bet · H401UbU19 · 2017-04-27 00:00:00 — Skolinspektionen påpekar att den kan ingripa mot överträdelser av bestämmelserna, t.ex. genom att förelägga huvudmannen att vidta åtgärder, och att det innebär att huvudmannen blir tvungen att vidta de åtgärder som Skolinspektionen kräver. Det är huvudmannen som ansvarar för att utbildningen är avgiftsfri. Skolinspektionen följer upp dessa beslut tills huvudmannen kan visa att avgiftsbestämmelserna tillämpas korrekt. Om huvudmannen inte vidtar åtgärder som Skolinspektionen godtar kan det bli aktuellt att förena ett föreläggande med vite. Utskottet kan konstatera att det är skolans huvudman som ansvarar för att utbildningen är avgiftsfri. Enligt skollagen får endast enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna förekomma, såsom kostnaden för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel. Om en huvudman inte följer de regler som finns om avgifter i skolan kan Skolinspektionen ingripa, t.ex. genom att förelägga huvudmannen att vidta åtgärder. Det innebär att huvudmannen blir tvungen att vidta de åtgärder som Skolinspektionen kräver. Skolinspektionen följer upp dessa beslut tills huvudmannen kan visa att avgiftsbestämmelserna tillämpas korrekt. Om huvudmannen inte vidtar åtgärder som Skolinspektionen godtar kan det bli aktuellt att förena ett föreläggande med vite. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inga skäl att vidta några ytterligare åtgärder och avstyrker motion 2016/17:1198 (V) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om e-utbildning och digitala läromedel. Jämför reservation 19 (C). Partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 7 handlar om behovet av att skapa och vidareutveckla strategier för e-utbildning. Enligt motionärerna kan utbildning i större utsträckning kompletteras med digitala funktioner. I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 11 begärs att undersöker förutsättningarna för att öka tillgången till digitala läromedel. En ökad tillgång till kvalitativa digitala läromedel skulle enligt motionärerna inte bara stärka den pedagogiska inlärningsprocessen i klassrummet utan även möjliggöra distansundervisning. Digitala läromedel skulle även kunna vara ett komplement till den lärarledda undervisning som nyanlända elever får och på så vis intensifiera deras utbildning den . I motion 2016/17:1897 av m.fl. (S) begärs att man inom ramen för it-strategin vidtar åtgärder som möjliggör framtagande av en gemensam elevinloggning som följer eleven genom hela skolsystemet. Inloggningen ska fungera oavsett om eleven byter skola, har studieuppehåll eller byter bostadsort. Därför behövs en gemensam digital identifieringsinfrastruktur som inte är knuten till ett specifikt system. Bakgrund och pågående arbete arbete med en nationell it-strategi redovisade regeringens uppdrag att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (dnr U2015/04666/S). redovisar en övergripande vision för förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet och den obligatoriska skolan 2022. Enligt visionen ska alla barn och elever utveckla en adekvat digital kompetens och skolväsendet präglas av att digitaliseringens möjligheter tas till vara så att de digitala verktygen och resurserna bidrar till att resultaten förbättras och verksamheten effektiviseras. För att nå visionen 2022 krävs enligt insatser av många olika aktörer. beskriver dels vad som behöver göras på nationell nivå, dels vilka förväntningar som ställs på huvudmannanivå. ska bl.a. samverka med huvudmannaorganisationerna och i (IIS) för att driva en samlad anslutning till tjänsten , i syfte att skapa förenklad åtkomst av resurser som är värdefulla för skolväsendet. har tagits fram under ledning av (SiS) och drivs av IIS. gör att huvudmän som valt att ansluta sig kan erbjuda lärare och elever att använda sina lokala digitala identiteter (inloggningsuppgifter) när de ska använda tjänster från olika leverantörer av t.ex. digitala läromedel. har federationen omkring 150 anslutna huvudmän och leverantörer. Konstruktionen innebär att det är huvudmännen som kontrollerar vilka tjänster som ska erbjudas de egna skolenheterna. Vidare sägs att det är av stor strategisk betydelse såväl för huvudmännen som för leverantörer av digitala tjänster och resurser till skolväsendet att fler ansluter sig till federationen, vars styrka ligger i att kunna erbjuda denna förenklade form av inloggning som också reducerar kostnaden för att få tillgång till ett rikt utbud av tjänster. (Se avsnitt 4.4.3 En arkitektur för samverkan i redovisning.) Frågan om digitala läromedel behandlas i avsnitt 4.4.6. I avsnittet sägs att ett ökat utbud av digitala lärresurser kräver att personal som arbetar med barn och elever bedömer det pedagogiska värdet av dessa resurser, precis som de bedömer värdet av andra lärresurser. Enligt mening ska inte digitala lärresurser kvalitetssäkras på andra sätt än andra läromedel. Det är professionen som i förhållande till den aktuella situationen och kontexten bör ha ansvar för att välja lämpliga lärresurser och metoder. Däremot ser ett behov av att ge stöd i denna kvalitetssäkring, t.ex. genom checklistor på reflekterande frågor att ställa inför val och bedömning av olika resurser. Sådant stöd finns nu på webbplats och kan användas av enskilda förskollärare, lärare eller lärargrupper i bedömningsarbetet. Ett fokuserat arbete med att underlätta för personal som arbetar med barn och elever att genom bl.a. söktjänster hitta och därefter bedöma digitala resurser kommer enligt bedömning att medverka till att marknaden för digitala läromedel ökar kraftigt. Strategin ger också signaler till aktörer på marknaden att möta denna ökande efterfrågan. I regleringsbrev har regeringen gett i uppdrag att främja digitaliseringen inom skolväsendet och att underlätta för skolor och huvudmän att ta till vara digitaliseringens möjligheter i undervisning och administration. Arbetet ska utgå från de redovisningar som lämnat till regeringen i enlighet med uppdraget att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet (U2016/01646/S och U2016/02148/GV). Uppdraget ersätter det tidigare uppdraget att främja användningen av informations- och kommunikationsteknik (U2008/08180/S). Uppdraget ska redovisas . Regeringens arbete med en nationell it-strategi Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 201) att man utifrån de förslag som redovisade arbetar med att utarbeta it-strategier inom skolväsendet. I sitt svar på fråga 2016/17:689 av (M) om en digital strategi för svensk skola uttalade utbildningsminister att regeringen avser att utifrån förslag och underlag besluta om en samlad nationell it-strategi för skolväsendet. Som en del i strategin kommer det att ingå ändringar i styrdokumenten för att tydliggöra skolväsendets uppdrag att bidra till att alla barn och alla elever, unga som vuxna, utvecklar sin digitala kompetens. Strategin kommer att fastställas genom ett regeringsbeslut. Regeringen beslutade om förtydliganden och förstärkningar i styrdokument – bl.a. i läroplaner för och gymnasieskolan – för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekens roll och undervisningen i enskilda ämnen. Utskottet kan konstatera att målet för regeringens it-politik är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Skolväsendet behöver säkerställa att elever och personal har den digitala kompetens som behövs för att möta ett alltmer digitaliserat samhälle. Utskottet kan vidare konstatera att en central frågeställning enligt regeringen är hur den strategiska potential som it kan ha för skolutvecklingen kan tillvaratas som ett pedagogiskt verktyg i undervisningen och för en effektivare administration, vilket bl.a. kan bidra positivt till lärares arbetsmiljö. Utskottet vill framhålla att regeringen utifrån de förslag som redovisade arbetar med att utarbeta it-strategier inom skolväsendet. Strategierna avser förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet och samt motsvarande skolformer respektive gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och skolväsendet för vuxna. Utskottet vill även lyfta fram de förtydliganden och förstärkningar i styrdokument som regeringen har beslutat för att stärka elevernas digitala kompetens. Utskottet finner inga skäl att föreslå några ytterligare åtgärder mot bakgrund av det pågående arbetet och avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:820 (C) yrkande 7, 2016/17:1897 (S) och 2016/17:2954 (C) yrkande 11. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, M, SD, C, V, L, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12 och 2015/16:UbU14). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Uppflyttning till högre årskurs, punkt 1 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 34. Vi vill att man ser över skollagen i syfte att lärare ska få större möjligheter att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. är det rektorn på en skola som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå . Föräldrar eller vårdnadshavare ska även få yttra sig inför ett sådant beslut. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Undervisningstiden, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:502 av (M) och 2016/17:1361 av (M). Vi anser att det ska vara en målsättning att alla elever i svensk skola utökar sin skoldag med ytterligare undervisningstid. Internationella studier ger stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Utökad undervisningstid har exempelvis visats ge tydliga positiva effekter på elevernas resultat i matematik i såväl de lägre som de högre årskurserna. Studier såsom , som har uppskattat effekterna av utökad undervisningstid på elevernas prestation, visar på en positiv effekt för exempelvis flickor, utrikes födda och elever med svagare socioekonomisk bakgrund. Att utöka den generella undervisningstiden är en stor reform för det svenska skolväsendet, och det är därför befogat att göra en utbyggnad i flera steg. Det ska ske i en takt som ekonomin tillåter och utan att kvaliteten i undervisningen försämras. Eftersom internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt på elevernas kunskapsutveckling föreslår vi att man – i ett första steg – utökar skoldagarna med per dag i lågstadiet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:577 av (S) yrkande 1, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1378 av och (båda SD), 2016/17:1385 av och (båda SD), 2016/17:1896 av (S), 2016/17:2251 av (M) och 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 14. För att öka likvärdigheten i skolan vill vi att regeringen ger i uppdrag att ta fram exempel på hur examinationer kan utformas för att mäta elevers kunskapsresultat kopplat till målen i och gymnasiets obligatoriska kurser. Vi vill också att man ser över om det finns ett behov av att tydliggöra och stärka det centrala innehållet i de olika kursplanerna i och ämnesplanerna i gymnasiet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:1378 av och (båda SD) och 2016/17:1385 av och (båda SD) samt 2016/17:577 av (S) yrkande 1, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1896 av (S), 2016/17:2251 av (M), 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 14. Vi vill att man utreder möjligheten att införa nivågruppering av undervisningen i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 4. Enligt vår mening är det orimligt att begära att alla elever ska lära sig i samma takt. Med en undervisning utan en nivågruppering riskerar elever som lär sig lite långsammare att hamna efter i undervisningen och tappa sugen. De elever som lär sig lite snabbare riskerar att tappa sugen för att de saknar utmaningar därför att undervisningen är för lätt. De tidigare alternativkurserna fyllde en viktig funktion eftersom de elever som kände att de hade mindre fallenhet för något av dessa ämnen kunde välja att läsa allmän inriktning i stället. På så sätt kunde även dessa elever känna att de lyckades och stärka sitt självförtroende. Vår uppfattning är att de elever som valde särskild inriktning inte sällan behövde mindre stöd, vilket gjorde att resurser kunde omfördelas för att stötta de elever som behövde mer stöttning. Att upphöra med alternativkurserna i engelska och matematik var ett misstag, och något som missgynnat såväl studiestarka som studiesvaga elever. Därför bör de åter införas i den svenska skolan. I har man precis som i haft problem på ett antal skolor. Efter ett noggrant arbete – baserat på kunskap och forskning – tog man där fram ett koncept med s.k. academy schools. De skolor som omvandlats till academy schools är skolor som haft omfattande problem. Skolorna leds av statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat att förändra skolorna från grunden. Vi anser att införandet av ett liknande system i skulle hjälpa till att vända den negativa trenden med sjunkande skolresultat. Precis som i bör skolorna ha statligt tillsatta rektorer som fått ett omfattande mandat att förändra verksamheten. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:577 av (S) yrkande 1, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1378 av och (båda SD), 2016/17:1385 av och (båda SD), 2016/17:1896 av (S), 2016/17:2251 av (M) och 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. Det går inte lika bra för pojkar som för flickor i den svenska skolan. I 2015 framträder markanta könsskillnader som ökar mer i än vad de gör i generellt. Pojkar presterar sämre i skolan och ägnar mindre tid åt läxor än jämnåriga flickor. Särskilt dåligt presterar pojkar i läsförståelse och matematik. Vid analysen av 2015 i relation till andra studier konstateras att många pojkar inte förefaller känna sig hemma i dagens skolkultur. Pojkarnas sämre prestationer är ett jämställdhetsproblem och ett framtida samhällsproblem som behöver adresseras. framhåller lösningar i form av en ökad medvetenhet hos lärarkåren, ett bättre individuellt perspektiv för varje elev och smidigare övergångar mellan grundskola, högre utbildning och arbetsliv. Att skolan är en lugn miljö präglad av ordning måste också betecknas som en grundförutsättning. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ansvarsfördelningen, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 2. kom in – An Perspective. Den var ett resultat av en förfrågan från den tidigare alliansregeringen till om hjälp med förslag till hur den svenska skolans resultat ska kunna bli bättre. Anledningen till förfrågan var de sjunkande resultaten i PISA-testerna. På det seminarium där rapporten presenterades sa representant bl.a. att expertgruppens intryck av det svenska skolsystemet var att alla nivåer skyller på någon annan och inte tar det ansvar de borde. Det finns behov av att tydliggöra alla olika nivåers ansvar och även hitta modeller för ansvarsutkrävande. På nivå förekommer ofta att politiker lägger sig i frågor som rimligen borde vara ett ansvar för professionen. Ett sådant agerande bidrar till förvirringen när det gäller ansvar. I många fall finns även en passiv inställning från professionen när det gäller eget ansvar för t.ex. fortbildning. Även på skol-, lärar- och rektorsnivå behöver ansvarsfördelningen utredas. Vi föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning med uppdrag att tydligt ange vilket ansvar som ligger på respektive nivå i det svenska skolsystemet. Resursfördelningen, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:680 av (M). Ett bekymmer för många familjer på landsbygden är avståndet till barnens skola. Kommunerna bör ges ökade möjligheter att skapa flexibla lösningar för att uppfylla skolplikten, exempelvis skolundervisning för mindre barn med lång resväg. Det bör även vara möjligt för en skola att ta emot elever från två länder i gränsbygder. Det finns också behov av att satsa på skolor i de mest utsatta områdena. Kommunerna ska ha ansvar för att minska klassernas storlek samt rekrytera de bästa och mest motiverade lärarna genom att erbjuda högre lön. Kontakten mellan föräldrar och skola ska stärkas genom ett kontrakt där den exakta utformningen avgörs på lokal nivå. För att vända utvecklingen behöver man satsa på fler karriärlärartjänster till utsatta områden. Det ska vara attraktivt att ta de tuffaste jobben, och det ska löna sig. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Ett aktivt skolval, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1944 av (M), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 26, 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 8. Elevens rätt att välja måste stärkas. Vi ser ett behov av att vidareutveckla, förenkla, kvalitetssäkra och förstärka valfriheten så att den tillgängliggörs för fler. Till gymnasiet är det många som aktivt väljer skola, oavsett socioekonomisk bakgrund. I valet till är det främst elever med socioekonomiskt starka föräldrar som väljer aktivt. De elever som inte själva väljer skola blir placerade i en skola i enlighet med närhetsprincipen. Det innebär att de som inte känner till det fria skolvalet inte ges möjlighet att välja skola. För att fler ska kunna att ta del av valfriheten måste den tillgängliggöras och förenklas. Vi värnar det fria skolvalet och möjligheten att välja mellan olika skolor. Valfriheten är en rättighet som ska garanteras alla elever. För att säkerställa att alla elever ges möjlighet att använda denna rättighet vill vi att det införs ett aktivt skolval i samtliga kommuner. Genom att man inför ett aktivt skolval kommer elever och vårdnadshavare att göra ett ännu mer genomtänkt val. Skolor kommer att profilera sig tydligare, vilket ökar mångfalden. Men för att det aktiva skolvalet ska bli möjligt bör informationsinsatserna öka och jämförelserna mellan skolorna bli tydliga. Informerade val har visat sig vara av stor betydelse när många nyanlända elever nu börjar i den svenska skolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Placering vid en skolenhet, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 4. Utredningen om utbildning för nyanlända föreslår i sitt delbetänkande Plats för nyanlända i fler skolor (SOU 2016:9) att en kommun i och grundsärskolan ska få göra undantag från bestämmelserna om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål om en placering nära hemmet om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . Utredningen har även lagt fram ett motsvarande förslag i fråga om elever i förskoleklassen som varit bosatta i landet . Jag anser att utredningens förslag skulle skapa bättre förutsättningar för kommunerna att planera sin verksamhet effektivt och öka möjligheterna att erbjuda eleverna en likvärdig utbildning. Detta bör vara överordnat både önskemål om skolplacering och närhetsprincipen. Jag anser därför att regeringen bör återkomma till med förslag om nya regler för placering av elever i kommunala skolor i linje med vad som föreslagits i delbetänkandet Plats för nyanlända i fler skolor av Utredningen om utbildning för nyanlända. Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (M, L) av (M), (M), (M), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 25. Vi anser att man bör se över hur ett gemensamt antagningssystem för kommunala och fristående skolor skulle kunna se ut. Ett kommunalt huvudmannaskap innebär att varje kommun har en egen modell för hur dess kösystem utformas. Vi vill se att det tillämpas ett enhetligt kösystem i varje kommun, där samtliga kommunens kommunala och fristående skolor ingår. Det året som ett barn fyller ska en skolvalsperiod infalla inför höstens skolstart. Gemensamma kösystem måste införas med krav på transparens och garanterad rättssäkerhet för såväl skolhuvudmän som elever. Dessa reformer ger bättre möjligheter till mer blandade klasser. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 9. Friskolor ska ha samma möjligheter som kommunala skolor att ta emot asylsökande och nyanlända elever. Kommuner ska i större grad kunna placera elever i andra skolor än de närliggande. I kombination med detta ska distansstöd för elever på deras modersmål utvecklas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförts ovan. Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 39 och