bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Utskottet välkomnade regeringens ambition att uppmuntra, underlätta och göra det möjligt för företag att maximera sin positiva påverkan på en hållbar utveckling. I vissa av de ovannämnda motionerna berörs även de statliga finansierings- I dessa delar vill utskottet hänvisa till vad utskottet senare i betänkandet anför om den nya strukturen för statligt riskkapital. I motionerna 2016/17:427 (M), 2016/17:3128 (M) och 2016/17:3392 (KD) efterfrågas en översyn av reglerna som rör förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet om huruvida de har fått avsedd effekt. konstaterar att följer upp tillämpningen av bestämmelserna om offentlig säljverksamhet för att bl.a. kunna konstatera vilka effekter besluten har på marknadens aktörer. I likhet med vad utskottet konstaterade (bet. 2015/16:NU15) förutsätter utskottet att regeringen bevakar denna fråga och att således inte behöver uppmärksamma regeringen på detta. Med anledning av motionerna 2016/17:112 (SD), 2016/17:114 (SD), 2016/17:542 (M), 2016/17:2152 (S), 2016/17:2247 (M), 2016/17:3116 (C) och 2016/17:3188 (M) som efterfrågar en översyn och utvärdering av svensk konkurrenskraft samt åtgärder för att främja den svenska industrin och dess konkurrenskraft vill utskottet anföra följande. Regeringen har som tidigare nämnts presenterat en nyindustrialiseringsstrategi för , Smart industri. Syftet med strategin är att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den tekniska Utskottet anser att internationellt konkurrenskraftiga ramvillkor ger förutsättningar för företag att växa och anställa. Det handlar t.ex. om en enklare vardag för företagen, god tillgång till finansiering och stöd för att kommersialisera idéer samt att skapa incitament för och stöd till Utskottet vill i sammanhanget påminna om att Tillväxtanalys har i uppdrag att genomföra analyser som ska bidra till arbetet med nyindustrialiseringsstrategin samt påbörja förberedande arbete för kommande utvärderingar. handlingsplan med åtgärder på flera politikområden som stödjer arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser. Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlade motionsyrkanden. Effektivare statlig kapitalförsörjning i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras samt att en fond-i-fond-lösning ska inrättas. Mot bakgrund av den nya strukturen för statligt riskkapital ser utskottet inga skäl att förorda några tillkännagivanden med denna innebörd. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3123 anför m.fl. (M, C, L, KD) att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Motionärerna anser att det bör ske med en s.k. fond-i-fond-lösning där statligt riskkapital från början samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag. Särskilt viktigt är det att stötta företag med stor tillväxtpotential i ett tidigt skede (yrkande 4). I kommittémotion 2016/17:3125 anför m.fl. (M, C, L, KD) att kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla ett företag. Motionärerna framhåller att statligt riskkapital ska vara tillgängligt i hela så att människor och företag runt om i landet ska ges förutsättningar att starta företag (yrkande 2). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2016/17:3126 att det bör inrättas en fond-i-fond-lösning inom ramen för det statliga riskkapitalet. Fonden ska vara inriktad på de tidigaste och mest riskfyllda faserna och omfatta där privat kapital står för minst hälften (yrkande 2). Ett liknande yrkande om en fond-i-fond-lösning framförs av m.fl. (M) i kommittémotion 2016/17:3128 där det även föreslås att strukturen för det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital (yrkande 1). Ny struktur för statligt riskkapital antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Genom ett fond-i-fond-upplägg anses det privata utbudet av riskkapital kunna främjas, och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka då statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapitalet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Den nya lagen trädde i kraft och startar sin verksamhet . I ovannämnda betänkande behandlade utskottet flera olika motioner liknande de här aktuella om en ny struktur för statligt riskkapital där en statligt grundad fond-i-fond-lösning efterfrågades. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att förslaget i propositionen innebär att det nationella utvecklingsbolaget ska investera i privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag. Utskottet ansåg därmed att de aktuella motionerna kunde anses vara tillgodosedda och avslås av . Företrädare för i utskottet reserverade sig mot beslutet. I betänkandet avstyrkte utskottet vidare motionsyrkanden om att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital. Utskottet såg inget skäl för ett tillkännagivande med denna innebörd, utan anförde att det redan ligger på regeringen att följa upp och effektivisera statliga insatser. I betänkandet framfördes en reservation i denna del (M, C, L, KD). I samma betänkande avstyrkte utskottet även motioner liknande de här aktuella om åtgärder när det gäller det nationella utvecklingsbolagets inriktning, inriktningen för Fouriertransform och Inlandsinnovation samt det statliga riskkapitalets geografiska spridning. motioner och konstaterade sammanfattningsvis att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata riskkapitalet. Enligt utskottets bedömning skulle olika tillkännagivanden av om ytterligare insatser inte effektivisera eller påskynda detta arbete. I denna del fanns fem avvikande uppfattningar (M, SD, C, L [motiveringen], KD). Regeringen framför i den ovannämnda propositionen att företags behov av externt kapital i första hand ska tillgodoses av den privata marknaden, men konstaterar att det finns tecken på att utlåning och villkor stramats åt och att bankernas riskbenägenhet minskat. Svårigheter att få bankfinansiering riskerar att drabba små och medelstora företag generellt men i synnerhet företag med Detta gäller exempelvis företag i områden eller regioner där fastighetspriserna är för låga för att fastigheter ska kunna användas som tillräcklig säkerhet. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att () och Stiftelsen fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. Även om dessa insatser bidrar till att stärka förutsättningarna för lånefinansiering är det enligt vad som framförs i propositionen regeringens avsikt att ytterligare förstärka tillgången på marknadskompletterande lån till företag i alla delar av landet, inte minst utanför storstadsregionerna. Regeringen anför i propositionen att därför bör ges i uppgift att säkerställa att lämpliga finansiella instrument erbjuds på ett sådant sätt att bedömda brister i marknaden kan kompletteras ytterligare, även när det gäller mindre lånebelopp och utanför större tillväxtregioner. av detta bedöma behovet av eventuella nya insatser, t.ex. ett garantiinstrument eller lämpliga låneprodukter, i nära samverkan med banker. För att Norrlandsfonden ska kunna fortsätta att möta efterfrågan på marknadskompletterande lån i norra avser regeringen enligt propositionen att säkerställa att den förstärkta utlåningskapacitet som Norrlandsfonden fått genom lån från Inlandsinnovation bibehålls. Utöver detta kan nämnas att det i ägaranvisningen för står att syftet med bolagets verksamhet bl.a. är att stärka det svenska näringslivets utveckling och verka för en hållbar tillväxt samt medverka till att utveckla och finansiera små och medelstora företag. Bolaget ska för detta ändamål erbjuda tjänster inom rådgivning och finansiering i huvudsak riktat till företagare och företag med lönsamhets- och tillväxtpotential. Finansieringstjänsterna ska innefatta både lån och ägarkapital. Vidare framgår det att verksamheten ska utgöra ett komplement till den privata marknaden och vara tillgänglig i hela landet men att utbudet kan variera beroende på regionala förutsättningar. Verksamheten ska bidra till att utveckla och kommersialisera kunskapsintensiva affärsidéer. Särskilt fokus ska riktas mot företagare och företag i tidiga skeden och mot kvinnor och personer med utländsk bakgrund. Bolaget ska bedriva låneverksamheten långsiktigt så att kapitalet bevaras nominellt intakt. I propositionen gör regeringen bedömningen att det nationella utvecklingsbolaget bör ta initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond inom bolagets verksamhetsområde i enlighet med vad regeringen förordar. Som skäl för detta anger regeringen att det sannolikt finns ett marknadsmisslyckande för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer ska gå från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Regeringen anger att målgruppen för förslaget främst är mindre företag som är verksamma inom material-, energi- och miljöteknik. Det nationella utvecklingsbolaget får inom ramen för investeringsverksamheten definiera vilka typer av demonstrationsanläggningar som bör ingå i fonden. En väl fungerande kapitalförsörjning är nödvändig för ett företagsklimat som stöder innovation och hållbar tillväxt. Utskottet anser att även om marknaden i hög grad kan tillgodose företagens finansiella behov finns det marknadsmisslyckanden och finansieringsgap där det är viktigt att staten kompletterar marknaden. Utskottet har vid tidigare tillfällen anfört att det finns behov av att tydliggöra och förenkla systemet för statlig företagsfinansiering, minska långsiktiga inlåsningar i avgränsade investeringsmandat och göra kapitalet mer verksamt gentemot de marknadskompletterande behov som finns, särskilt i tidiga utvecklingsskeden. Utskottet har även framhållit att det är viktigt att statens insatser bidrar till att möta de marknadskompletterande behov som finns bland företag i hela . För att möta dessa behov antog , som framgår av det föregående, förslaget i regeringens proposition om att bilda ett nationellt utvecklingsbolag (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). Ett utvecklingsbolag () har fr.o.m. påbörjat sin verksamhet, och det kommer att göra indirekta investeringar i företag genom att investera i privat förvaltade fonder som är inriktade på investeringar i företag i utvecklingsfaser. Strukturen innebär en s.k. fond-i- I motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD), 2016/17:3125 (M, C, L, KD), 2016/17:3126 (M) och 2016/17:3128 (M) förordas tillkännagivanden om att en fond-i-fond-lösning för det statliga riskkapitalet bör inrättas, samt att det statliga riskkapitalet behöver reformeras och effektiviseras så att det dels i högre grad kompletterar privat riskkapital, dels ska finnas tillgängligt i hela Som redovisats ovan behandlade utskottet , i samband med förslaget om den nya strukturen för statligt riskkapital, identiska och liknande motionsyrkanden som de här aktuella. , liksom då, är det enda konkreta förslag som förekommer i motionerna att en fond-i-fond-lösning bör införas. Utskottet kan åter konstatera att en sådan lösning är just vad den nyinrättade strukturen för statligt riskkapital innebär och att dessa motionsyrkanden kan anses tillgodosedda i och med detta. Utskottet anförde i sitt betänkande våren 2016 även att det är en viktig uppgift för statsmakterna att följa upp de olika insatser som görs på området för att vid behov förändra och effektivisera dem, men att denna uppgift ligger på regeringen utan att genom allmänt hållna tillkännagivanden behöver tydliggöra detta. Utskottet ser inga skäl att ändra uppfattning i denna fråga. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns några skäl för att göra tillkännagivanden enligt vad som förordas i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör olika statliga finansieringsinsatser. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser. Jämför reservationerna 7 (M), 8 (SD), 9 (C), 10 (KD) och 11 (L). I kommittémotion 2016/17:3149 av m.fl. (M) anges att grundprincipen för insatser med statligt riskkapital i innovationssystemet är att de primärt ska aktiveras i skeden av marknadsmisslyckanden och nya, riskfyllda skeden. Enligt motionärerna vore det mer ekonomiskt fördelaktigt om staten ökade sina insatser för att stimulera det privata kapitalet att ta plats tidigare i investeringskedjan. Det skulle minska statens risktagande och skapa ett större engagemang från civilsamhället i innovations- och entreprenörskapets utveckling (yrkande 3). I motion 2016/17:528 av (M) konstateras att många av de som funderar på att starta eget företag vänder sig till för stöd och hjälp med finansiering; dock är villkoren för lån inte särskilt fördelaktiga jämfört med ett vanligt banklån. Bland annat bör amorterings- och räntevillkoren ändras för att stimulera framväxten av nya företag. Motionären efterfrågar således ett tillkännagivande om en översyn av Almilånen (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:119 av m.fl. (SD) anförs att den statliga riskkapitalfinansieringen bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör enligt motionärerna involvera forskningsparker, s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer och styras mot de förkommersiella faserna (yrkande 1). I motionen framhålls även behovet av en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med en sådan fond är enligt motionen att kapital ska kunna riktas mot investeringar i avfolkningskommuner där hög risk gör att bankerna ger orimliga lånevillkor för exempelvis fastighetsinvesteringar kopplat till industriell verksamhet (yrkande 2). I motionen anförs vidare att investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag. För att öka intresset för avdraget vill motionärerna att det statligt ägda i högre grad än vad som är fallet ska bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i sin tur medför rätt till investeraravdrag (yrkande 6). Motionärerna m.fl. (SD) ser i kommittémotion 2016/17:2520 ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond. Fonden ska prioritera företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden för att på så sätt främja innovationsutvecklingen och stärka konkurrenskraft (yrkande 2). I motion 2016/17:269 framhåller (SD) att en god tillgång på riskkapital skapar förutsättningar för småföretag med hög tillväxtpotential att växa till medelstora och stora företag. En marknadskompletterande riskkapitalfond skulle enligt motionären gynna innovationsutvecklingen och öka nyföretagsamheten. I kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C) framförs att statligt riskkapital i flera fall och i flera regioner kan vara ett viktigt komplement till privat riskkapital där det inte fått förutsättningar att utvecklas. Motionärerna anför att det är viktigt att säkerställa att det statliga riskkapitalet kommer företag i hela landet till del. Nedläggningen av Inlandsinnovation är enligt motionen ett exempel på hur regeringens politik bidrar till ökad centralisering och minskat företagande (yrkande 11). I kommittémotion 2016/17:3281 yrkar m.fl. (KD) på långsiktiga förutsättningar som stimulerar det privata riskkapitalet att våga investera i gröna företag i utvecklingsfaser. För att stora och små företag ska våga göra investeringar i exempelvis energieffektivisering eller andra miljöanpassningar i den egna verksamheten menar motionärerna att det bör finnas ett relativt stort mått av förutsägbarhet att bygga kalkylerna på. Motionärerna välkomnar därför att en statlig fond bildas som tillsammans med privat riskkapital kan investera i svenska innovativa företag med tillväxtpotential inom exempelvis grön teknik eller energibranscherna (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) konstaterar man att avvecklingen av Inlandsinnovation och Fouriertransform lade grunden till kapitalet i det nyinrättade . norra kapitalbehov och Fouriertransforms kompetens inom fordonsindustrin bör enligt motionärerna däremot tas tillvara (yrkande 3). Motionärerna förordar också ett tillkännagivande om att statens riskkapital i högre grad än vad som är fallet ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar (yrkande 4). även att kreditgarantiföreningar och mikrofonder bör främjas så att en större mångfald av associationsformer och en hållbar utveckling kan uppnås av företag och verksamheter som väljer andra företagsformer än aktiebolag och enskild firma (yrkande 5). Motionärerna menar också att det finns fördelar med gräsrotsfinansiering, s.k. crowdfunding, och föreslår att den pågående utredningen i ämnet tittar på hur andra länder, t.ex. hanterat Motionärerna påpekar att kapitalförsörjning och investeringar sker över landsgränserna och att detta måste en kommande lagstiftning ta hänsyn till (yrkande 6). lämnade sin rapport i – en kartläggning (dnr 15-17414) till regeringen med anledning av det uppdrag myndigheten fick (Fi2015/3817). Två slutsatser som drog i rapporten var att det finns ett behov av fördjupad analys och att det behöver klargöras vilka befintliga regler som kan omfatta olika former av gräsrotsfinansiering (crowdfunding). En särskild utredare fick därefter, , i uppdrag (dir. 2016:70) att bl.a.: • kartlägga marknaden för plattformar för gräsrotsfinansiering • analysera deltagarnas och plattformarnas roll, funktion och incitamentsstruktur • analysera vilka regler som är tillämpliga på andelsbaserad och lånebaserad gräsrotsfinansiering • analysera om det behövs en ny näringsrättslig lagreglering, eller om befintlig lagstiftning behöver justeras • se över behovet av sanktioner • i förekommande fall utarbeta nödvändiga lagförslag. Utgångspunkter för uppdraget ska vara att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av gräsrotsfinansiering som en alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag, att göra det möjligt för individer att hitta gemensamma finansieringslösningar i allmänhet inom civilsamhället och att säkerställa ett högt konsumentskydd och investerarskydd i allmänhet för att främja förtroendet för och utvecklingen av plattformar för gräsrotsfinansiering. Uppdraget ska redovisas . När det gäller förslag om strukturen för statligt riskkapital och inrättande av olika typer av riskkapitalfonder, vilket behandlas i motionerna 2016/17:119 (SD), 2016/17:269 (SD) och 2016/17:2520 (SD) vill utskottet återigen påminna om den nya struktur på området som antogs av (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). Som framgår av det föregående har ett utvecklingsbolag inrättats för att bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Bolaget startade sin verksamhet . Med anledning av motionerna 2016/17:119 (SD), 2016/17:2970 (C), 2016/17:3149 (M), 2016/17:3281 (KD) och 2016/17:3392 (KD) om åtgärder när det gäller inriktningen för statligt riskkapital, det nya utvecklingsbolaget och det statliga riskkapitalets geografiska spridning vill utskottet anföra följande. Det antagna förslaget om en ny struktur för det statliga riskkapitalet kommer enligt utskottets uppfattning att gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det saknas riskvilligt kapital. Vad som är marknadskompletterande behov och viktiga investeringsområden förändras dock . Det är därför enligt utskottets mening viktigt för det nationella utvecklingsbolaget att kunna vara följsamt i dessa förändringar för att på bästa sätt fylla behoven i hela landet. Inom ramen för det nationella utvecklingsbolaget kommer olika faser och branscher att täckas beroende på de behov och förutsättningar som finns. De befintliga statliga bolagen är inordnade som dotterbolag i det nya bolaget och kommer att avvecklas på lång sikt. Utskottet vill även påminna om att det i det antagna förslaget för en ny struktur för statligt riskkapital framgår att det nationella utvecklingsbolaget bör ta initiativ till att etablera en demonstrationsanläggningsfond inom bolagets verksamhetsområde för att stärka marknaden för vissa typer av investeringar i produktionsanläggningar när ny teknologi eller nya processer ska gå från att producera i liten skala till att producera i kommersiell skala. Likt vill utskottet framhålla att det avsatts medel för riskkapitalinsatser från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Det innebär en förstärkning av riskkapitalutbudet, inte minst i norra . Inom ramen för det nationella regionalfondsprogrammet 2014–2020 är avsikten att etablera två riskkapitalfonder. Den ena är en grön investeringsfond som ska stärka utbudet av riskkapital genom huvudsakligen direktinvesteringar i företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Den andra är en fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. I motion 2016/17:3392 (KD) efterfrågas tillkännagivanden om mikrofonder och kreditgarantiföreningar, bl.a. för att göra det lättare för exempelvis sociala företag att få tillgång till kapital. anledning av dessa förslag påminna om att utskottet (bet. 2015/16:NU23) framhöll att det nationella utvecklingsbolaget genom indirekta investeringar kan stärka kapitalet i fonder för såddfinansiering, s.k. såddfonder eller mikrofonder. Utskottet framhöll också att det nationella utvecklingsbolaget kan finansiera fonder av lokal karaktär och sammanslutningar av affärsänglar, såsom tillväxtkassor eller andra mindre Även aktörer som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande, kan komma i fråga. I motionerna 2016/17:119 (SD), 2016/17:528 (M) och 2016/17:3392 (KD) efterfrågas olika åtgärder för att stärka de statliga finansieringsinsatserna. motionerna förordas vissa förändringar av verksamhet för att öka möjligheterna till investeraravdrag, att lån bör vara mer fördelaktiga och för att insatser bör göras för att skapa bättre förutsättningar för s.k. crowdfunding (gräsrotsfinansiering). Utskottet kan konstatera att fyller en marknadskompletterande roll genom att bidra till att förstärka utbudet av lån till små och medelstora företag. De låneprodukter som tillhandahålls fyller i många avseenden samma funktion som en bankgaranti genom att lånen kompletterar ett banklån till den del som saknar säkerhet. När det gäller gräsrotsfinansiering noterar utskottet att en särskild utredare fått i uppdrag att bl.a. kartlägga marknaden för plattformar för Som framgår av det föregående ska utgångspunkter för uppdraget vara att förbättra förutsättningarna för utvecklingen av finansieringsformen som en alternativ källa till finansiering för små och medelstora företag, att göra det möjligt för individer att hitta gemensamma finansieringslösningar i allmänhet inom civilsamhället och att säkerställa ett högt konsumentskydd och investerarskydd i allmänhet för att främja förtroendet för och utvecklingen av plattformar för gräsrotsfinansiering. Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att regeringen arbetar aktivt för att stärka de statliga finansieringsinsatserna och för att stimulera det privata