bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — 2015/16:246) som syftar till att minska kostnaderna för den fortsatta utbyggnaden av bredbandsinfrastrukturen. En ny lag, lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät, trädde i kraft . Därmed införlivades och rådets direktiv /61/EU om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät i svensk lagstiftning. Detta kan uppnås genom en ökad användning av befintlig fysisk infrastruktur, ökad samordning av bygg- och anläggningsprojekt samt att byggnader utrustas med infrastruktur för underlätta installation av bredband. Sammanfattningsvis är frågan om stöd liksom utbyggnadsprocess för bredbandsinfrastrukturen väl uppmärksammad. Motionerna 2016/17:820 (C) yrkande 4 och 2016/17:3507 (C) yrkande 20 avstyrks därmed. Tillgång till telefoni och mobiltäckning Utskottet påminner om att i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) finns regler om tillgång till telefoni och funktionellt tillträde till internet, även kallat grundläggande internet, som är /s för stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen. PTS är den tillsynsmyndighet som har till uppgift att säkerställa att reglerna följs. Både telefoni och grundläggande internet utgör s.k. samhällsomfattande tjänster. Utskottet understryker i sammanhanget att en väl utbyggd mobil infrastruktur är viktig för att möta människors önskan om att kunna använda telefoni och bredband även utanför tätbebyggda områden men också för att underlätta företagande, jobbskapande och en klimatsmart tillväxt i hela landet. Staten har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar för att den kommersiella utbyggnaden av mobilt bredband kan fortsätta, inte minst genom en väl fungerande marknad och genom att främja en effektiv frekvensanvändning samt regional och lokal dialog. Utskottet anser att telefoni och en anslutning som medger funktionell tillgång till internet är oumbärligt. Som framgår av regeringens bredbandsstrategi avser regeringen att ge PTS i uppdrag att se över nivån för funktionell tillgång till internet. Utskottet är positivt till detta. Utskottet påminner om att i de fall marknaden inte tillhandahåller telefoni kan denna under vissa förutsättningar upphandlas av ansvarig myndighet, som är PTS. tillhandahöll PTS telefoni till ett tiotal slutanvändare, vilket är samma omfattning . Mobiltäckningen för både tal och mobilt bredband är generellt sett god där människor vistas, men det finns skillnader mellan gles- och tätbefolkade områden. För att bidra till att skapa förutsättningar för bättre mobiltäckning ingår det i de regionala bredbandskoordinatorernas uppdrag att hjälpa till att identifiera var i det egna länet det finns brister i mobiltäckningen där människor befinner sig. Vad gäller tillgång till telefoni och mobiltäckning framgår av PTS rapport till telefoni och grundläggande internet att antalet abonnemang för fast telefoni fortsätter att minska och att antalet ip-telefoniabonnemang gick om de traditionella abonnemangen i kopparnätet. För mobiltelefonin fortsätter antalet abonnemang att öka och är uppgången . Antalet hushåll och verksamhetsställen som saknar tillgång till grundläggande internet har minskat stadigt . I rapporten skriver PTS även att samhällets beroende av elektroniska kommunikationer har ökat kraftigt och att ökningen kommer att fortsätta. Utskottet anser därför att frågor om robusthet, driftssäkerhet och kvalitet måste ges en allt större betydelse. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund PTS arbete för att höja nätens tillförlitlighet och att myndigheten som ett led i detta bl.a. har tagit fram nya föreskrifter som trädde i kraft med skärpta krav på driftssäkerhet hos operatörerna. Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att PTS utarbetar en långsiktig strategi för samhällsomfattande tjänster till olika geografiska områden för att möta framtida förändringar i näten och få en överblick över marknaden. I rapporten 2015 redovisar PTS hur yttäckningen har utvecklats både geografiskt och med hänsyn till de olika tekniklösningar som finns på marknaden. Täckningen för taltelefoni motsvarade av landets yta, vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. De 3G-baserade system som medger en hastighet om /s täckte 2015 av landets yta, vilket är en ökning med . System som medger en hastighet om /s hade 2015 en yttäckning på , vilket innebär en ökning på jämfört med föregående år. En starkt bidragande orsak till den förbättrade yttäckningen är det teknikskifte som operatören Net1 har gjort . När det gäller 4G-baserade system med kapacitet för den högsta redovisade hastigheten, /s, har yttäckningen ökat med drygt en procentenhet till . Trots den relativt låga yttäckningssiffran täckte 4G-system som medger /s av befolkningen . Detta innebär att befolkningstäckningen för 4G (/s) har ökat från föregående år. Värt att notera är att utbyggnaden av yttäckning för och 4G (/s) framför allt skett i , , och , där täckningsökningen överstiger per län. Ökningen i yt- och befolkningstäckning är även en konsekvens av utbyggnaden och uppgraderingen av mobilmaster i landet. har ca 5 900 nya tekniketableringar skett, vilket innebär att mastplatser har tillkommit eller att befintliga har uppgraderats med ny teknik, en utveckling som utskottet välkomnar. I rapporten till telefoni och grundläggande internet pekar PTS på att det finns flera orsaker till att mobiltäckningen på vissa platser inte upplevs vara tillräcklig. En är att mobiltelefoner används till många olika tjänster och att allt fler är uppkopplade . En annan förklaring är de förväntningar som slutanvändare har på möjligheten att använda trådlösa terminaler och vad operatörerna har utlovat i en i vissa fall överdriven marknadsföring av tjänster de tillhandahåller. Bland annat av denna anledning har påbörjat ett arbete som särskilt fokuserar på telekombranschen och som bl.a. resulterat i en branschöverenskommelse som trädde i kraft om marknadsföring av täckning för mobila tjänster. En översyn av överenskommelsen ska ha genomförts . Även PTS bidrar som sektorsmyndighet och har t.ex. medverkat till en branschöverenskommelse om bättre och mer rättvisande täckningskartor hos operatörerna. Utskottet noterar att det allt större utnyttjandet av mobiltelefoni leder till en ökad belastning i näten som kan medföra kapacitetsproblem även om operatörerna huvudsakligen har uppfyllt de utbyggnads- och täckningskrav som PTS har uppställt. Myndigheten konstaterar dock i sin rapport att det alltjämt finns behov av bättre täckning i mobilnäten. Detta gäller inte bara områden i glesbygd, utan även vissa vägsträckor, platser med speciella geografiska förhållanden samt (mobil) inomhustäckning. Behoven av bättre täckning och högre kapacitet finns därmed i hela landet. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att den ursprungligen planerade tilldelningen av frekvenser i 700 MHz-bandet omfattade tillstånd med täckningskrav. PTS framhåller att det finns stora områden i landet som är mycket glest befolkade, i synnerhet inland och fjälltrakterna. Det är mer kostsamt för operatörerna att bygga nät i dessa områden eftersom det ofta saknas grundläggande infrastruktur som exempelvis el och vägar, vilket är nödvändigt för att operatörerna ska kunna bygga basstationer för att förbättra täckningen. är efterfrågan svag i dessa områden, vilket ger sämre lönsamhet. PTS bredbandskartläggning visar att nästan alla hushåll och företag i har möjlighet att teckna bredbandsabonnemang om minst /s. Utskottet konstaterar att PTS har utvärderat bredband via satellit och ip-telefoni över sådana bredband. Enligt myndighetens bedömning kommer satellitlösningar att vara ett kommersiellt alternativ för personer i glesbygd som saknar möjligheter till telefoni eller internetuppkoppling. presenterade PTS en promemoria för regeringen om planerade kortsiktiga åtgärder för att förbättra mobiltäckningen, som följdes upp . Eftersom mobiltäckning och kapacitetsfrågor har hög prioritet och dessutom kopplingar till bredbandsutbyggnaden, har PTS valt att följa upp arbetet med att beskriva ett antal kortsiktiga åtgärder som ska genomföras . Dessa redovisas i rapporten åtgärder för ökad mobil- och kapacitetstäckning och inbegriper bl.a. att • tilldela frekvenser i syfte att möta efterfrågan på trådlösa tjänster • verifiera mobiloperatörernas täckningskartor genom stickprovsmätning • förbättra konsumentinformationen om vad den enskilde själv kan göra för att få bättre mobiltäckning • genomföra en pilotstudie av tillgången till it-infrastruktur i förhållande till EU:s uppställda mål (/s) • bistå i det regionala arbetet med mobiltäcknings- och bredbandsfrågor • underlätta utbyggnaden av bredbandsnät genom tillämpning av utbyggnadslagen • genomföra dialogmöten om betalterminaler anslutna till mobilnät • genomföra tillsyn enligt PTS föreskrifter om krav på driftssäkerhet. Dessa kortsiktiga åtgärder, som ska ses som ett komplement till de mer långsiktiga, är tänkta att öka och förbättra tillgången till mobil kommunikation och kapacitet i . Utskottet välkomnar detta. Utskottet konstaterar avslutningsvis att det pågår ett antal åtgärder ämnade att säkerställa en väl fungerande telefoni i hela landet och att mobiltäckningen förbättras kontinuerligt. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:1237 (M), 2016/17:1605 (S), 2016/17:1654 (S) i denna del, 2016/17:1691 (S) i denna del, 2016/17:2118 (M) yrkande 2, 2016/17:2659 (KD) yrkande 14 och 2016/17:3096 (C) yrkande 2 i denna del. Användningen av 700 MHz-bandet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om användningen av 700 MHz-bandet. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete om hur en framtida kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utvecklas. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). Med anledning av regeringens beslut om att frigöra 700 MHz-bandet (694790 MHz) för annan användning än marksänd tv fr.o.m. fick PTS i uppdrag (N2014/2008/ITP) att utifrån de politiska målen för informationssamhället utreda den fortsatta användningen av 700 MHz-bandet efter . Inom ramen för regeringsuppdraget har PTS i en särskild rapport visat att den användning som bedöms generera störst samhällsnytta i 700 MHz-bandet är mobilt bredband för kommersiella tjänster. 700 MHz-bandet bör därför enligt myndigheten tilldelas för att möjliggöra denna användning. PTS framhöll att har mycket god tillgång till mobila kommunikationsnät och att både befolkningstäckningen och yttäckningen i landet är höga. Dock förekommer det, förutom större täckningsluckor där människor mycket sällan befinner sig, mindre täckningsluckor i områden som i övrigt har mobiltäckning. Kontinuerlig yttäckning är en viktig aspekt för att konsumenterna ska uppleva god tillgång till mobila kommunikationsnät. Att tilldela 700 MHz-bandet innebär mer frekvensutrymme för mobilt bredband, vilket i sig ökar sannolikheten för yttäckning och hög överföringshastighet också långt från mobilmast. PTS ansåg vidare att det är motiverat att förena 700 MHz-bandet med ett täckningskrav och då främst i syfte att öka tillgången till mobila kommunikationsnät där konsumenterna befinner sig. Utbyggnaden skulle således i första hand fokusera på geografiska områden med bristfällig mobiltäckning, till skillnad från täckningskravet i 800 MHz-bandet som fokuserar på fast bredband om minst /s till hushåll och fasta arbetsställen. beslutade regeringen att ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att, i samråd med och Försvarsmakten, beskriva vilka behov aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar har av mobil ip-baserad kommunikation. PTS fick i uppdrag att redovisa tänkbara lösningar för de behov som MSB beskrev. MSB och PTS har sedermera till regeringen redovisat olika alternativ för hur man kan utforma en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. En utredare fick i uppdrag av att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för bl.a. polisen, försvaret och räddningstjänsten mot bakgrund av att den säkerhetspolitiska och tekniska utvecklingen gör det alltmer angeläget att bl.a. blåljusaktörerna kan kommunicera och utbyta information säkert och effektivt. Blåljusaktörerna använder sig av radiokommunikationssystemet , som framför allt är anpassat för kommunikation via tal. beslutade regeringen att 700 MHz-bandet ska vara tillgängligt för tillståndspliktiga markbundna tv-sändningar t.o.m. . I partimotion 2016/17:820 understryker m.fl. (C) behovet av bra och snabbt bredband, inte minst på landsbygden där det är helt avgörande för både företag och privatpersoner. Motionärerna anser också att frigörandet av bandbredd i etern som tidigare använts till marksänd digital-tv till förmån för mobila telefonitjänster är en viktig åtgärd för att förbättra täckningen och därmed minska antalet vita fläckar på kartan. I yrkande 5 betonar motionärerna därför nödvändigheten av att användningen av 700 MHz-bandet förenas med ett täckningskrav. I kommittémotion 2016/17:2530 ställer sig m.fl. (M, C, L, KD) bakom planerna på att 700 MHz-bandet ska auktioneras ut på marknadsmässiga villkor för att inte minst förbättra mobiltäckningen på landsbygden. Motionärerna skriver att det är viktigt att de behov av säker, tillgänglig, mobil ip-baserad kommunikation som aktörer har inom allmän ordning, säkerhet, hälsa samt försvar tillgodoses. Aktörerna inom denna sektor använder , ett system som främst är anpassat för tal, men i teknikutvecklingens spår finns ett växande behov av exempelvis datakommunikation. Motionärerna betonar därför i yrkande 32 att det är viktigt att man i auktionsprocessen tar hänsyn till nödvändiga behov för att upprätthålla centrala samhällstjänster. Motionärerna anser mot denna bakgrund att hela 700 MHz-bandet, förutom de delar som man bedömer behövs för att upprätthålla samhällstjänster av Försvarsmakten, och , ska auktioneras ut på marknadsmässiga villkor. Mot bakgrund av att konsumenterna efterfrågar allt bättre täckning och högre överföringshastigheter för att kunna utnyttja internetbaserade tjänster var de än befinner sig, framhåller m.fl. (C) i kommittémotion 2016/17:3119 yrkande 20 att trådlös infrastruktur kan vara ett mer ekonomiskt sätt att nå alla bostäder och verksamhetsställen i avvaktan på att fast fiber byggs ut, inte minst i glesbygden. Motionärerna anser därför att ett kommersiellt tillgängliggörande av 700 MHz-bandet är en viktig del i att förbättra bredbandstäckningen i hela landet. Motionärerna hänvisar till en analys från PTS som visar att den största samhällsnyttan uppnås om 700 MHz-bandet kan nyttjas för mobilt bredband för kommersiella tjänster, vilket också skulle underlätta att uppnå EU:s mål om /s till alla. Därför anser motionärerna att det är av högsta vikt att den planerade auktionen av frekvenser i 700 MHz-bandet kan genomföras för att öka mobiltäckningen där det finns brister för att garantera tillgång till mobilt bredband och telefoni i hela landet. I kommittémotion 2016/17:3205 av m.fl. (M) framhåller motionärerna i yrkande 6 att Rakelsystemet inte längre motsvarar de behov som aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar har, särskilt när det gäller möjligheten till dataöverföring. Motionärerna pekar på att det nya systemet som är tänkt att ersätta måste uppfylla en lång rad krav på robusthet, säkerhetsnivå, täckning m.m. Genom att avsätta kapacitet i 700 MHz-bandet skulle man kunna uppfylla alla dessa krav och det vore dessutom en långsiktig och ekonomiskt hållbar lösning. Såväl Försvarsmakten och MSB som och har pekat på vikten av att en del av 700 MHz-bandet används för framtidens kommunikationsnät och undantas från den auktion som PTS avsett att initiera för 700 MHz-bandet . Därför anser motionärerna att möjligheten att avsätta relevanta delar av 700 MHz-bandet för samhällsviktiga myndigheters behov av kommunikation bör ses över. Utskottet vill inledningsvis framhålla att ett frigörande av det s.k. 700 MHz-bandet för mobila kommunikationstjänster sannolikt kan bidra till att skapa goda förutsättningar för fortsatt utbyggnad och tillgång till sådana tjänster. Utskottet noterar dock att i och med regeringens beslut ska 700 MHz-bandet vara tillgängligt för tillståndspliktiga markbundna tv-sändningar t.o.m. , vilket innebär att det tidigare beslutet om att frigöra frekvensutrymmet för annan användning fr.o.m. inte längre gäller. Regeringen har även beslutat att ge Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att, inom ramen för myndighetens ansvarsområde, börja förbereda för hur en framtida kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa (de s.k. blåljusaktörerna) och försvar ska kunna utvecklas. Regeringen motiverar besluten med att den säkerhetspolitiska utvecklingen gör det alltmer angeläget att aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar kan kommunicera och utbyta information på ett effektivt och säkert sätt. som har tillstånd att använda frekvenserna får som en konsekvens av besluten fortsätta att göra det enligt gällande tillståndsvillkor. Regeringen framhåller dock att det arbete som aktörerna inom marksänd tv har bedrivit för att frigöra 700 MHz-bandet för annan användning kan fortsätta. Som en följd av detta har PTS beslutat att avbryta auktionsprocessen som skulle ha inletts avseende delar av 700 MHz-bandet. Utskottet påminner om att MSB fick regeringens uppdrag att analysera hur man bäst kan tillgodose behoven av säker och tillgänglig mobil ip-baserad kommunikation för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. MSB förordade ett rikstäckande radionät särskilt avsett för detta eftersom en sådan lösning ansågs lämpligast för att uppfylla kraven som berörda aktörer ställer. Myndigheten bedömde att förslaget i sin helhet bidrar till att både tillgodose behovet av kommunikation för samhällsviktig verksamhet och att realisera delar av regeringens mål om tillgång till bredband i hela landet. Lösningen bedömdes också vara kostnadseffektiv eftersom den uppfyller flera av samhällets behov. Den baseras på offentlig kontroll över kommunikationen och innebär att samhället och dess suveränitet kan vidmakthållas även när samhället utsätts för hot och påfrestningar. Utskottet konstaterar vidare att genom det uppdrag som Justitie-departementet beslutade om ska en utredare föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. I utredarens uppdrag ingår att • identifiera och analysera vilka behov aktörerna har av en utvecklad och säker mobil ip-baserad kommunikationslösning • identifiera och analysera om det handlar om en eller flera kommunikationslösningar och vilka krav som bör ställas på lösningen • beakta hur andra länder har resonerat och implementerat eller planerar att implementera sådana kommunikationslösningar för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar • utifrån de behov och krav som har identifierats och analyserats ta fram ett förslag på en utvecklad och säker mobil ip-baserad kommunikations-lösning • beräkna och redogöra för kostnaderna samt hur lösningen kan finansieras. Utredaren redovisade de huvudsakliga slutsatserna och en slutredovisning ska lämnas . Enligt utskottets mening kommer mobilnäten i bl.a. 700 MHz-bandet att kunna spela en mycket viktig roll för tillgången till snabba trådlösa bredbandsuppkopplingar. Likväl finner utskottet det angeläget att man prioriterar frågan om vilka behov aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar har av att kunna utnyttja 700 MHz-bandet för kommunikation, inte minst med hänsyn till ett stort antal samhällsviktiga funktioner. Utskottet anser därför att det pågående utrednings- och beredningsarbetet inte bör föregripas. Utskottet förutsätter att regeringen kommer att hantera detta angelägna ärende skyndsamt och då beakta de olika intressen som finns. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:820 (C) yrkande 5, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 32, 2016/17:3119 (C) yrkande 20 och 2016/17:3205 (M) yrkande 6. It och minskad miljöpåverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om it och minskad miljöpåverkan. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom ett antal myndigheter som syftar till att minska miljöpåverkan genom att bl.a. inom ramen för miljöledningsarbetet utnyttja kommunikations-teknik för att i större utsträckning ersätta fysiska resor. Jämför reservationerna 6 (C), 7 (V) och 8 (L). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) pekar motionärerna i yrkande 49 på de många möjligheter digitaliseringen medför och att den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. Rätt använd kan därför it utgöra det femte transportslaget vid sidan av de etablerade och därmed bidra till förbättrade kommunikationer och minskad miljöpåverkan, och motionärerna vill därför låta utreda vilka incitament som finns för att främja digitalisering, eller s.k. resfri kommunikation. m.fl. (V) skriver i partimotion 2016/17:1986 att it-sektorn på många sätt kan användas för att minska miljöpåverkan. Inte minst erbjuder tekniken möjligheter att minska behovet av resor genom exempelvis video- eller telefonkonferenser och distansarbete, vilket minskar miljöbelastningen. Motionärerna anser att det finns en stor potential att öka användningen av elektroniska tjänster hos våra myndigheter men även i arbetet för en hållbar stadsplanering för att uppnå ett mer transportsnålt samhälle och därmed minska koldioxidutsläppen. Motionärerna förordar i yrkande 9 att man bör upprätta en nationell it-strategi som innehåller en redovisning av lämpliga styrmedel för att minska behovet av transporter och därmed klimat- och miljöpåverkan. I kommittémotion 2016/17:3374 uppmärksammar (L) den stora klimatutmaningen för transportsektorn. Vid sidan av nya initiativ i fråga om klimatsmarta transporter, utveckling av nya drivmedel och andra initiativ för att bygga nya strukturer för framtidens lösningar efterlyser motionären i yrkande 5 strategier för hur tele- och kommunikationsnät kan stödja det framtida servicebehovet inom transport och kommunikation. m.fl. (L) skriver i kommittémotion 2016/17:3512 att det bl.a. behövs åtgärder för att öka utnyttjandet av digital teknik och andra tekniska lösningar kopplade till kollektivtrafik och infrastruktur för att förändra beteenden. Motionärerna efterlyser i yrkande 29 en handlingsplan för att främja resfri kommunikation. Utskottet vill inledningsvis påminna om att utskottet har behandlat frågor om it i miljösparande syfte i bet. 2013/14:TU7 och i detta sammanhang föreslagit att skulle rikta ett tillkännagivande i tre delar till regeringen om att • regeringen bör upprätta en särskild strategi för hur man med olika it-lösningar kan minska transportbehovet och koldioxidutsläppen och därmed uppnå ett mer energieffektivt och klimatsmart samhälle • regeringen bör verka för att en motsvarande strategi tas fram på EU-nivå • regeringen bör ställa särskilda krav på att offentliga myndigheter utnyttjar utrustning för distansmöten i sin verksamhet för att minimera den miljöpåverkan som resor i tjänsten medför. Utskottet påminner också om att enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter ska myndigheter så långt som möjligt använda energieffektiv it för att miljöanpassa verksamheten. har i uppdrag att stödja och vägleda myndigheterna i deras miljöledningsarbete enligt förordningen. Detta sker bl.a. genom en årlig nätverksträff. Myndigheterna ska planera, genomföra, följa upp och redovisa sitt miljöarbete för och regeringen. Av i staten 2015 framgår att många myndigheter använder it för att minska energianvändningen. Flertalet myndigheter anger också att de i högre grad än tidigare använder sig av distansmöten för att minska det fysiska resandet. Utskottet välkomnar detta. Av regeringens senaste redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (skr.