bet · H401KrU12 · 2017-06-01 00:00:00 — Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation Utskottet föreslår att dels godkänner det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt, dels antar regeringens förslag till ändring i kulturmiljölagen och förslag till ändring i lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Utskottet föreslår att avslår två motionsyrkanden. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2016/17:109 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Godkännande av det andra protokollet till samt antagande av lagförslag Godkännande av det andra protokollet Militär användning av kulturegendom med förstärkt skydd straffbeläggs Förstörelse, tillägnelse eller beslagtagande av kulturegendom straffbeläggs Ekonomiska konsekvenser av ratificeringen Godkännande av det andra protokollet till samt antagande av lagförslag (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt Utskottets förslag till riksdagsbeslut Godkännande av det andra protokollet till samt antagande av lagförslag a) antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950), 2. lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, b) godkänner det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt. Därmed bifaller proposition 2016/17:109 punkterna 1–3 och avslår motion 2016/17:3628 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2016/17:109 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation. En följdmotion har väckts med anledning av propositionen. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1, regeringens lagförslag finns i bilaga 2 och det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt finns i bilaga 3. Konventionen om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt () upprättades i . Konventionen bygger på säkerställandet av och respekten för kulturegendom. anslöt sig till konventionen och dess första protokoll 1985 (SÖ 1985:7, prop. 1983/84:108, KU 16, rskr. Det första protokollet behandlar återförande av kultur-egendom till en stat varifrån sådan egendom förts ut i samband med en ockupation. Det trädde i kraft och för del . antogs det andra protokollet till . Det trädde i kraft . är 69 stater parter till det andra protokollet, och 11 stater har signerat protokollet (). undertecknade det andra protokollet men har ännu inte ratificerat (godkänt) det. Med anledning av det utarbetades inom promemorian Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation (Ds 2014:36). I promemorian föreslogs att ska ratificera det andra protokollet. Vidare innehöll promemorian en analys av vilka lagändringar som krävs för att ska uppfylla sina åtaganden enligt det andra protokollet och förslag till sådana lagändringar. Promemorian har remissbehandlats. Lagförslagen har granskats av Lagrådet. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag. I propositionen föreslår regeringen att ska godkänna det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt (). Propositionen innehåller förslag till de lagstiftningsåtgärder som krävs för att ska uppfylla sina åtaganden enligt protokollet. En ny bestämmelse införs i kulturmiljölagen (1988:950) som innebär att det blir straffbart att för militära åtgärder använda kulturegendom som är av största vikt för mänskligheten. Straffet föreslås vara fängelse i högst . Vidare görs en följdändring i lagen. Det görs också en ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser som innebär att straffbestämmelsen om krigsförbrytelse utvidgas så att den omfattar all sådan egendom som skyddas av och det andra protokollet. Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Godkännande av det andra protokollet till samt antagande av lagförslag Utskottets förslag i korthet godkänner det andra protokollet till samt antar regeringens förslag till ändringar i kulturmiljölagen och lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. avslår motions-yrkanden om dels placering av bestämmelser i , dels tydligare redovisning av ekonomiska konsekvenser. Jämför reservationen (SD). Godkännande av det andra protokollet Regeringen föreslår att ska godkänna det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt. Regeringen framhåller att det är viktigt att främja respekten för kulturegendom. Skyddsbehovet är enligt regeringen uppenbart i moderna konfliktformer, och det är därför angeläget att vidta åtgärder för att skydda civila miljöer och kulturegendom vid en väpnad konflikt eller under en ockupation. Åtgärder för att stärka skyddet av kulturegendom i händelse av en väpnad konflikt har också enligt regeringen blivit en fråga av särskilt intresse i det internationella samarbetet. En del av det som binder människor samman slits av när kulturegendom förstörs. Skador på mänsklighetens kulturegendom, utan hänsyn till ursprung eller äganderätt, är enligt regeringen liktydigt med skador på hela mänsklighetens kulturarv. Som exempel där det skett omfattande kulturell vandalism under väpnad konflikt lyfter regeringen fram f.d. , , och . Det andra protokollet behandlar bl.a. kulturarv av största vikt för mänskligheten, dvs. sådan egendom som kan beviljas ett förstärkt skydd. Om sådan egendom inte skyddas i en väpnad internationell eller icke internationell konflikt riskerar den enligt regeringen att gå förlorad för alltid. Genom att godkänna det andra protokollet ger enligt regeringen stöd åt det internationella arbete som bedrivs i avsikt att förhindra, eller åtminstone minimera, skador på kulturegendom som utgör kulturarv av största vikt för mänskligheten. Vidare anser regeringen att en svensk ratifikation av det andra protokollet kan bidra till att arbetet med relaterade problem förbättras och förstärks både nationellt och internationellt. Regeringen anser därför att det är angeläget att godkänner det andra protokollet. Militär användning av kulturegendom med förstärkt skydd straffbeläggs Regeringen föreslår att militär användning av kulturegendom med förstärkt skydd eller områden i dess omedelbara närhet ska kriminaliseras. Regeringen gör bedömningen att det saknas svenska straffbestämmelser som helt motsvarar det andra protokollets krav på kriminalisering (artikel 15.1 punkt b). Därför krävs det enligt regeringen lagstiftningsåtgärder. Regeringen anser att straffbeläggandet bör ske genom en ny bestämmelse i kulturmiljölagen (1988:950). Det är enligt regeringen svårt att hitta en lämplig placering i . bör enligt regeringen heller inte tyngas med bestämmelser som kan förutses komma att användas i begränsad omfattning. Straffansvaret ska enligt regeringen omfatta den som till stöd för militära åtgärder använder kulturegendom med förstärkt skydd eller områden i dess omedelbara närhet. Vidare ska det enligt regeringen krävas att gärningen ingår som ett led i eller på annat sätt står i samband med en väpnad konflikt eller ockupation. Straffet ska enligt regeringen vara fängelse i högst . Brottet ska rubriceras militär användning av kulturegendom med förstärkt skydd. Vidare införs enligt regeringens förslag en upplysning i lagen om att den innehåller bestämmelser om militär användning av kulturegendom. För att en kulturegendom ska tillerkännas ett förstärkt skydd ska enligt regeringen tre materiella villkor uppfyllas. För det första ska det röra sig om en kulturegendom av största vikt för mänskligheten. Det andra villkoret är att egendomen är skyddad genom lämpliga inhemska rättsliga och administrativa åtgärder som erkänner dess exceptionella kulturella och historiska värde och som säkerställer den högsta skyddsnivån. Som tredje villkor gäller att egendomen inte får användas för militära ändamål eller för att skydda militära platser, och det krävs vidare att den part som har kontrollen över egendomen har bekräftat att den inte kommer att användas på detta sätt. Utöver att dessa materiella förutsättningar ska vara uppfyllda krävs att Kommittén till skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt fattat ett formellt beslut om att tillerkänna egendomen ett förstärkt skydd i enlighet med den process som regleras i artikel 11 i det andra protokollet. I en av artiklarna anges vidare under vilka omständigheter kulturegendom med förstärkt skydd kan förlora detta skydd. När det gäller frågan om ”dess omedelbara närhet” anger regeringen att vad som utgör omedelbar närhet får avgöras från fall till fall, beroende på kulturegendomens beskaffenhet och förhållanden i övrigt. Det är dock enligt regeringen endast områden i direkt anslutning till kulturegendomen som omfattas av förbudet enligt protokollet. Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. När det gäller straffbeläggande av militär användning av kulturegendom med förstärkt skydd anser m.fl. (SD) i motion 2016/17:3628 yrkande 2 att de bestämmelser som regeringen avser att föra in i kulturmiljölagen i stället bör föras in i . Förstörelse, tillägnelse eller beslagtagande av kulturegendom straffbeläggs Regeringen föreslår att förstörelse, tillägnelse eller beslagtagande av skyddad kulturegendom enligt och det andra protokollet ska kriminaliseras genom en ändring i bestämmelsen om krigsförbrytelser som avser egendom i lagen (2014:406) om straff mot folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Straffansvaret ska enligt regeringen omfatta den som utan att det är nödvändigt av militära skäl förstör, tillägnar sig eller beslagtar sådan kulturegendom som skyddas enligt konventionen och det andra protokollet. Vidare ska det enligt regeringens förslag krävas att gärningen ingår som ett led i eller på annat sätt står i samband med en väpnad konflikt eller ockupation. Detta innebär en utvidgning av 6 § 2 b lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. För straffansvar enligt den nuvarande lydelsen krävs att gärningen riktar sig mot någon annans egendom, vilket enligt regeringens bedömning innebär att förstörelse av egendom som kan anses tillhöra den egna parten torde falla utanför bestämmelsen. För att till fullo uppfylla protokollet i detta avseende krävs enligt regeringen en utvidgning av 6 §. Enligt artikel 15.1 punkt e i protokollet ska stöld, plundring, bortförande av eller vandalism riktad mot kulturegendom kriminaliseras, även om det inte sker i stor omfattning. I dagens reglering krävs att gärningen sker i stor omfattning för att det ska vara fråga om en krigsförbrytelse. För att till fullo uppfylla protokollet i detta avseende krävs därmed enligt regeringen även här en utvidgning av 6 §. Regeringen föreslår att lagändringen ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Ekonomiska konsekvenser av ratificeringen Regeringen gör bedömningen att de kostnader som eventuellt kan uppstå till följd av de föreslagna lagstiftningsåtgärderna och tillträde till det andra protokollet till bör vara marginella och kan hanteras inom befintliga ramar. m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:3628 yrkande 1 att regeringen tydligare bör redovisa hur ska leva upp till de ekonomiska åtaganden som en ratificering innebär och säkra att tillräckliga medel avsätts för ändamålet. Utskottet ser positivt på att åtgärder vidtas för att skapa ett förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation. Utskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten av att respekten för kulturegendom främjas och av att man värnar det som håller människor samman. har undertecknat det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt men har ännu inte godkänt det. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att bör godkänna det andra protokollet. För att uppfylla åtagandena enligt det andra protokollet krävs lagstiftningsåtgärder. Utskottet anser att lagstiftningsåtgärder därför bör vidtas. När det gäller frågan som motionärerna tar upp om att placera den ena lagstiftningsåtgärden i i stället för i kulturmiljölagen, delar utskottet regeringens skäl för att placera åtgärden i kulturmiljölagen; det är svårt att hitta en lämplig placering i , och bör inte tyngas med bestämmelser som kan förutses komma att användas i begränsad omfattning. Utskottet anser således att regeringens förslag till dels ny bestämmelse i kulturmiljölagen, dels ändringar i lagen om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser bör antas. Utskottet delar också regeringens bedömning att de eventuella kostnader som kan uppstå till följd av de föreslagna lagstiftningsåtgärderna och tillträde till det andra protokollet till bör vara marginella och kunna hanteras inom befintliga ramar. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag i propositionen och avstyrker motion 2016/17:3628 (SD) yrkandena 1 och 2. Godkännande av det andra protokollet till samt antagande av lagförslag (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: a) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, b) godkänner det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt, c) avslår regeringens förslag till lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950) d) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:109 punkterna 2 och 3 samt motion 2016/17:3628 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2016/17:109 punkt 1. anser att skyndsamt bör ratificera andra protokollet till av om skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt. anser att det är mer naturligt att de bestämmelser som regeringen avser att placera i kulturmiljölagen i stället förs in i 22 kap. eller i ett annat lämpligt kapitel i . Där återfinns redan flera bestämmelser om gärningar begångna i väpnad konflikt, och det är bra om även dessa bestämmelser placeras där. Eftersom krig inte alltid sker under ordnade former anser vi att det är bra om bestämmelserna om gärningar begångna i väpnad konflikt kan skrivas in på så få ställen som möjligt i svensk lag, för att förenkla handhavandet av vilka bestämmelser som gäller i sådana situationer. Det är positivt att regeringen föreslår en ratificering, men Sverige-demokraterna anser att regeringen inte fullt ut beskriver hur ska leva upp till de åtaganden som ratificeringen innebär. Ett flertal remissinstanser delar inte regeringens bedömning att kostnaderna för ratificeringen blir marginella. Bland annat uttrycker i sitt remissvar att en ratificering kommer att innebära betydande arbetsinsatser för såväl dem som länsstyrelserna. Utöver det föreslås en fond inrättas till skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt som vid en ratificering har att förhålla sig till. Fonden har till uppgift att ge ekonomiskt eller annat stöd till förberedande eller andra åtgärder under fredstid. Även om det är tillåtet att exempelvis låta fonden bestå av medel donerade av privata organisationer anser att det är rimligt att regeringen tydliggör hur som stat ska bidra ekonomiskt. Det finns anledning att från regeringens sida se över och redovisa i vilken omfattning medel kan behöva avsättas för att leva upp till de internationella åtaganden en ratificering innebär. anser således att regeringen tydligare bör redovisa hur ska leva upp till de ekonomiska åtaganden som en ratificering innebär och säkra att tillräckliga medel avsätts för ändamålet. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör proposition 2016/17:109 punkterna 2 och 3 samt motion 2016/17:3628 yrkandena 1 och 2 bifallas och proposition 2015/17:109 punkt 1 avslås. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:109 Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:406) om straff för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. 3.Riksdagen godkänner det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt (avsnitt 6). 2016/17:3628 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen tydligare bör redovisa hur ska leva upp till de ekonomiska åtaganden som en ratificering innebär och säkra att tillräckliga medel avsätts för ändamålet, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de bestämmelser som regeringen avser att föra in i kulturmiljölagen i stället bör föras in i och tillkännager detta för regeringen. Det andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt Jag blir förbryllad över att inte före mig har presenterat syn på detta ärende; jag har många frågor att ställa till honom. Har han möjlighet att besvara dem senare får han göra det. Annars får jag nu redovisa vad övriga partier har för syn på denna fråga. I övrigt är nämligen alla partier ense om att detta är en viktig proposition, som vi ska bifalla. antog en museilag i stor enighet. Även då gick som ensamt parti emot övriga partier. Museilagen är en lagstiftning som jag hoppas kommer att tillämpas i stor omfattning för att sprida kunskap och engagemang kring kulturarvsfrågor. Dagens lagstiftning, som handlar om att ge ökat skydd åt kulturarv i händelse av krig, hoppas jag däremot naturligtvis att vi aldrig någonsin ska behöva tillämpa i . Likafullt är det en viktig lagstiftning att få på plats så att också kan godkänna, ratificera, andra protokollet till om skydd av kulturegendom i händelse av väpnad konflikt. Lagstiftningen måste vara på plats för att ska kunna godkänna tilläggsprotokollet och på det sättet också medverka till att skydda kulturarv runt om i världen. Tyvärr har förstörelse av kulturarv vid krig återigen hamnat på den internationella dagordningen, på grund av IS framfart. IS tydliga syfte är att utplåna förislamisk kulturtradition från de områden man försöker ta kontroll över. Man förstör byggnader, kulturarvsföremål och böcker - inte för att de hamnar i vägen för militära aktioner, utan de är själva målet för aktionerna. Detta är inget man gör i smyg, tvärtom. Man sprider bilder där man slår sönder assyriska och babyloniska kulturföremål, skulpturer och annat, för att visa på makt och för att rekrytera - precis samma fenomen som vi såg , när härjade i . Man sprängde bland annat de stora buddastatyerna i landet och uppmanade sina anhängare att förstöra all icke-islamisk konst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation I detta sammanhang är det väldigt viktigt att kunna sin historia och veta att detta inte på något sätt bara är förknippat med islamistiska extremister. Förstörelse av kulturarv har funnits i krig. Det värsta exemplet är faktiskt , där Förintelsen, utöver folkmordet på människor, syftade till att radera ut det judiska kulturarvet. Även de allierade under förstörde kulturarv medvetet, till exempel vid bombningen av . Åtminstone har man internationellt försökt hantera dessa frågor. Då kom de upp på bordet efter fransmännens plundring av kulturarvsföremål runt om i under . och växte det fram internationella juridiska principer för hur man ska hantera kulturarvsbrott. Första gången personer kom att dömas för denna typ av brott var vid efter . Efter det dröjde det ända till krigen i innan personer återigen blev dömda för denna typ av brott. Krigen i handlade i väldigt stor utsträckning just om att radera ut kulturarv för att kapa människors känsla av tillhörighet till vissa geografiska områden. önskar jag att kommer på plats så att jag kan fråga vilket som är det egentliga skälet till att nu bromsar möjligheter att agera internationellt för att bevara kulturarv. Det är det som blir konsekvensen när man nu inte vill godkänna det förslag till lag som regeringen har lagt fram och övriga partier ställer sig bakom. Jag hoppas att , som har tagit plats i salen, kan svara på den frågan. har en tradition av att värna kulturarvet och har motionerat om att förstärka skyddet och försvaret av vårt kulturarv i händelse av krig eller kriser genom ett kulturellt driftvärn som en del av ett återupprättat civilförsvar. Vi välkomnar därför också en ratificering av denna fråga i . Andra protokollet i konventionen anger att en ny högre skyddsnivå för kulturarv av stor betydelse för mänskligheten ska inrättas och att vissa gärningar ska kriminaliseras i avtalsparternas nationella rätt. Enligt protokollet ska en mellanstatlig kommitté upprättas för att följa upp arbetet och efterlevnaden av konventionen. Kulturegendom avser fast och lös egendom av stor betydelse för varje folks kulturarv, såsom böcker, konstverk, vetenskapliga samlingar, arkiv, grupper av byggnader samt utställningsplatser för kulturegendom som museer och bibliotek. Protokollet klargör också att konventionen ska tillämpas i fredstid liksom vid väpnad konflikt, och de påskrivande parterna åtar sig att vidta förberedande åtgärder för att förbereda skyddet av kulturegendom inom sitt territorium. anser att skyndsamt bör ratificera andra protokollet till om skydd av kulturegendom. Det är positivt att regeringen föreslår en ratificering, men vi menar att regeringen inte fullt ut beskriver hur ska leva upp till de åtaganden som ratificeringen innebär. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Förstärkt skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt och under ockupation Ett flertal remissinstanser delar inte regeringens bedömning att kostnaderna för ratificeringen blir marginella. Bland annat uttrycker i sitt remissvar att en ratificering kommer att innebära betydande arbetsinsatser såväl för dem som för länsstyrelserna. Utöver detta inrättas genom artikel 29 en fond till skydd av kulturegendom vid väpnad konflikt som vid en ratificering har att förhålla sig till. Även om det är tillåtet att exempelvis låta fonden bestå av medel donerade av privata organisationer anser vi att det är rimligt att regeringen tydliggör hur som stat ska bidra ekonomiskt. Det finns anledning att från regeringens sida se över och redovisa i vilken omfattning medel kan behöva avsättas för att ska leva upp till de internationella åtaganden en ratificering innebär. menar att genomförandet av förslagen kommer att innebära omfattande arbetsinsatser och att det därför måste tillföras resurser. Även andra remissinstanser, såsom och , menar att det krävs resurser för inventering, urval och märkning av kulturegendom, framför allt eftersom ett urval enligt bestämmelserna i konventionen ännu inte har gjorts. Vi menar att regeringen bör tillföra nödvändiga medel till berörda myndigheter samt till fonden för att ska kunna fullfölja de åtaganden som en ratificering av konventionen ålägger oss som stat - därav vår reservation. anser också, likt Försvarsmaktens remissvar, att det är mer naturligt att de bestämmelser som regeringen avser att placera i kulturmiljölagen i stället förs in i 22 kap. eller i ett annat lämpligt kapitel i . Med hänsyn till det förändrade säkerhetsläget i världen och vårt närområde anser vi att det är av yttersta vikt att en ratificering sker skyndsamt. Även om regeringen inte uttryckt att en ratificering kommer att dröja vill jag påpeka att framfördes en uppmaning att ratificera.