. Främst har förbud mot kommersiell verksamhet setts över, men verket har även sett över om det finns andra hinder mot friluftsliv i de gällande föreskrifterna som inte är nödvändiga, exempelvis när det gäller eldning, tältning och ridning. För att göra det möjligt med kommersiell naturturism i nationalparkerna har den generella tillståndsplikten för kommersiell verksamhet tagits bort. De nya eller ändrade föreskrifterna trädde i kraft . Det generella kravet på tillstånd för kommersiell verksamhet har alltså luckrats upp, men kravet på tillstånd består fortfarande i vissa avseenden. Som ett av flera exempel kan nämnas att det utan tillstånd från är förbjudet att inom nationalpark genomföra organiserade turer eller andra organiserade aktiviteter fler än eller med fler än 35 deltagare, att genomföra idrottstävlingar eller idrottsarrangemang och att framföra hundspann med fler än fyra hundar (NFS 2014:12). När det gäller den planerade har meddelat att verket har avsatt resurser för att arbeta med ärendet om att inrätta den. Den nationalparksplan som utarbetade gäller fortfarande. I den rapport som presenterade (Nationalparksplan för – Genomförande 2015–2020, rapport 6677) anförs att det inte är aktuellt att arbeta om själva nationalparksplanen och att det urval av områden som gjordes i planen därför är de mest relevanta och möjliga områdena i landet för nya nationalparker. Utskottet delar den uppfattningen och föreslår därför att motion 2016/17:2614 (MP) yrkande 1 avstyrks. Utskottet föreslår vidare att samma motion yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om möjligheterna att bedriva kommersiell verksamhet i nationalparker kan utskottet konstatera att det tidigare fanns ett generellt krav på tillstånd från för att få bedriva sådan verksamhet. Av det som anförts ovan framgår att tillståndskravet nu har luckrats upp och att det därför endast krävs tillstånd för vissa mer omfattande eller regelbundet återkommande kommersiella aktiviteter. Eftersom det nya regelverket kommer att öka möjligheterna till naturturism föreslår utskottet att motion 2016/17:429 (M) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller den tilltänkta välkomnar utskottet beskedet att kommer att påbörja arbetet med att inrätta den aktuella . Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2016/17:3312 (MP, C) lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändrade regler för inrättande och upphävande av kommunala naturreservat. avslår också en motion om långsam handläggning av ärenden om byggnadsminnesförklaringar och bildande av naturreservat. Jämför reservation 1 (M). I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 12 efterfrågas ändrade regler för kommunala naturreservat så att kommunerna kan besluta om nya kommunala naturreservat utan föregående godkännande av regeringen eller den myndighet som regeringen utser. I samma motion yrkande 13 anförs att det ska bli enklare för en kommun att upphäva tidigare införda kommunala naturreservat. I motion 2016/17:1587 av (M) yrkande 3 poängteras att Justitiekanslerns kritik mot långsam handläggning av ärenden om byggnadsminnesförklaringar och bildande av naturreservat måste leda till efterlevnad. behandling och kompletterande uppgifter När det gäller frågan om att inrätta naturreservat framgår det av 7 kap. 4 § att en länsstyrelse eller en kommun får förklara ett mark- eller vattenområde som naturreservat i syfte att – bevara biologisk mångfald – vårda och bevara värdefulla naturmiljöer – tillgodose behov av områden för friluftslivet – skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer – skydda, återställa eller nyskapa livsmiljöer för skyddsvärda arter. Innan kommunen fattar ett beslut om att inrätta ett naturreservat måste kommunen samråda med (25 § förordningen [1998:1252] om områdesskydd enligt m.m.). Enligt 7 kap. 5 § första stycket ska också skälen för beslutet om att bilda ett naturreservat anges. Om det finns synnerliga skäl får kommunen helt eller delvis upphäva ett beslut om att inrätta ett naturreservat som den har fattat (7 kap. 7 § första stycket ). Det kan enligt motiven röra sig om synnerliga skäl om en väsentlig ändring skett av området eller om detaljplan eller områdesbestämmelser väsentligt ändrat förutsättningarna för områdesskyddet (prop. 1997/98:45 del II s. 75). Ett kommunalt beslut om att bilda, ändra eller upphäva ett naturreservat kan enligt 19 kap. 1 § andra stycket överklagas till . I varje beslut om naturreservat ska det finnas tydlig information om hur och till vilken instans det får överklagas. I betänkande 2015/16:MJU6 anförde miljö- och jordbruksutskottet att det genom lagar och förordningar säkerställs att kommuner samråder med innan ett beslut om att inrätta ett naturreservat fattas, att skälen för beslutet anges och att beslutet kan överklagas. När det gäller frågan om efterlevnad av Justitiekanslerns kritik har Justitiekanslern, vid sin granskning av länsstyrelsernas ärendeförteckningar (Justitiekanslerns beslut , dnr 201-16-14), funnit att två av länsstyrelsernas många ärendegrupper generellt sett innehåller betydligt fler och äldre ärenden i balans än alla övriga grupper. Ärenden om bildande av naturreservat och om byggnadsminnesförklaringar är till sin karaktär sådana att utredningarna i ärendena måste ta . Därför måste längre handläggningstider accepteras inom dessa grupper än i andra mindre komplexa typer av förvaltningsärenden. Åtskilliga förklaringar till Justitiekanslern om varför enskilda äldre reservats- och byggnadsminnes-ärenden inte avgjorts synes bygga på en tanke att det inte går att avgöra ärendena . En jämförelse mellan länsstyrelserna visar dock att antalet öppna, mer än ärenden om byggnadsminnen och naturreservatsbildningar kan skilja sig åt mycket mellan olika län. Vissa län har endast några enstaka öppna ärenden om byggnadsminnesförklaringar medan andra har flera tiotal sådana ärenden. Vissa län har långt över 50 öppna ärenden om naturreservatsbildningar medan andra har något enstaka ärende. Sådana iakttagelser tyder enligt Justitiekanslerns mening på att ärenden inom dessa grupper inte nödvändigtvis behöver bli så många och så gamla som på vissa länsstyrelser. Länets karaktär kan knappast vara den enda förklaringen till sådana skillnader. Justitiekanslern föreslår att länsstyrelserna gemensamt analyserar vilka faktorer som skapar dessa stora skillnader. I länsstyrelsernas förklaringar till ärenden om naturreservatsbildningar och byggnadsminnes-förklaringar återfinns emellanåt kommentarer om att den utdragna handläggningstiden inte påverkar enskilda intressen. Justitiekanslern anser att detta är ett felaktigt eller åtminstone alltför formellt synsätt. Den fastighetsägare som lever med kännedom om att det allmänna utreder frågan om att inskränka fastighetsägarens rätt att förfoga över sin egendom måste anses ha ett väsentligt intresse av att frågan avgörs. Justitiekanslern har i sitt beslut ålagt flera av länsstyrelserna att, i samband med att de lämnar in ärendeförteckningar till Justitiekanslern, lämna en särskild redogörelse för det fortsatta arbetet med de äldsta ärendena och för arbetet med att korta handläggningstiderna för de aktuella ärendetyperna. Som utskottet anförde i sitt betänkande 2015/16:MJU6 finns det lagar och förordningar som uppställer krav på att kommuner samråder med innan de fattar beslut om att inrätta ett naturreservat. Samma reglering innebär också att kommuner måste ange skälen för beslutet och hur det kan överklagas. Vidare finns det lagstöd för att kommuner, om det finns synnerliga skäl, kan upphäva ett beslut om att inrätta ett naturreservat. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2016/17:3378 (M) yrkandena 12 och 13 avslås. Utskottet finner ingen anledning att betvivla att de berörda länsstyrelserna tar till sig Justitiekanslerns synpunkter och att de återkopplar till Justitiekanslern på det sätt som begärts. Utskottet föreslår därför att motion 2016/17:1587 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att öka arealerna av skyddade områden och om en långsiktig strategi och målsättning för att utöka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer samt om att upprätta en plan för att nå de fastslagna målen för skydd av områden. Jämför reservationerna 2 (M), 3 (SD), 4 (C) och 5 (V). Partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 33 behandlar frågan om att utöka skyddet av reservat. För att nå de internationellt satta målen för biologisk mångfald vill motionärerna att av land- och sötvattensområden samt av områden ska vara skyddade eller bevarade på olika sätt. På liknande sätt anförs i kommittémotion 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 11 att arealerna av skyddade områden ska ökas. I partimotion 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 12 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på en långsiktig strategi och målsättning om att öka skyddet av betydelsefulla havsmiljöer till . Enligt kommittémotion 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 6 bör skyddet i särskilt påverkade miljöer och naturskyddsområden stärkas. Enligt yrkande 7 i samma motion bör det upprättas en plan för att nå de fastslagna målen för skydd av områden. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen har fastställt ett etappmål om skydd av landområden, sötvattensområden och områden som bl.a. innebär att av land- och sötvattensområden samt av områden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för biologisk mångfald. Detta ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. När det gäller skydd av områden anför regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att detta är centralt för att säkerställa och bevara den biologiska mångfalden i kust- och havsområden. Regeringen bedömer att takten i arbetet med att inrätta skydd av områden behöver öka för att det ska vara möjligt att nå etappmålet om 10 procents skydd av områden till . Regeringen förstärker därför anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö med 2017. biföll fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 i enlighet med det förslag som lämnats (bet. 2016/17:MJU1, rskr. 2016/17:116). I budgetpropositionen anförs vidare att regeringen gav Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram en handlingsplan för marint områdesskydd. Handlingsplanen redovisades och kommer att vara ett viktigt underlag för myndigheternas arbete med att nå etappmålet om 10 procents skydd av områden till . I Handlingsplan för marint områdesskydd – Myllrande mångfald och unika naturvärden i ett ekologiskt nätverk under ytan anför Havs- och vattenmyndigheten att man ser stora möjligheter att nå etappmålet som rör arealen marint områdesskydd om länsstyrelsernas planerade arbete genomförs. Myndigheten ser dock att det återstår stora utmaningar för att åstadkomma ett ekologiskt representativt, sammanhängande och funktionellt nätverk. I handlingsplanen ges därför förslag på åtgärder i frågor om arbetet med att stärka representativiteten och funktionaliteten. I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:506) anförde miljöminister att arbetet med få på plats ett representativt, sammanhängande, väl förvaltat och funktionellt nätverk av skyddade områden som täcker av havsområden senast till 2020 är högt prioriterat för regeringen. För att skydda ekosystem och marin biodiversitet räcker det inte med att endast mäta ytan av de skyddade områdena. Av högsta vikt är också att de skyddade områden som ingår i nätverket är representativa, dvs. täcker alla naturtyper och miljöer samt arter i ett sammanhängande nätverk. Detta nätverk behöver även vara väl integrerat i den övergripande förvaltningen inklusive havsplaneringen. Ett stort steg i arbetet med marint områdesskydd togs när regeringen beslutade att föreslå för att fyra nya områden till skydd för tumlare ska ingå i det europeiska 2000. Genom regeringens beslut skyddas områdena, och uppnår därmed arealmålet om 10 procents marint skydd. Däremot behöver enligt miljöministern fortfarande åtgärder vidtas för att det områdesskyddet ska bli representativt och funktionellt. Enligt uppgift från Miljö- och har ännu inte tagit ställning till det förslag som regeringen beslutade att lämna till kommissionen. Enligt departementet återstår ett betydande arbete innan etappmålet kan anses uppnått eftersom målets kvalitativa krav, bl.a. på att områdena ska vara ekologiskt representativa, sammanhängande och funktionella, inte är uppfyllt. Som framgår av redovisningen ovan har uppnått arealmålet om 10 procents marint skydd. Därutöver pågår arbete för att kunna uppnå etappmålet, inte enbart i kvantitativt utan även i kvalitativt hänseende. För att detta angelägna arbete ska kunna fortsätta kan utskottet konstatera att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö har förstärkts genom det beslut som fattade om fördelningen av anslagen inom utgiftsområde 20 . Mot den bakgrunden anser utskottet att motionerna 2016/17:824 (C) yrkande 33, 2016/17:2248 (SD) yrkande 11, 2016/17:1989 (V) yrkande 12 och 2016/17:3166 (M) yrkande 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller den handlingsplan för marint områdesskydd som efterfrågas i en av motionerna konstaterar utskottet att Havs- och vattenmyndigheten har upprättat en sådan. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3166 (M) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. I motion 2016/17:2855 av Skånberg (KD) anförs att man bör återställa det skånska kulturlandskapet och bevara de skånska pilevallarna. Pilevall definieras i bilaga 1 till förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. som hamlade pilar i en rad som består av antingen a) minst fem träd med ett inbördes avstånd av högst i en i övrigt öppen jordbruksmark eller invid en väg där marken mellan pilträden är plan eller upphöjd till en vall eller b) minst tre träd, om är väl utbildad, mer än och . Åtgärder i pilevallar kan beröras av Statens jordbruksverks föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket som anger att anläggningar av träd eller buskar, gränsvallar, renar mellan åkerskiften och hägnadsrester som har kulturhistoriskt värde, eller stort värde för bevarandet av odlingslandskapets flora och fauna, inte får skadas (6 § SJVFS 1999:119). Enligt uppgift från finns inte pilevallar med bland de miljöinvesteringar som är specificerade i landsbygdsprogrammet –2020.