bet · H401NU19 · 2017-04-12 00:00:00 — Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändring i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el. Förslaget innebär bl.a. att ska kunna utfärda ursprungsgarantier som är anpassade för överföring mellan medlemsstater i EU. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår vidare att avslår motioner från den allmänna motionstiden /17 som rör elmarknaden. I flera fall hänvisar utskottet till att de frågor som tas upp i motionerna omfattas av förslag som är under beredning. I betänkandet finns 6 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2016/17:124 Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el. 37 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el 1.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (M) 2.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (SD) 3.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (C) 4.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (V) 5.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (L) 6.Elmarknadsfrågor, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el. Därmed bifaller proposition 2016/17:124. 2016/17:155 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:509 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:557 av och (båda M), 2016/17:649 av (L), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 och 25, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1434 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34 och 38, 2016/17:1960 av (C), 2016/17:1973 av (C), 2016/17:1980 av (C), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 4, 12, 16, 18 och 19, 2016/17:3072 av och (båda C), 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2016/17:3376 av (L) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (L) Reservation 6 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (KD), (S), (S), (S), (MP), (L), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:124 Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el. Inga motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas även 37 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 som rör olika elmarknadsfrågor. En ursprungsgaranti ska visa varifrån den producerade elen kommer och vilket energislag som har använts vid produktionen. Det är producenten av el som får garantin efter att ha gjort en ansökan till tillsynsmyndigheten, som är (). Systemet med ursprungsgarantier har tillkommit för att genomföra flera EU-direktiv. Syftet enligt direktiven har varit att garantera ursprunget till förnybar el och högeffektiv kraftvärmeel. I kan dock alla elproducenter numera få ursprungsgarantier oavsett vilket energislag som används vid produktionen. har kommit in till med en begäran (dnr M2015/04262/Ee) om att lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el och förordningen (2010:853) om ursprungsgarantier för el ska ändras, så att det går att utfärda ursprungsgarantier som är anpassade för att överföras mellan medlemsstater i EU. har också framfört att det i lagen behöver införas en bestämmelse om rättelser av uppgifter i registret för ursprungsgarantier. Miljö- och har i departementspromemorian Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el föreslagit ändringar i lagen om ursprungsgarantier för el bl.a. för att ska kunna utfärda ursprungsgarantier som är anpassade för överföring mellan medlemsstater i EU. Regeringen beslutade att begära in Lagrådets yttrande över det lagförslaget. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el föreslås ändringar för att ska kunna utfärda ursprungsgarantier som är anpassade för överföring mellan medlemsstater i EU. Förslagen avser bemyndiganden till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter. Vidare föreslås ändringar som motiveras av att har tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för ursprungsgarantier från . Det föreslås också att det ska införas en möjlighet till rättelser i det elektroniska registret över ursprungsgarantier. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Fortsatt gränsöverskridande handel med ursprungsgarantier för el Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till ändring i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el. I propositionen föreslår regeringen ändringar i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el för att ska kunna utfärda ursprungsgarantier som är anpassade för överföring mellan medlemsstater i EU. Förslagen avser bemyndiganden till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att utfärda föreskrifter. Vidare föreslås ändringar som motiveras av att () har tagit över uppgiften som kontoföringsmyndighet för ursprungsgarantier från (). Det föreslås också att det ska införas en möjlighet till rättelser i det elektroniska registret över ursprungsgarantier. Mot bakgrund av dels att ursprungsgarantier ska gå att överföra mellan olika medlemsstater i EU, dels att de ska följa en viss standard och uppdateras med ett visst intervall, dels att är kontoförande myndighet anför regeringen i propositionen att ett utvidgat bemyndigande för bör införas i lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el. Det nya bemyndigandet bör lämpligen formuleras så att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får utfärda ytterligare föreskrifter om ursprungsgarantier. Ett sådant utvidgat bemyndigande innebär att systemet med ursprungsgarantier för el kan utvecklas fortlöpande, exempelvis när de direktiven som innehåller krav på ursprungsgarantier omarbetas. I propositionen föreslås vidare att en uppgift i det elektroniska registret över ursprungsgarantier ska rättas om den är uppenbart oriktig till följd av någons skrivfel, räknefel eller liknande förbiseende eller till följd av något tekniskt fel. Den som är antecknad som innehavare i registret ska ges tillfälle att yttra sig innan uppgiften rättas, om det inte är uppenbart att det inte behövs. Ett beslut om rättelse ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Förutom redaktionella ändringar föreslås även att regeringen ska få utfärda föreskrifter om avgifter för hantering av ursprungsgarantier enligt lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el och enligt föreskrifter som utfärdats med stöd av samma lag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens förslag syftar bl.a. till att skapa förutsättningar för utfärdande av ursprungsgarantier för el som är anpassade för att överföras mellan medlemsstater i EU. Utskottet har inget att invända mot förslaget och anser att av de skäl som anförs i propositionen bör anta regeringens lagförslag. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om olika elmarknadsfrågor. Utskottet hänvisar i flera fall till förslag som är under beredning och till pågående arbete på området. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). I motionerna 2016/17:3188 yrkande 2 och 2016/17:3189 yrkande 2 av m.fl. (M) framhålls att för att klara högt ställda mål inom både välfärd och miljö är det viktigt att värna jobben och företagen. Motionärerna vill därför tillsätta en utredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv och att föreslå åtgärder för att hålla konkurrenskraftigt. Utredningen bör se över svensk konkurrenskraft i förhållande till länder som konkurrerar med svensk industri såsom , och om elpriser, PFE-program, kostnader för elnät, återbetalning på utsläppshandel m.m. I den sistnämnda motionen skriver motionärerna också att hushåll och företag ska kunna räkna med en trygg tillgång till el och annan energi. För att uppfylla det behöver ett elsystem som klarar av att leverera alla nödvändiga tjänster. Det handlar om att möta såväl energibehov som effektbehov och elkvalitet. För att uppfylla de övergripande målen för energipolitiken behöver ett elsystem som levererar och fungerar i alla nödvändiga delar. Motionärerna menar att ett rimligt steg är att utreda hur systemtjänster kan se ut och säkras i en framtida svensk och regional elmarknad (yrkande 4). I motion 2016/17:509 av m.fl. (M) ges inledningsvis en utförlig beskrivning av bakgrunden till elområdenas tillkomst och av elområdenas funktion. Motionärerna konstaterar därefter att elkonsumenterna i (främst i elområde 4) tvingas betala mer för elen sedan elområdesindelningen. Under av tiden råder ingen prisskillnad mellan elområdena, men under vissa timmar kan skillnaderna vara stora. Motionärerna påpekar att nedläggningen av skapade ett elunderskott i . Frånvaron av investeringar i överföringskapacitet och ny elproduktion i området har gjort att underskottet består än . Motionärerna anser att nödvändiga följdbeslut för att lösa de åtföljande problemen aldrig togs. Människorna i har inte valt att skulle avvecklas. Enligt motionärerna är irritationen därför mycket stor över att de boende i sydligaste tvingas betala högre elpriser och således straffas för beslut man aldrig ville ha (yrkande 1). Enligt var det nödvändigt att agera gentemot för att undvika skadeståndskrav och en s.k. marknadsdelning – indelning i elområden – var den enda möjliga lösningen. Andra hävdar att det hade varit möjligt att agera annorlunda. Motionärerna listar sedan ett antal alternativa lösningar på de problem de uppfattar med den nuvarande elområdesindelningen. De vill att genom ett tillkännagivande ska redovisa dessa alternativa lösningar till regeringen (yrkande 2). Det är enligt motionen också viktigt att utbyggnaden av överföringskapacitet inom fortsätter. Den har kunnat öka tack vare de kraftigt ökade investeringsbemyndiganden som har beviljat med alliansregeringen. Det är enligt motionen viktigt att det fortsätter och att regeringen inte får sänka ambitionerna till den nivå som gällde (yrkande 3). Motionärerna anför även att regeringen måste säkerställa att den åtskilliga gånger försenade Sydvästlänken ska färdigställas och tas i drift, utan ytterligare förseningar (yrkande 4). Andra förslag som framförs i motionen är att regeringen bör ge i uppdrag att ändra elområdesindelningen genom en sammanslagning till två områden i stället för fyra, i enlighet med de förslag som ursprungligen presenterades (yrkande 5) och att regeringen, så länge det finns fyra elområden i , bör ge i uppdrag åt att införa ett system med garanterad minimikapacitet i överföringen mellan elområde 3 och 4 i enlighet med det förslag som den ovannämnda utredningen tagit fram (yrkande 6). I motion 2016/17:557 av och (båda M) sägs att ett av resultaten av den väl emotsedda energiöverenskommelsen är att vi troligtvis kommer att få mer väderberoende elproduktion i det svenska systemet. Det kan leda till att vi när det inte blåser eller solen inte skiner får för lite el i elsystemet och kan uppleva kortare eller längre elavbrott, vilket kan få negativa konsekvenser för den elintensiva industrin och den digitala miljön. Motionärerna menar att regeringen inom ramen för energiöverenskommelsen måste leverera konkreta förslag på hur en avbrottssituation ska avvärjas för att tilltron till den svenska elförsörjningen inte ska urholkas. Företag och hushåll är beroende av tillförlitliga elleveranser till konkurrenskraftiga priser; inte minst gäller detta svensk basindustri. Det framhålls i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Motionärerna menar att det är av största vikt att stärker sin konkurrensfördel gentemot övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och tillförlitlighet i elsystemet. Motionärerna påpekar att det nu pågår en kraftig utbyggnad av förnybar energi i och menar att den har en negativ påverkan på de totala energipriserna och resulterar i obalanser i elnäten. Dessutom anförs att investeringskostnaderna är enorma. Osäkerheten på den europeiska energimarknaden anges vara stor när det handlar om det totala investeringsbehovet, vem som i slutändan får betala och vad det får för konsekvenser för europeisk konkurrens. I motionen framhålls att svenska elkonsumenter måste få en tydlighet i hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. Därför vill motionärerna att regeringen tar fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet (yrkande 32). I motionen anges vidare att osäkerheten på den europeiska energimarknaden när det gäller fluktuerande produktion och ostabila elpriser även påverkar den svenska energimarknaden. kan komma att tvingas att bygga ut den kontinentala överföringen av el, för att europeisk förnybar energi är i nödvändigt behov av bl.a. svensk reglerkraft. Motionärerna är positiva till en elöverföring till kontinenten men anger att en utbyggnad av överföringskapaciteten behöver analyseras. För låg kapacitet kan hämma behov av import eller export, och en fullt utbyggd kapacitet kan påverka elpriset negativt i . Motionärerna anser att regeringen ska ta fram en konsekvensanalys av en eventuell utbyggnad av elöverföring till (yrkande 33). I motionen konstateras att indelningen av i flera elområden bl.a. innebär att södra delen av (elområde 4) får finansiera investeringar i elnätet i större omfattning än tidigare genom högre elpriser. När elpriset i elområdet överstiger systempriset tillfaller denna extraintäkt för att användas till nätinvesteringar, och detta kallas för kapacitetsavgift. Detta är något som inte varit fallet tidigare, då det finansierats solidariskt. I motionen framhålls också att elområde 4 haft ett strukturellt underskott av produktion sedan nedläggningen av . Det straffas nu företag och hushåll i för genom högre priser. Motionärernas uppfattning är därför att systemet med elområdesindelningen bör ses över (yrkande 34). Motionärerna framhåller också att elleveranser har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. Ett flertal stora synkrongeneratorer kommer att försvinna från det svenska kraftsystemet, vilket minskar svängmassan i kraftsystemet, som det tillkommer en allt högre grad av intermittent kraftproduktion. Detta sammantaget äventyrar vår elkvalitet och driftssäkerhet. För att även säkerställa att det svenska kraftsystemet kännetecknas av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet bör ett mål för leveranssäkerheten fastslås som den förda energipolitiken ska sträva efter att uppnå (yrkande 38). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) anförs att har unika förutsättningar för att producera förnybar energi. För att få till en skillnad i närområdet vill motionärerna förbättra överföringskapaciteten på el till grannländer. Då skapas exportmöjligheter för teknik, kunnande och förnybar energi, som vi tryggar vår och våra grannländers elförsörjning. Export av förnybar el gör stor klimatnytta när den ersätter fossil produktion i andra länder. Flera andra EU-länder är i stort behov av förnybar energi, både för att uppfylla sina EU-mål och för att bli mindre beroende av rysk olja och gas. Med ökad överföringskapacitet har och hela en stor potential att bli gröna batteri (yrkande 16). I motionen sägs vidare att EU:s arbete för en gemensam energiunion har potential att vara en viktig pusselbit för att åstadkomma en långsiktigt hållbar energiomställning i . Vägen mot ett hållbart energisystem går via förnybar energi, energieffektivitet, ambitiösa mål och reformer för att skapa en inre marknad för energi i EU. Motionärerna vill därför utforma enkla system för handel med el i , med den nordiska elbörsen som ett gott exempel (yrkande 17). I motionen framhålls också att vindkraften tiodubblades under Alliansens tid i regeringsställning, och motionärerna vill se ett fortsatt främjande av utbyggnaden av vindkraften. För att öka utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och göra den mer attraktiv ur ett investeringsperspektiv föreslås att anslutningsavgiften till elnätet ska slopas (yrkande 18). När det gäller småskalig elproduktion anförs i motionen att alla hus inte är lämpade för solceller. Men för att alla ska kunna ta del av solenergi vill motionärerna att det ska bli tillåtet att dra elledningar mellan husen, så att alla kan dela på elen från de soligaste taken. När grannens garage har bättre solläge är det självklart smartare att bygga mer och dela på det i stället för att bygga i sämre läge på det egna taket. På det sättet kan man skapa en liten solkraftsförening i villakvarteret. På samma sätt ska man kunna bygga en gemensam solpark och dra elledningar ut till husen därifrån. Motionärerna vill genom regelförändringar möjliggöra detta (yrkande 25). och (båda C) anser i motion 2016/17:1434 att det måste finnas en regional instans som har helhetsansvaret för att markanvändningen är effektiv vid dragning av elnät. Denna regionala instans ska ha ansvaret för att se till helheten där många olika projektörer kan vara verksamma och utifrån det ha möjlighet att agera proaktivt. För att säkerställa effektiv markanvändning här krävs att någon instans i tidigt skede har ansvar för och befogenheter att reglera vilka alternativ till teknikval och dragningar som är möjliga för de olika projekten (yrkande 3). I motionen framförs också att ska vara ett bolag som på ett miljömedvetet och tydligt framåtsyftande sätt går i spetsen för teknikanvändning, teknikutveckling, och samhällsplanering. Verket ska i sin verksamhet fånga miljömedvetenheten om framtida utmaningar där jordens och skogens resurser har en given plats och tillsammans med övriga statliga verk och myndigheter bygga och planera infrastruktur på ett offensivt och nydanande sätt (yrkande 5). Den som vill sätta upp laddstolpar måste gå via ett elnätsföretag för att få sälja el, sägs det i motion 2016/17:1960 av (C). Bostadsrättsföreningar och hyresvärdar som vill sätta upp laddstolpar men som inte får sälja elen måste därmed ta ut elkostnaden via en högre hyra i stället för att ta ut kostnaden för den faktiska laddningen direkt från de boende som använder laddstolpen. Regelverket drabbar även bensinmackar som är placerade på strategiska platser men som inte får sälja el. Inte heller kommuner får sälja el såvida de inte äger ett eget elbolag, vilket försvårar utvecklingen av laddinfrastrukturen i vissa kommuner. För att få fart på utbyggnaden av laddinfrastrukturen i landet krävs därför enligt motionären en regelförenkling så att det lättare går att ta betalt vid en stolpe. I motion 2016/17:1973 framhåller (C) att fastighetsägare med perfekt solläge inte kan bli kvarterets elleverantör. Ellagen hindrar nämligen att villa- och fastighetsägare drar elledningar mellan fastigheterna. Den fastighetsägare som har kvarterets bästa solläge på sin fastighet måste få nätkoncession för att bygga starkströmsledningar. Motionären menar att det måste bli möjligt att bygga mikronät mellan fastigheter för att ge villaägare och fastighetsägare en chans att vara med och bygga framtidens elnät. (C) ifrågasätter i motion 2016/17:1980 om reglering av elnätsföretagens intäktsramar verkligen är ett tillräckligt medel för att åstadkomma att elnätsavgifterna blir skäliga, objektiva och icke-diskriminerande, så som ellagen föreskriver. Tillgång till elektricitet liknas i motionen vid tillgång till vägar. Likaväl som medborgare landet över använder vägar utan att betala extra för det talar mycket för att detta skulle gälla även för tillgången till ett elnät med hög kvalitet. Regeringen bör mot denna bakgrund analysera de växande skillnaderna i kostnader för det fasta elnätet över landet och överväga utjämningsåtgärder för att ta bort eller kraftigt minska skillnaderna. Enligt vad som framgår av motion 2016/17:3072 av och (båda C) kan en rad problem för markägare och boende undvikas genom att ledningar läggs under markytan med hjälp av marksnål teknik. Regeringen bör därför i regleringsbreven till berörda myndigheter och företag föreskriva att marksnål teknik ska användas. I kommittémotion 2016/17:155 av m.fl. (V) anförs att avregleringen av elmarknaden inte lett till sänkta priser, utan tvärtom till betydligt högre priser. Det är enligt motionen uppenbart att vinstmaximerande företag varken har något intresse av att hålla nere priserna eller tar någon hänsyn till de samhällspolitiska effekter som höjda priser kan få. Motionärerna anser att regeringen därför bör se till att enhetligare elnätstaxor införs för att utjämna de orättvisa skillnader som finns (yrkande 1). I motionen framhålls vidare att trots energiöverenskommelsen mellan regeringen och flera andra partier har man inte kunnat ge något svar på de stigande elnätsavgifterna. I ett läge där både vanliga hushåll och svensk industri skulle drabbas hårt av ytterligare höjningar väljer man att låta marknaden sköta saken. Det krävs enligt motionen ett större politiskt ansvar för att motverka orimliga prishöjningar för konsumenterna. Ellagen bör därför ändras för att motverka oskäliga prishöjningar för konsumenterna (yrkande 2). Avslutningsvis anförs i motionen att det är väsentligt att infrastrukturen för energisystemet, dvs. elnätet, ägs av samhället genom exempelvis staten eller kommunerna. Den avreglering som gjordes har inte lett till vare sig lägre priser eller större trygghet för konsumenterna, tvärtom. Det är tydligt att elmarknaden behöver göras om i grunden. Elproduktionen behöver ses som en del av samhällets infrastruktur, som vi gemensamt bygger upp utifrån samhälleliga mål. Regeringen bör därför utreda möjligheten att göra det svenska elnätet samhällsägt (yrkande 3). I kommittémotion 2016/17:2473 av (V) anförs att vattenkraften står för en stor del av den förnybara elproduktionen. Vattenkraften utgör också en resurs för att reglera variationerna över dygn och år i produktionen av sol- och vindenergi, vilket ger goda förutsättningar för en jämn elproduktion året om. Vattenkraften spelar därmed en stor roll för effektbalansen. I takt med att sol- och vindenergins andel av elproduktionen ökar blir också behovet av att använda vattenkraften som reglerkraft större. Motionärerna anser att regeringen därför bör ge i uppdrag åt berörda myndigheter att utreda potentialen för svensk vattenkraft att tillgodose effektbalansen (yrkande 4). Med fokus på effektbalansen bör regeringen också få till stånd en översyn av elcertifikatssystemets utformning, skriver motionärerna (yrkande 12). Stora framsteg har gjorts på området smarta elnät, dvs. ett elnät som kan ta emot elproduktion från olika håll och vara mer flexibelt än dagens system. Men utveckling behövs även fortsättningsvis för att stabilisera elpriserna för privathushåll och företag. Utformningen av styrsystem såsom elcertifikaten kan därför spela en stor roll för effektbalansen. I motionen framhålls också att det finns ett stort problem med flaskhalsar i överföringen av el till konsumenterna. En bristande överföringskapacitet i elnäten mellan prisområde 2 och 3 innebär att varken energin från älvarna eller den lagringskapacitet som vattenkraften bär kan nyttjas fullt ut. Det innebär att överskottet från de norra delarna av landet inte kan komma de södra delarna till nytta i tillräcklig omfattning. I takt med att nya vindkraftverk ansluts till nätet förvärras dagens problem. Det är dock av största vikt att nätkapaciteten byggs ut så att elen kan överföras till där elförbrukningen är större. Regeringen bör därför ge i uppdrag att prioritera de planerade förstärkningarna av stamnätet (yrkande 16). Motionärerna anför vidare att privata elnätsföretag tillåts sätta mycket höga nätavgifter som också varierar stort i landet. Processen präglas dessutom av återkommande överklaganden från företagens håll i syfte att öka vinsterna.