bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — En sådan bestämmelse fanns i 1 kap. 6 § högskolelagen (1992:1434), och enligt denna bestämmelse ska som allmänna principer för forskningen gälla att forskningsproblem fritt får väljas, att forskningsmetoder fritt får utvecklas och att forskningsresultat fritt får publiceras. Den s.k. hade i uppdrag att kartlägga och analysera ledarskap och ledningsfunktioner vid universitet och högskolor (dir. 2014:70). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Utvecklad ledning av universitet och högskolor (SOU 2015:92) . Betänkandet har remissbehandlats. I uppdraget ingick att beskriva och analysera olika alternativ för hur förslag till ordförande och sådana ledamöter i en högskolas styrelse som utses av regeringen ska tas fram och att förorda ett alternativ (dir. 2015:44). Utredningens förslag i dessa delar presenterades i propositionen Styrelser för universitet och högskolor – ledamöternas tillsättning och ansvar (prop. 2015/16:131). beslutade enligt regeringens förslag i propositionen (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:UbU20, rskr. 2015/16:266). De delar av betänkandet som inte togs upp i propositionen bereds inom . Samverkan mellan lärosäten och lärosätenas profilering Det finns 14 statliga universitet och 17 statliga högskolor. Till följd av att lärosäten gick samman på frivillig basis åren 2010–2014 minskade antalet statliga universitet och högskolor sammanlagt från 36 till 31. och tog initiativ till att bilda Linnéuniversitetet (prop. 2008/09:1 utg.omr. 16, bet. 2008/09:UbU1, rskr. 2008/09:131). – Campus skapades genom att Högskolan på inordnades i (prop. 2012/13:1 utg.omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113). konstnärliga högskola (SKH) bildades när Dans- och cirkushögskolan, och dramatiska högskola gick samman (prop. 2012/13:99 utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). Budgetåren 2012–2014 avsattes också särskilda medel för frivilliga lärosätessamgåenden. infördes en möjlighet för universitet och högskolor, såväl statliga som enskilda, att utfärda en gemensam examen tillsammans med ett eller flera svenska eller utländska lärosäten (prop. 2008/09:175, bet. 2008/09:UbU19, rskr. 2008/09:282). Med gemensam examen avses examina som får utfärdas av de lärosäten som tillsammans har anordnat en utbildning som kan leda till dessa examina. Några lärosäten tilldelas särskilda åtaganden i regleringsbrevet. ska enligt sitt regleringsbrev erbjuda utbildning i bl.a. samiska varje läsår. Av årsredovisningen ska framgå antalet erbjudna platser, antalet sökande samt antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom utbildningen. Av regleringsbrevet för framgår att disponerar för bl.a. bidrag till lektorat i samiska under anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor (anslagspost 15). Principerna för dagens styrning av statliga universitet och högskolor infördes och sker i huvudsak genom de krav som ställs i högskolelagen (1992:1434) och de förordningar som ansluter till lagen, främst högskoleförordningen (1993:100), samt genom ett gemensamt regleringsbrev. Lärosätena har stora möjligheter att själva bestämma över sin verksamhet. Utbildningen på grundnivå och avancerad nivå ska enligt högskoleförordningen ges i form av kurser som kan sättas samman till program, men lärosätena är fria att själva utforma utbildningens innehåll för att nå de mål som satts upp av och regeringen för olika utbildningsnivåer och examina. Lärosätenas utbildningsutbud ska enligt regleringsbrevet svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov, men varje lärosäte ansvarar för dimensioneringen av sitt eget utbildningsutbud. Det finns olika underlag för lärosätena att utgå från i sina beslut om utbildningsutbudet, t.ex. arbetsmarknadsprognoser från och (). De bedömningar, prioriteringar och behovsanalyser som ligger till grund för ett lärosätes beslut om utbildningsutbudet ska enligt regleringsbrevet redovisas i lärosätets årsredovisning. () ska enligt sitt regleringsbrev informera universitet och högskolor samt blivande studenter om arbetsmarknadens framtida behov i relation till utbildningsutbudet på grundnivå och avancerad nivå. Vid regionala skillnader i balansen mellan utbud och efterfrågan ska detta redovisas. UKÄ ska vidare i samverkan med universitet och högskolor följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden. Av regleringsbrevet framgår att UKÄ har i uppdrag att följa upp vilka inriktningar som universitet och högskolor ger inom ingenjörsutbildningarna, lärarutbildningarna och specialistsjuksköterskeutbildningarna i syfte att få en överblick över utbildningsutbudet och för att kunna följa detta . Uppdraget ska redovisas . Utredningen om högskolans utbildningsutbud Utredningen om högskolans utbildningsutbud överlämnade sitt betänkande Högre utbildning (SOU 2015:70) . Betänkandet har remitterats och bereds inom . Utredningen hade i uppdrag att beskriva utvecklingen och sammansättningen av utbildningsutbudet i högskolan ur ett helhetsperspektiv såväl på nationell nivå som på lärosätesnivå (dir. 2014:54). Av utredningen framgår att arbetslivets möjligheter att påverka utbildningsutbudet varierar mellan lärosäten och regioner och också mellan utbildningsområden och yrkesinriktningar. Utredningen föreslår bl.a. att lärosätena ska skapa arenor för regelbunden och systematisk samverkan med arbetslivets representanter och med andra lärosäten om dimensionering av högskolans utbildning i de fall detta inte redan finns. Utformningen av dessa arenor ska anpassas till respektive lärosätes profil, behov och arbetslivsintressenter inklusive hänsynstagande till lärosätets regionala, nationella och internationella uppdrag. Utredningen föreslår vidare att lärosätena i årsredovisningen till regeringen ska redovisa hur den systematiska samverkan med arbetslivets intressenter genomförs och att ska ges i uppdrag att utvärdera hur samverkansarenor fungerar ur lärosätets respektive arbetslivets perspektiv . I skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning (skr. 2015/16:76) presenterade regeringen bedömningar när det gäller ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Bedömningarna i skrivelsen syftade till att vara ett ramverk för kvalitetssäkringssystemet. lade skrivelsen till handlingarna och riktade tre tillkännagivanden till regeringen: två om uppföljning av det nya systemet och ett om att se över hur utbildningars kvalitet kan jämföras mellan lärosäten (bet. 2015/16:UbU9, rskr. 2015/16:155). har i uppdrag av regeringen att vidareutveckla och genomföra det nya systemet för kvalitetssäkring som startade (U2016/01349/UH). Granskningarna utgår från högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och principerna för kvalitetssäkring av högre utbildning inom , de s.k. ESG (Standards and in Higher Education Area). Av regleringsbrev framgår att myndigheten ska redovisa hur väl kvalitetssäkringssystemet fungerar när det gäller att säkerställa utbildningars kvalitet och i vilken grad systemet har verkat kvalitetsutvecklande för lärosätena och deras utbildningar. Vidare framgår av regleringsbrevet att ska ansvara för att det, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, görs en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen har beslutat om en bred och sammanhållen strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (N2011/342/ITP). Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. tillsattes i syfte att främja digitaliseringen i och uppnå det it-politiska målet (dir. 2012:61). Slutbetänkandet För digitalisering i tiden (SOU 2016:89) presenterades . Då presenterades också temarapporten Den högre utbildningens roll i en digital tid, som fokuserar på högskolan och de möjligheter och utmaningar som följer av digitaliseringen. I rapporten presenteras ett manifest i syfte att driva fram en ändrad inställning till digitaliseringen hos universitet och högskolor. Flera förslag läggs fram, bl.a. om att stärka samverkan med näringslivet, att utforma utbildningar utifrån arbetsmarknadens behov och att öka flexibiliteten för att göra utbildningarna relevanta och anpassningsbara för alla individer oavsett livssituation. () redovisade uppdraget att analysera möjligheter och eventuella hinder med ett införande av öppen nätbaserad utbildning, s.k. mokar (Online Courses). Rapporten har remitterats och bereds inom . UKÄ anser att svenska universitet och högskolor bör ges möjlighet att anordna öppen nätbaserad utbildning då en sådan bl.a. ger nya möjligheter att nå ut med kunskap till stora grupper i samhället och kan hjälpa till att hantera stora samhällsutmaningar, som lärosätena skulle synliggöras ytterligare internationellt. Diskrimineringslagen (2008:567) trädde i kraft och har till ändamål att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Regeringen överlämnade propositionen Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter (prop. 2015/16:135) till . I propositionen föreslogs ändringar i diskrimineringslagen som innebär att arbetet med aktiva åtgärder inom arbetslivet och utbildningsområdet ska omfatta samma sju diskrimineringsgrunder som diskrimineringsförbudet (se ovan) och att en förklaring av uttrycket aktiva åtgärder införs. Ett övergripande ramverk för arbetet med aktiva åtgärder anvisas, medan utformningen av de konkreta åtgärderna överlämnas till arbetsgivare respektive utbildningsanordnare att utforma i samverkan med arbetstagare respektive studenter, elever och barn. Lagändringarna föreslogs träda i kraft . beslutade enligt regeringens förslag (bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). I diskrimineringslagens tredje kapitel finns reglerna om krav på att vidta aktiva åtgärder för att uppnå lika rättigheter och möjligheter inom arbetslivet och de delar av utbildningsområdet som avses i skollagen (2010:800), högskolelagen (1992:1434) och lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Att bristande tillgänglighet är en form av diskriminering enligt diskrimineringslagen betyder bl.a. att en arbetsgivare kan vara skyldig att genomföra åtgärder för att förbättra tillgängligheten. Det är bl.a. arbetsmiljölagen och diskrimineringslagen som sätter ramar för de krav på tillgänglighetsåtgärder som ställs på arbetsgivare. har tillsyn över arbetsmiljölagen och DO har tillsyn över diskrimineringslagen. Stöd till studenter med funktionsnedsättning Av universitets regleringsbrev framgår att har ett särskilt åtagande som innebär att universitet och högskolor får ansöka hos om bidrag för studenter med funktionshinder. Medlen används till att delvis täcka kostnader för särskilt (personligt) pedagogiskt stöd till studenter för att undanröja eller överbrygga funktionshinder i studiesituationen. uppgår dessa nationella medel till (prop. 2016/17:1 utg. omr. 16, bet. 2016/17:UbU1). I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 6 menar motionärerna att lärosätenas autonomi bör stärkas. Motionärerna menar att mer makt måste flyttas från politikerna till professionen. Det är enligt motionärerna professionen som bäst känner till verksamheten och vad den behöver för att utvecklas. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 14. I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 12 vill motionärerna värna akademins autonomi. Enligt motionärerna kräver forskning integritet och möjlighet att tänka nytt likaväl som fritt och obekvämt. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att resultatet av rekommendationer ska utvärderas efter att de har presenterats (yrkande 1). I samma kommittémotion anser motionärerna att regeringen bör tydliggöra rollen för lärosätenas styrelser (yrkande 2). Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 4. Samverkan mellan lärosäten och lärosätenas profilering I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 5 anser motionärerna att lärosäten som samverkar med varandra inom utbildningsområdet bör premieras. Ett likalydande yrkande finns även i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 18, liksom i kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 12. I denna kommittémotion framhåller motionärerna också vikten av att utreda och avhjälpa formella hinder för ökat samarbete mellan lärosäten (yrkande 13). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 41 efterfrågar motionärerna en översyn av hur högskolor skulle kunna specialisera sig för att bli riktigt bra på vissa utbildningar. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) framhåller motionärerna vikten av en fortsatt profilering av universitet och högskolor som ett sätt att höja kvaliteten eftersom alltför små miljöer kan ha svårare att nå upp till de krav som ställs (yrkande 6). I kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 5 vill motionärerna att administrationen på vissa lärosäten ska slås ihop för att effektivisera resursanvändningen. Ett liknande yrkande finns i kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 4. I kommittémotion 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 2 anser motionärerna att ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning samt de samiska språken ska utses. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 16 vill motionärerna stärka lärosätenas möjlighet att profilera sig utifrån sina styrkeområden samt lokala och regionala förutsättningar. I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 21 anser motionärerna att den strategiska samverkan med högkvalitativa utländska universitetsfilialer bör öka och att ett ekonomiskt stöd bör inrättas för detta ändamål. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 21 anser motionärerna att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering. Ett likalydande yrkande finns i kommittémotionerna 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 10. Ett liknande yrkande finns även i kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 11. I motion 2016/17:1252 av (M) anser motionären att en princip om nolltolerans bör råda mot oseriösa universitetskurser som saknar substantiellt innehåll och arbetsmarknadskoppling. I kommittémotion 2016/17:831 av m.fl. (SD) yrkande 2 anser motionärerna att det ska framgå av högskolelagen (1992:1434) att universitet och högskolor ska följa upp hur studenter som tagit examen har upplevt utbildningen, om utbildningen varit lämplig för arbetsmarknaden och vilken framgång studenterna har haft på arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. I kommittémotion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 5 anser motionärerna att regeringen bör ges i uppdrag att jämföra kvaliteten på tentamina inom ett antal svenska utbildningar med motsvarande utbildningar i några jämförbara länder. Man menar att det är viktigt att få en bättre uppfattning om kvaliteten i svensk högre utbildning jämfört med andra länder. I kommittémotion 2016/17:3048 av m.fl. (M) yrkande 14 anser motionärerna att en strategi om digitalisering och modern teknik på lärosätena bör tas fram . Man menar att avsaknaden av modern teknik (IKT) på många lärosäten är både förvånande och oroande. Modern teknik står inte i något motsatsförhållande till traditionell lärarledd undervisning, enligt motionärerna, utan ska ses som ett komplement som kan förbättra undervisningen och på så sätt höja resultaten. I kommittémotion 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 11 anser motionärerna att regeringen ska ge () i uppdrag att analysera utvecklingen när det gäller digital kompetens inom den högre utbildningen. I motion 2016/17:710 av (M) yrkande 4 anser motionären att det är rimligt att utveckla en digital strategi för den högre utbildningen i . I kommittémotion 2016/17:2961 av m.fl. (V) yrkande 2 anser motionärerna att det bör tillsättas en utredning som tar ett helhetsperspektiv på frågan om tillgängligheten till universitet och högskolor för personer med funktionsnedsättning. I kommittémotion 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkande 1 anser motionärerna att regeringen bör tillsätta en utredning som granskar förutsättningarna för forskare med funktionsnedsättning inom universitet och högskolor samt undersöker vilka åtgärder som krävs för att öka tillgängligheten. Utskottet vill framhålla universitetens och högskolornas särskilda roll i samhället. En väsentlig förutsättning för detta är lärosätenas autonomi. Utskottet kan i sammanhanget påminna om att regeringen i den s.k. autonomipropositionen redovisade att det kan vara motiverat att reglera högskoleverksamheten t.ex. i syfte att garantera frihet i forskning och utbildning. Enligt utskottets mening bör utgångspunkten för regleringen av högskoleverksamheten vara de frågor som statsmakterna finner ett behov av att reglera. Därutöver vill utskottet framhålla att forskningens frihet är central för forskningsverksamheten och att det är mycket tillfredsställande att den numera har ett uttryckligt grundlagsskydd. Utskottet delar regeringens uppfattning i propositionen att ökade direkta anslag för forskning och utbildning på forskarnivå ger lärosätena större inflytande över både forskningens inriktning och hur den genomförs. Mot bakgrund av det anförda ser utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av yrkandena och avstyrker därmed motionerna 2016/17:3038 (C) yrkande 6, 2016/17:3564 (C) yrkande 14 och 2016/17:3566 (KD) yrkande 12. Utskottet delar regeringens uppfattning i propositionen att det i takt med att statliga universitet och högskolor har fått ökade resurser och större frihet att besluta om sin interna organisation och om anställningar krävs mer proaktiva och strategiska prioriteringar av ledningarna. Utskottet kan konstatera att behandlade en proposition om styrelser för statliga universitet och högskolor (prop. 2015/16:131, bet. 2015/16:UbU20). När det gäller frågan om att utvärdera rekommendationer kan utskottet konstatera att de delar av utredningens betänkande som inte togs upp i nämnda proposition fortfarande bereds inom . Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna 2016/17:3048 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3568 (M) yrkande 4 inte bör föranleda någon åtgärd från sida och avstyrker dem därmed. Samverkan mellan lärosäten och lärosätenas profilering Utskottet kan inledningsvis konstatera att universitet och högskolor själva ansvarar för frågor som rör profilering och samverkan med andra lärosäten, såväl svenska som utländska. Utskottet vill framhålla att det är viktiga strategiska frågor för varje lärosäte att ta ställning till. Utskottet vill betona att varje lärosäte har ett ansvar att utifrån sina särskilda förutsättningar åstadkomma starka miljöer, stimulera till profilering och ta initiativ till nationella och internationella samarbeten. Det bör därför vara en självklarhet för lärosätena att arbeta med nödvändiga prioriteringar för att ha bärkraftiga verksamheter, menar utskottet. Utskottet kan konstatera att motionärerna lyfter frågor som lärosätena förfogar över själva och är inte berett att nu ställa sig bakom yrkanden som rör lärosätenas profilering eller samverkan mellan lärosäten. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:831 (SD) yrkande 5, 2016/17:2520 (SD) yrkande 4, 2016/17:3048 (M) yrkandena 12 och 13, 2016/17:3389 (M) yrkande 41, 2016/17:3564 (C) yrkandena 12 och 16, 2016/17:3567 (L) yrkandena 18 och 21 samt 2016/17:3568 (M) yrkandena 5 och 6. När det gäller frågan om att utse ett nationellt universitet för samisk kultur och utbildning och de samiska språken kan utskottet konstatera att redan har i uppdrag att erbjuda utbildning i samiska och att staten bidrar till finansieringen av ett lektorat i samiska. Utskottet bedömer att fyller en funktion motsvarande den som efterfrågas av motionärerna och avstyrker därmed motion 2016/17:2197 (SD) yrkande 2. Utskottet kan inledningsvis konstatera att vi lever och verkar i en global värld. Arbetslivets förutsättningar och behov ändras snabbt. Det ställer krav på att lärosätena har och erbjuder ett relevant utbud av utbildningar. I och med högskolereform ansvarar lärosätena själva för utbildningsutbudet, men det ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Universitet och högskolor har en viktig uppgift att utbilda för både dagens och morgondagens arbetsmarknad och ett stort ansvar att förnya utbildningarna och se till att de knyter an till arbetsmarknadens behov på både kort och lång sikt. Arbetsmarknadens möjligheter att påverka utbildningsutbudet varierar dock mellan lärosäten och regioner och också mellan utbildningsområden och yrkesinriktningar, enligt utredningen om högskolans utbildningsutbud (SOU 2015:70). Utskottet konstaterar vidare att det finns flera yrken där det råder brist på arbetskraft. Matchningen på arbetsmarknaden kan också vara ett problem. Därtill kommer att studenterna i vissa fall i alltför liten utsträckning väljer en utbildning som leder till ett arbete. kan det finnas en risk att en låg kompetensförsörjning försvagar . Mot denna bakgrund menar utskottet att dialogen mellan arbetsgivare och lärosäten behöver stärkas. Utskottet anser att regeringen därför bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 11, 2016/17:3566 (KD) yrkande 10, 2016/17:3567 (L) yrkande 17 och 2016/17:3568 (M) yrkande 21. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:1252 (M) och 2016/17:3048 (M) yrkande 11. När det gäller frågan om uppföljning av studenternas etablering på arbetsmarknaden konstaterar utskottet att redan har i uppdrag att följa och redovisa de examinerades etablering på arbetsmarknaden i samverkan med universitet och högskolor. Utskottet anser att denna ordning fungerar väl och att det därmed inte krävs någon särskild reglering för att uppgiften ska kunna utföras. Utskottet avstyrker därför motion 2016/17:831 (SD) yrkande 2. Som framgår i propositionen behandlade regeringens skrivelse om ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. har i uppdrag att vidareutveckla och genomföra det nya systemet, som startade . Myndigheten ansvarar också för att det görs en extern uppföljning och utvärdering av systemet enligt de tillkännagivanden som riktade till regeringen i samband med behandlingen av regeringens skrivelse. Utskottet ser inte något skäl att redan nu initiera ändringar i det nya systemet utan anser att man bör avvakta uppföljningen och utvärderingen av systemet. Utskottet noterar i sammanhanget att granskningarna i det nya systemet bl.a. utgår från principerna för kvalitetssäkring av högre utbildning inom . Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3567 (L) yrkande 5. Utskottet delar regeringens uppfattning i propositionen att den digitala utvecklingen på ett genomgripande sätt har förändrat förutsättningarna för hur bl.a. högre utbildning bedrivs, lärosäten organiseras och samverkan sker med näringsliv och det omgivande samhället. Utskottet noterar att överlämnade sitt slutbetänkande som bl.a. innehåller en rapport om digitaliseringens möjligheter och utmaningar för den högre utbildningen. Utskottet noterar också att frågan om nätbaserad högskoleutbildning bereds inom .