bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — Med minskande postvolymer är det viktigt att man håller verksamheten så effektiv som möjligt för att kunna upprätthålla en god servicegrad till en rimlig kostnad för landets kunder. De pekar också på att det finns nationella säkerhetsaspekter som måste beaktas. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna på en återreglering av postväsendet. I kommittémotion 2016/17:3119 av m.fl. (C) vill motionärerna i yrkande 23 att alla postoperatörer ska få tillgång till postnummersystemet. Det bör även gälla företag inom e-handel och digitala tjänster. Syftet är att underlätta konkurrens och etablering av nya verksamheter, vilket skulle främja marknadens effektivitet. Utskottet vill inledningsvis klargöra att efter ska alla postmarknader inom EU vara öppna för konkurrens enligt det tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster). Det innebär att inget medlemsland får upprätthålla ett monopol på någon del av den nationella postmarknaden. Utskottet vill också förtydliga att med begreppet postal infrastruktur avses de system och anordningar som behövs och är avgörande för att postbefordran i samhället ska kunna fungera effektivt och tillförlitligt. Det som har omfattats är postnummersystemet, postboxar, eftersändning av post och adressändring. Tillgång till postal infrastruktur regleras i postlagen och frågan behandlades närmare i proposition 1998/99:95. Utskottet vill mot bakgrund av önskemålet i motion 2016/17:3119 (C) yrkande 23 påminna om att Postnord genom ett beslut av PTS har fått i uppdrag att förvalta postnummersystemet i . När ändringar görs i systemet ska PTS tillfråga andra tillståndshavare och berörda myndigheter. Utskottet påminner i sammanhanget om att PTS har en konkurrensfrämjande roll på postområdet, vilket framgår av myndighetens instruktion. I postlagsutredningens betänkande SOU 2016:54 föreslås bl.a. att företag inom t.ex. e-handel och digitala tjänster på ett enkelt sätt ska få tillgång till postnummersystemet till ett kostnadsorienterat pris. Syftet är att underlätta konkurrens och etablering av nya verksamheter. Priset ska enligt förslaget endast täcka de kostnader som uppstår i samband med det slutliga överlämnandet till användaren. Det kan t.ex. röra sig om kostnaden för en cd-skiva, pappersutskrifter och eventuellt porto för befordran. I normalfallet bör utlämnandet vara kostnadsfritt om nedladdning kan ske elektroniskt via Postnords webbplats. Med hänsyn tagen till PTS konkurrensfrämjande arbete på postområdet och de bestämmelser som framgår av europeiska och nationella regelverk för marknaden, inte minst vad gäller konkurrens, liksom till den pågående beredningen inom av postlagsutredningens förslag, avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2439 (SD) och 2016/17:3119 (C) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samdistribution av post och tidningar. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservation 16 (M, C, L, KD). Utskottet har i ett yttrande till över proposition 2014/15:88 Statens stöd till dagspressen lyft fram vikten av initiativ för att nå en mer kostnadseffektiv utdelning, inte minst i glesbygd och på landsbygd, och var därför positivt till regeringens avsikt att låta utreda möjligheterna till samdistribution (yttr. 2014/15:TU5y). Utskottet underströk i sammanhanget bl.a. att posttjänsterna hör till den grundläggande service som behövs för att skapa attraktiva miljöer för näringslivets utveckling och att en eventuell samdistribution därför måste utformas så att den inte leder till en försämrad konkurrenssituation för företagen i glesbygden och på landsbygden. Utskottet ansåg därför att det fanns anledning att göra ytterligare försök med samdistribution, inte minst mot bakgrund av de komplexa frågeställningar som finns på området, och att aktörer som är fristående från Postnord borde ges möjlighet att delta. beslutade sedermera om ett tillkännagivande till regeringen om ett initiativ som syftar till att en ny försöksverksamhet inleds med samdistribution av tidningar och post med möjlighet för fler aktörer än Postnord att delta (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195). Utskottet behandlade även motionsförslag om samdistribution i bet. 2015/16:TU6. Yrkandena avslogs med hänvisning till pågående utrednings-arbete. I kommittémotion 2016/17:2530 hänvisar m.fl. (M, C, L, KD) till den statliga utredningens delbetänkande Som ett brev på posten (SOU 2016:27) i vilket bl.a. frågan om samdistribution av post och tidningar behandlas. Motionärerna lyfter fram samdistribution som en lösning för att både öka tids- och kostnadseffektiviteten och minska miljöpåverkan eftersom färre transporter behövs och anför därför i yrkande 33 att samdistribution av post och tidningar bör möjliggöras. Motionärerna betonar i sammanhanget vikten av att ha en distribution till en samhällsekonomiskt rimlig kostnad för att även fortsättningsvis kunna garantera en rimlig service på landsbygden. Vidare anför motionärerna att tidningar och brev har olika tidpunkt för leverans till kund och därför bör den gemensamma distributionen ske enligt nuvarande tidningsdistributörers tidsordning. Även m.fl. (C) behandlar frågan om samdistribution i kommittémotion 2016/17:3119 och uppmärksammar i sammanhanget att marknadsaktörerna, exempelvis distributörerna, ser ett behov av att på andra sätt öka sin beläggning då volymerna av både tidnings- och brevförsändelser minskar. Att samdistribuera brev och tidningar skulle enligt motionärerna öka tids- och kostnadseffektiviteten men även ha en positiv inverkan på miljön som en följd av att färre transporter behövs. Motionärerna anser i yrkande 22 att det även av dessa skäl är motiverat att möjliggöra samdistribution av post och tidningar. Även i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 19 av (L) anförs att samdistribution av post och tidningar bör möjliggöras för att öka servicen, inte minst på landsbygden, och minska antalet transporter. Motionären framhåller dock att detta kräver att ändringar görs i postförordningen om övernattbefordran. Utskottet vill inledningsvis peka på att med anledning av tillkännagivande om samdistribution (bet. 2014/15:KU12, rskr. 2014/15:195), beslutade regeringen att ge PTS i uppdrag att kartlägga förutsättningarna för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar. I uppdraget ingick även att undersöka om det med hänsyn till befintligt regelverk var möjligt att genomföra försöksverksamheten och även vilka förutsättningar det fanns för PTS medverkan. Uppdraget redovisades för () . Utskottet vill uppmärksamma PTS redovisning där det konstateras att det har hänt mycket som påverkar förutsättningarna för samdistribution. Det handlar dels om att MTD och har intensifierat samarbetet med samdistribution, dels om att Postnord i så stor utsträckning som möjligt samordnat sina brev- och paketflöden. På så sätt har man i berörda områden i många fall kunnat reducera antalet utkörningar till två i stället för fyra. Utskottet konstaterar vidare att det enligt PTS bedömning finns mycket som talar för att de kvalitetsproblem som Postnord har drabbats av åtminstone delvis har sin grund i de utmaningar som den aktuella samordningen utgjort. Dessa förhållanden bör dock enligt myndigheten inte få medföra att utvecklingen mot ökad samdistribution stannar av. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för samdistribution bör enligt PTS eventuella initiativ till en utvidgning av den samverkan som förekommer få göras på affärsmässiga grunder. Utskottet vill vidare påminna om att inom ramen för den pågående översynen av postlagstiftningen har en utredning särskilt analyserat och bedömt behovet av och efterfrågan på posttjänster i olika delar av landet, postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice samt utrett effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och effektiv konkurrens. I delbetänkandet SOU 2016:27 konstaterar postlagsutredningen att förutsättningarna för samdistribution av dagstidningar och adresserade postförsändelser ökar om kravet på övernattbefordran slopas och om breven ska delas ut under tidig morgon tillsammans med tidningarna. Enligt utredningen anser Postnord att om man skulle dela ut brev och tidningar eller tidig morgon, skulle företaget ändå behöva distribuera andra tjänster, såsom paket och värdeförsändelser, . Det beror på att dessa tjänster kräver en fysisk kvittens som kan vara svår att få från mottagaren . Postnord hävdar vidare att detta skulle innebära att man måste hantera två distributionsflöden, vilket leder till ökade kostnader, större miljöbelastning och sämre arbetsvillkor för brevbärarna. PTS framhåller i ovan nämnda redovisning att samordning med tidningsutdelning innebär krav på morgontidig utdelning medan samordning med pakethantering kräver utdelning . Utöver detta finns det en rad praktiska problem med att samordna Postnords flöden av brev med tidningsbudens utdelning. Dessa svårigheter måste noga beaktas anser myndigheten eftersom de har en avgörande betydelse för möjligheterna att upprätthålla såväl en acceptabel kvalitet i brevförmedlingen som en god servicenivå i glesbygden. Det finns också inslag i regelverket som begränsar Postnords möjligheter att delta i en, från andra utgångspunkter, rationell samdistribution. Utskottet noterar PTS bedömning att läget i fråga om samdistribution av tidningar och post är så pass gynnsamt att det inte föreligger något behov av att initiera ytterligare försök med sådan samdistribution än de som frivilligt kommer till stånd på affärsmässiga grunder. Utskottet vill i sammanhanget också peka på den undersökning som PTS låtit göra av behovet av posttjänster. Enligt användarna är inte utdelningstiden avgörande även om det finns vissa skillnader mellan privatpersoner och företag. Privatpersoner har i allmänhet inget emot att få posten under sen eftermiddag. Företag vill däremot ha tidig utdelning och de anser att utdelning bör ske senast mitt . Det gäller även för äldre privatpersoner. Om posten delas ut senare än vad man angett som behov så tyder resultaten på att det ofta inte leder till några mer omfattande negativa konsekvenser. Av undersökningen framgår också att när avsändarna skickar brev vill de ha en snabb befordran, men att snabbhet inte alltid är liktydigt med att försändelsen behöver komma fram . förslag bereds inom Regerings-kansliet. Utskottet finner mot denna bakgrund inga skäl att föregripa denna process och avstyrker därför motionerna 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 33, 2016/17:3119 (C) yrkande 22 och 2016/17:3374 (L) yrkande 19. Tillgång till bredband, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 18.2, 2016/17:1647 av m.fl. (S), 2016/17:1654 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:1690 av m.fl. (S), 2016/17:1691 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:682 av (M) yrkande 2, 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2016/17:2118 av och (båda M) 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 2. har en stark position inom it-området, men många som bor på landsbygd och i glesbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Detta påverkar inte bara möjligheten att kommunicera, umgås och få tillgång till nöjen men också möjligheten att få ta del av välfärdstjänster som allt oftare utvecklas utifrån digitala möjligheter, t.ex. för att sköta privatekonomin och arbetet men även för att ta del av framtidens sjukvård och omsorg. När tjänster flyttar över i framtidens tekniklösningar måste även invånare i de mer glesbefolkade delarna av ges möjlighet att kliva på det digitala tåget. Vi inom Alliansen vill förbättra företagsklimatet i hela landet, så också i glesbygd. En förutsättning för att kunna driva företag på ett effektivt sätt är att man har tillgång till bredband med hög överföringshastighet och en pålitlig internetuppkoppling. saknar dock stora delar av landet tillgång till bredband och utbyggnadstakten skiljer sig stort åt mellan olika delar av landet. Alliansregeringen gjorde stora satsningar på bredband inom ramen för landsbygdsprogrammet och arbetet med att förbättra bredbandstäckningen måste fortsätta. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgång till bredband, punkt 2 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:682 av (M) yrkande 2, 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2016/17:1647 av m.fl. (S), 2016/17:1654 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:1690 av m.fl. (S), 2016/17:1691 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:2118 av och (båda M) 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 5, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:3374 av (L) yrkande 18.2. I allt större utsträckning efterfrågar befolkningen en snabb och stabil internetuppkoppling. Det gäller både i arbetet och . Information och underhållning blir alltmer internetbaserad och digitalt tillgänglig. Vi Sverigedemokrater menar att detta gör internettillgänglighet ytterst till en demokratifråga. Ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten ser vi som skadligt och något som riskerar att polarisera samhället i landsbygd och stad. Infrastruktur handlar inte endast om transportmöjligheter utan omfattar även teknisk infrastruktur för kommunikation som bredband. Behovet av en sådan högkvalitativ infrastruktur blir allt viktigare både för näringslivet och för den enskilda medborgaren. Vi anser att den ambitionsnivå som fastslogs i den förra regeringens bredbandsstrategi om att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 inte är tillräcklig och vi håller det för troligt att landsbygdens invånare sannolikt kommer att vara kraftigt överrepresenterade bland de kvarvarande . Vi hänvisar till den parlamentariska landsbygdskommitténs uppmaning till regeringen om att hela befolkningen ska ha tillgång till digital infrastruktur med hög överföringskapacitet . Utan ett sådant mål blir det omöjligt att hävda att landsbygder ska leva. delar landsbygdskommitténs uppfattning att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. Vi noterar att regeringen presenterade en ny bredbandsstrategi med bl.a. mål om att hela bör ha tillgång till snabbt bredband 2025. Det är angeläget att regeringen skyndsamt vidtar nödvändiga åtgärder för målen ska kunna uppnås. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utbyggnad av it-infrastruktur, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 20. har i alliansregeringen stärkt investeringarna i bredbands-utbyggnad och öppnat för en mer tillgänglig data- och telekommunikation, inte minst på landsbygden. För är it ”det femte transportslaget” som i form av bra och snabb bredbandsuppkoppling gör det möjligt att leva, arbeta och bo i hela landet. Snabba och fungerande uppkopplingar är även en förutsättning för introduktion av nya tekniker, inte minst för självkörande fordon och andra applikationer på ”tingens internet”. Bredbandsuppkoppling med hög kapacitet i hela vårt land innebär enorma möjligheter för nya mötesplatser, kunskap, frihet och utveckling. Alla ska kunna vara en del av det digitala samhället och vill därför se en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling och bredband i hela landet. En bärande idé inom är att informationsteknik ska betraktas som det femte transportslaget jämte väg, järnväg, sjöfart och flyg vid planering och fördelning av anslag till infrastruktur. Vi anser därför att it-lösningar måste göras till ett valbart alternativ vid de s.k. åtgärdssvalstudierna (ÅVS) som gör, i syfte att öka tillgängligheten för människor i hela landet och även bli en del i årliga anslag för nyinvesteringar och underhåll av transportinfrastrukturen. anser att en logisk följd av detta borde vara att informationstekniken bör övervägas att ingå som ett av ansvarsområden. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Telefoni och mobiltäckning, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:1237 av (M), 2016/17:1605 av och (båda S), 2016/17:1654 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:1691 av m.fl. (S) i denna del, 2016/17:2118 av och (båda M) yrkande 2 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 2 i denna del. Vi kristdemokrater vill understryka behovet av en god samhällsberedskap, inte minst på landsbygden. För säkerhet och framkomlighet krävs en väl fungerande fysisk infrastruktur liksom goda kommunikationskanaler. Eftersom det enligt vår uppfattning finns vissa oklarheter i ansvarsfrågan anser vi att det är nödvändigt att förtydliga vem som är skyldig att se till att telekommunikationerna fungerar i hela landet. Vi anser också att samtliga sändare måste hålla tillräcklig styrka så att sändningar kan nå ut i hela landet, detta är inte minst en viktig fråga för landets krisberedskap. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Användningen av 700 MHz-bandet, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 32 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi inom Alliansen anser att det är angeläget att frigöra 700 MHz-bandet till förmån för mobila bredbandstjänster i enlighet med vad PTS har föreslagit. Detta är en viktig åtgärd för att kunna förbättra täckningen och minska antalet vita fläckar på täckningskartan samt öka möjligheterna att uppnå EU:s mål om /s till alla. Att 700 MHz-bandet skulle tillgängliggöras kommersiellt och auktioneras ut på marknadsmässiga villkor var helt i linje med Alliansens tidigare arbete med satsningar på bredband i hela landet. Tillgängliggörandet av 700 MHz-bandet skulle ge operatörerna minskade kostnader, vilket på en väl fungerande marknad skulle spilla över och ge minskade konsumentpriser. Vi vill dock understryka vikten av att ta hänsyn till de behov som finns för att upprätthålla samhällstjänster av Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). I sammanhanget kan vi konstatera att PTS hade undantagit frekvensutrymme i 700 MHz-bandet från den planerade auktionsprocessen för att inte omöjliggöra en eventuell separat och dedikerad bredbandslösning i detta band för verksamhet inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Vidare kan vi konstatera att en utredare fått i uppdrag av att analysera vilken kommunikationslösning som är mest lämplig för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar och delredovisa detta . meddelade regeringen i ett beslut att sändningsutrymmet 694790 MHz får upplåtas för tillståndspliktiga tv-sändningar t.o.m. . Vi finner det bekymmersamt att processen med att tillgängliggöra 700 MHz-bandet för mobilkommunikation därmed kommer att försenas, något som också tydligt bekräftades vid utskottets sammanträde då bl.a. PTS redogjorde för konsekvenserna av regeringens ställningstagande i frågan. Vi noterar också att regeringen beslutat att ge MSB i uppdrag att, inom ramen för myndighetens ansvarsområde, börja förbereda för hur en framtida kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar ska kunna utvecklas. Det är angeläget att den fortsatta processen kring frigörandet av 700 MHz-bandet fortsätter. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:3374 av (L) yrkande 5 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 29. För oss inom är det en självklarhet att alla ska kunna vara en del av det digitala samhället, och det är därför vi förespråkar en digital allemansrätt som garanterar stabil och snabb uppkoppling i hela landet. Digitaliseringen skapar radikalt nya möjligheter och underlättar också en ökad decentralisering av samhället. Vi vill påminna om att långsiktiga målsättning är att alla hushåll i hela landet ska ha tillgång till bredband. Om it används rätt kan den bli ett femte transportslag vid sidan av de traditionella och på så sätt bidra till förbättrade kommunikationer och minskad miljöpåverkan. Vi i anser därför att det bör utredas vilka incitament som finns för att främja digitalisering, eller s.k. resfri kommunikation, något som kommer att förbättra tillgängligheten och underlätta möjligheten att bo och verka i hela landet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 49, 2016/17:3374 av (L) yrkande 5 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 29. Den moderna tekniken kan utnyttjas på många olika sätt för att minska miljöpåverkan. Inte minst erbjuder it möjligheter att minska behovet av resor och fysiska transporter som kan ersättas av exempelvis video- och telefonkonferenser och distansarbete. Det finns med andra ord en outnyttjad potential i it-sektorn som kan användas för att minska koldioxidutsläppen. Vi i anser också att det finns goda förutsättningar för att öka användningen av elektroniska tjänster hos våra myndigheter men även i arbetet med en hållbar stadsplanering. På nationell nivå saknar vi en tydlig fokusering på konkreta åtgärder för att med hjälp av digital teknik minska behovet av transporter och därmed minska klimatpåverkan. I syfte att nå ett transportsnålt samhälle bör enligt vår mening staten sätta upp mål för hur en it-strategi kan bidra till att minska koldioxidutsläppen. Vi anser att en sådan strategi också ska innehålla en redovisning av vilka styrmedel som ska användas för att nå de uppsatta målen. De måste därefter kunna utvärderas och visa på om förväntade resultat uppnåtts eller inte. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. It och minskad miljöpåverkan, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L) yrkande 5 och 2016/17:3512 av m.fl. (L) yrkande 29 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 49 och 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 9.