bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — För ökad gemenskap och framtidstro vill jag och ha en politik som skapar förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet. Det behövs reformer som återupprättar det välfärdslöfte som den nuvarande regeringens politik helt har tömt på innehåll. syn på den övergripande ekonomiska politiken redovisas närmare i partimotion 2017/18:3798 (KD). Genom sitt beslut fastställde att de samlade utgifterna för utgiftsområde 21 Energi inte får överstiga 3 2018 (bet. 2017/18:FiU1). Som har framgått är utgångspunkten i detta ärende således att ramen för utgiftsområdet är fastställd. Jag står dock fast vid uppfattningen att anslagen inom utgiftsområde 21 Energi borde ha utformats i enlighet med förslaget i den ovan omnämnda partimotionen 2017/18:3798 (KD). I motionen har presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När det förslaget till budgetram för utgiftsområde 21 Energi nu har fallit avstår jag från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar jag den syn på energipolitiken som har presenterat i motion 2017/18:3748. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för den svenska ekonomin och avgörande för välfärdens fortsatta utveckling i vårt land. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en tillförlitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för de svenska jobben och för den svenska konkurrenskraften. Min och syn på energipolitiken är att den ska grunda sig på förvaltarskapstanken. De ändliga resurserna ska förvaltas, inte förbrukas. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. vill se en mångfald av förnybara energislag inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen och fler investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov bör eftersträvas. För en hållbar miljö-, klimat- och energipolitik, och då inte minst för att säkra investeringar som gynnar en klimatvänlig utveckling, behövs en grundläggande långsiktig riktning, som inte riskerar att förändras dramatiskt vid varje riksdagsval. har därför länge förespråkat ett partiöverskridande energipolitiskt arbete. Jag och välkomnar därför den energiöverenskommelse som träffades mellan fem riksdagspartier (inklusive ) och som sedan även gjorde starkt avtryck i den parlamentariskt sammansatta slutbetänkande som presenterades . Avvecklingen av effektskatten, sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraften, moderna miljökrav som möjliggör effektökningar i den befintliga vattenkraftproduktionen samt regelanpassning som säkerställer den småskaliga vattenkraften är några av de goda förslag som ingår i överenskommelsen. Trots energiöverenskommelsen är det viktigt att det energipolitiska arbetet inte avstannar eller ges en annan inriktning än den som de fem partierna har stakat ut. Jag ser exempelvis med oro på att regeringen har förskjutit många beslut om styrmedel och i stället aviserat nya skatter på förnybar energi. Regeringens plötsliga och dåligt förberedda skatteförändringar på exempelvis solel och biodrivmedel har minskat förutsägbarheten och därmed försämrat förutsättningarna för stabila och långsiktiga villkor för aktuella branscher. Jag och vill även peka på behovet av satsningar på forskning för att trygga den framtida energiförsörjningen. Även om forskningsfokus bör ligga på förnybar energi bör det finnas utrymme för forskning på kärnenergiområdet, inte minst för att kunna tillgodose det kompetensbehov som finns för att kunna säkerställa en trygg och effektiv drift av de befintliga kärnkraftverken. är positiva till kärnkraftens framtid i under de förutsättningar som läggs fast i energiöverenskommelsen. Energipolitiken har tydliga internationella dimensioner, och EU spelar en viktig roll på området. Jag anser att EU:s energipolitik ska vara tillväxtfrämjande och långsiktigt hållbar och jag ser mycket positivt på utvecklingen av energiunionen för att uppnå målen om en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energi för EU och dess medborgare. Med en nästan koldioxidfri elproduktion kan bidra till minskat kolkraftsberoende i t.ex. , , och . Genom ökad överföringskapacitet både inom och mellan och våra grannländer kan en ökad elexport bidra till att säkerställa att nödvändig svensk baskraftproduktion inte avvecklas som en konsekvens av bristande lönsamhet. Transportsektorns fossilbränsleberoende är en fråga som måste tas på största allvar. Här vill jag nämna att har föreslagit en satsning på laddinfrastruktur för elfordon om . Förslaget är väckt inom utgiftsområde 22 Kommunikationer och behandlas därför av trafikutskottet. När det gäller anslagsfördelningen inom det här aktuella utgiftsområdet 21 Energi har jag och avvisat regeringens förslag för anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (–) och har förordat en lägre nivå än regeringen när det gäller anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft (–). Vidare har föreslagit en lägre nivå på anslaget 1:7 Energiteknik än vad regeringen föreslår. Beträffande anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning har avvisat regeringens förslag om en anslagsökning på . Utöver detta förekommer några mindre anslagsjusteringar i förhållande till regeringens förslag i huvudsak som en följd av olika sätt att beakta pris- och löneomräkningsfaktorer. Avslutningsvis vill jag påminna om att den ovannämnda motionen 2017/18:3748 (KD) utöver förslaget till anslagsfördelning innehåller ytterligare mer än 20 konkreta förslag med energipolitisk anknytning. Flertalet av dessa saknar direkt påverkan på anslagen eller faller inom andra utskotts beredningsområden och behandlas därför inte i detta betänkande. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 21: 1.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst (avsnitt 2.7.8). 2.Riksdagen godkänner investeringsplanen för elförsörjning –2020 som riktlinje för svenska kraftnäts investeringar (avsnitt 2.8.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 2.8.2). 4.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning. [Här avses anslagstabellen på s. 9 i prop. 2017/18:1 utg.omr. 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2 [Här avses anslagstabellen på s. 10 i prop. 2017/18:1 utg.omr.21]. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:899 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera kärnteknisk forskning och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avveckla investeringsstödet till solceller och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vätgasstrategi för och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiforskning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2523 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3708 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3748 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3817 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3897 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi enligt förslaget i tabell 1 i motionen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning * förslag när det gäller bemyndiganden har väckts under utskottets beredning av ärendet. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Reservation (SD) Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 21 Energi Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Reservation (SD) Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Avgifter till internationella organisationer Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning Energifrågor är kanske inte de som alltid toppar tidningarnas löpsedlar, men det är ett av de få politikområden som rör oss alla. Föreställ er för en sekund att vi misslyckas med leveranssäkerheten och att elen av någon anledning helt slås ut. Det kan vara som följd av en naturkatastrof, terroristattack eller av annat skäl. Den här delen går den första tanken till ljus och värme. Nästa problem blir kontakten med omvärlden. När fasta telefoner successivt ersätts med mobiler och smartphones ställer man sig frågan hur vi ska kunna ta kontakt med omvärlden och inte bli avskärmade. För att inte tala om alla de samhällsviktiga funktioner som är så beroende av att elen fungerar. Jag tänker på sjukhus, polis, brandkår, äldreboenden och skolor, eller industrin där varje förlorad produktionstimme är ett slag mot konkurrenskraften. En trygg energiförsörjning utgör basen för att samhällets kugghjul ska snurra. Det inte bara efterfrågas utan förväntas av såväl medborgare som företag. Men frågan är dock större än så, eftersom vi står inför stora klimatutmaningar. Världen behöver gemensamt ställa om och minska utsläppen för att skydda vår planet. En klimatsmart energiproduktion och användning är en av de viktigaste faktorerna för att kraftigt minska vår miljöpåverkan. Vi behöver lämna kolkraft, olja och naturgas därhän till förmån för en koldioxidfri energiproduktion och elbilar. Här är vi i en bra bit på väg, men vi kan göra mycket mer. STYLEREF Kantrubrik \* Dessa två värden, leveranssäkerhet och hållbarhet, utgör ledstjärnor för vår energipolitik. Men det finns också någonting annat, ett tredje värde som för oss moderater är oerhört viktigt. Det är modernitet. Vi behöver ett samhällsklimat där teknikutveckling och innovation bejakas och där förutsättningarna finns för nya uppfinningar som skapar möjligheter vi inte ens kan föreställa oss . Jag skulle vilja hävda att ny teknik är vårt absolut viktigaste verktyg för att påverka världen i klimatfrågan. Vem tror att det räcker med att åka på internationella toppmöten och försöka övertala eller Xi att byta uppfattning, ställa om eller sluta med kolkraft? Jämför det med uppfinningar som katalysatorn, elbilen och LED-lampan som skakat om hela världen och förbättrat miljön avsevärt. Vad de uppfinningarna har gemensamt är att ingen av dem har blivit uppfunna av politiker. De har uppfunnits av kreativa människor på fria marknader och i moderna företag. Politikens uppgift måste därför vara att undanröja hinder för att nästa tekniksprång ska kunna ske och utvecklas här. Ett av de hindren är bristen på teknikneutralitet i politiken. Energipolitiken har länge dominerats av att man ställt olika kraftslag mot varandra i stället för att bygga ett system där det primärt är utsläppen som bestraffas. I denna budget fortsätter regeringen att strössla subventioner på enskilda kraftslag och lösryckta projekt, när vi redan har kommit överens om långsiktiga spelregler i till exempel elcertifikatssystemet. Långsiktighet och en teknikneutral polluters pay-princip skapar incitament för ett tekniksprång som vi knappt kan drömma om . Då kan vi inte på förhand kedja fast oss vid den teknik som finns . Därutöver behövs en mer företagsvänlig politik, där det går att få lönsamhet i miljöframsteg eller energiteknik. Dessutom behövs en än mer frihandelsvänlig regering, som tar bort tullar som gör att det är svårt att exportera miljö- och energiteknik över hela världen. Utöver de viktiga värdena leveranssäkerhet, hållbarhet och modernitet - den generella inriktningen - vill jag också gå in på några särskilda delar av budgeten och kommentera dem specifikt. Låt mig börja med den största nya satsningen i regeringens budget, utökat investeringsstöd för solceller, som vi säger nej till. För bara ungefär gick regeringen fram med en skattehöjning på just solel. Efter massiv kritik från bland annat Alliansen var man tvungen att dra tillbaka denna skatt, och snabbt svänger pendeln. går man fram med stora subventioner på solenergi. Som ni säkert kan gissa av min inledning är vi oerhört positiva till teknikutveckling. Vi bejakar ny teknik och ser positivt på att enskilda människor gör insatser för att förändra och påverka miljön och påskynda energiomställningen. Det må så vara att regeringens intentioner varit goda, men att förhastat experimentera med olika styrmedel kan också slå fel. presenterade en omfattande granskning av just stödet till solenergi. I rapporten visas följande: "De statliga stöden till solel baseras på underlag som saknar genomarbetade samhällsekonomiska analyser. En annan utformning av stöden skulle sannolikt givit mer förnybar el för pengarna." menar dessutom att inte har fått fullgod information inför sina beslut i frågan. STYLEREF Kantrubrik \* Mot bakgrund av detta är det anmärkningsvärt att regeringen fortsätter att ösa på med subventioner på detta område, efter den kritik som har kommit. Regeringen skulle bevisligen kunna använda pengarna på ett bättre sätt, eller åtminstone försöka försvara sig och analysera hur skattepengar kan användas bättre. Det är, menar jag, en ansvarslös hantering av skattebetalarnas pengar. En annan fråga jag vill kommentera, som ofta hamnar i skymundan, gäller ett kraftslag som även i denna budget från regeringen har lämnats utanför rampljuset: vattenkraften. Faktum är att är det land i som har störst andel förnybar el, och det beror på vattenkraften, som står för av vår energitillförsel. Den fungerar som både bas- och reglerkraft och är vind- och vädertålig. Trots detta hotas vattenkraften av konstanta omprövningar som gör att många kraftverk måste läggas ned. Därför är jag oerhört glad över den blocköverskridande överenskommelsen, där vi tydligt har kommit fram till att vattenkraften inte bara ska värnas utan också utökas. stundar förhandlingar där vi ska fördjupa oss i frågan, och vi räknar med att intentionerna i den överenskommelse som fastslagits fortsätter att värnas. Ytterligare en fråga jag vill kommentera är forskning och anslagen till forskning. Vi menar att det måste gå att forska på alla stora kraftslag vi har i , vilket naturligtvis inkluderar kärnkraft. Oavsett vilken regering vi kommer att ha efter nästa och nästnästa val kommer kärnkraften att vara en betydande del av vår energimix framöver. Även för dem här inne som inte tycker så är det viktigt att avfallet från kärnkraften hanteras på bästa möjliga sätt. Därför borde det vara självklart att vi ska forska och utöka vår kunskap även på detta område. I vilket fall som helst finns det alltså goda skäl att inte ha ideologiska skygglappar vid tilldelningen av forskningsanslag. Därför vill vi att man ska kunna forska på alla stora kraftslag vi har i . Avslutningsvis är det min fasta övertygelse att vi går en ljus framtid till mötes, även om vi nu står inför klimatutmaningar och andra hot. Det kräver dock en politik som bejakar ny teknik, är öppen gentemot omvärlden och levererar väl genomtänkta reformer, där varje skattekrona används på det absolut mest effektiva sättet. Detta är ledorden såväl för vår budgetmotion som för de regeringsår som väntar när vi tar över efter valet. I detta anförande instämde (M). Det lackar mot jul, och vi har den årstid framför oss som präglas av mörker och kyla, vilket för människan historiskt utgjort en överlevnadsfråga. Även om kunnandet hos energipolitiker ökat överlag under den gångna mandatperioden och genom det arbete som bedrivits inom ramen för , kanske framför allt kring skillnaden mellan effekt och energi, lyser en viss okunskap igenom när man i handling inte gör särskilt mycket åt den utveckling som vi nu kan se. STYLEREF Kantrubrik \* Inför sammanställer en rapport över kraftbalansen, det vill säga hur mycket elproduktion som finns att tillgå vid den förväntade tiden med högst elförbrukning under den vinter som kommer. har historiskt sett haft en god marginal men går i rasande takt från att självt kunna klara av timmarna med störst elförbrukning till att bli mer beroende av vår omvärld och fossil kraft från de länder som omger . För en normalvinter är kraftbalans fortfarande positiv, men man har gått från en marginal på /16 till den påföljande vintern. Inför den vinter vi står inför nu är den nere på . På mindre än har marginalen minskat . För en tioårsvinter är läget än mer alarmerande. Där har man gått från en marginal på nästan för två vintrar sedan till , och för innevarande vinter landar man på . Det går i rasande takt nedåt. Subventionsdriven utbyggnad av vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, där vi nu framöver kanske inte kommer att hinna med i svängningarna med den vattenkraft som finns i . Utmaningarna, eller rättare sagt de politiskt pådrivna problemen, när det gäller tillhandahållandet av effekt förstärks dessutom av den högst beklagliga förtida stängning och avveckling av väl fungerande kärnkraftverk som står för dörren. Kärnkraften svarar för den baskraft som utgör den bottenplatta på vilken hela det svenska kraftsystemet vilar och är inte minst betydelsefull för den elintensiva basindustrin i . Tillåts detta fundament försvinna, som en följd av politiska grepp där man försöker förstöra elmarknadens marknadsekonomi, hotas såväl industrins konkurrenskraft som vår välfärd. Inget i den energiöverenskommelse som har slutits mellan fem av partier styr mot att vi ska producera el främst när vi har behov av den. Dessa partier har även infört planekonomiska inslag, där man nu i lag bestämmer hur mycket el ska som tillföras. Skulle marknadspriserna och subventionerna bli för låga ska regeringen ratta på subventionskranarna så att man kan börja bygga igen. I detta utgiftsområde för energipolitiken har regeringen lagt allt sitt fokus på investeringsstöd för solceller under anslaget för energiteknik. Detta anslag har ökat från till den nu föreslagna nivån på nästan . Det är ett tiofaldigande av nivån på ungefär . I alla alternativa förslag från oppositionspartierna på utgiftsområdet återfinns kraftiga sänkningar av detta anslag. Vi går längst och tar helt bort anslaget. Endast ett oppositionsparti är undantaget och vill i stället satsa mer, nämligen . Trots att anslaget har tiofaldigats anser man att ytterligare medel behövs till subventioner och lägger extra. Man har återkommande vid dessa höjningar aviserat fler subventionskronor än vad regeringen har lagt. Man kan nästan tro att , även om regeringen skulle satsa fler miljarder och dessutom tiofaldiga beloppet en gång till, skulle finna det logiskt att satsa några kronor extra. har försökt profilera sig som något slags plusmenyvariant av regeringens subventions- och bidragspolitik på området. STYLEREF Kantrubrik \* Om man knyter an detta till det som är den verkliga utmaningen i det svenska kraftsystemet, att bemästra våra säsongsmässiga variationer, är det tämligen intressant att notera regeringens ambitioner på detta utgiftsområde. har redan gått ned till ett importbehov under en tioårsvinter och kommer troligen att göra det även för en normalvinter med de aviserade stängningarna av ytterligare två kärnkraftverk. Regeringen borde kanske lägga större energi på att få fram effekt när vi efterfrågar den och inte tvärtom. Frågan är hur mycket solkraften kommer att bidra med till att lösa effektsituation framledes. Den bedömning som gör, som är det affärsverk som inför utvärderar det här, av tillgängligheten för solkraft när vi har effektbehovet är att den kommer att bidra . Är man lite bevandrad i matematikens värld vet man att av väldigt lite är lika mycket som av väldigt mycket. Av det borde man också kunna dra vissa slutsatser. Vad gäller regeringens uppskruvade subventionstempo kring solceller får man inte ens stöd av branschorganisationen , vilket nog nästan får ses som unikt. De gick ut med krav på att fasa ut stödet till solceller. har även granskat det samlade stödet till solel, vilket publicerades i en rapport där man uttalar rätt kraftig kritik när det gäller det stödet. Tänkandet kring subventioner har slagit an hårt och präglar även mycket av regeringens politik på andra områden där man sträcker sig till att vi ska subventionera allt möjligt, till och med lagandet och lappandet av skor och kläder. Frågan är hur långt man är beredd att gå på det energipolitiska området framöver, där man absolut inte verkar vilja låta sig styras av korrekta prissignaler från marknaden. Det som behövs på det här området är mer marknad och mindre politik. Utgångspunkten i stort för energipolitiken ska vara att serva som industrination och välfärdsland, inte det omvända. Vi har ett stort elöverskott som vi slumpar bort till våra grannländer till ett pris som ligger en bit under hälften av kostnaden för vad som behövs för att uppföra anläggningarna som ska alstra den här elenergin. En självklar insats gällande att stärka värdet av den el som framställs i för svenska intressen och att stimulera elanvändningen där den kan användas rationellt i borde vara utgångspunkten. Vår elproduktion är uteslutande fossilfri, men vårt fossila beroende återfinns främst i vissa sektorer som transportsektorn och inom industrin. Det finns goda förutsättningar att i allt snabbare takt elektrifiera de sektorerna, då kostnaderna för framför allt batterier sjunker stadigt, vilket gör att exempelvis transportsektorn snart är konkurrenskraftig gentemot fossildrivna bilar - detta utan en enda krona i subventioner. Behovet från statens sida är främst kopplat till satsningar på infrastruktur för en ny tids fordonsflotta. Ledstjärnan för att minska vårt beroende av fossila energikällor ska främst vara kopplad till elektrifiering och inte till att rikta dyra och verkningslösa subventioner som leder till återvändsgränder. STYLEREF Kantrubrik \* Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationen i betänkandet. Det händer otroligt mycket på energiområdet, inte minst på elsidan. Teknikutvecklingen går framåt. Kostnadsreduktionen på sol, vind och batterier är massiv, och det skapar nya möjligheter och nya utmaningar och sätter gamla affärsmodeller i gungning. Även politiskt har det hänt mycket , inte minst tack vare den här teknikutvecklingen. Jag kan stolt säga att var en bärande del i att vi fick den breda energiöverenskommelsen som kom till stånd på plats. Vi gör det här för att vi tar ansvar för .