bet · H401CU14 · 2017-04-20 00:00:00 — I yrkande 13 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om tillgången till jourlägenheter och skyddade boenden. Motionärerna pekar på behovet av fler skyddade boenden och jourlägenheter i hela landet och kommunernas ansvar att tillhandahålla skyddat boende till våldsutsatta och deras barn. För att förtydliga kommunernas ansvar för att säkerställa tillgången till skyddade boenden och jourlägenheter föreslås i yrkande 14 ett tillkännagivande om att lagstiftningen om kommunernas ansvar för jourlägenheter och skyddade boenden ska förtydligas. Motionärerna anser bl.a. att det vore lämpligt att skärpa bostadsförsörjningslagen så att det tydligt framgår att kommunerna i sina riktlinjer ska analysera behovet av tillfälliga boenden för våldsutsatta och deras anhöriga. Kommunernas ansvar för att ordna boende till våldsutsatta Som redovisats tidigare i detta betänkande ska varje kommun enligt lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (2000:1383) planera för bostadsförsörjningen och redovisa detta i antagna riktlinjer. Riktlinjerna ska bl.a. bygga på en analys av bostadsbehovet för särskilda grupper. De ska innehålla uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. och andra kommuner och regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. De kommunala allmännytta bostadsbolagen är ett verktyg för kommunernas bostadsförsörjning. Genom ägardirektiven kan kommunen styra de allmännyttiga bostadsbolagen så att bostadsförsörjningen i kommunen säkerställs. Kommunerna kan i ägardirektiven ställa krav på att deras bostadsbolag ska göra riktade insatser till särskilda grupper. När det gäller möjligheten till förtur i bostadsköer finns det inget hinder för detta i lagstiftningen, och ett flertal kommuner erbjuder förtur i bostadsköerna för personer som lever med en allvarlig hotbild. Det är socialnämndens ansvar att tillhandahålla skyddat boende för våldsutsatta. Kommunernas ansvar för att ge stöd till brottsoffer och deras närstående regleras i socialtjänstlagen (2001:453). fick i uppdrag av regeringen att göra en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer och att ta fram ett vägledande material för berörda målgrupper. publicerade 2013 en vägledning om skyddat boende som riktar sig till och utförare av socialtjänstinsatser (). Vägledningen belyser bl.a. respektive skyddade boendens ansvar. Förslag om åtgärder för att stärka insatsen skyddat boende För att förtydliga kommunernas ansvar för insatsen skyddat boende föreslog den nationella samordnaren mot våld i nära relationer i sitt slutbetänkande (SOU 2014:49) en ny bestämmelse i socialtjänstlagen om att kommunen vid behov ska erbjuda insatsen skyddat boende för våldsutsatta. I betänkandet konstaterar samordnaren att de skyddssökandes behov kan se väldigt olika ut och att det därför behövs differentierade typer av skyddade boenden med olika lösningar. Eftersom det saknas en juridisk definition av termen skyddat boende föreslogs också att en bestämmelse om vad som närmare avses med skyddat boende skulle införas i socialtjänstförordningen. Enligt förslaget skulle det krävas tillstånd för verksamheten skyddat boende, vilket inte behövs eftersom verksamheten är oreglerad. I betänkandet noterade samordnaren därutöver ett uppenbart behov av en särskild utredning om barns situation i skyddat boende. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka barnrättsperspektivet för barn som vistas i skyddade boenden tillsammans med en av vårdnadshavarna (dir. 2016:99). Utredaren ska bl.a. föreslå åtgärder som bidrar till att förtydliga det ansvar som samhället och enskilda aktörer har för dessa barn de vistas på ett sådant boende och lämna förslag till en juridisk definition av skyddat boende för personer och medföljande barn som utsatts för eller bevittnat våld, samt när tillståndsplikt ska gälla. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om ett stärkt barnrättsperspektiv för barn i skyddat boende är en av de åtgärder som ingår i den tioåriga nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor som presenterades i regeringens jämställdhetspolitiska skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Förutom den pågående utredningen om ett stärkt barnrättsperspektiv tar den även upp andra åtgärder som kan bli aktuella för att stärka insatsen skyddat boende, bl.a. när det gäller att stärka kvaliteten i insatserna. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att en person som utsätts för våld i en nära relation får det stöd hon eller han behöver. För många kan det handla om att inte behöva bo tillsammans med den som utför kränkningarna och att få börja om på nytt med ett eget boende. I de fall barn är involverade är det naturligtvis särskilt viktigt att finna en trygg och fungerande boendelösning. Av det skälet har regeringen också tillsatt en utredning för att stärka barnrättsperspektivet för barn i skyddade boenden. I utredarens uppdrag ingår bl.a. att föreslå hur insatsen skyddat boende ska definieras och regleras i lag för att stärka ett barnrättsperspektiv. Därutöver pågår också arbete för att stärka insatsen särskilt boende. Utskottet konstaterar att kommunerna redan har ett långtgående ansvar för att ge stöd till den som blir utsatt för våld, t.ex. med boendestöd. Utskottet konstaterar också att det finns möjligheter för kommunerna att både ge förtur till våldsutsatta i de kommunala bostadsköerna och att i ägardirektiven ställa krav på att deras bostadsbolag gör riktade insatser till särskilda grupper. Kommunerna ska också analysera bostadsbehovet för särskilda grupper när de tar fram sina riktlinjer för bostadsförsörjningen. I de utredningar som presenterats har det lämnats förslag på att kommunernas ansvar att erbjuda skyddat boende ska förtydligas. Förslag på hur detta ska regleras har också presenterats. Något behov av att ändra i bostadsförsörjningslagen har emellertid inte framförts i dessa sammanhang. Utskottet anser därför att det inte är aktuellt att göra något tillkännagivande i denna fråga. Utskottet föreslår därmed att motionsförslagen avslås. Planering för ökad trygghet Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillkännagivanden om tryggare och säkrare bostadsområden. Utskottet hänvisar till genomförda och pågående insatser för att främja tryggare utemiljöer, men anser att frågor som rör den närmare utformningen av bostadsområden på det sätt som beskrivs i motionerna främst ska hanteras lokalt och inte av staten. Jämför reservation 10 (SD). I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda hur kommunerna kan arbeta med att förändra områdesplaneringen för att möjliggöra en tryggare och säkrare – och därmed också ökad – närvaro för polisen i vissa bostadsområden. I yrkande 5 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan med åtgärder för att identifiera och arbeta med otrygga områden i landet. Den nationella handlingsplanen ska fungera som en . Liknande förslag finns i partimotion 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 6 och i partimotion 2015/16:2813 av m.fl. (SD) yrkande 6. har bedrivit arbete i frågor om trygghetsgivande åtgärder bl.a. inom ramen för regeringsuppdraget Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. har i samband med detta beviljat pengar till ett flertal olika projekt om t.ex. framtagande av belysningsplaner, gallring och omplantering i grönområden samt åtgärder för att göra tunnlar mer tilltalande. har utvärderat resultatet av de olika projekten och gjorde i sin slutrapport för uppdraget en sammanställning för att sprida erfarenheterna från uppdraget (rapport 2013:8). Den samlade bilden i utvärderingen var att det genom satsningen har åstadkommits betydande resultat som bidragit till mer långsiktiga effekter. I budgeten inrättade ett särskilt anslag för statsbidrag till utvecklingsprojekt för jämställda offentliga miljöer i städer och tätorter. Stödet kunde bl.a. sökas av kommuner och bostadsföretag för utvecklingsprojekt som stödmottagaren avsåg att avsluta . Syftet med stödet var att komma till rätta med problemet att det i många tätorter finns miljöer som är utformade så att människor – särskilt kvinnor och flickor – känner sig otrygga, ovälkomna och begränsade. upp de åtgärder som det har beviljats stöd för och redovisa detta i en rapport till regeringen. Anslag till utomhusmiljöer i utsatta områden I budgeten inrättades ett nytt statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar. Företrädesvis gäller det bostadsområden i de s.k. miljonprogramsområdena som byggdes . Stöd kan lämnas för att i eller i anslutning till bostadsområden med socioekonomiska utmaningar åstadkomma utemiljöer som stimulerar till aktivitet och social gemenskap och för att bevara eller utveckla ett bostadsområdes gestaltning. Åtgärderna ska på ett varaktigt sätt bidra till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga utemiljöer. kunde stödet sökas under två sökomgångar. har det avsatts för detta ändamål. De närmare bestämmelserna för stödet finns i förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Hur det offentliga rummet är utformat har stor betydelse för vår faktiska och upplevda trygghet. Det är viktigt att det upplevs öppet för alla medborgare och att man kan känna sig trygg. Utskottet kan konstatera att de frågor om planering för ökad trygghet som berörs i motionerna har uppmärksammats i flera olika sammanhang. Staten har på olika sätt gjort insatser för att främja och sprida goda lösningar som bidrar till tryggare utemiljöer. Det arbetet fortsätter i olika former. Det är kommunerna som har den lokala kännedomen och därmed också är bäst lämpade att avgöra var det behövs insatser och hur de ska göras. En hel del av det arbete som bedrivs i kommunerna bedrivs också i samarbete med bl.a. polisen, fastighetsägare och civilsamhället i de berörda områdena. finns också ett statsbidrag till förnyelse av utomhusmiljöer i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar som omfattar . Det är medel som ska gå till åtgärder som bidrar till attraktiva, funktionella, jämställda och trygga utemiljöer. Det som i övrigt anförs i motionerna ger enligt utskottets uppfattning inte skäl för civilutskottet att föreslå några tillkännagivanden till regeringen. Utskottet föreslår att motionsförslagen avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bosparande för unga. Jämför reservation 11 (SD) och det särskilda yttrandet (C). I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 18 föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att utreda olika finansieringsmöjligheter vid köp av bostad. Motionärerna anser att det behövs en utredning om olika finansieringsmöjligheter vid köp av bostad för att sänka tröskeln till bostadsmarknaden. Det kan t.ex. handla om ungdomar som varken hunnit spara ihop eget kapital eller har andra tillgångar för att kunna finansiera ett bostadsköp. Motionärerna nämner bl.a. startlån till förstagångsköpare och avdragsgillt bostadssparande. I motion 2016/17:2411 av (SD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om bolån riktade mot unga. Motionären föreslår en bosparandemodell liknande den som finns i . Han har ett motsvarande förslag i motion 2015/16:2019 yrkande 30. Utskottet anser att vad som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå något tillkännagivande från . Motionerna bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om åtgärder för underlätta finansiering av byggande på landsbygden, bl.a. genom en utveckling av systemet med kreditgarantier. Utskottet hänvisar till att en särskild utredare har fått i uppdrag att se över systemet med kreditgarantier. Jämför reservation 12 (C, KD). I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om att ytterligare underlätta för byggande i områden där betalningsförmåga finns men där traditionell bankfinansiering är svår att ordna. Motionärerna vill bl.a. se en utveckling av de statliga kreditgarantier som finns för detta ändamål. Staten har ett system för kreditgarantier som fungerar som en försäkring vilken kan tecknas för lån till ny- och ombyggnad av bostäder. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och kan minska låntagarens behov av topplån eller egen kapitalinsats. kan lämna en kreditgaranti enligt förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti. Garantin får lämnas till ny- eller ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus, egnahem och ägarlägenheter samt sådan ombyggnad av lokaler, byggnader eller andra anläggningar som innebär nytillskott av ägarlägenheter. Garanti får också lämnas till förvärv av hus för ombildning till kooperativ hyresrätt. Vid ny- och ombyggnad gäller att kreditgarantin vid garantitidens början högst får avse ett belopp som motsvarar av fastighetens eller tomträttens marknadsvärde. För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden även när fastighetens marknadsvärde är lägre än byggkostnaderna infördes en kompletterande bestämmelse i förordningen med följande lydelse: Om kostnaden för ny- eller ombyggnaden överstiger den ökning av marknadsvärdet som ny- eller ombyggnaden medför, får kreditgaranti i stället lämnas med ett belopp som motsvarar av kostnaden för ny- eller ombyggnaden. Kreditgarantin får i dessa fall dock inte överstiga ett belopp om per kvadratmeter uppvärmd boarea. I betänkandet EU och kommunernas bostadspolitik (SOU 2015:58) gjordes bedömningen att justeringar av de befintliga statliga garantierna (genom ett utvidgat tillämpningsområde eller subventionerade avgifter) inte mer än marginellt skulle kunna bidra till ökat byggande av bostäder på landsbygden. Utredningen konstaterade att det krävs ett utvidgat offentligt åtagande där staten eller kommunen övertar risken för bostadsbyggandet om det offentliga vill göra det möjligt för privatpersoner att bygga egnahem på landsbygden. Utredningen lämnade däremot inga konkreta förslag om detta i betänkandet. lämnade den parlamentariska landsbygdskommittén sitt slutbetänkande (SOU 2017:1). I betänkandet föreslog kommittén bl.a. att regeringen skulle utreda om långivning till boende på landsbygden kan underlättas genom införandet av särskilda landsbygdslån för byggande av egnahem, hyresrätter, ägarlägenheter, kooperativa hyresrätter och bostadsrätter på landsbygden. Kommittén konstaterade att de kreditgarantier som erbjuds används i mycket begränsad omfattning, och menade att en förklaring till detta är att bankerna sällan är beredda att finansiera lån till fastigheter som har ett lägre marknadsvärde än produktionskostnaden. När bankerna prövar låntagarens betalningsförmåga tar de som regel inte hänsyn till att kostnaderna för lånet kan bli lägre på grund av att staten ger en kreditgaranti för lånet. Vidare menade kommittén att det även kan hända att banker avstyrker ett byggprojekt om projektet ska utföras av byggherrar som inte är kända av banken på orten. Kommittén ansåg mot bakgrund av detta att systemet med statliga kreditgarantier vid byggande av bostäder inte skapar tillräckligt gynnsamma förutsättningar för byggande eller ombyggnad av bostäder på landsbygden, och föreslog därför att regeringen skulle utreda om långivning till boende på landsbygden underlättas genom införandet av särskilda landsbygdslån för byggande av egnahem, hyresrätter, ägarlägenheter, kooperativa hyresrätter och bostadsrätter på landsbygden. Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över systemet med kreditgarantier (dir. 2017:1). I uppdraget ingår bl.a. att närmare analysera förutsättningarna för finansiering av bostadsbyggande på svaga bostadsmarknader. Problematiken med att finna finansiering till byggande på landsbygden lyfts fram särskilt. I analysen ingår att se över vilka verktyg som kan underlätta finansieringen och vilken reglering som är förknippad med dessa verktyg. Om utredaren finner det lämpligt ska denne lämna förslag på hur finansieringen kan underlättas på svaga marknader. Uppdraget ska redovisas . Utskottet kan konstatera att regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över systemet med kreditgarantier och att motionärernas önskemål därmed är tillgodosett i denna del. Det finns således inte anledning att föreslå något tillkännagivande i frågan. Utskottet föreslår därför att motionsförslaget avslås. Innovativt, miljövänligt och hållbart byggande Utskottets förslag i korthet avslår förslag om innovativt byggande samt främjande av miljövänligt och hållbart byggande. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete inom dessa områden. Jämför reservation 13 (M, C). föreslår i partimotion 2016/17:3378 av m.fl. yrkande 5 ett tillkännagivande om att främja innovativt byggande. De anser att en väl fungerande marknad bidrar till användningen av ny och effektiv teknik i byggandet. Detta bör enligt motionärerna kompletteras av fler undantag från (PBL) för nytt innovativt byggande. Syftet ska vara att främja utveckling eller användning av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process som främjar ett innovativt byggande. Vidare föreslår i sin kommittémotion 2015/16:2702 av m.fl. dels ett tillkännagivande om att verka för lägre trösklar för nya företag inom byggsektorn i syfte att främja innovation, mångfald och konkurrens (yrkande 4), dels ett tillkännagivande om att främja innovativt byggande (yrkande 34). Motionärerna pekar på möjligheterna som utvecklingen inom byggteknik, innovationer och digitaliseringen för med sig. I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 19 föreslås ett tillkännagivande om att främja användandet av trämaterial vid De menar att trä är ett hållbart byggmaterial och det enda Det ger lägre koldioxidutsläpp än andra vanliga Motionärerna anser att det finns stora möjligheter för byggsektorn att på både lång och kort sikt minska sina koldioxidutsläpp genom en ökad användning av trämaterial med låg miljöbelastning och I kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 21 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att inrätta ett nationellt centrum för energieffektivt byggande. Motionärerna pekar på betydelsen av att det i byggs energieffektiva hus och att man använder energieffektiva byggnadsmaterial för att minska byggnaders klimat- och I motion 2015/16:745 av och (båda C) framhålls behovet av att utveckla ett miljövänligt byggande genom en ökad användning av trä vid byggande av bostadshus och lokaler. föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda behovet av särskilda stimulanser för att öka byggandet av flerfamiljshus i trä samt öka dialogen mellan politiker, myndigheter och bygg- och anläggningsbranschen för att stimulera byggprocesser som minskar koldioxidutsläpp. I motion 2015/16:1017 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om ett ökat bostadsbyggande i trä. I motion 2016/17:972 av och i (båda S) föreslås två tillkännagivanden. Dels anser motionärerna att man bör överväga möjligheten att ta fram regelverk som synliggör miljö- och klimatpåverkan under byggprocesser (yrkande 2), dels anser de att man bör överväga möjligheten att uppdatera den nationella strategin för användandet av trä i det svenska byggandet (yrkande 3). Motionärerna noterar att det byggs få flerbostadshus i trä och anser att det krävs åtgärder för att främja byggandet i trä som de ser många fördelar med: det är bättre för miljön och klimatet, byggtiderna kan kortas ned och det ökar sysselsättningen i trä- och Motionärerna tycker att det vore bra att klimatredovisa husen som byggs och att kommunerna borde begära en livscykelanalys för att se vilka hus som har lägst klimatpåverkan. De anser också att det behövs ett mål för att öka träbyggandet och kunskaperna om detta. I motion 2016/17:2501 av m.fl. (M) föreslås ett tillkännagivande om vikten av att underlätta ett ökat trähusbyggande. I motion 2016/17:2872 av (SD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att öka byggandet av hus i trä. Motionären lyfter fram de tekniska och energi- och miljömässiga fördelarna med att bygga i trä och konstaterar att tekniken att bygga i trä har utvecklats snabbt och innebär stora möjligheter till ökad sysselsättning, nya företag och exportmöjligheter, inte minst på landsbygden. Motionären vill främja byggandet i trä generellt men också främja den traditionella arkitekturen och hantverkskunskapen. Han anser att därför bör få i uppdrag att utreda hur direktiven vid nybyggnation bättre kan beakta värdet av traditionell arkitektur. Han vill också stärka skyddet av kulturhistoriska byggnader. I motion 2016/17:3074 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om fördelarna med ett byggande som är bioekonomiskt motiverat och uppmuntrar till ökat byggande med trä. Motionärerna menar att de svenska skogarna skulle kunna fungera som en fantastisk resurs i en bioekonomiskt motiverad satsning genom användning av trä- och biobaserade byggnadsprodukter vid byggnation av t.ex. hus, utemiljöer och broar. Motionärerna anför också att en ökad användning av framför allt trä vid byggnationer av hus, utemiljöer och broar har stora positiva effekter för miljön och klimatet jämfört med byggnationer i stål och betong. I yrkande 4 i samma motion föreslår motionärerna ett tillkännagivande om att främja cirkulär ekonomi inom nybyggnad och renovering. Motionärerna anser att man behöver öka kunskapen om återbruk och återvinning av byggmaterial, exempelvis vid renoveringar. De anser också att det behöver utvecklas byggmetoder och konstruktioner som underlättar återvinning. I yrkande 2 i samma motion föreslås ett tillkännagivande om att livscykelanalyser (LCA) bör användas för att verifiera en energi-, klimat- och miljöpåverkan . En sådan användning skulle enligt motionärerna sannolikt medföra ökat byggande i trä. fick i budgeten ett ökat anslag på för inrättandet av ett informationscentrum för hållbart byggande (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70). ska fördela anslaget som driftsbidrag till en eller flera organisationer som kan åta sig att inrätta ett sådant informationscentrum. gav regeringen i uppdrag att genomföra upphandling för att upprätta och driva informationscentrum för hållbart byggande (N2017/01419/PBB). Fokus ska vara dels på energieffektiviserande renovering, dels på energieffektivt byggande, med användning av hållbara material och låg klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv. I budgeten inrättades ett nytt anslag till stöd för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer (prop. 2015/16:1 utgiftsområde 18). I budgeten anslogs för detta ändamål (prop. 2016/17:1 utgiftsområde 18). Regeringsuppdrag 2014 om byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv Den tidigare regeringen gav ett uppdrag till om byggnaders klimatpåverkan utifrån ett livscykelperspektiv (S2014/6522/ PBB). Uppdraget var att analysera forsknings- och kunskapsläget i och i ett antal andra länder som är relevanta i sammanhanget och vid behov föreslå områden som ytterligare behöver belysas eller fördjupas när det gäller byggnaders klimatpåverkan i ett livscykelperspektiv. Vidare fick verket i uppdrag att utreda behov av och vilka typer av informationsinsatser och vägledningar som krävs gentemot byggsektorn och den kommunala planeringen. redovisade uppdraget i rapporten utifrån ett livscykelperspektiv (rapport 2015:35). Verkets sammanfattande slutsats var att det finns ett behov av att staten tar ledningen i arbetet med klimatpåverkan om takten på klimatarbetet inom byggsektorn ska öka. Erfarenheter från andra länder visar att det är en framgångsfaktor. Ett verktyg för att analysera klimatpåverkan är LCA. Det är dock ett komplext verktyg som kräver särskild kunskap och data.