bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Av protokollet framgår bland annat att underlaget för överläggningen utgjordes av en promemoria från , att regeringens förslag till svensk ståndpunkt framgick av promemorian och att regeringen delade den vid sammanträdet framförda uppfattningen om vikten av att de svenska grundlagarna värnas, liksom rätten att söka asyl. Det framgår vidare av protokollet att företrädarna för , , , , och förklarade att de ställde sig bakom regeringens ståndpunkt. Precis som vi hörde framförde företrädarna för enligt protokollet att de stödde regeringens ståndpunkt i förhandlingarna men att de av principiella skäl motsatte sig att EU inkräktar på medlemsstaternas rätt att kontrollera och upprätthålla sina gränser. Av protokollet framgår vidare att företrädaren för framförde att hon inte ställde sig bakom regeringens ståndpunkt, då förslaget är alltför långtgående och leder till mer överstatlighet. Protokollet från justitieutskottets sammanträde justerades . Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) I en intervju med TT som publicerades på webbplats uppgav Ygeman att regeringen hade fått stöd i för linjen att en europeisk gränsstyrka ska kunna sättas in om ett medlemsland missköter bevakningen av EU:s yttre gräns. Han uttalade vidare: "Jag är mycket glad över att samtliga partier ställt sig bakom det som är position." Samma vår, 2016, granskade utskottet inrikesminister agerade i i fråga om EU:s gränskontroller höll utskottet en utfrågning med honom. Han fick bland annat frågor om uppgiften i intervjun med TT om att samtliga partier i justitieutskottet hade ställt sig bakom regeringens ståndpunkt. I denna del uppgav då bland annat att ingen avvikande mening hade meddelats vid sammanträdet. Han förklarade: "Det beror helt enkelt på den kultur som har för att justera protokoll. Du kan ändra mening fram till dess att protokollet är justerat." Några partier valde att använda den möjligheten för att efter utskottets sammanträde justera sin ståndpunkt. Det var ingen ståndpunkt som framfördes på mötet. I e-post till en av anmälarna har justitieutskottets kanslichef på fråga uppgett att protokollet från justitieutskottets sammanträde inte innehåller några uppgifter som inte framkom vid sammanträdet. Enligt kanslichefen brukar dock företrädare för utskottets kansli i efterhand stämma av urvalet av det som har anförts vid sammanträdet med ledamöterna och då göra tillägg eller strykningar om det är något som bedöms behöva förtydligas eller som ledamoten anser är relevant eller inte. Jag vill också ta upp saklighetskravet. Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter i sin verksamhet ska beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Den yttre ramen för objektivitetsprincipen följer av samma kapitel och samma paragraf, medan dess närmare innehåll fås genom bland annat uttalanden av justitieombudsmannen och Justitiekanslern samt av Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden vid dessa instansers prövning och granskning av konkreta myndighetsbeslut och myndigheters ageranden. har vid en tidigare granskning redogjort för betydelsen av saklighetskravet. Det finns i ett granskningsbetänkande /08. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på ett antal frågor. Utskottet fick en svarspromemoria utarbetad inom . Av denna promemoria framgår att vid sammanträdet med justitieutskottet framfördes ett antal synpunkter av riksdagspartiernas företrädare, bland annat av företrädare för , . Det framgår vidare av promemorian att inrikesministern inte uppfattade att någon synpunkt hade karaktären av en avvikande mening i förhållande till regeringens slutliga ståndpunkt vid sammanträdet och att uttalandena vid intervjun var en konsekvens av detta. Mot bakgrund av det sagda utgick inrikesministern från att frågan om avvikande mening hade förtydligats i protokollet efter det att sammanträdet avslutats, och inrikesministerns uttalanden vid utfrågningen i ska ses i ljuset av just detta. Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Sedan gäller det utskottets ställningstagande. Vi kan konstatera att det av utredningen i ärendet framgår att inrikesministern under intervjun med företrädare för lämnade felaktiga uppgifter när det gällde stödet i . Såsom ansvarigt statsråd ansvarar inrikesministern för sina uttalanden och därmed även för att de uppgifter som han lämnar är korrekta. Därutöver framgår det av utskottets granskning att inrikesministern i samband med utfrågningen i KU också lämnade felaktiga uppgifter när det gällde vad som framförts vid justitieutskottets sammanträde. Som utskottet tidigare framhållit förutsätter den konstitutionella kontroll som utförs av utskottet att man kan lita på att de uppgifter som lämnas är riktiga och ger en rättvisande bild av det som granskas och att inte väsentliga fakta utelämnas. Det inträffade innebär att inrikesministern har brustit i sitt uppgiftslämnande till utskottet och därmed försvårat den konstitutionella kontrollen. Som representant för regeringspartierna är det bara att beklaga detta. Men KU ger en rättvis bild och gör en rättvis bedömning. Jag kanske får be om ursäkt. Jag var måhända lite för snabb på knappen. Men i inledningen av anförande fick jag nästan intryck av att det var en del saker som kanske inte riktigt var med verkligheten överensstämmande och att man läste handlingarna lite som en viss herre på sydligare breddgrader läser . Uppfattade jag korrekt? Anförde hon att vi var helt eniga i betänkandet eller att vi var helt eniga när det gäller just detta ärende? Det får bli en första kontrollfråga. Vi var helt eniga i betänkandet, inte just i fråga om denna beslutspunkt. Då kanske jag inte var för snabb i alla fall, för som vet har vi faktiskt lämnat in en reservation, vilket betyder: Nej, KU är inte helt enigt i betänkandet som sådant. Det finns en reservation och två särskilda yttranden från . Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Sedan skulle jag vilja fråga om en annan sak. När hon redogjorde för omständigheterna och den information som hade kommit från justitieutskottets kanslichef kunde jag nästan få intrycket av att man ville förminska och förringa detta: Jo, men det kanske var som inrikesministern sa, att det fanns en möjlighet att göra den här typen av ändringar i efterhand. Men i kanslichefens e-postmeddelande står det uttryckligen att så inte var fallet. Då undrar jag varför valde att utelämna just den delen när hon refererade till detta e-postmeddelande. Det är väldigt enkelt. På s. 333 i betänkandet står precis den text som jag läste upp. Jag hade tänkt att uppehålla mig kort vid granskningsärendet om inrikesministerns uttalande om den europeiska gränsbevakningen. Men efter inlägg känner jag ett ännu mindre behov av att utveckla detta. Vi har fått det väl beskrivet, tycker jag. Jag kan lyfta fram någonting som jag tycker att det är av betydelse för KU att verkligen inskärpa. Ett statsråd har brustit i sitt uppgiftslämnande till KU. Det är vi i KU överens om. Det allvarliga i detta är just att det försvårar för KU att utöva kontrollmakten. Det är allvarligt. Det är vi överens om, och det är stort, tycker jag. Det är en lång debatt, så även jag ska fatta mig mycket kort. Vi är nu inne på det sista kapitlet, nr 4, i vårens granskningsbetänkande. Jag har egentligen bara tänkt tala om en av granskningarna som inte har varit uppe tidigare i debatten. Det är ett granskningsärende som rör den förre migrationsministern uttalande om dem som jobbade som tolkar i samband med militära insats i . Vi har inte påpekat brister där, men vi har en del kommentarer i vårt betänkande. begärde 24 personer som jobbat som tolkar i samband med militära insats asyl i . Dåvarande migrationsministern uttalade att det skulle vara helt orimligt om en person som var anställd av svenska staten skulle kunna få en förmånligare behandling än en som inte var det. Frågan kom senare att lösas genom en ordning som innebär att tolkar med skyddsbehov får komma som flyktingar till . När det gäller denna fråga har utskottet en kommentar. Även om uttalandet beskrev gällande lagstiftning kunde det, taget ur sitt sammanhang, tolkas som att det berör möjligheten att ansöka om uppehållstillstånd. Det är självklart angeläget att ett statsråds uttalande ger en så fullständig bild som möjligt av relevanta omständigheter. Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Jag har några kommentarer till kapitel 4. Jag vill inleda med ärendena som handlar om utrikesministerns relation till ett fackförbund och försvarsministerns relation till en militär stiftelse. Båda dessa handlar om ministrarnas problem med att skaffa lägenhet i samband med att de blev statsråd och inte bodde i . Som jag nämnde inledningsvis i tidigare anförande har KU uttalat att det vore rimligt om regeringen gjorde ansträngningar för att underlätta för statsråd att skaffa bostäder. Anmälningarna avser frågan om det har varit jäv. KU har funnit att det inte har varit jäv för utrikesministern eller försvarsministern i fråga om detta. Men en del andra problem har framkommit i samband med denna granskning. Det är diarieproblem men också en jävssituation, kan man väl uttrycka det som, när statssekreteraren vid Försvarsdepartementet fick i uppgift att sköta kontakterna mellan Försvarsdepartementet och den stiftelse han själv arbetade i styrelsen för. Där påtalar vi vissa problem. Sedan gäller det statsministerns och utrikesministerns användning av ordet diktatur. Det har anmälts. Anmälaren menar att man i uttalanden om närmast borde vara skyldig att använda ordet diktatur. Jag tycker att det är ett viktigt principiellt uttalande som görs av KU. Vi uttalar att särskilt inom utrikespolitiken kan man inte binda statens företrädare vid att använda sig av vissa ord. Diplomatin kräver att man har ett visst utrymme att använda ord som passar in i sammanhangen för att kunna föra en konstruktiv debatt med olika länder. KU har därför i det här sammanhanget valt att säga att det var okej att inte använda ordet "diktatur". Jag tycker att det är viktigt att vi också i det här sammanhanget visar vad som är en rimlig hantering från statsrådens sida. Inrikesministern har blivit anmäld för ett uttalande som gäller datalagring, där man menar att han har uttalat sig på ett sätt som inte överensstämmer med rättspraxis efter ett beslut i som har sagt att man inte kan tvinga telekomföretagen att stå för datalagringen. KU har dock bedömt att uttalandet som inrikesministern har gjort i det här sammanhanget handlar om att vi för att klara brottsbekämpningen har behov av att det finns sådana här uppgifter. KU har därför funnit att detta uttalande inte strider mot sakligheten. Det handlar alltså om behovet, inte ett konstaterande om man får lagra eller inte lagra. Det är också en viktig del att klara ut för framtiden: Var går gränsen för våra statsråd? Då är vi inne på sista avsnittet i granskningsdiskussionen. Granskningsdebatten kanske är väl lite mycket sagt - en följd av anföranden. Två av dessa ärenden handlar om ministrars anskaffning av bostäder. Det gäller utrikesminister och försvarsminister . KU konstaterar att reglerna vad gäller jäv har följts i det här sammanhanget, men vi påpekar också att det kan finnas skäl för regeringen att se över möjligheten att faktiskt tillhandahålla bostäder till ministrar. Vi har ett system för oss riksdagsledamöter, där tillhandahåller bostäder eftersom vi har och vill ha ett system med riksdagsledamöter från hela landet. Det är viktigt att vi också kan ha ministrar som kommer från andra håll än huvudstaden. Att ha någonstans att bo är grundläggande för att fungera som minister, och det vore därför rimligt att regeringen tittar över detta. Det är väldigt märkligt att det ska vara upp till ministrarna själva att ordna bostad. Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) I samband med granskningen har också relation till uppmärksammats. Man upptäckte att det fanns ett brev som inte var diariefört förrän . Diarieföringen och hanteringen av allmänna handlingar inom är någonting som KU har tittat på . Det har varit ett återkommande tema. Som jag sa i inledningen är det avgörande för att allmänheten ska kunna granska makten att man faktiskt vet vilka handlingar som finns och att diarieföringen fungerar. Jag utgår från att fortsätter att utveckla det systemet så att det fungerar fullt ut. Ett annat ärende som gäller är användningen av departementets Twitterkonto. Utskottet uttrycker det lite snyggare, men här kan man väl konstatera att en tjänsteman helt enkelt har varit klantig. Det är bra att departementet nu har tagit fram tydliga riktlinjer och instruktioner för hur sociala medier ska användas, och det har också spridits i både UD och . En god följd av det här kanske är att tjänstemän kommer att ha lite extra koll så att man verkligen är inne på rätt konto när man hanterar departementens konton på sociala medier. Att departementen är aktiva på sociala medier är bra, men det ska vara korrekt information. Där har korrigerat det fel som begicks och också skrivit ett Twittermeddelande att man inte stod bakom den felaktiga tweet som kom ut. Här kommer ännu ett anförande i följden. Jag skulle vilja ta upp en av de anmälningar som inte hamnat på listan över de fall där KU uttalar brister men som ändå förtjänar några ord, för jag tror att där finns en viss visdom att dra, och det gäller ärende G21 gällande statsministerns och utrikesministerns användning av ordet "diktatur". Statsministern anmäls för att han i intervjuer inför en resa till har uppgett att han inte där avser att beteckna som en diktatur men att han avser att även i fortsättningen ta upp frågor om mänskliga rättigheter. Detta gör han trots UD:s rapport om mänskliga rättigheter i , där det tämligen tydligt påvisas att monarken har enväldig makt och att "situationen för de mänskliga rättigheterna i är allvarlig och föremål för omfattande internationell kritik". Till det kommer också en lång uppräkning av hur mänskliga rättigheter kränks i . Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Detta gör statsministern trots att utrikesministern i interpellationsdebatter också gett en helt annan bild av än statsministern, där hon räknar upp ett antal grova brott mot mänskliga rättigheter och fastslår att det är "klart att man inte kan använda något annat ord än diktatur". Anmälarens fråga är därför berättigad: Om UD och utrikesministern, som ju ska vara expert på utrikesfrågor och relationer, gör en tolkning av vad är, hur kan då statsministern ha en helt annan tolkning? Hur man än definierar begreppet "diktatur" hamnar under den rubriken. Det är viktigt att fortsätter att vara en tydlig röst för demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen. Vi kan inte ha olika måttstockar för olika statsråd. En utrikespolitisk linje måste hållas. Då är frågan om statsministern agerade fel när han använde ett annat begrepp än det som UD och utrikesministern använde. I förarbetena till regeringsformen står att regeringen som huvudregel ska uppträda som en enhet, men det finns inga formella regler för att man ska uppträda enigt. Däremot kan man naturligtvis med fog anse att det är bra för riket om en minister har samma linje som en annan, särskilt vad gäller utrikespolitiken. Statsministerns uttalande ger faktiskt uttryck för regeringens ståndpunkt att arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter inte i första hand genomförs genom att vi kategoriserar länders styrelseskick utan genom att aktivt verka för demokrati och mänskliga rättigheter i alla relevanta sammanhang. Utrikesministern har gett uttryck för samma ståndpunkt. Det måste helt enkelt inom ramen för arbetet till stöd för våra demokratiska värderingar vara möjligt att anpassa och nyansera uttalanden utifrån förutsättningar i olika situationer. Utskottet konstaterar också detta och anser att uttalandena inte kan anses strida mot de krav vi har vare sig på kategorisering av länder eller den sammantagna bild som regeringen förmedlar av vår förda utrikespolitik. Men, herr talman, att är en diktatur tror jag att vi alla i denna kammare och i regeringen står bakom, liksom att måste vara en tydlig röst i det långsiktiga arbetet för att stärka demokrati och mänskliga rättigheter överallt i världen. Först vill jag beklaga att jag förväxlade statsrådet med statsrådet i mitt förra anförande. Den jag avsåg var statsrådet , och utfrågningen av honom finns på s. 3 i vårt granskningsbetänkande, delen om utfrågning. Jag tackar särskilt vice ordföranden för tillrättaläggandet. Vi är nu framme vid kapitel 4, som handlar om statsråds tjänsteutövning. Först och främst dyker bostäder upp igen. Det har varit ett par tillfällen när vi varit tvungna att titta på bostäder - utrikesministerns och försvarsministerns bostäder - och huruvida de har varit jäviga eller inte jäviga och så vidare. Gransknings-betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Det vi har kommit fram till när det gäller försvarsminister bostad är enbart att statssekreteraren som försvarsministern hyrde indirekt av tidigare var anställd vid Försvarsmaktens ledning och dessutom ledamot i styrelsen. Utskottet anser att lämpligheten i att statssekreteraren gavs ansvar för myndighetsdialogen med Försvarsmakten i frågor som gällde relationen mellan Försvarsmakten och Stiftelsen kan ifrågasättas. Där sätter vi punkt! Men utskottet gör något viktigare. Vi säger samfällt att utifrån de frågor som väckts i granskningen anser utskottet att det kan finnas skäl för regeringen att överväga behovet av att tillhandahålla bostäder, och i så fall på vilket sätt, åt statsråd som inte är bosatta i . Jag skulle säga att detta är den gode revisorn som pekar framåt. Utskottet vill inte ha fler sådana ärenden. Vare sig de är solklara, befinner sig i gråzonen eller är helt felaktiga vill vi inte pröva sådana ärenden fler gånger. Det vore en god gärning om regeringen ville tillhandahålla bostäder. Det vore dessutom en god affär för staten eftersom bostäderna knappast lär förlora i värde . Jag vill säga något om granskningsärende nr 9 om statsrådet felaktiga uppgifter om EU-gränsbevakning. Det finns två uttalanden av inrikesministern efter en överläggning i justitieutskottet om europeisk gränsbevakning. Utskottet kan konstatera att av utredningen i ärendet framgår att inrikesministern under intervjun med företrädare för lämnade felaktiga uppgifter när det gällde stödet i . Därutöver framgår av vår granskning att i samband med utfrågningen i lämnade han felaktiga uppgifter när det gällde vad som framförts på justitieutskottets sammanträde. Det ena är allvarligt, och det andra är ännu mer allvarligt. Det innebär att inrikesministern har brustit i sitt uppgiftslämnande till . Vad innebär det? Jo, han har därmed försvårat den konstitutionella kontrollen. Det ser vi mycket allvarligt på. I granskningsärende 30 är det statsrådet reklamskatt som avhandlas. I den aktuella granskningen noterar vi att den tidigare regeringen föreslog en sänkning av reklamskatten för vissa periodiska publikationer men inte ett avskaffande av densamma. Kultur- och demokratiministern avsåg enligt svar att i den aktuella debattartikeln lyfta fram att den tidigare regeringen inte helt avskaffade reklamskatten. Men utskottet kan alltså konstatera att tillkännagivande om reklamskatten gjordes , varför uppgiften om att majoritet gav den tidigare borgerliga regeringen i uppdrag att avskaffa reklamskatten helt enkelt är felaktig. Jag kan glädja herr talmannen med att även detta anförande blir kort. Mycket är sagt. Jag tänkte koncentrera mig till frågan om bostäder för statsråd. betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) bostadsmarknad är het. Rubrikerna i tidningarna handlar om svartaffärer. Det handlar om barn till ledamöter i som får går före till lägenheter. Det handlar om hur hovets hundratals lägenheter distribueras till kungabarnens kompisar. Det handlar om allt möjligt annat i den delen. Staten disponerar de facto många lägenheter i , direkt eller indirekt, via sitt ägande. Ändå råder en situation där det inte bara nu utan också har varit problem med statsråden och deras bostäder. Statsråd i tidigare regeringar har mot regler bott kvar i lägenheter. Jag ska inte nämna namn - det förlänger debatten, och det är onödigt. Det har funnits tidigare statsråd som inte har varit knutna till Försvarsdepartementet men ändå har fått lägenheter via en till försvaret närstående militär stiftelse. Jag ska inte nämna namn på dem heller. Bostäder i är problematiskt. Jag förstår inte varför vi ska utsätta statsråd, partierna, regeringen eller för att i onödan dra politik i tvivel när staten disponerar så många lägenheter. Det är självklart att en person från ska kunna bli statsråd i . Man ska inte behöva vara född i staden och ha stått i bostadskö sedan man var barn för att få en bostad om man blir statsråd i . Det är orimligt. Den frågan måste lösas. Det var synd att inte nämnde några namn. Då hade vi kanske äntligen fått en debatt till skillnad från en lång rad anföranden. Jag får den stora äran att som sista talare avsluta anförandena om granskningsärendena i 4 kap. i betänkandet. Jag tänkte enbart uppehålla mig vid det jag har djupdykt i i ärendehanteringen, det som många fler har talat om, nämligen Stiftelsen . Jag kan inte nog understryka att jag delar uppfattningen som jag tror att de allra flesta har i bostadsfrågan för statsråden. Det är en fråga för regeringen att lösa och ingenting för oss i . Nog torde det vara den ordningen även för statsråden, inte bara vad gäller det rent praktiska utan även det rent säkerhetsmässiga. Många statsråd får en stor framträdande roll och har personskydd på olika sätt. Detta hänger självklart ihop med var de vistas i . Det är en del av utskottets mening när frågan passas till regeringen att detta borde man definitivt lösa. Det är också mångas personliga mening. Jag går över till själva granskningsärendet. I en serie artiklar i uppmärksammades att försvarsministern genom fick tillgång till en lägenhet i . Vid granskningen ställde KU frågan hur detta gick till. Det var alltså ett tips inifrån om att man kunde söka bostäder hos stiftelsen. När man övergår från att vara riksdagsledamot till statsråd måste bostadsfrågan lösas med kort varsel. Vad är MHS-Bostäder? utses av ÖB. I styrelsen sitter bland annat militärer på höga poster knutna till Försvarsmakten. Försvarsmakten lyder, som bekant, under Försvarsdepartementet och försvarsministern. Detta är detsamma som nära förhållanden där man självklart måste titta på hur de förhåller sig till varandra. betänkandeVissa frågor om statsråds tjänste-utövning m.m. (kapitel 4) Till yttermera visso, som också ingår i anmälan, finns vissa intressekonflikter mellan bostadsstiftelsen och Försvarsmakten då stiftelsen vill förvärva ett antal fastigheter. De hanteras av . Affärens omfattning ekonomiskt gör att den faller under ett regeringsbeslut. En väv vävs samman. Frågan om jävsförhållandet, herr talman, är huruvida försvarsministern, ytterst ansvarig för departementet, har deltagit i någon av beredningarna av fastighetsförvärvet eftersom han efter sitt tillträde som minister som statssekreterare anställde tidigare generallöjtnanten och chefen för ledningsstaben och högkvarteret , som alltså gick från Försvarsmakten in i . satt också i den här bostadsstiftelsen fram till före sitt tillträde som statssekreterare. Det är klart att det här är väldigt nära förhållanden, som vi inte har kunnat bortse från. Dessutom har gjort en revision och tittat lite extra på hanteringen - hur man anvisar lägenheter från bostadsstiftelsen, vilka som ska anses som verksamhetsstöd och hur bostadsförmedlingstjänsterna går till.