bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 4. Frikopplingen 2005, då gårdsstödet infördes, innebar att lantbrukare inte längre behövde producera jordbruksprodukter för att få stöd. I de mindre produktiva bygderna gör gårdsstödet i många fall att markerna endast bara hävdas och landskapet med nöd och näppe hålls öppet. När aktiva lantbrukare behöver mer mark och den inte säljs eller arrenderas ut av passiva markägare, uppstår en s.k. inlåsningseffekt. Nuvarande effekt är att många stöd bidrar till högre arrende och markpriser som påverkar lönsamheten negativt för aktiva bönder som vill utveckla sin verksamhet och behöver mer mark. anser därför att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare. Utbetalning av EU-ersättningar, punkt 57 (M, SD, C, KD) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 16. Dagens regler för lantbruket gör att många lantbrukare är beroende av EU-stöd. Särskilt tydligt har detta varit för mjölkbönderna, som har tagit skada av att marknadspriset för mjölk har varit och är väldigt lågt. Vi anser att regeringen måste säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut . försenade utbetalningar av jordbruksstöden är mycket olyckligt för svenskt lantbruk. En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är just de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under rådande mjölkkris är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Regeringen har ibland använt EU-ersättningarna till jordbruket som en sorts budgetregulator. Man har därigenom fördröjt utbetalningarna. Inga andra EU-länder agerar på detta sätt. Det är viktigt att EU-ersättningarna betalas ut till bönderna , oavsett orsaken till fördröjning. bör vidare alltid betala ut EU-ersättningarna så snart de finns tillgängliga, detta för att underlätta böndernas likviditetssituation och för att låta pengarna komma till nytta i den svenska ekonomin. Kostnadsersättningar, punkt 58 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 19. Som ett led i arbetet för bättre konkurrensvillkor för svenska mjölkbönder föreslår vi ett förstärkt stöd för ökad konkurrenskraft i mjölksektorn. Vi föreslår en kostnadsersättning som kan utgå per djur och som kan väga upp för de fördyrande regler som finns i jämfört med grannländerna i . Förslaget finansieras delvis av en omfördelning inom landsbygdsprogrammet och innebär en kostnadsersättning till mjölkbönderna på . Med förslaget får mjölkbönderna per ko i kostnadsersättning för merkostnaderna för svensk mjölkproduktion i jämförelse med övriga europeiska länder. Vidare vill vi uppmärksamma att det inte finns något offentligt finansierat stöd i till lantbrukare som drabbas av skördeskador. Alla skördeskadeförsäkringar i världen, inklusive i , har någon form av offentlig medfinansiering. Inom landsbygdsprogrammet finns möjligheter att subventionera försäkringspremier eller program för inkomststabilisering, och det finns anledning att utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. Systemet bör så långt som möjligt bygga på existerande struktur med och länsstyrelserna som förvaltande, kontrollerande och utbetalande myndigheter. Äganderätt och egendomsskydd, punkt 59 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:2011 av och (båda C) yrkandena 3.1 och 11.2, 2016/17:2888 av (M) och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 34. Vi vill att de svenska lantbrukarnas konkurrensförutsättningar ska stärkas, och därför är det viktigt att värna äganderätten. Tyvärr har dock äganderättens omfattning och innebörd blivit föremål för diskussion . Vi anser därför att det finns skäl för att stärka äganderätten. I ett antal uppmärksammade fall har markägare lidit skada som resultat av enskilda individers agerande. Framför allt rör det sig om fall i vilka allemansrätten har använts som förevändning för verksamheter som knappast kan anses falla inom ramarna för vad allemansrätten är ämnad för. En stor risk med den typen av beteende är att tilltron till allemansrätten undermineras och att markägare vidtar åtgärder för att försvåra för det rörliga friluftslivet. Allemansrätten är för viktig för att tillåtas lakas ur. Vi anser därför att det finns skäl att stärka äganderätten. Äganderätt och egendomsskydd, punkt 59 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2011 av och (båda C) yrkandena 3.1 och 11.2 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2016/17:2888 av (M) och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 1. Äganderätten med egendomsskyddet är inskriven i grundlag, i och i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. De utgör en grund för både demokrati och marknadsekonomi. Det är allvarligt när en myndighet brister i tydlighet om något så avgörande som äganderätt. Därför vill att äganderätt och egendomsskydd beaktas i myndighetsbeslut. Ett sådant företräde är ett steg i att stärka ägande och brukanderätt inom jord- och skogsbruk. Hästnäringen, punkt 60 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 4, 2016/17:1886 av (M), 2016/17:2621 av (C), 2016/17:3141 av (M) yrkandena 1 och 8 samt 2016/17:3377 av (L) yrkandena 1 och 2. Hästnäringen och ridsporten är en livskraftig del av landsbygdsföretagandet. Utvecklingen har varit stark under senare årtionden, men det finns skäl att fortsätta att förbättra förutsättningarna för fler arbetstillfällen i dessa verksamheter. En möjlighet vore att ridsporten betraktas som en friskvårdsförmån som kan bekostas av arbetsgivaren. Det behövs även en fortsatt satsning på utbildningen inom hästsektorn. Rovdjursfrågor, punkt 61 (SD, C) av (C), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 20. I delar av landet upplevs rovdjur som ett stort hinder för möjligheten att bedriva exempelvis lammuppfödning eller rennäring. En fungerande rovdjursförvaltning är därför viktig, men också bättre möjlighet att skydda sina djur. Det har tyvärr visat sig att stängsling inte alltid är tillräckligt för att skydda sina djur mot rovdjursattacker. Angreppen är plågsamma både för djuren och dess ägare och innebär stora faktiska såväl som emotionella kostnader för de drabbade företagarna. Vi vill därför öka möjligheterna att försvara sina husdjur och tamdjur mot angrepp av rovdjur. Rovdjursfrågor, punkt 61 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 19. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Ett stort problem är att vildsvinen plöjer upp åkrar och andra odlingar med stora skador som följd. Även i trafiken orsakar vildsvin stora skador. har också risken för sjukdomssmitta till tamsvin ökat. I kampen mot vildsvinen är den enskilde bonden rättslös. Bonden får inget stöd för förlorad skörd, inga pengar för stängsel eller ersättning för tid som måste läggas på avskjutning. Enligt vår mening behövs det därför generösare regler för ersättning för de skador som vildsvinen åsamkar. Strandskydd, punkt 62 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 27. På många håll har ett strandskydd på flera blivit ett hinder för nybyggnationer. Tvärtemot intentionerna har länsstyrelserna på många håll i landet beslutat om ett utvidgat strandskydd. konstaterade vid en översyn att det fanns stora områden med utvidgat strandskydd som saknade tydliga motiv. Ändå har en del länsstyrelser valt att fortsätta driva frågan genom att föreslå en utvidgning av strandskyddet på . Detta riskerar att leda till negativa konsekvenser för såväl jord- och skogsbruket samt besöksnäringen. vill dra en gräns vid högst 100 meters strandskydd, vilket i högre grad bör regleras på nivå. Strandskydd, punkt 62 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 9. Att utveckla och bredda sitt företagande kan för en del företagare vara ett bra sätt att stärka lönsamheten. Det kan handla om allt från att utveckla och diversifiera sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Enligt vår mening måste politiken underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras, bl.a. bör strandskyddet ändras av denna anledning. Biodling, punkt 63 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 29. Till följd av kemikalieanvändningen har beståndet av vildbin och andra insekter som utför pollinering av växter minskat. När denna ekosystemtjänst inte fullt ut går att räkna med behöver den förstärkas. En viktig funktion i detta sammanhang har biodlarnas honungsbin. För att stödja biodlarna i den viktiga funktion deras bin har för pollineringen anser att det behöver göras en översyn av hur denna verksamhet kan stödjas och utvecklas. Ett sätt kan vara information och opinionsbildning. Biodlingen är också utsatt för skador från vilt, främst björn. Länsstyrelserna, som ansvarar för utbetalning av viltskadeersättning, har väldigt olika policyer för detta. I vissa län får biodlarna medan de i ett annat får per förstörd bikupa. Det behövs ett konsekvent erkännande av biodlarnas rätt till viltskadeersättning. Vissa landsbygdsfrågor, punkt 64 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2418 av och (båda SD) och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 70. krävs tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion, vilket oftast görs inför att marken ska planteras och därmed gå över till att klassas som skogsmark. Det krävs dock tillstånd för att ta jordbruksmark ur produktion, vilket görs genom en ansökan till länsstyrelserna. Att få ett tillstånd kan ta och ibland betydligt längre. Det är en orimligt lång handläggningstid om man t.ex. jämför med anmälan om skogsavverkning, som behandlas . Den stora skillnaden i handläggningstider kan inte försvaras utifrån att det skulle krävas mer arbete från sida. Vi i anser att det är av stor vikt att onödig byråkrati undviks och att handläggningstiderna bör kunna kortas avsevärt. Vissa landsbygdsfrågor, punkt 64 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 70 och 2016/17:2418 av och (båda SD), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 18. Fritidsodling är den näst vanligaste fritidssysselsättningen i . Den organiserade fritidsodlingen omfattar organisationer som med över 30 000 medlemmar och med ca 25 000 medlemmar. Den organiserade fritidsodlingen arbetar aktivt för en hållbar och ekologisk odling genom att sprida objektiv kunskap om odling via rådgivning, faktablad, tidningar och utbildande aktiviteter. För alla fritidsodlares räkning förmedlar de forskningsresultat, förvandlar information från myndigheter till mer lättillgänglig information, deltar i inventeringar och bevarandet av kulturväxter samt besvarar remisser inom odlingsområdet. Med andra ord spelar fritidsodlingen en viktig roll för kunskapsspridning, och vi anser därför att dess roll inom livsmedelskedjan behöver lyftas. Vissa landsbygdsfrågor, punkt 64 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:2418 av och (båda SD), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 70. Vi vill förändra det s.k. beteskravet för mjölkkor i lösdrift. är svenska mjölkbönder förhindrade att ansöka om betesstöd från EU på grund av nationella regler om att mjölkkor måste gå ute och beta . Med ett slopat nationellt beteskrav kan svenska mjölkbönder med kor i lösdrift, i likhet med sina europeiska kolleger, få betesstöd från EU. Detta är ett steg mot mer jämlika konkurrensvillkor för mjölkbönder. bönder har en hög medvetenhet om djurskydd och är måna om sina djurs hälsa och tillgång till utevistelse. Det formella beteskravet är därför av mindre betydelse. Livsmedel och livsmedelsproduktion, punkt 65 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:2067 av (M), 2016/17:2556 av m.fl. (KD), 2016/17:2634 av (MP) yrkande 6 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 65. Småskaliga och mobila slakterier är viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel och skapar en viktig infrastruktur för att stärka den växande gastronomiturismen. De leder dessutom till kortare djurtransporter och skapar arbetstillfällen, som försörjning av kött förenklas i händelse av störningar i infrastrukturen. Vi vill gärna att fler småskaliga och mobila slakterier ska kunna etableras och vill därför att de regler som gäller ska ses över i syfte att ytterligare förenkla dem. Livsmedel och livsmedelsproduktion, punkt 65 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 65 och 2016/17:2067 av (M), 2016/17:2556 av m.fl. (KD), 2016/17:2634 av (MP) yrkande 6, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 11. För att möta den framtida efterfrågan på livsmedel när den globala befolkningen ökar behövs alternativa livsmedelsinnovationer. När det gäller insekter som foder klassas de som animalier, och det är förbjudet att använda animalieprotein till djurfoder för lantbruksdjur. Insekter skulle dock kunna vara en bra proteinkälla i djurfoder, inte minst i och med att det utgör en naturlig föda för kycklingar, grisar och fiskar och kan ersätta odlat sojaprotein. Insekter till djurfoder skulle inte heller konkurrera med åkerarealen för produktion av livsmedel då de livnär sig på gödsel och avfall. Att ersätta sojafoder med foder baserat på insekter skulle sannolikt medföra ytterligare miljövinster i och med att det kan minska skövlingen av regnskog vid lägre efterfrågan på sojafoder. Det finns däremot anledning till försiktighet, och man behöver utvärdera riskerna med import av invasiva arter, som inte finns naturligt i den svenska . Likaså behöver risker med oönskade bakterier och virus undersökas. Inom EU pågår en utvärdering av dessa risker. vill att regelverken skyndsamt ses över för att underlätta användning av insekter som protein. Vidare anser vi att regelverket för hälsopåståenden kan förbättras, utan att riskera att det urvattnas, för att öka trovärdigheten för högkvalitativa livsmedel med hög säkerhet. Alla hälsopåståenden, s.k. claims, på livsmedelsförpackningar är reglerade via EU-lagstiftning och tolkas sedan av ansvarig myndighet. Mycket mervärden från svenska livsmedel och svensk livsmedelsindustri skulle kunna kommuniceras via dessa hälsopåståenden, men lagstiftningen anses vara alltför rigid, och det krävs politiskt engagemang för att förändra detta. Exempelvis finns det hälsofördelar med att konsumera fil och yoghurt då dessa produkter innehåller nyttiga bakterier som är bra för magen, men detta får inte längre kommuniceras. Ett annat exempel är när ett företag lyckas minska salt- eller sockerhalten i sin produkt och ändå inte har möjlighet att kommunicera detta om inte sänkningen är på i ett svep. Livsmedel och livsmedelsproduktion, punkt 65 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2556 av m.fl. (KD) och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:2067 av (M), 2016/17:2634 av (MP) yrkande 6, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 20, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 65 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 11. Vi anser att har en alltför rigid syn på hur de gemensamma EU-reglerna ska tolkas. Genom sin snäva tolkning av EU:s direktiv för nya livsmedel, ger en klar konkurrensnackdel till svenska importörer av sådana grödor som inte salufördes i unionen . Därför anser vi att gällande lagstiftning måste uppdateras till dagens förutsättningar. Detta gäller t.ex. gränserna för vad som räknas som livsmedel och när en produkt övergår från att vara gröda till att vara livsmedel. Motioner som bereds förenklat, punkt 66 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 66 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet: 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till övergripande mål för livsmedelsstrategin. 2.Riksdagen godkänner regeringens förslag till mål för det strategiska området Regler och villkor. 3.Riksdagen godkänner regeringens förslag till mål för det strategiska området Konsument och marknad. 4.Riksdagen godkänner regeringens förslag till mål för det strategiska området Kunskap och innovation. 2016/17:3614 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om självförsörjningsgraden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mätbara produktionsmål för ökad livsmedelsproduktion bör införas i den nationella livsmedelsstrategin och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av skatter och avgifter som främjar en konkurrenskraftig livsmedelssektor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det inte finns behov av att se över jordförvärvslagen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om byråkrati och myndigheters kontroll och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en strategi för en långsiktigt hållbar användning av mark där särskilt värdefull ska kunna skyddas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vattendirektivet och dess förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektiva åtgärder som inte missgynnar svenskt jord- och skogsbruk, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att strandskyddets regler inte får innebära inskränkningar i jord- och skogsbrukets verksamheter och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompensera de svenska lantbrukarna för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen bör ske för en mer målstyrd i stället för detaljstyrd djurskyddslagstiftning, där djurens hälsa främst är i fokus, och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om djuromsorgsprogrammen och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för fiskodling i och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den offentliga upphandlingen i högre grad bör prioritera inköp av närproducerade och ekologiska livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge främjandeuppdrag till myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer och tillkännager detta för regeringen.