bet · H401SkU26 · 2017-03-31 00:00:00 — har deltagit i ett samnordiskt projekt som syftar till att ingå avtal för att utbyta information med länder och juris-diktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet, som avslutades , var mycket framgångsrikt, och informationsutbytesavtalen omfattar det stora flertalet internationella finansiella center runt om i världen. har som direkt följd av skatteavtal och informationsutbytesavtal fått in mer än i skatt. Avtalen ansluter nära till och utvecklings () modell för bilaterala avtal om informationsutbyte i skatteärenden och ger möjlighet att utbyta upplysningar i skatteärenden och möjlighet för representanter för myndigheter i det ena landet att närvara vid skatteutredningar i det andra landet. Arbetet med att träffa nya informationsutbytesavtal fortsätter. I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att det är viktigt att intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. Regeringen arbetar aktivt med dessa frågor och har presenterat ett flertal åtgärder (prop. 2016/17:1 utg.omr. I propositionen föreslås därför att och tillförs medel för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden. Förstärkningen avser både respektive myndighets åtgärder och det arbete som bedrivs i samverkan mellan myndigheterna. Skatteflykt och skattefusk ska bekämpas. Ansvariga myndigheter utvecklar löpande arbetssätt och samverkan, bl.a. genom att ta del av andra länders erfarenheter. Regeringen följer dessa insatser noga. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att lämna en rapport till regeringen med goda exempel på åtgärder mot skatteflykt och skattefusk i andra länder samt föreslå andra relevanta åtgärder för att minska skatteflykten och skattefusket i . Rapporten ska redovisas till regeringen och kommer att vara ett underlag vid prioriteringar av framtida åtgärder för att ytterligare motverka skatteflykt och skattefusk i . Regeringen avser att vidta de åtgärder som krävs för att komma åt detta. I budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution anförs särskilt att arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden intensifieras. anslag ökas därför tillfälligt med 2017 och 2018, 2019 respektive 2020. Regeringen kommer även att se över om en högre kostnadsränta bör tas ut i de fall den skattskyldiga har gjort en frivillig rättelse. Kartläggning och analys av hur delningsekonomin påverkar skattesystemet Delningsekonomin, dvs. transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, samägs eller samnyttjas eller tjänster erbjuds, innebär nya utmaningar för skattesystemet som behöver kartläggas och analyseras. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att beskriva delningsekonomin och dess påverkan på skattesystem och skatteintäkter . fick i uppdrag att kartlägga delningsekonomin, dess aktörer och de rättsliga relationerna mellan dessa i skattehänseende. lämnade sin slutrapport om delningsekonomin till . Uppdraget var att kartlägga och analysera delningsekonomins effekter på skattesystemet och skatteintäkterna. I rapporten beskrivs såväl erfarenheter som tillämpningsproblem från pågående kontroller inom delningsekonomin. Kontrollerna omfattar bl.a. transport av privatpersoner och uthyrning av privatbostäder. Rapporten innehåller också resonemang och modeller för att beräkna hur delningsekonomin påverkar skatteintäkterna. När det gäller hur skattesystemet påverkas drar slutsatsen att befintliga skatteregler fungerar även inom delningsekonomin, men att reglerna kan vara svåra att förstå, vilket ökar risken för att det blir fel. Det finns också en del svåra gränsdragningar, t.ex. när det gäller momsplikt eller när man ska skatta för inkomst av tjänst eller som näringsidkare. Helt klart är att delningsekonomin växer. Beräkningar gjorda inom EU uppskattar de sammanlagda intäkterna inom medlemsländerna till . Enligt motion 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 1 bör regeringen för att ytterligare förbättra arbetet med processer och beslut och för en rättssäker hantering av skatteärenden ges i uppdrag att tillsätta en utredning för att sammanställa en vitbok som kan utgöra en grund för det fortsatta arbetet med ett skatteverk i världsklass. Utredningen bör belysa hantering av företagarärenden. Skattelagstiftning måste tolkas och tillämpas på samma sätt över hela landet med transparens och förutsägbarhet som ledstjärnor. Beviskraven i skatteprocesser måste höjas till nivåer jämförbara med de beviskrav som ställs i straffrättsliga mål, och förvaltningsdomstolarna måste mer självständigt och kritiskt granska underlag i tvister. I motion 2016/17:1048 av och (båda S) anförs att fler, nya och förstärkta insatser för att motverka skattefusk bör införas. Globaliseringen ställer ständigt nya krav på reformer för att motverka skatteflykt och skattefusk. Fler och nya insatser behövs mot illojal konkurrens, svartjobb och skatteundandragande. I motion 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Enligt motion 2016/17:1898 av (S) yrkande 2 bör ingå bilaterala överenskommelser med andra EU-länder för att driva in sanktionsavgifter. Arbetsmiljölagstiftningen och dess sanktioner gäller alla företag som verkar i , men har inga medel för att driva in sanktionsavgifter från utländska företag när dessa brutit mot reglerna. Därför bör bilaterala avtal inom EU skrivas för att stärka sanktionsmöjligheterna mot utländska företag. I motion 2016/17:1931 av (M) anförs att det saknas samkörning av adressregister mellan , och . Man bör därför se över möjligheten att samköra adressregistrering för dessa myndigheter. I motion 2016/17:2110 av (M) framförs att det bör göras en översyn av vilka skatter och regler som gäller för den som anlitar en annan privatperson för enklare sysslor som exempelvis barnpassning. Med dagens regler måste den som betalar en annan privatperson mer än rapportera detta till , och betalar man måste den enskilde betala arbetsgivaravgifter och göra skatteavdrag på personens lön. Dessa summor har gällt , varför det är tid att se över beloppsgränserna. I motion 2016/17:2155 av (M) yrkande 1 anförs att möjligheter att motverka skattefusk i form av olaglig arbetskraft bör ses över. Det finns en stor kreativitet när det gäller att undgå och undanhålla skatt från staten genom t.ex. olagliga bemanningsföretag, olagliga anställningar och olagliga egenföretagare och därigenom komma undan med att undvika att betala skatt på arbetskraft. Omfattningen av den undanhållna skatten är stor. Svenska myndigheter har inte rätt verktyg för att bekämpa denna utveckling. måste följa utvecklingen och se vad andra länder i vår närhet gjort för att begränsa denna typ av utnyttjande av arbetskraft och ta hem de bästa förslagen till . Enligt motion 2016/17:2510 av m.fl. (M) yrkande 3 förändrar och utmanar den snabbt växande delningsekonomin våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt. Regelverken måste anpassas för att upprätthålla legitimiteten för skattesystemet och hindra skatteundandragande. Delning får inte bli en ursäkt för skattefusk. Man bör se över möjligheten för och andra berörda myndigheter att genom it-stöd och administrativt stöd förenkla administrationen för köpare och säljare inom delningsekonomin samt säkerställa att skatteinbetalningar görs på ett korrekt sätt. Enligt motion 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 4 är delningsekonomin ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skatteinbetalningar och för att kontrollera om så skett. Regeringen bör därför ge i uppdrag att ta fram en auktoriserad app som erbjuder företag en enkel möjlighet att rapportera in nödvändiga kontrolluppgifter. I motion 2016/17:3377 av (L) yrkande 5 anförs att många hästföretagare har problem när bedömer hästverksamhet som en hobby och inte som en affärsverksamhet, och det kan ibland vara svårt att få F-skattsedel. Hästföretagande bör ses som vilken näringsgren som helst och följa samma regler som andra näringsverksamheter. Regelverket ska vara rättssäkert och förutsägbart precis som för vilken bransch som helst. Det är viktigt att skattefelet begränsas och att skattebrott, skattefusk och skatteundandragande motverkas. undersökningar visar att det omfattande fusket med skatter och avgifter, och särskilt det utbredda svartjobbandet, har betydande negativa effekter. Det finns ett starkt samband mellan skatteundandragande och annan ekonomisk brottslighet. En stor andel av ekobrotten handlar om att företag använder svart arbetskraft eller fuskar med skatter och avgifter på något annat sätt. De negativa effekterna av skatteundandragande är många. Förutom att skattebördan vältras över på andra skattskyldiga medför fusket att konkurrensen snedvrids och att seriösa näringsidkare riskerar att slås ut av skattefuskande konkurrenter. Om vissa skattskyldiga kan skjuta över sin del av skatte- och avgiftsbördan på andra rubbas dessutom respekten för den demokratiska beslutsordningen. För att tilliten till rättssamhället ska kunna upprätthållas krävs att skattefusk och ekonomisk brottslighet bekämpas effektivt. Regeringen har i sitt regleringsbrev till angett att myndigheten i årsredovisningarna –2020 ska redovisa hur den har arbetat, både på egen hand och i samverkan med , för att förstärka och intensifiera arbetet med att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandraganden samt vilka effekter vidtagna åtgärder har fått. Vidare ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla samverkan med på detta område. Vidare har regeringen i budgetpropositionen uttalat att det är viktigt att bekämpa skattebrott, skattefusk och skatteundandragande. Det pågår således ett kontinuerligt aktivt arbete på flera olika fronter som är inriktat på att komma till rätta med alla former av skattefusk och svartarbete. arbetar också kontinuerligt med enhetlighet i beskattningen och rättssäkerhet för medborgarna. Med hänvisning till detta och eftersom utskottet inte heller i övrigt ser någon anledning att tillstyrka förslagen om tillkännagivanden på detta område avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tyst godkännande av deklarationen, förenklad deklarationsprocess för småföretagare och olika förenklingar av bestämmelser om bokföring i samband med deklarationen. föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89) att deklarationen inte ska behöva återsändas till eller bekräftas på elektronisk väg om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering. En deklarationsskyldig som felaktigt tyst godkänner förtryckta uppgifter anses ha lämnat en deklaration med de förtryckta uppgifterna i den mening som avses i bestämmelsen om skattetillägg för oriktig uppgift. Skattetillägg kan då komma i fråga. Förslaget har inte genomförts. I budgetpropositionen anfördes att fått i uppdrag att göra en förstudie om möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten för att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen (prop. 2013/14:1 utg.omr. I motion 2016/17:1662 av (S) anförs att ett s.k. tyst godkännande av deklarationer bör införas så som föreslog i delbetänkandet Tyst godkännande – ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89). Om de förtryckta uppgifterna är korrekta och tillräckliga för en riktig taxering behöver deklarationen inte återsändas till . Genom passivitet ger deklaranten ett tyst godkännande. Detta skulle medföra besparingar, och genom att ingen skulle behöva bötfällas för att inte ha deklarerat skulle det också innebära administrativa besparingar. borde deklarationssystemet kunna digitaliseras helt. Enligt motion 2016/17:2414 av (SD) yrkandena 1–3 är ett av de stora stressmomenten för enskilda näringsidkare eller småföretagare processen kring bokföringen och deklarationen. bör därför ge regeringen i uppgift att återkomma med förslag som syftar till en enklare och mer förmånlig hantering av bokföring för småföretagare. Vidare bör en förenklad deklarationsprocess för småföretagare införas. bör därför få i uppdrag att se över möjligheten till en synkroniserad/integrerad bokföringstjänst på webbplats där deklarationen görs per automatik baserat på bokföringen. Det är enligt utskottet inte aktuellt att genomföra den del av förslag som rör ett tyst godkännande av deklarationen. Utskottet avstyrker därför motion 2016/17:1662. När det gäller önskemålen om enklare hantering av bokföring och deklaration för småföretagare och om en enkel bokföringstjänst på webbplats har tidigare i regleringsbrevet bl.a. i uppdrag att undersöka möjligheten att tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem på sin webbplats. I en rapport från bedöms den bästa lösningen vara att låta marknaden utveckla bokföringsprogrammen och i stället ha en dialog med programvaruföretagen för att se till att redovisningen och deklarationen integreras i billiga och enkla program. Något tillkännagivande med den angivna inriktningen är därför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker även denna motion. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om ändringar i regelverket för skattekonton. Den första helgen gör en avstämning av skattekontot. Om det uppstått ett underskott kan den skattskyldige få en betalningsuppmaning eller ett betalningskrav. En enskild person får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekonto är eller mer när gör en avstämning. Det går ut ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om betalningskrav gått ut och det fortfarande finns ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. Företag får en betalningsuppmaning om underskottet på skattekontot är eller mer när gör en avstämning. Företaget får ett betalningskrav om underskottet är eller mer. Om företaget har fått ett betalningskrav och fortfarande har ett underskott på eller mer vid nästa avstämning, överlämnas skulden till för indrivning. Kostnadsräntan räknas dag för dag på det aktuella saldot fr.o.m. dagen efter det att underskottet har uppstått på kontot. Kostnadsräntan registreras på skattekontot en gång . är intäktsräntan 0 på skattekonton. Denna ändring genomfördes genom en ändring i lagtexten. anges att när räntegolvet enligt sista meningen i 65 kap. 3 § skatteförfarandelagen är tillämpligt för basräntan, ska intäktsräntan i stället vara 0. Intäktsräntan kommer alltså att bli 0 vid nuvarande ränteläge, men kommer att följa med det allmänna ränteläget upp när det stiger. Den kommer dock att ligga lägre än räntan i traditionella sparformer. Enligt motion 2016/17:420 av (M) bör möjligheten till rättvisa skattekonton ses över. Mer kan göras för att minska administrationen för . Tillgångar respektive skulder som understiger ska inte betalas ut eller in . betalas tillgångar på skattekontot som understiger inte ut, men underskott som understiger avkrävs och ränta påförs. Trots obetydliga summor blir det administration, brevutskick och kostnader för myndigheten. Skulder likväl som tillgångar som understiger bör fortsättningsvis redovisas till den skattskyldige men inte betalas in eller ut. Det finns inga indikationer på att skattekontosystemet är i behov av de förändringar som föreslås, varför utskottet inte finner skäl att ställa sig bakom motionen. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om möjligheterna att införa e-inkomst. Jämför reservation 9 (C). Regeringen tillkallade en särskild utredare för att ta fram ett förslag om att arbetsgivare m.fl. skulle lämna en uppgift om lön och skatteavdrag på arbetstagarnivå (månadsuppgift) till den myndighet som utredaren ansåg lämplig. Utredningen, som tog namnet , överlämnade betänkandet Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40). Utredningen föreslog nya regler om månadsuppgift. Dessa innebar att en uppgift om utbetald ersättning och förmån som utgjorde intäkt i inkomstslaget tjänst skulle lämnas . Månadsuppgiften skulle innehålla de uppgifter som enligt gällande regler lämnas i den årliga kontrolluppgiften. Månadsuppgiften skulle också innehålla vissa andra uppgifter. Om ersättningen avsåg annan tid än den aktuella månaden skulle detta t.ex. anges. Uppgiftslämnaren skulle då också ange vilken period ersättningen avsåg. Den årliga kontrolluppgiften för intäkt i inkomstslaget tjänst skulle tas bort. Kontrolluppgifter om inkomster i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital skulle enligt utredningens förslag även i fortsättningen lämnas en gång . Uppgifterna skulle lämnas elektroniskt med hjälp av en e-tjänst och e-legitimation. Det skulle dock finnas möjlighet till dispens från skyldigheten att lämna uppgifterna elektroniskt. Det föreslogs att skulle vara mottagare av månadsuppgifterna. De uppgifter som lämnats av en uppgiftslämnare under en månad skulle enligt utredningen ligga till grund för arbetsgivardeklarationen. Vid det elektroniska deklarationsförfarandet skulle summera de uppgifter som lämnats av en viss arbetsgivare eller uppgiftslämnare. Summan av dessa uppgifter skulle anges i den elektroniska skattedeklarationen. skulle överföra underlaget för skattedeklaration till uppgifts-lämnaren för underskrift. Utredningen har remissbehandlats men har inte lett till att något lagförslag har lämnats. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag om månadsuppgifter om anställdas löner och skatter med ikraftträdande (bet. 2012/13:SkU14). Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i sitt slutbetänkande SOU 2015:21 Mer trygghet och bättre försäkring i stället för tidigare komplicerade förslag till månadsuppgifter föreslagit att arbetsgivare ska rapportera e-inkomst för anställda enligt kontantprincipen, företrädesvis genom digital överföring från lönesystem. Regeringen föreslår i proposition 2016/17:58 att uppgifter på individnivå i en arbetsgivardeklaration ska ersätta de årliga uppgifter som lämnas i en kontrolluppgift. I propositionen föreslås bl.a. att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgifter om ersättning till en viss betalningsmottagare ska också innehålla vissa andra uppgifter som lämnas i bl.a. kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Syftet med förslaget är att minska skattefusk och skatteundandragande. Dessutom föreslås att den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera den som uppgifterna avser om de uppgifter om mottagaren som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Även ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara skyldiga att lämna inkomstdeklaration om uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. ska besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. sådana uppgifter. De flesta bestämmelserna föreslås träda i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . Dessutom föreslås att , och Arbets-förmedlingen för vissa ändamål ska få medges direktåtkomst till beskattningsdatabasen i fråga om uppgifter per betalningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbetsgivardeklaration. Syftet med förslaget är bl.a. att förbättra myndigheternas kontrollmöjligheter och effektivisera deras arbete. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Enligt motion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 16 bör möjligheterna att införa e-inkomst enligt Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag ses över. Den administrativa bördan för företagen behöver minska bl.a. genom ett införande av socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst. Det innebär att allt som är skattegrundande inrapporteras till genom ett system som myndigheten utvecklar. Detta kan ersätta den nuvarande månadsvisa arbetsgivardeklarationen och den årsvisa kontrolluppgiften. Regeringen lämnade proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen som avser åtgärder för att göra det möjligt att inhämta uppgifter om utbetald ersättning för arbete per betalningsmottagare genom att uppgifterna ska lämnas i arbetsgivardeklarationen. Propositionen kommer att behandlas av utskottet . Utskottet avstyrker motionsförslaget. Frivillig inbetalning av skatt Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om möjligheter till frivillig inbetalning av skatt. Allmänna arvsfonden bildades när beslutade att avskaffa arvsrätten för kusiner och avlägsnare släktingar. Allmänna arvsfonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ung-domar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Sådant stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. Arvsfonden har bl.a. finansierat föregångarna till barnbidraget, den allmänna förskolan, studiestödet, barnavårdscentralerna och mödravårds-centralerna. Därefter tog staten, kommunerna och landstingen över ansvaret. Även , , färdtjänsten och personlig assistans är exempel på verksamheter som startade som arvsfondsprojekt. Om en person avlider utan att efterlämna make eller maka eller närmare släktingar än kusiner blir arvsfonden arvinge. Förutsättningen är att den avlidne inte har testamenterat till någon annan. Allmänna arvsfonden kan även få egendom genom gåvor, testamenten eller förmånstagarförordnande i försäkringsavtal. En tiondel av de medel som betalas in läggs till fonden. Resten får delas ut till olika projekt tillsammans med årets direktavkastning. I motion 2016/17:1024 av (M) anförs att det finns människor som är villiga att betala ännu mer skatt än vad de gör . Staten bör därför inrätta ett särskilt konto för ”frivillig värnskatt”. Alla pengar som sätts in på kontot för ”frivillig värnskatt” bör öronmärkas och oavkortat gå till satsningar inom den offentligfinansiella välfärden, främst skola, vård och omsorg. Enligt motion 2016/17:1097 av (M) finns det en vilja från medborgare i att använda sina pengar till frivilliga skatteinbetalningar. En översyn i syfte att möjliggöra detta bör därför göras. Utskottet vidhåller (se bet. 2015/16:SkU20) att de principer som gäller för uttag av skatt till staten och kommunerna inte lämnar något utrymme för den enskilde att själv bestämma hur mycket skatt som ska betalas eller att frivilligt betala in extra skatt. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om frivilliga skatteinbetalningar utan vill i stället peka på möjligheten att lämna bidrag till Allmänna arvsfonden. Många av de förmåner som ges i eller statlig regi har startat som arvsfondsprojekt. Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för F-skatt och näringsverksamhet. Jämför reservation 10 (V). Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet.