· H401KU30 · 2017-06-19 15:11:36 — Därför är det positivt att det nu införs ett krav på att revisorernas budget ska beredas av fullmäktiges presidium och att de sakkunniga revisionsbiträdena får en tydligare roll med rätt att uttala sig i fullmäktige när revisionsberättelsen ska behandlas. Liksom några av de föregående talarna hoppas jag att ställer sig bakom utskottet vad gäller att utreda frågan om att införa en ordning som innebär att ersättare i kommunala styrelser, nämnder eller utskott ska tillhöra samma parti som den avgående ledamoten. Dagens ordning kan i många fall drabba våra mindre partier, som plötsligt vid ett avhopp av sin ledamot kan se sin kanske enda plats i nämnden gå förlorad till ett annat parti. Vad gäller styrning och uppföljning av verksamhet i regi är det för oss som tycker att verksamheter ska granskas och följas upp lika strikt oavsett om utföraren är eller privat särskilt välkommet att utskottet, förutom , föreslår att ställer sig bakom Alliansens yrkande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att fullmäktige ska anta ett program med mål och riktlinjer för privata utförare såväl som för verksamheter som bedrivs i egen regi. Så får vi till ett effektivt och rättvist system där det är kvalitet som är styrande - inte utförarens organisationsform. Hur vi ska öka intresset för politiken och människors vilja att delta i det politiska arbetet som förtroendevalda är ju en fråga som engagerar oss här, både som partiaktiva och som KU-ledamöter. Demokratin bygger just på människors engagemang och delaktighet. När människor inte känner att politiken berör eller rör dem, inte vet hur de ska närma sig den eller inte kan engagera sig för att livet helt enkelt inte går att arrangera så att det passar - då har vi som demokrati stora problem. Mycket av problemen måste vi som redan är aktiva och partierna själva noga fundera igenom och hitta passande svar på, men svaren måste också komma från statlig nivå. Därför är det glädjande att utskottet nu begär att regeringen återkommer till med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler kan och vill delta aktivt i demokratiarbetet. Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall till den liberala reservationen nr 4, om ett kommunalt och regionalt kompetenslyft vad gäller hbt-frågor i välfärdssektorn. Det finns fortfarande en stor och djup okunskap hos många som verkar inom vård, skola och omsorg om hur man bemöter homosexuella, bisexuella och transpersoner. Detta är en okunskap som fortfarande råder i många delar av landet, trots de åtgärder som redan har vidtagits eller åtminstone aviserats. Här behöver definitivt mer göras. I övrigt, herr talman, yrkar jag bifall till förslagen i betänkandena. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor Vi debatterar KU17 och KU30 tillsammans i den här omgången. När det gäller KU30 vill jag lyfta fram två saker. Den ena är att vi tillsammans, i enighet, har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att se över ordningen för utseende av ersättare i styrelser, nämnder och utskott, så att det blir en företrädare för samma parti - och inte något annat - som hoppar in. Vi har också, så när som på , ett enigt tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett lagförslag som innebär att skyldigheten för fullmäktige att anta ett program med mål och riktlinjer för privata utförare även ska omfatta verksamhet som bedrivs i egen regi. När det gäller KU17 gläder jag mig åt en mycket principiell och viktig formulering i ett tillkännagivande. Alliansmotionen 2015/16:2496 efterfrågade först åtgärder för att förändra förtroendeuppdragets utformning så att fler människor attraheras av det. Här berörs även nyrekrytering av förtroendevalda samt ökade möjligheter för ungdomar till ett aktivt deltagande i den demokratiska processen. Detta föll alla på läppen - även här med undantag för - och det blev ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdrag ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, att hinder mot nyrekrytering minskar och att ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen. Detta är det sista av mina sex anföranden och även det sista för det här . Jag vill gärna lyfta fram den principiella grunden för demokratin, som gör att jag och säkert många andra över huvud taget engagerar oss. Det skulle kännas skönt att ha det sagt får bryta in också för riksdagsledamöter. Jag lånar ord ur den alliansmotion som var grunden för detta tillkännagivande. När det gäller demokratins väsen, herr talman, hävdar vi inte att demokratin som styrelseform skulle vara utan brister och nackdelar, att demokratiskt fattade beslut automatiskt skulle vara de visaste eller att den demokratiska beslutsprocessen skulle vara den snabbaste eller effektivaste. Ändå är demokratin oöverträffad och omistlig, i enlighet med bekanta ord om att ingen påstår att demokrati är perfekt eller allvetande. fortsatte med att påpeka att det i själva verket har sagts att demokratin är den sämsta styrelseformen, om man undantar alla andra styrelseformer som prövats tid efter annan. Det har gjorts många försök att bestämma demokratins väsen. Särskilt brännande var frågan om demokratins väsen i efter freden . Detta var efter gigantiska kamp mellan å ena sidan kommunismen, nazismen och fascismen och å andra sidan demokratin. Den danske statsvetaren och teologiprofessorn framhåller i sin numera klassiska bok demokrati, , samtalet som demokratins kärna. Han skriver att demokratins väsen är bestämt av samtalet - förhandlingen - av den ömsesidiga respekten och förståelsen och av det därav framväxande intresset för helheten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor fortsätter med att skriva att demokratin inte är något i sig självt avslutat. Det är inte en seger som är vunnen utan en kamp som ständigt pågår. Det är inte ett en gång uppnått resultat utan en uppgift som ständigt på nytt ska lösas. Framför allt, menar , är det inte en lära som man i en handvändning kan tillägna sig eller byta till. Det är ett sätt att tänka. Det är en livsform som man först tillägnar sig genom att man lever den i det personliga, privata livet och i förhållande till familjen och grannar, därefter i förhållande till en större krets, i förhållande till landsmän och slutligen i förhållande till andra nationer. drog slutsatsen att demokratin inte är självklar. Den måste återerövras av varje generation. Den moraliska grunden för demokratin bildas och formas i de sociala sammanhang som formar ett samhälle. Civilsamhället med hemmet och familjen, skolan, föreningar, kyrkor, organisationer och folkrörelser är av största betydelse. En demokratisk stat är beroende av att det finns ett värdevitalt samhälle med levande och medvetandegjorda moraluppfattningar hos enskilda och grupper samt av att de moraluppfattningar som där finns ger grund och stöd för demokratin. Det är också av största vikt att uppmuntra och förstärka medborgarnas egna demokratiska ansvarstagande. En förutsättning för ett fungerande demokratiskt samhälle är att demokratiskt fattade beslut följs och att lagen efterlevs. Skolan har ett stort ansvar för att förbereda de uppväxande medborgarna för ett deltagande i demokratin. För detta krävs att elevernas kunskaper om demokratin utvecklas. Skolan måste vara en demokratisk miljö som tillåter olika åsikter och visar hur oenighet kan hanteras på ett konstruktivt sätt. demokrati förutsätter självstyrelse. Den kommunala självstyrelsen ska vara stark och tydligt reglerad i grundlagen. Genom engagemang och deltagande i det lokala arbetet har medborgarna möjlighet att både få kunskap om och tillföra erfarenheter i ett större sammanhang. Regeringsformens portalparagraf pekar ut den kommunala självstyrelsen som ett medel för att förverkliga demokratin. En reell självstyrelse är ett centralt demokratiskt instrument, och det förutsätter en kraftfull rättslig kompetens för kommunerna att utöva den. Vi menar att en brist i och ett hot mot demokratin är medborgarnas bristande kunskap om den politiska processen, de aktuella politiska avgörandena och de politiska alternativ som finns. Den politiska allmänbildningen är mycket ojämn. En förutsättning för att upprätthålla respekten för principen en person, en röst, där varje röst väger lika, är att väljarna är informerade om valet och dess alternativ. Den bristande informationen gäller inte bara inför val utan ännu mycket mer hur man som medborgare kan påverka den demokratiska processen mellan val. Skillnaden är stor mellan å ena sidan intresseorganisationer och företag som vet att påverka ett beslut tidigt i processen i riksdagsgruppernas kommittéer, inför partiernas kongresser, i utredningar och genom direktkontakter med departementen och å andra sidan den upprörde medborgaren som samlar sig till ett improviserat e-post- eller facebookinlägg veckan innan ett beslut ska fattas i - för att inte tala om de medborgare som får nöja sig med att notera ett beslut som påverkar deras vardag i nyheterna . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor Inte bara bristen på information om de politiska alternativen och besluten samt bristande kännedom om den politiska beslutsprocessen försvagar demokratin utan även det geografiska och kulturella avståndet till den politiska beslutsprocessen. De flesta medborgare har troligen aldrig besökt oss här i eller kommunfullmäktiges sessionssal. Kanske har de inte talat med någon förtroendevald i dennes egenskap av just förtroendevald. De allra flesta kan kanske inte namnge mer än ett fåtal politiker vid sidan av partiledarna. Att då besöka en politiker, lyfta telefonluren och skriva brev kan bli ett oöverstigligt hinder, och man kanske nöjer sig med att klaga vid köksbordet och bland några arbetskamrater. Därför vill vi lyfta fram your man in congress, betydelsen av den representativa demokratin där vi var och en representerar de människor som ger oss förtroende. Så bygger vi demokratin, och så bevarar vi den inför kommande generation. Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i båda de betänkanden som vi debatterar . Den kommunala självstyrelsen är en viktig grundplatta i den svenska demokratin. Att så mycket som möjligt ligger nära människor beslutsmässigt är viktigt. Ofta är människor väldigt engagerade i lokala frågor som ligger nära dem. Under mina som kommunalråd mötte jag många arga, missnöjda, nöjda och drivande medborgare. Det är politik på riktigt. Det är nerv och närhet. kan jag känna att det är mycket svårare att få demokratin lika levande ur nationell synpunkt som i den kommunala myllan. De första kommunallagarna är . Där definieras kommunen som en förening med obligatoriskt medlemskap för gemensamma ändamål. Jag tycker att bilden av kommunen som en förening där man är medlem är väldigt fin. Men för att detta ska fungera måste demokratin, precis som Skånberg var inne på, alltid återerövras, och då måste också lagstiftningen moderniseras. Dagens lagstiftning är . Den kom före digitalisering och jämställdhet mellan män och kvinnor, innan de tagit de stora steg de har gjort . Det är också uppenbart att det inte finns någon reglering i lagstiftningen av rollfördelningen mellan tjänstemän och politiker. Visst är det självklart att kommunalråd ska kunna vara föräldralediga. Visst är det självklart att man behöver fundera över rollfördelningen mellan politiker och tjänstemän, och det har man reglerat i den nya kommunallagen. Den nya kommunallagen innehåller annars inga stora revolutionerande förslag. Det fanns i de utredningar som föregick propositionen en del förslag som var väldigt radikala, exempelvis om majoritetsstyre. I de svenska kommunerna har man formellt sett ett samlingsstyre. Jag tycker att det är en ganska fin form och att det finns en viss poäng med att de som tar över vid ett majoritetsskifte i en kommun har varit med och sett hur ärendehantering sköts, hur en förvaltning styrs och annat. Det är bättre för medborgarna att en ny majoritet är väl förberedd, och det är den genom den formella samlingsstyrelsen. På det viset blir också oppositionen bättre informerad än vad den skulle vara i en form där man egentligen bara fick insyn i ärendena i samband med fullmäktigemötena. Jag tycker därför att detta lite fega förslag till modernisering av kommunallagen är precis det rätta. Det är en försiktig reformering av det grundläggande dokumentet för den svenska kommunala demokratin. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor När jag lyssnade på blev jag väldigt fundersam över vad som är lagstiftningens roll. Är det den svenska lagstiftningen som ska se till att partierna inför val tar fram lämpliga företrädare som är valbara? När jag har suttit i valberedningsarbete i mitt parti har vi cyniskt sagt att folk åtminstone måste vara hela och rena. Ska det lagregleras? Är det inte partiernas ansvar att se till att de kandidater de nominerar är valbara, att de är möjliga att företräda folket? Ska bestämma partiernas inre processer? Jag trodde att det var ett partis ansvar att plocka fram företrädare som är lämpliga och tillräckligt många företrädare som inte hoppar av eller har begått brott och därför måste avstå från sin plats efter en het tidningsdebatt, så att man därför måste sätta in människor som inte ens har funnits med på listor som medborgarna har kunnat ta ställning till. Jag tycker att det strider mot allt vad folkstyre är. Det är inte partierna som ska välja företrädare; det är väljarna i val som ska göra det. Partiernas ansvar är att se till att man har kandidater som man kan stå för. Sedan kan alla partier göra misstag, absolut. Det måste man kunna erkänna och ta konsekvenserna av som parti. Men vi kan inte lagreglera partiernas inre liv. Det har varje parti ansvar för. Tack, , för passningen! Jag tror att vi får reda ut ett och annat. Jag vet inte om verkligen lyssnade på vad jag sa i mitt anförande. Men jag tror att jag och Hans kan vara överens om att det händer att en folkvald politiker hoppar av. Någon kan bli en politisk vilde. I händelse av detta tycker vi att det vore en rimlig ordning att en person till kan tillsättas även mellan valen. Det handlar inte om att vi ska detaljreglera från vilka representanter de olika politiska partierna tillsätter i fullmäktige. Den tanken är helt absurd. Men frågan är vem det är som förlorar eller på något sätt skulle tjäna på att det finns tomma stolar runt om i fullmäktige. Man kan diskutera i termer av att det är de politiska partiernas ansvar. Det håller jag med om och tycker är en viktig utgångspunkt och princip. Men det är i förlängningen väljarna som förlorar på att deras röster inte räknas, om det skulle bli tomma stolar. Därför tycker vi att det här skulle vara en god ordning både för dem som har röstat och i stort också för demokratin. Jag tycker att begreppet folkvald är tillräckligt. Är man folkvald så är man folkvald, inte partivald. Har väljarna inte valt en i ett allmänt val kan man alltså inte rimligtvis vara folkvald. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor Jag tycker att demokratin ska bygga på att man är folkvald, och partiets ansvar är då att sätta upp kandidater man kan stå för. Sedan kan misstag hända, och då får nog partiet och de väljare som har röstat på det ta konsekvenserna av detta. Jag tycker inte att man kan ge partierna rätt att sätta sig över folkets val på valdagen. Både jag och Hans är säkert fullt medvetna om hela denna problematik, som trots allt finns. Men det är som sagt på många håll i landet väldigt svårt för politiska partier, säkert också för Socialdemokraterna, att se till att alla platser blir tillsatta. En annan aspekt av detta är det här som Hans talar mycket om - att vara folkvald. Jag stöder naturligtvis den principen; det är ett system som vi i grunden ska värna. Men vi vet också hur det ser ut. Vi kan ha valsedlar med ett tjugo- eller ett trettiotal namn, och har vi haft ett system där man kan skriva till namn. Vi kan ha en person som kanske inte ens har blivit kryssad, men han är också per definition folkvald. Men är han verkligen det? Han har stått med på en valsedel, men ingen har kanske kryssat honom över huvud taget. Vad är viktigast för demokratin - att stolen står tom eller att vi faktiskt kan tillsätta en person som kan stå upp för väljarnas röst? Jag tycker att det sistnämnda är viktigare, och det tycker jag är en åsikt som Hans borde överväga. Jag tänker inte överväga begreppet folkvald. Är man vald av folket så är man vald av folket, inte av partiet. Jag vill önska herr talmannen och alla i församlingen en glad sommar! Mycket har sagts om den nya kommunallagen. Den har ju på nacken, och under de 25 åren har den ändrats 50 gånger. Så det är klart att det behövdes en översyn av den. Alla som har talat om detta har tagit upp det vi tycker är viktigt och de tillkännagivanden vi har gjort. Jag skulle vilja säga några ord om skyldigheten för fullmäktige att anta ett program med mål och riktlinjer för privata utförare - den ska även omfatta det som bedrivs i egen regi. Det som drivs i egen regi, som kommunen har upphandlat, får inte mer pengar än den offentliga verksamheten får. Så jag tycker att man ska vända lite på frågan om vinster i välfärden, som riktar sig till privata utförare. Jag funderar på om man kanske skulle tala om förluster i välfärden i den offentliga sektorn; det kanske är det som ska ses över. När det sker förluster i ett företag är ju det första man gör att se över vad som har hänt och varför budgeten inte har hållits. Jag tycker att det är ett väldigt bra förslag som vi har lämnat och yrkar bifall till det i sin helhet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor En liten del av detta är också att anslagstavlorna ska bli webbaserade - det har vi inte några som helst problem med. Men webben är inte riktigt utbyggd överallt i , och jag kan tänka mig att en grupp människor i min ålder, 65 plus, gillar att titta i sin dagstidning och läsa den lilla notisen. är det fullmäktige - man känner sig delaktig och läser ärendena. Men man kanske inte har möjlighet att till fullo följa med i det digitala. Jag tycker att man ska överväga och fundera på detta. Alla tittar inte på webben, utan de läser sin lokala tidning från det inre av , norra eller de sydligaste breddgraderna. Jag tycker också att detta med revisorerna är viktigt. Vi har väl alla suttit i församlingar där vi har tagit emot revisionsrapporter, läst dem och sagt jaha, det var det. Att man ska yttra sig i fullmäktige och att fullmäktiges ledamöter får ställa frågor tycker jag därför är oerhört betydelsefullt. Jag tycker att det också skulle ha stått att man måste följa upp revisionsrapporterna. Detta tycker jag är en brist på många ställen. Man tar rapporten i handen, och så läggs den till handlingarna. När det gäller de kommunala och regionala frågorna finns det två alliansmotioner som vi faktiskt har avstyrkt. Den ena handlar om att regeringen har gett i uppdrag att se över förutsättningarna för undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad och den andra om att ett omfattande arbete redan bedrivs för att man ska få fler fristäder. Vad en är kanske inte alla som lyssnar på detta vet. Kommunerna erbjuder kulturarbetare från andra länder som inte kan utöva sin verksamhet i landet på grund av förföljelse en i en svensk kommun under ett eller . Jag tror att jag nöjer mig med detta, för allt är ju egentligen sagt. får sätta punkt i denna debatt, och jag önskar talmannen en trevlig sommar! Alla andra har jag redan önskat trevlig sommar. Herr talman och riksdagskollegor! Det är trevligt att också få ha en minister med vid KU:s sista debatt - det är inte så ofta vi har det när vi debatterar. Vi debatterar nu dels KU17, ett motionsbetänkande från det senaste årets allmänna motionstid, dels KU30, ett lite tjockare betänkande som baseras på regeringens proposition. Egentligen skulle jag ha haft med två böcker till som visar vilken eminent utredning som låg bakom regeringens proposition En ny kommunallag. Det är med andra ord ett digert underlag som ligger bakom dagens debatt och betänkanden. Jag ska börja med att säga bara några ord om KU17. Det finns några tillkännagivanden, men det skulle faktiskt ha kunnat bli ett till. Det var väldigt nära, för vi är ju från regeringspartiernas sida egentligen helt och hållet överens med allianspartierna om punkt 3 i KU17, Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad. Det har varit ett problem att kommunerna bara får bygga bredband inom kommunen. Vid gränsöverskridande bredbandsutbyggnad får man inte göra någonting. Regeringen har försökt att hitta olika sätt för att kommuner ska kunna köpa upp av varandra och liknande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ny kommunallag och Kommunala och regionala frågor beslutade regeringen att ge två uppdrag: att identifiera hinder och lägga fram förslag för bredbandsutbyggnad och att se över kommunernas roll när det gäller hur ett undantag från lokaliseringsprincipen skulle kunna se ut. Detta ska från Post- och sida vara klart , så det känns som att det är väldigt bra att vi är överens. Jag vill ge en eloge till allianspartierna i dessa frågor. Tillbaka till KU30. Rent historiskt kan man, som var inne på, säga att de svenska kommunerna fick sin roll genom kommunalförordningar. Då blev kommunerna självständiga juridiska personer, och landstingen tillkom som ny organisation vid sidan av städer och landskommuner. Redan då, 1862, infördes krav på att utse förtroendevalda revisorer som skulle uttala sig om ansvarsfrihet. Nuvarande kommunallag trädde i kraft . Det har flera varit inne på här. Under de här 25 åren har det varit många förändringar i kommunallagen, men också samhället har gått igenom stora förändringar. Urbaniseringen, den tekniska utvecklingen, globaliseringen och även EU-medlemskapet ställer stora krav på den kommunala verksamheten. Även de politiska styrena i kommunerna har ändrats mycket, och många nya små lokala partier har uppstått. Allt fler kommuner och landsting styrs av stora koalitioner och har ett oklart parlamentariskt läge. Nya styrmodeller har blivit vanligare, och mål och resultatstyrning tillämpas i allt större utsträckning i stället för den tidigare detaljstyrningen av den kommunala verksamheten. Det i sig gör att revisorerna och internrevisionen har fått en mer aktiv roll. En större del av verksamheten sköts numera av privata utförare. I takt med att det behövs mer av upphandling, avtal, styrsystem och komplex itmiljö parallellt med att ny lagstiftning med nya krav tillkommer ökar behovet av specialistkompetenser på nivå. I utredningen beskriver man den kommunala verksamheten så här: Kommuner och landsting har flera olika roller. De är ansvariga för centrala välfärdstjänster, myndighetsutövare, samhällsbyggare, arbetsgivare, upphandlare och demokratiska arenor för olika former av beslutsfattande. Det är det här som den nya kommunallagen ska bidra till - att de här olika rollerna kan hanteras på ett effektivt och rättssäkert sätt. Den nya lagen har till viss del fått en ny struktur. Det är ett moderniserat och mer enhetligt språk och begreppsbildning. Utgångspunkter för uppdraget ska vara att kommunallagen även fortsättningsvis ska vara en ramlag. Utredningen har ett medborgarperspektiv, och det är så lagstiftningen ser ut också. Bland de konkreta förändringar som föreslås finns en möjlighet för kommunstyrelsen eller region- eller att besluta även inom andra nämnders verksamhetsområde. De kan dock inte ta över myndighetsutövning. Precis som andra har varit inne på möjliggörs nu ett lagrum för att vara föräldraledig som politiker. Man tydliggör direktörernas eller kommun, region- eller landstingsdirektörens roll och förutsättningar.