bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Utvecklingen går också mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. behandling och kompletterande uppgifter I den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1) understryker kommittén att hinder för enskilda att starta, driva och utveckla företag på landsbygden så långt som möjligt bör undanröjas. bedömer att ett viktigt delmål i en sammanhållen landsbygdspolitik är att landsbygdens förutsättningar ska tas till vara för att skapa ett mångsidigt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv med god förmåga till förnyelse. När det gäller tillgång till finansiellt kapital föreslår landsbygdskommittén bl.a. att AB:s uppdrag om marknadskompletterande finansiering och rådgivning kompletteras med ett ytterligare fokus som riktas mot företag i de glesa och mycket glesa landsbygdskommunerna. I synnerhet ska de platsbundna näringarna och till dem relaterad näringsverksamhet uppmärksammas. Enligt kommittén måste tillgången till finansiellt kapital förbättras för att förnyelse, utveckling och omställning ska ske. Den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkande har varit på remiss, och regeringen avser att lämna en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik till . har yttrat sig över propositionen och om skatteregler vid generationsskifte (yttr. 2016/17:SkU7y). anför att företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor, och skatter ska tas ut på ett effektivt sätt. Det är viktigt att stimulera företagande, öka investeringar och skapa nya arbetstillfällen. lyfter fram att regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över beskattningen vid avyttring av kvalificerade andelar i samband med ägarskiften i fåmansföretag. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande , och enligt utredarens bedömning borde den nuvarande olikbehandlingen av ägarskiften inom närståendekretsen respektive utom närståendekretsen i möjligaste mån åtgärdas. För att ägarskiften mellan närstående ska behandlas på samma sätt som mellan oberoende parter föreslår utredningen därför att en särskild undantagsregel ska införas från bestämmelsen om samma eller likartad verksamhet. Även vissa andra överlåtelser liksom överlåtelser av ett företags verksamhet omfattas av regelns tillämpningsområde. Förslaget bereds inom . Vidare redovisar skatteutskottet att regeringen presenterade ett utkast till lagrådsremiss som innehåller ytterligare ändringar i de s.k. 3:12-reglerna, som är särskilda skatteregler som gäller för delägare som äger kvalificerade andelar i fåmansföretag. Syftet med 3:12-reglerna är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst för delägaren eller för någon i dennes närståendekrets. Förslagen till ändringar innebär bl.a. att ägarskiften mellan närstående underlättas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . anför att yrkanden om översyn av reglerna om generationsskifte i fåmansbolag får anses vara tillgodosedda mot bakgrund av den pågående beredningen av de presenterade förslagen. avstyrker därför motion 2016/17:3618 (C) yrkande 20. Frågan om att underlätta generationsskiften inom jordbruket har behandlats av utskottet tidigare i betänkande 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik. Utskottet konstaterade då att det finns stöd att söka inom landsbygdsprogrammet men även att gårdsstödet innebär en inkomstförsäkring. I och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken finns bestämmelser om stöd till unga jordbrukare. I skäl 47 anförs att unga jordbrukares etablering och utveckling av ny ekonomisk verksamhet inom jordbrukssektorn innebär en ekonomisk utmaning och är en aspekt som bör beaktas vid fördelning och riktande av direktstöd. Denna utveckling är väsentlig för unionens jordbrukssektors konkurrenskraft, och av detta skäl bör ett inkomststöd till unga jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet inrättas för att göra det lättare för unga jordbrukare att starta sin verksamhet och efter starten genomföra en strukturanpassning i sina jordbruksföretag. Medlemsstaterna bör för det ändamålet använda en del av sina nationella tak för direktstöd till att utöver grundstödet bevilja årliga stöd till unga jordbrukare. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) framgår att det nya stödet till unga lantbrukare har getts en så hög tilldelning som möjligt så att unga lantbrukare ges bättre förutsättningar att starta jordbruksverksamhet och växa, vilket kan bidra till föryngring inom sektorn. Det finns även inom landsbygdsprogrammet möjligheter att söka startstöd för unga lantbrukare. Stödet är en startpremie som ska underlätta för unga att starta en verksamhet eller att genomföra ett ägarskifte. Det ska också bidra till lönsamma och konkurrenskraftiga företag inom jordbruk, trädgård och rennäring. Landsbygdsminister har i svar på fråga 2016/17:1337 Åtgärder för unga lantbrukare anfört följande: En förutsättning för viljan att starta företag inom lantbruk och trädgård är att det finns en lönsamhet och framtidstro i dessa sektorer. Genom livsmedelsstrategin, och dess mål om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, är grunden lagd för att åstadkomma detta. Politiken och näringen har en viktig uppgift att stärka attraktiviteten i hela kedjan. Regeringen har lanserat en handlingsplan för strategins genomförande med ett 40-tal åtgärder. Regeringen har redan beslutat om två åtgärdspaket kopplade till livsmedelsstrategin och handlingsplanen och förbereder ytterligare paket . Paketen innehåller flera åtgärder som samlat eller enskilt har betydelse för den framtida lönsamheten och därigenom kan drivkrafterna för att starta och driva företag stärkas. Även inom landsbygdsprogrammet finns ett antal åtgärder med syfte att förbättra förutsättningarna för företag inom lantbruk och trädgård. Några exempel är kompetensutveckling, investeringsstöd och startstöd till unga lantbrukare. Under innevarande programperiod satsar regeringen på startstöd till unga lantbrukare och ytterligare nära på investeringsstöd till lantbruket. Det är glädjande att efterfrågan på dessa stöd är stort. Det indikerar att det finns unga lantbrukare som är beredda att satsa i de gröna näringarna vilket har stor betydelse för möjligheterna att nå målen i livsmedelsstrategin. Utöver startstödet i landsbygdsprogrammet erhåller även yngre lantbrukare högre gårdsstöd som de är nya företagare. Den högre stödnivån begränsas dock av till av lantbrukarens areal. Regeringen arbetar för att denna arealgräns ska höjas. Regeringen anser att behöver fler unga som driver företag och arbetar därför för att underlätta för unga företagare generellt. Entreprenöriell kompetens är ett viktigt redskap för att göra det möjligt för fler unga att realisera sina idéer. En pågående satsning om –2018 för att stärka entreprenörskap i utbildningen finns redan på plats. Medlen används för verksamhetsstöd till aktörer som operativt arbetar med att främja företagande bland unga samt att stärka lärandet om entreprenörskap i skolväsendet och i högskolan. Ett annat exempel är Växastödet, en åtgärd som gör det billigare att anställa den första personen i företaget. Regelförenkling är ett område som har särskilt stor betydelse för nya företag. Förenklingsarbetet inriktas bland annat mot att bättre ta tillvara digitaliseringens möjligheter. Med fler och bättre digitala processer som anpassas utifrån företagens förutsättningar och behov blir det möjligt att få överblick och kontroll över de krav som myndigheter ställer på dem. Det gör det också möjligt att få en mer lika hantering över landet, oberoende av var en företagare är aktiv. I den kommande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, inför nästa programperiod, kommer även förenkling att vara en prioriterad fråga för regeringen. Utskottet anser att en översyn av jordförvärvslagstiftningen kan behövas för att analysera den strukturomvandling som sker inom trädgårds- och jordbruksnäringen och för att skapa bättre förutsättningar för livsmedelsföretagen att växa och bedriva verksamhet i effektiva företagsformer. Utskottet anser att översynen och konsekvensbedömningarna bör beakta såväl jordbrukets som skogsbrukets behov och möjligheter i hela landet. Utskottet ser i sammanhanget starka skäl att framhålla och betona betydelsen av att behålla jordförvärvslagens intentioner för att säkerställa bosättning och sysselsättning i landsbygdsområden. Utskottet föreslår att motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 5, 2016/17:3615 (KD) yrkande 24 och 2016/17:3618 (C) yrkande 21 avstyrks med det anförda. Utskottet noterar att den parlamentariska landsbygdskommittén har berört frågan om tillgång till kapital för företag i de glesa landsbygdskommunerna. Beredning pågår inom av en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik. Utskottet vill framhålla vikten av unga lantbrukare som är beredda att investera i de gröna näringarna, vilket bl.a. har stor betydelse för möjligheterna att nå målen i livsmedelsstrategin. Utskottet noterar att det finns möjligheter att söka startstöd för unga lantbrukare, investeringsstöd och kompetensutvecklingsstöd inom landsbygdsprogrammet och förhöjt gårdsstöd till unga jordbrukare. Utskottet delar skatteutskottets bedömning att yrkanden om förenkling av generationsskifte får anses vara tillgodosedda mot bakgrund av den pågående beredningen av förslag om underlättande av generationsskiften. Med hänvisning till ovanstående föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2023 (C) yrkande 4, 2016/17:2446 (SD) yrkande 17 och 2016/17:3618 (C) yrkande 20 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlig kontroll, om rättssäkerhet för djurproducenter, om livsmedelskontroll, om livsmedelsbedrägerier och om sanktionsmöjligheter i livsmedelslagstiftningen. Jämför reservation 24 (M), 25 (SD) och 26 (C). I fråga om den offentliga kontrollen av företag i livsmedelskedjan bedömer regeringen att det finns behov av fortsatt utvecklingsarbete och samordning. Den offentliga kontrollen bör vara likvärdig i hela landet och präglas av hög kompetens. Vidare bör kontrollen, så långt som möjligt, vara samordnad och innebära en så liten störning i den ordinarie verksamheten för företagaren som möjligt. En god kunskapsnivå och ett gott informationsutbyte bör även främjas för att skapa ett förtroendefullt klimat mellan kontrollmyndigheter och dem som är föremål för kontrollen. Det konstateras att kontrollen av företag i livsmedelskedjan ska vara ändamålsenlig, likvärdig, rättssäker och så effektiv som möjligt. Den ska även bidra till att konsumenterna har ett högt förtroende för livsmedel på den svenska marknaden, vilket också är viktigt vid internationell handel med livsmedel. Vidare anges att en fungerande kontroll dessutom motverkar illojal konkurrens mellan de företag som följer reglerna och företag som inte gör det. I propositionen framhålls att det är angeläget att utvecklingsarbetet fortsätter. I det fortsatta utvecklingsarbetet ser regeringen att det behövs en kontinuerlig kompetensutveckling för inspektörerna. Eftersom ansvaret för livsmedels- och djurskyddskontrollen är fördelat på flera kontrollmyndigheter är det även viktigt med bra ledning och samordning av arbetet för att kontrollen ska vara likvärdig i hela landet. Regeringen är positiv till att öka samordningen av kontroller och anser att sådana ansträngningar bör fortsätta. Kontrollarbetet måste bygga på ömsesidig respekt och ömsesidigt förtroende. Det är t.ex. viktigt med bra bemötande och tydlig återkoppling i samband med kontrollen. Myndigheterna arbetar redan aktivt med detta, och det är enligt regeringens bedömning betydelsefullt att detta arbete fortsätter. Regeringen lyfter även fram att digitalisering av livsmedelskedjan är ett prioriterat område. Digitalisering kan bidra till effektivisering och en likvärdig kontroll i hela landet, bl.a. genom att ge bättre stöd, råd och vägledning till både inspektörer och företagare. I fråga om djurskyddskontrollen nämns i propositionen bl.a. att ett råd för samordning av djurskyddskontrollfrågor har inrättats (L2012/00649/DL), att anordnar s.k. kalibreringskurser för djurskyddsinspektörerna för att stärka kompetensen och öka samsynen i olika djurskyddsfrågor och att länsstyrelserna utvecklar nyckeltal och indikatorer för bättre uppföljning, utvärdering och styrning av kontrollen. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att det har tagits många initiativ för att förbättra kontrollen i livsmedelskedjan och att myndigheterna arbetar aktivt med frågan. Enligt regeringen finns det dock fortfarande ett behov av ett utvecklingsarbete inom kontrollen av företag i hela livsmedelskedjan. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 30 bör den offentliga kontrollen vara likvärdig i hela landet och präglas av hög kompetens. För att den offentliga kontrollen ska vara rättssäker och likvärdig runt om i landet är det enligt motionärerna viktigt att regelverket är tydligt och att tjänstemän arbetar på liknande sätt. Detta kan uppfyllas genom att täppa till luckor i regelverket som gör att myndighetsarbete är svårtolkat men också genom att förbättra tjänstemännens kompetens. Ett annat sätt att göra kontrollen rättssäker är att inrätta behörighetskrav för tjänstemän som tar beslut om livsmedelsrelaterade frågor. Sådana krav ska bygga på att tjänstemännen har tillskansat sig erfarenhet av lantbrukets djur på olika sätt. I yrkande 35 anförs att rättssäkerheten för djurproducenter behöver förstärkas. Enligt motionärerna känner allt fler företagare att transparensen, och i dess förlängning rättssäkerheten, minskar. Inte minst gäller detta för djuruppfödare. Det måste finnas sätt att snabbt och enkelt stärka företagarens möjlighet till rättssäker bedömning av tvister med myndigheter. Enligt motionärerna i kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) präglas kontrollverksamheten när det gäller bl.a. djurskyddet ibland av en stor orutin med bristande kunskap om den verksamhet som ska kontrolleras. Det är därför viktigt att de som arbetar med bl.a. djurskyddstillsyn har relevant kompetens för ändamålet. Motionärerna anser vidare att de som arbetar med djurskyddstillsyn av animalieproduktion i största möjliga utsträckning ska ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. Kompetensen hos de myndigheter och de kontrollanter som utför kontroller behöver säkerställas (yrkande 20). Enligt kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 18 bör regeringen i EU med kraft verka för att minska livsmedelsförfalskningen. Efter tidigare skandaler har EU fastställt att livsmedelsbedrägerier ska vara ett prioriterat område, men ännu har inga resultat av denna prioritering setts. I och med att grunden för vår lagstiftning vilar på EU:s livsmedelslagstiftning behöver vi stärka arbetet på EU-nivå för att minska livsmedelsfusket. Arbetet med kontroller av livsmedel bör enligt kommittémotion 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 1 intensifieras. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. Motionärerna anser därför att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. De anser också att det behövs ökade sanktionsmöjligheter mot dem som fuskar med livsmedel (yrkande 2). I yrkande 5 uppmärksammas att kontrollen av livsmedel fungerar olika på olika håll i landet och att resurserna för livsmedelskontroll är begränsade. Enligt motionärerna måste maten vara säker, och staten bör därför ta ett större ansvar för en effektiv och fungerande livsmedelskontroll i hela . Genom att ansvaret helt överförs från kommunerna till staten behandlas livsmedels- och djurskyddskontrollen lika. Enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 14 finns i vissa mindre kommuner bara en livsmedelsinspektör, vilket med dagens lagstiftning innebär att det inte skulle gå att byta livsmedelsinspektör. Genom fördjupad samverkan skulle detta kunna lösas, och det ökar även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna, jämfört med då en inspektör måste kunna allt. Det ger även möjlighet till generellt högre kompetens på området. Mindre kommuner ska vid behov samverka med andra kommuner för att säkerställa relevant kompetens vid livsmedelskontroller. Vidare bör vara drivande för att EU i större utsträckning ska prioritera frågan om livsmedelsbedrägerier (yrkande 16). Det absolut viktigaste för att motverka livsmedelsbedrägerier är att alla länder inom EU gemensamt arbetar med denna fråga, eftersom mycket mat köps och säljs inom EU:s inre marknad. Livsmedelsbedrägerier är också ofta kopplade till annan brottslighet, varför frågan är särskilt viktig att belysa. Vidare anser motionärerna att straffen för livsmedelsbedrägerier bör skärpas, bl.a. genom att man inför fängelse i straffskalan i livsmedelslagen (yrkande 17). Konsumenter ska känna sig trygga med maten de äter, och bedrägerier ska aldrig löna sig. behandling och kompletterande information Det övergripande målet för den offentliga kontrollen i livsmedelskedjan, från jord till bord, är att skydda människors och djurs hälsa och värna om konsumenternas intressen. och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (kontrollförordningen) reglerar hur den offentliga kontrollen i medlemsstaterna ska organiseras och genomföras och riktar sig till medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter. Det finns även kompletterande nationell lagstiftning. Av lagstiftningen framgår att den offentliga kontrollen i livsmedelskedjan ska genomföras regelbundet och vara riskbaserad, ändamålsenlig och effektiv. Medlemsstaterna är även skyldiga att säkerställa att det finns tillräckliga resurser tillgängliga för den offentliga kontrollen. Resurserna ska användas där de behövs och riktas dit de ger bäst effekt, så att målen i lagstiftningen uppnås. Den offentliga kontrollen granskas genom s.k. revisioner. Kontrollmyndigheterna ska utföra interna revisioner eller låta utföra externa revisioner, och EU ska göra revisioner i medlemsstaterna. Syftet med revisionerna är bl.a. att ständigt förbättra kontrollen. Enligt lagstiftningen ska det även finnas tillräckligt med kompetent personal som har tillgång till bra hjälpmedel och laboratorieresurser. I fråga om kompetenskrav framgår av artikel 6 i kontrollförordningen att den behöriga myndigheten ska se till att samtlig personal som utför offentlig kontroll får utbildning som är lämplig för deras kompetensområde och som gör att de med nödvändig kompetens kan utföra sina uppgifter och utföra offentlig kontroll på ett enhetligt sätt. Denna utbildning ska alltefter omständigheterna omfatta vissa områden som anges i förordningens bilaga. Vidare anges att den behöriga myndigheten ska se till att samtlig personal som utför offentlig kontroll håller sig uppdaterade på sina respektive kompetensområden och vid behov får regelbunden vidareutbildning samt kan samarbeta över kompetensområden. Kontrollförordningen kommer att ersättas av en ny EU-förordning om offentlig kontroll. och rådets förordning (EU) nr 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel (förordningen om offentlig kontroll) ska tillämpas fr.o.m. . I fråga om kompetenskrav på djurskyddsinspektörer anges i 24 § djurskyddslagen (1988:534) att den myndighet som utövar offentlig kontroll ska ha tillgång till djurskyddsutbildad personal i den omfattning som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Dessutom fastställer 10 § föreskrifter (SJVFS 2008:67) om offentlig djurskyddskontroll att den personal som utför offentlig kontroll ska ha behövlig kompetens inom djurskyddslagstiftningen och bedömning av bristande efterlevnad av djurskyddslagstiftningen. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin omnämns framtagandet av ett kontroll- och kompetenspaket för utveckling av kontrollarbetet i livsmedelskedjan som en åtgärd som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin. Regeringen gav i uppdrag att, efter samråd med länsstyrelserna, genomföra åtgärder för att stödja kompetensutvecklingen och utvecklingen av digitala verktyg. Syftet är att underlätta genomförandet av inspektioner och övrigt kontrollarbete samt bidra till att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djurskyddskontrollen. får för uppdragets genomförande . överlämnade sitt betänkande Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Utredningen bereds inom , och enligt är regeringens ambition att en proposition ska lämnas . Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om djurskyddskontroll, senast i betänkande 2016/17:MJU12 Djurskydd. Utskottet framhöll då att en välfungerande djurskyddskontroll är av avgörande betydelse för den enskilda djurhållarens rättstrygghet och rättssäkerhet. Vidare ansåg utskottet att de lagstadgade kompetenskrav som ställs på djurskyddskontrollanter redan överensstämmer med det viktiga uppdrag som denna personal har inom djurskyddskontrollen. Det anfördes dock att det krävs kontinuerliga insatser för att säkra djurskyddsinspektörernas kunnande, vilket också är regeringens uttalade ambition. Utskottet uppmärksammade även med tillfredsställelse att regeringen tagit flera initiativ för att förbättra djurskyddskontrollen, inte minst när det gäller kompetenshöjande åtgärder. Utskottet såg särskilt positivt på det stöd som Rådet för samordning av djurskyddskontrollfrågor erbjuder. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) konstaterar regeringen att den offentliga livsmedelskontrollen utvecklas i en positiv riktning men att arbete återstår. Regeringen anser att ytterligare åtgärder behövs för att uppnå en mer likvärdig livsmedelskontroll över hela landet. Regeringen anser även att samordningen mellan kontrollmyndigheterna bör stärkas, bl.a. för att livsmedelskontrollen ska bli mindre administrativt betungande för livsmedelsföretagen. Regeringen gav ett uppdrag om kompetenshöjande åtgärder i livsmedelskontrollen (N2017/01028/SUN). Av uppdraget framgår att ska utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen i landet genom kompetenshöjande åtgärder och stödjande verktyg vid genomförande av den offentliga livsmedelskontrollen. Även information om relevanta bestämmelser och tillhörande stöd kan inom ramen för uppdraget utvecklas för att möta företagens behov. En delredovisning av uppdraget ska lämnas , och en slutredovisning ska lämnas till . får för uppdragets genomförande använda högst –2019. remitterade en promemoria om effektivare sanktioner i livsmedelskedjan m.m. (Ds 2017:15). I promemorian föreslås ändringar i straffbestämmelserna i livsmedelslagen och i lagen om foder och animaliska biprodukter samt att sanktionsavgifter införs för vissa överträdelser på områdena livsmedel, foder, animaliska biprodukter och djurskydd. Syftet med förslagen är att åstadkomma mer effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för alla typer av överträdelser på områdena livsmedel, foder, animaliska biprodukter och djurskydd. När det gäller straffbestämmelserna i livsmedelslagen och i lagen om foder och animaliska biprodukter föreslås att fängelse i högst införs i straffskalan för allvarliga överträdelser. För sådana överträdelser som inte kan betraktas som de mest allvarliga, men där straffsanktionering ändå bör anses påkallat, föreslås att straffskalan fortfarande ska innehålla endast böter.