bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — betänkande 2016/17:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottet föreslår att godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken i enlighet med ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) och avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet behandlas också regeringens skrivelse 2015/16:138 om transparensen i budgetpropositionen . Utskottet föreslår att lägger skrivelsen handlingarna. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden i en följdmotion (M, C, L, KD) till skrivelsen: •Regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen. •Regeringen bör sätta utgiftstak så att de återfår sin styrande effekt. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L, KD) som föreslår att ska besluta om andra riktlinjer för den ekonomiska politiken och två reservationer (S, MP, V) som föreslår att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. BNP-tillväxten i har varit hög . Utskottet delar regeringens bedömning att BNP-tillväxten även väntas bli relativt hög, , för att åren därefter avta något till en nivå runt 2,0–2,. Den relativt starka tillväxten väntas leda till att sysselsättningen stiger och att arbetslösheten sjunker från 2020. Resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet bedöms som något ansträngt 2017 men väntas bli mindre ansträngt med den avtagande BNP-tillväxten 2020 vara balanserat. Det relativt höga resursutnyttjandet väntas öka företagens möjligheter att höja priserna, vilket bedöms leda till att inflationen ökar från 2020. Den makroekonomiska utvecklingen bedöms vara osäker och det finns ett flertal faktorer som kan leda till en annan utveckling än den prognostiserade, t.ex. utträdesförhandlingarna mellan och , den nya amerikanska regeringens ekonomiska 2016/17:FiU20 SAMMANFATTNING politik som ännu inte klargjorts samt den höga och ökande skuldsättningen hos svenska hushåll. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska ligga fast och att ett samhälle för trygghet och hållbar utveckling och minskade orättvisor ska fortsätta att byggas. och den svenska ekonomin är enligt regeringen i ett helt nytt läge där underskott har vänts till överskott, och stora ofinansierade skattesänkningar har bytts till investeringar för framtiden. Det offentligfinansiella läget gör att politiken framöver även fortsättningsvis kan inriktas mot angelägna reformer som stärker tryggheten, välfärden och klimatomställningen. Utskottet delar regeringens bedömning att det inte längre föreligger någon tydlig avvikelse från överskottsmålet. Utskottet noterar att det strukturella sparandet har förbättrats av potentiell BNP . Utskottet välkomnar att regeringen ansluter sig till den breda parlamentariska uppslutningen i om att ändra överskottsmålets nivå till ⅓ procent av BNP, komplettera det finanspolitiska ramverket med ett skuldankare och införa ett ordnat system för en återkommande översyn av målnivån. Genom att regeringen i vårpropositionen aviserar vilket överskottsmål som bör gälla efter nästa val och avser att återkomma med det skarpa förslaget i budgetpropositionen , handlar man i enlighet med modell för en återkommande översyn. Utskottet betonar att en förstärkt uppföljning och utvärdering av överskottsmålet förutsätter en tydlig redovisning i budgetpropositionen av budgeteffekter av regeringens förslag. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att till överlämna en skrivelse om det finanspolitiska ramverket i vilken gällande regler och riktlinjer presenteras samlat. I likhet med regeringen anser utskottet att mer måste göras för att få grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden i arbete. Många av de arbetslösa saknar den kompetens som efterfrågas, och därför är det viktigt att de får rätt kompetens och att matchningen på arbetsmarknaden förbättras genom en aktiv arbetsmarknadspolitik med utbildning, praktik och subventionerade anställningar. Målet att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 tydliggör prioriteringarna och ska vara vägledande för den ekonomiska politiken. Alla som kan jobba ska göra det, både kvinnor och män. Trots att målet har blivit svårare att nå som en följd av det historiskt stora antalet asylsökande som kom till , finns det enligt utskottet ingen anledning att revidera målet. Genom att fokusera de politiska åtgärderna på människor som har låg utbildning, unga som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och nyanlända anser utskottet, i likhet med regeringen, att det skapar SAMMANFATTNING 2016/17:FiU20 förutsättningar för att arbetslöshetsmålet ska nås. Utskottet står bakom regeringens jobbagenda. ska ha en välfärd av hög kvalitet. Skolan är avgörande för att ska kunna hålla ihop, och därför ska målet vara att uppnå en jämlik kunskapsskola för alla. Politiken bör av den anledningen fortsätta att inriktas på att ytterligare förbättra kunskaperna och minska ojämlikheterna, bl.a. genom att utbilda fler lärare och öka lärartätheten och attraktiviteten i läraryrket. Även vården och omsorgen ska vara jämlik och trygg. Mot bakgrund av de utmaningar som finns inom hälso- och sjukvården med t.ex. stress, tuffa arbetsvillkor och brist på arbetskraft anser utskottet i likhet med regeringen att politiken bör inriktas på att öka resurserna till vården. Utskottet håller med regeringen om att klimatet är vår tids ödesfråga. Miljön och klimatet behöver därför fortsätta att integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblematiken finns. Ett klimatpolitiskt ramverk bör vara vägledande i klimatarbetet som skattesystemets miljöstyrande effekt bör öka och styra mot mer klimatsmarta transporter och energislag. Ambitionen är att ska utvecklas till ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Därigenom visar globalt ledarskap, vilket också är en central del i det moderna samhällsbygget. ska vara ett tryggt land. Som regeringen framhåller måste samhället stå upp mot brottsligheten genom brottsbekämpning, brottsförebyggande arbete och lagföring av de individer som begår brott. I likhet med regeringen anser utskottet att en ökad polisnärvaro är angelägen. Utskottet delar också regeringens ambition att motverka segregation och ekonomiska klyftor genom att arbeta för att fler av de nyanlända kommer i arbete, göra insatser för en jämlik skola, vidta åtgärder för att bygga bort bostadskrisen och göra satsningar på trygga bostadsområden. Proposition 2016/17:100 ekonomiska vårproposition. Fem yrkanden i följdmotioner. 14 yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden. Skrivelse 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen . Två yrkanden i en följdmotion väckta med anledning av skrivelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut............................................................... Redogörelse för ärendet.................................................................................. 1 Den ekonomiska utvecklingen..................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken................... Offentliga finanser och budgetpolitiska mål ............................................ Regeringens inriktning av den ekonomiska politiken .............................. Ändringar i det finanspolitiska ramverket................................................ Allianspartiernas gemensamma riktlinjer................................................. Finanspolitiska rådets rapport ......................................................... Aktuella bedömningar av de offentliga finanserna .................................. avlämnade propositioner, utredningen och rapporter ................. 3 Transparensen i budgetpropositionen .......................................... Transparensen i budgetpropositionen .................................... Redovisning av sysselsättningseffekter ................................................ Utgiftstakets styrande effekt................................................................. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M)..................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD)................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (C)...................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (L)...................................................................................................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (KD) .................................................................................................. Redovisning av sysselsättningseffekter, punkt 3 (S, MP, V).............. Utgiftstakets styrande effekt, punkt 4 (S, MP, V)............................... Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M, SD, C, L, KD)................................................................. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) ......................................................................................... Förteckning över behandlade förslag.......................................................... Proposition 2016/17:100 ......................................................................... Skrivelse 2016/17:138............................................................................. Motioner från allmänna motionstiden /17 ....................................... yttrande 2016/17:SkU6y................................................... Protokoll från öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Bilder från den öppna utfrågningen ............................................................ Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2020................................. Tabell 1.2 Försörjningsbalans....................................................................... Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal 2017–2020..................................... Tabell 1.4 Prognosjämförelser...................................................................... Tabell 1.5 Aktuella prognoser av den svenska ekonomins utveckling 2017–2018 .................................................................................................... Tabell 2.1 Statens budgetsaldo 2016–2020................................................... Tabell 2.2 Den offentliga sektorns finanser 2016–2020 ............................... Tabell 2.3 Bedömningar av den offentliga sektorns finansiella sparande 2017–2020..................................................................................... Tabell 2.4 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet...................................... Tabell 2.5 Utgiftstak 2016–2020 .................................................................. Tabell 2.6 Aktuella bedömningar av finansiellt sparande............................. Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2016/17:100 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:875 av m.fl. (S), 2016/17:966 av och (båda S), 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1087 av m.fl. (L), 2016/17:1093 av Finn (M), 2016/17:1098 av Finn (M), 2016/17:1116 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1515 av (M), 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1804 av (MP), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:2777 av m.fl. (S), 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3722 av m.fl. (C), 2016/17:3726 av m.fl. (SD), 2016/17:3727 av och (båda M), 2016/17:3728 av m.fl. (KD) och 2016/17:3730 av m.fl. (L). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) lägger skrivelse 2016/17:138 till handlingarna. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Reservation 6 (S, MP, V) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör sätta utgiftstak så att de återfår sin styrande effekt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 7 (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (S), (L) och (MP). I betänkandet behandlar utskottet ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . behandling avser propositionens yrkande 1 om riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och de följdmotioner som lämnats med anledning av propositionen i dessa delar. Propositionens övriga yrkanden om utgiftsområdesindelningen har behandlats av i betänkande 2016/17:KU26. I det här betänkandet behandlar finansutskottet också några motioner från den allmänna motionstiden /17. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Förslaget till riksdagsbeslut avser ett samlat ställningstagande till riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riksdagsbehandlingen av den ekonomiska vårpropositionen ägnas åt makroekonomiska bedömningar av den ekonomiska utvecklingen och åt en övergripande diskussion med utgångspunkt i de samlade politiska alternativen för den ekonomiska politiken på medellång och lång sikt. I betänkandet behandlar utskottet också en skrivelse från regeringen (skr. 2016/17:138) med anledning av en granskning från (RiR 2016:27). Skrivelsen handlar om granskning av transparensen i budgetpropositionen . En följdmotion (M, C, L, KD) har lämnats med anledning av skrivelsen. informerades utskottet av statssekreterarna om konvergensprogram och nationella reformprogram. Programmen lämnades till och . anordnade finansutskottet en öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finanspolitik 2017 med finansminister och företrädare för . Protokollet från utfrågningen finns i bilaga 3 i betänkandet. Rapporten är ställd till regeringen och är således inte ett formellt ärende för . Utskottet har ändå skäl att beakta rapporten. Protokollet från utfrågningen kommer också att presenteras i en rapport från (2016/17:RFR19). informerades utskottet av från svenska representation om landspecifika rekommendationer till 2017. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Tillväxten i den svenska ekonomin har varit hög . Utskottet delar regeringens bedömning att förtroendeindikatorer som omvärldens efterfrågan och en fortsatt inhemsk efterfrågan visar på att tillväxten blir relativt hög, , även 2017. därefter väntas tillväxten avta något till en nivå runt 2,0–2,. Den starka efterfrågan i ekonomin väntas leda till att arbetslösheten sjunker från 2020. Resursutnyttjandet bedöms som något ansträngt 2017 men väntas bli mindre ansträngt 2018 för att vara balanserat 2020 som en följd av den avtagande tillväxten. Det relativt höga resursutnyttjandet väntas leda till att företagen kan höja sina priser, vilket i sin tur väntas leda till att inflationen ökar från 2020. I likhet med regeringen framhåller utskottet den osäkerhet som finns i den makroekonomiska utvecklingen. Ett antal indikatorer som utträdesförhandlingar mellan och , den nya amerikanska regeringens ekonomiska politik och den höga och växande skuldsättningen hos svenska hushåll är exempel på osäkerhetsfaktorer som kan leda till en annan utveckling än den som prognostiserats. Regeringen redovisar en prognos för den ekonomiska utvecklingen i och världen fram . Prognosen baseras på nu gällande regler och på de förslag som lämnas i Vårändringsbudget . Tyngdpunkten i redovisningen läggs på 2017 och 2018. BNP-tillväxten bedöms bli högre 2017 och 2018 jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Den främsta anledningen är en högre förväntad tillväxt av fasta bruttoinvesteringar och av exporten. Detta motverkas till viss del av en lägre förväntad tillväxt av hushållens konsumtion och offentlig konsumtion. Som en följd av den högre BNP-tillväxten har sysselsättningstillväxten reviderats upp . En starkare tillväxt i arbetskraften har lett till att även arbetslösheten har reviderats upp , jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Prognosen för inflationen har reviderats ned som en följd av ett lägre utfall . Högre energipriser motverkar en nedrevidering . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Utvecklingen i omvärlden och 2018 BNP-tillväxten i omvärlden var måttlig 2016. steg tillväxten, och indikatorer under inledningen av 2017 tyder på en starkare ekonomisk utveckling och 2018. Tabell 1.1 BNP-utvecklingen i omvärlden –2020 1 BNP-prognoser sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . Källa: ekonomiska vårproposition. I euroområdet väntas tillväxten 2017 och 2018 sammantaget växa i ungefär samma måttliga takt som 2016. I , och var export- och konsumtionstillväxten förhållandevis hög. Däremot har tillfälliga faktorer som politisk osäkerhet, terroristattentat och dåligt väder bidragit till en relativt låg tillväxt i och . Investeringsutvecklingen i många länder har också varit dämpad. Svaga balansräkningar i banksektorn väntas fortsätta att hålla tillbaka kreditgivning och investeringar kommande år. Efter att finanspolitiken stramades åt och de offentliga finanserna konsoliderades 2011–2013 har finanspolitiken i många länder varit i stort sett neutral. En fortsatt expansiv penningpolitik väntas bidra till att stimulera efterfrågan i ekonomierna. I den amerikanska ekonomin steg BNP-tillväxten efter en svag inledning , vilket förklaras av snabbare växande investeringar . Förtroendeindikatorer visar på en fortsatt relativt hög tillväxt . En mer expansiv finanspolitik och en låg arbetslöshet väntas bidra till utvecklingen. bedöms ekonomin vara nära fullt resursutnyttjande, och penningpolitiken har börjat stramas åt. Sammantaget väntas tillväxten bli förhållandevis hög 2017 och 2018. Den ekonomiska utvecklingen bedöms vara svår att förutse då den nya amerikanska regeringens ekonomisk-politiska prioriteringar ännu inte klargjorts. I väntas tillväxten komma att mattas av 2017 och 2018 jämfört med , som en följd av en mindre expansiv stabiliseringspolitik. Utvecklingen i och 2018 har BNP-tillväxten i varit hög. Förtroendeindikatorer tyder på en fortsatt stark utveckling . Däremot väntas tillväxten avta något 2018 som en följd av ett något minskat bidrag från nettoexporten och en dämpad utveckling av den offentliga konsumtionen, framför allt till följd av minskade utgifter för migration och integration. Den avtagande tillväxten 2018 motverkas till viss del av en något högre tillväxt i 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Ett ökat konsumentförtroende och fortsatt goda ekonomiska förutsättningar talar enligt regeringen för att hushållens konsumtion kommer att växa något starkare. Årlig procentuell förändring, fasta priser, om inget annat anges –0,3 –0,6 –0,1 1 Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: ekonomiska vårproposition. Resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet bedöms vara något ansträngt 2017 men väntas bli mindre ansträngt 2018 då BNP-tillväxten beräknas avta. Tabell 1.3 Makroekonomiska nyckeltal 2017–2020 Årlig procentuell förändring om inget annat anges BNP, fasta priser BNP-gap, procent av BNP Arbetskraft 15–74 år Sysselsatta 15–74 år Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,5 –0,3 Källa: ekonomiska vårproposition. Arbetskraftsdeltagandet har ökat stadigt och väntas fortsätta att komma att öka 2017 för att därefter stabiliseras på en, ur ett internationellt perspektiv, hög nivå. Att deltagandet inte fortsätter att öka förklaras av att grupper med ett lägre genomsnittligt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända, kommer att utgöra en större andel av den arbetsföra befolkningen. Sedan regeringen tillträdde har antalet sysselsatta ökat med 150 000 personer. Framåtblickande indikatorer, som antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner, visar enligt regeringen på att efterfrågan på arbetskraft fortsätter att vara stark. Tillsamman med en stark efterfrågan i svensk ekonomi tyder dessa indikatorer på en fortsatt stark sysselsättningstillväxt 2017. Därefter väntas antalet sysselsatta öka i en långsammare takt, då BNP- tillväxten bedöms bli lägre. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Arbetslösheten har minskat och väntas fortsätta att minska till följd av en hög efterfrågan på arbetskraft. Inflationstakten ökade , efter att ha varit låg . Ökningen förklaras i huvudsak av stigande energipriser men även av höjda priser på tjänster. Inflationstakten bedöms fortsätta att öka 2017. energipriserna förväntas fortsätta att ge ett positivt bidrag tillsammans med Det något ansträngda resursutnyttjandet bedöms också öka företagens möjligheter att höja priserna framöver. Penningpolitiken i är expansiv. Reporäntan ligger på –0, som genomför ett omfattande program med köp av statsobligationer som bedöms fortsätta till åtminstone mitten av 2017. regeringens prognos väntas reporäntan stiga i en långsam takt framöver. I de avancerade ekonomierna bedöms resursutnyttjandet vara balanserat 2019 och 2020, och BNP väntas växa i linje med den genomsnittliga tillväxtakttakten 1993–2016. I de framväxande ekonomierna bedöms däremot tillväxten bli lägre jämfört med genomsnittet 1993–2016. Det förklaras i huvudsak av en lägre tillväxt i jämfört , som en följd av landets omställning mot en mer konsumtionsdriven och uthållig tillväxt. Den lägre tillväxten i väntas bidra till att tillväxten i framför allt råvaruproducerande framväxande ekonomier blir lägre 2019 och 2020 jämfört . Enligt regeringens prognos väntas potentiell BNP i växa 2019 och 2020. Efterfrågan på arbetskraft bedöms vara jämförelsevis hög, och effekterna av lågkonjunkturen förväntas successivt klinga av. Sammantaget förväntas jämviktsarbetslösheten minska något . Sysselsättningen antas växa 2019 och 2020, vilket är högre än den bedömda tillväxten i befolkningen i åldern 15–. Det medför att sysselsättningsgraden ökar något. Arbetslösheten förväntas minska ytterligare något 2019 och 2020. Inflationen, mätt med KPIF, dvs. konsumentprisindex med fast bostadsränta, bedöms nå 2020. Ett förhållandevis högt resursutnyttjande bedöms ge större möjligheter för företagen att successivt höja sina priser, vilket väntas bidra till en högre inflation 2019 och 2020 jämfört med och 2018. väntas höja reporäntan gradvis till 2020. En åtstramande finanspolitik 2018–2020 och fortsatt låga styrräntor i omvärlden antas medföra att reporäntan höjs i en jämförelsevis långsam takt. Risker och alternativa scenarier Osäkerheten i den makroekonomiska utvecklingen bedöms som stor. I propositionen redovisas ett antal faktorer som skulle kunna leda till en 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN utveckling som markant skiljer sig från regeringens prognos. Såväl den internationella utvecklingen som den inhemska bedöms innehålla osäkerheter. När det gäller den internationella utvecklingen nämns bl.a. valen i och , utträdesförhandlingarna mellan och som startar och innehållet i den nya amerikanska regeringens ekonomiska politik som ännu inte har klargjorts. Det bedöms också finnas flera osäkra faktorer när det gäller utvecklingen av den svenska ekonomin. En sådan är den höga och ökande skuldsättningen hos hushållen och stigande bostadspriser. Regeringen redovisar två alternativa scenarier i propositionen: ett krisande banksystem i EU och en starkare investeringskonjunktur i euroområdet.