· H501FiU1 · 2017-11-22 09:01:06 — Det här gäller inte minst arbetsmarknaden, vilket vi ser resultatet av i form av en allt djupare tudelning mellan dem som är på insidan och dem som är på utsidan. En viktig del av detta är den bristande matchningen och att Arbetsförmedlingens arbete inte fungerar. Det är en myndighet som har stora effektivitetsproblem och har svårt att fokusera. Detta är kanske inte så konstigt givet att vi har lastat några av vårt samhälles absolut svåraste problem på en och samma statliga monopolist. Det här måste man göra någonting åt. Det finns goda exempel runt om i världen på hur man kan reformera ett lands arbetsförmedling. Det blir också ett allt större politiskt tryck att göra just detta i . Det första regering gjorde var att dra tillbaka och hejda den utredning som fanns om hur man skulle kunna modernisera Arbetsförmedlingen. Sedan har vi tvingat igång den igen, och den jobbar, men icke desto mindre kan man konstatera att det här har varit en förlorad mandatperiod på en mängd områden, inklusive just reformering av Arbetsförmedlingen. har vi fått förnyade larmrapporter om att näringslivet inte har förtroende för den här myndigheten. Hur reagerar finansministern på detta? De som skapar jobben ser inte Arbetsförmedlingen som en rimlig samarbetspartner utan försöker hitta nya vägar kring den statliga monopolisten för att tillgodose sina kompetensbehov. Är inte detta något som pekar på ett djupt reformbehov som varje ansvarsfull regering borde ta på allvar? Regeringen har sedan den tillträdde jobbat med arbetsmarknadspolitiken och med Arbetsförmedlingen. Det har skett ett viktigt reformarbete på Arbetsförmedlingen . Jag skulle gissa att det reformarbetet startade , inte minst efter att man hade rekryterat en ny generaldirektör, och arbetet fortlöper naturligtvis. Regeringen har också gjort viktiga insatser vad gäller arbetsmarknadspolitiken. En viktig insats var att stoppa de jobbcoacher som alliansregeringen införde och som visade sig vara en grogrund för olika former av kriminell verksamhet, organiserad brottslighet och terrorismfinansiering. Om man ska släppa in privata aktörer på det här området ska man nog inte vara så blåögd och naiv som var när man satt i regeringsställning . Jag hoppas att man har lärt sig något av det. Däremot är jag säker på att man inte löser vare sig Arbetsförmedlingens problem eller problemen på arbetsmarknaden genom att skära 8,2 miljarder i arbetsmarknadspolitiken på det sätt som föreslår i sin budgetmotion. Det handlar om människor som Ghalia, som jag pratade om tidigare, men också om dem jag träffar när jag är runt på äldreboenden runt om i och som har möjlighet att få in en fot på arbetsmarknaden genom en extratjänst i välfärden. Detta ger möjligheter för människor att få både utbildning och den jobbträning som kan behövas för att komma in på arbetsmarknaden. Om man nu tycker att det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken fungerar, varför vill man då skära ned med 8,2 miljarder? Svaret på den frågan är mycket enkel. Vi har väldigt många dyra, dåliga och ineffektiva program som leder till att arbetsförmedlandet i sin helhet fungerar sämre. Då är det klokt att effektivisera och tänka nytt kring strukturen. Jag kan konstatera att finansministern inte gör det. Den enda punkt där hon är riktigt tydlig är att hon är stolt över saker man har slutat göra. Men den svenska Arbetsförmedlingen och dess funktion kommer att kräva framåtsyftande reformer och sådana förslag som till exempel en enad allians står bakom och som vi försöker få regeringen att förstå men som vi också kommer att gå till val på. Jag gläds åt att det är så tydliga skillnader på det här området. Min nästa fråga handlar om . i och så sent som i går här i har jag träffat kvinnor som driver företag. Det var två förskolor. Båda säger samma sak: Går förslag igenom lägger vi ned. Lyckligtvis kommer de inte att gå igenom. Det vet vi . Men icke desto mindre är det rent tragiskt att vi den här mandatperioden har lagt tid och energi på en process, , som vi alla vet i slutändan kommer att leda till ingenting i stället för att diskutera ett brett överenskommet regelverk för kvalitet. Jag har en fråga till finansministern. I egenskap av finansminister och ekonom, hur ser finansministern på utredningen? Det finns en total okunskap om vad som faktiskt står i utredningen. Det finns en plågsam intervju med statsministern där han försöker beskriva förslagen och det är tydligt att han inte har någon koll. Finansministern vet bättre. Är det inte olyckligt att som vill göra reglera enskilda företags resultaträkningar och bestämma hur mycket de får gå med under- eller överskott? Är inte det en mycket orimlig reglering av den svenska företagsamheten? Jag ska återkomma till och kärlek för riskkapitalbolags rätt att göra vinst i våra skolor. Jag börjar med arbetsmarknadspolitiken. säger att han vill ta bort det som är dyrt och ineffektivt. Det handlar ändå om Ghalia som går grävmaskinistutbildningen via Arbetsförmedlingen och på det sättet får utbildning till ett bristyrke som kommer att kunna leda till jobb. Det handlar om de personer jag träffar i äldreomsorgen som får pröva på att jobba i och på ett äldreboende som är intresserade av att vidareutbilda sig till undersköterska och ta sig in i den branschen. Det här är dyrt och ineffektivt, säger . Han vill i stället ha stora strukturreformer. Vad är det för stora strukturreformer som vill ha? Jo, det är sänkta löner och höjda hyror i stället för de utbildningsmöjligheter som regeringen erbjuder. Det är klart att det blir ett annat . Vad gäller har jag noterat att i tidningen är det en centerpartist som har oroat sig över att den nya jordabalksreformen skulle göra det problematiskt för små skogsägare. Det skulle komma stora investmentbolag och slå undan fötterna för dem. Här oroar man sig för vad de stora investmentbolagen gör. När det däremot gäller välfärden, skolan, förskolan och äldreomsorgen finns inte samma bekymmer om hur det går för de verksamheterna när de stora investmentbolagen agerar och härjar fritt. Det tycks vara skillnad på skola, förskola, barn och äldre och skogsägare. kan inte svara. Men omsorgen tycks ligga lite närmare skogsägarna. Tack, , för vänliga ord i början av anförandet! Det är intressant att lyssna till finansministern. Jag tycker att man ska lyssna med intresse när landets finansminister talar. Jag kan konstatera att jag hoppade till under anförandet. En gång nämndes det i förbigående kortare vårdköer. Då hoppade jag till. Vårdköerna har blivit längre i takt med mandatperioden. Ju längre mandatperioden har gått, desto längre vårdköer. Det har bland annat att göra med att regeringen genom den reform man har genomfört har avskaffat kömiljarden. Här behöver man agera kraftfullt för att få ned vårdköerna. Så har inte skett . Jag noterar också att finansministern oroar sig över hur och äldreomsorgen ska fungera om Alliansen företrädd av kommer till makten. Jag tycker att finansministern bör oroa sig mer för sin egen politik. Jag är förvånad över hur lite regeringen satsar på äldreomsorgen i budgeten. Statsministern talade med stort intresse om vårt förslag om en äldreboendegaranti. Man kunde få för sig att det var någonting regeringen jobbade med och tänkte införa. Så blev det inte. Det kom inget sådant förslag. Över huvud taget saknas det verkningsfulla förslag för att råda bot på den brist på äldreboenden som vi ser i . Det borde regeringen vara mycket bekymrad över. Vad gör man då på äldreomsorgsområdet? När det gäller pengar handlar det om 12 miljoner för att förebygga fallolyckor. Det är 12 miljoner, inte miljarder, i en reformbudget på 44 miljarder. Det handlar om 13 miljoner till samverkan mellan landsting för att förbättra den. Det duger inte. Det är alldeles för lite pengar till äldreomsorgen. Det är också fel att man inte tar några strukturella grepp för att få fram de platser vi behöver på våra äldreboenden för att bryta den ensamhet och isolering som många äldre känner. Regeringen har satsat direkt på äldreomsorgen med en särskild satsning med 2 miljarder på personal i äldreomsorgen. Därutöver har vi 10 välfärdsmiljarder som går till kommuner och landsting för att de ska kunna ha hög kvalitet i verksamheterna. Dessutom är vi tydliga med att vi vill öka de välfärdsmiljarderna med ytterligare 5 och ytterligare 5. Regeringen går fram med hela 20 välfärdsmiljarder för att säkerställa att vi har en bra och trygg både äldreomsorg och hemtjänst runt om i hela landet. Därutöver har vi ett stöd för byggande av just äldreboenden. Regeringen satsar och är naturligtvis beredd att satsa det som krävs för att vi ska ha trygg verksamhet inte bara i äldreomsorgen utan också i förskolan, skolan och sjukvården. Jag vet en sak. Det är klart att våra äldre inte blir tryggare om man sänker skatten med stora pengar i stället för att göra stora viktiga satsningar. Regeringens äldrepolitik är tydlig. Vi satsar på kommuner och landsting för att säkerställa att det finns en bra och trygg äldreomsorg. Vi vill också säkerställa att man tar bort den orättvisa skatteklyfta som infördes under tid i . Den innebär att pensionärer betalar högre skatt än vanliga löntagare. Det är en oanständig skatteklyfta. Den vill regeringen ta bort och föreslår också så i budgeten. Vi i föreslår i vår budget att hela den skatteklyfta som finns mellan löntagare och pensionärer ska tas bort . Det prioriterar vi. Min bedömning är att det var nödvändigt att göra jobbskatteavdraget så som skedde 2006. Men det är fel att upprätthålla skillnaden som har skett. Där borde vi ha gjort mer. Vi kommer att driva på för att ta bort klyftan. Det är bra att regeringen nu tar ett steg för att göra det. Det välkomnar jag. Det är en av de få saker jag välkomnar i regeringens politik. När det gäller äldreomsorgen kommer de äldre att bli tryggare med politik. Vi har särskilda medel för att se till att man ska få en ökad personalkontinuitet och jobbar aktivt med de frågorna för att det ska komma hem något färre personer än de 27 som en äldre kan möta i sitt eget hem. Det är en utmärkt reform där vi vill lägga stora resurser. Vi vill också lägga stora resurser på att både höja BTP och att få fram äldreboendeplatser. Finansministern säger: Vi ska göra det som krävs. Gör då mer. Det är allt fler som får beskedet: Det finns inte plats för dig på äldreboendet. Inte ens de som har biståndsbedömt behov får de platserna. Man kan lägga ut mer pengar och hoppas att det löser sig. Eller så kan man göra som vi vill göra, satsa riktade medel och se till att skapa drivkrafter för kommunerna att få fram platserna. Det gäller att se till att ännu fler äldre, och inte minst kvinnor, får möjligheten att efterfråga anpassade boenden. Jag är förvånad över att Socialdemokraterna och regeringen inte gör mer på området. Det var den budget ni hade för att åstadkomma det som statsministern har talat om med en äldreboendegaranti. Vi är långt därifrån. Det innebär att makten över sin egen livssituation beskärs för äldre i en utsträckning som jag menar inte skulle behövas. Jag ifrågasätter inte ambition att vi ska ha en bra äldreomsorg och trygga äldreboenden för alla våra äldre. Däremot misstror jag möjlighet att få igenom det med sina allianskamrater. Som jag sa i mitt anförande är det vi ser att fyra partier sätter sig tillsammans och ska kompromissa, och kanske också med ett femte, och att alla partier inte är överens om att satsa mer på äldreboenden men däremot överens om att de vill sänka skatten. Vad är det som kommer ut från de förhandlingarna? Det är sänkta skatter. Vi såg det . Vi kommer att se det igen. Allianspartierna vill sänka skatterna. Om är intresserad av att satsa mer på äldreomsorgen är det nog mig han ska vända sig till. Låt oss avsluta denna del av debatten med den kanske viktigaste frågan: försvaret av . Vi ser hur mobiliserar och har gjort så . Vi ser aggressionerna och kriget mot . Den ryska argumentation som ligger bakom krigföringen mot skulle mycket enkelt kunna användas också mot , och i en sådan situation kan det snabbt eskalera till hela . Jag tror att de flesta partier i riksdag delar denna grundläggande analys. Frågan är bara vad man gör av den. I Liberalernas budget skriver vi in ett mål om att få upp försvarsutgifterna till av bnp . , , ökar vi anslagen till Försvarsmakten med 24 miljarder, vilket är ca 17 miljarder mer än regeringen. Regeringen och Socialdemokraterna har till skillnad från flera andra partier inte uttalat något tvåprocentsmål. Varför gör inte regeringen detta? Det skulle naturligtvis vara viktigt i sig, för att kunna stärka försvaret, men det är också en stark signal till omvärlden om att vi tar försvaret av vårt land och vår frihet på allvar. Jag är en varm anhängare av ett starkt svenskt försvar. Det är också någonting som syns i regeringens politik. Regeringen har återinfört den värnplikt som Liberalerna var med och avskaffade med mycket liten majoritet i riksdag. Värnplikten är central för att vi ska kunna bygga upp ett rejält försvar av . Den är också viktig för att upprätthålla försvarsviljan hos det svenska folket. Den allmänna mönstring som vi inför är någonting som jag är ytterst stolt över. Jag tror att det kan locka fler unga personer att vilja vara med och delta aktivt i försvaret av . Jag kan verkligen beklaga det beslut som och de andra allianspartierna fattade vad gäller värnplikten. Detta syns också i regeringens praktiska politik när det kommer till pengar. Regeringen har med denna budget stärkt försvarsanslagen - en historiskt stor ökning av försvarsanslagen. Jag märker att Liberalerna i opposition är intresserade av att öka försvarsanslagen. Tyvärr såg vi inte tillräckligt mycket av det när de satt i regeringsställning. Min bedömning är att Liberalerna är bättre försvarspolitiker i opposition än i regeringsställning. I opposition ville dra ned mer på förvaret i de budgetar hon presenterade som oppositionspolitiker. Det är alldeles utmärkt att vi nu har börjat få en bredare samsyn, och inget parti går fritt från skuld - inte mitt, inte Socialdemokraterna och inte något annat. Upprustningen av det svenska försvaret måste dock gå mycket längre än vad regeringen nu föreslår. Därför är det alldeles utmärkt att det läggs till pengar, men det behöver göras mycket mer. Vi behöver också stoppa en del saker som håller på att ske. Till exempel ska nästan alldeles nya Gripen börja skrotas, och det ska köpas in nya varianter. Det vi föreslår är en mycket bättre politik: Vi låter dessa ca 100 flygplan som vi har vara kvar och adderar de 60 till dessa, vilket också säkert gör att vi kan behöva någon ny flygflottilj i . Det är naturligtvis ekonomiskt dåligt att skrota nästan nya flygplan, men det är självklart också dåligt för det svenska försvaret. Vi har långa gränser mot att försvara. Flyget är en extremt viktig del av detta. I debatten tycker jag verkligen att vi bör fokusera på vad som gäller nu och framåt. Vi gjorde misstag . Socialdemokraterna ville lägga ännu mindre pengar. Frågan är vad vi gör . Vad vi gjorde för fem eller hjälper oss inte kopplat till hur vi ska hantera . Det är där fokus behöver ligga, och det är där vi behöver komma . Om jag minns de sista försvarsdiskussionerna före valet rätt tror jag att vi socialdemokrater lade mer på försvaret. Om jag inte minns fel var det en siffra på som vi föreslog att man skulle lägga mer på försvaret i slutet av förra mandatperioden. Vi socialdemokrater har traditionellt sett till att har en försvarsförmåga som är anpassad till det säkerhetspolitiska läget. har det säkerhetspolitiska läget försämrats. Vi har en mer aggressiv granne, och vi ser att det säkerhetspolitiska läget i har försämrats. Vi har naturligtvis också som ansvarstagande regering svarat upp mot detta genom att höja försvarsanslagen med . Det är en avsevärd höjning. Vi ska självklart se till att har det försvar som det säkerhetspolitiska läget kräver men också framåt. Här är det samarbete som vi har kunnat ha över blockgränsen kring försvarspolitiken någonting som är viktigt för stabiliteten och inte minst också för den bild som vår omvärld har av . Det är viktigt att det finns en stabilitet i försvarspolitiken. Jag kan inte annat än beklaga att Liberalerna har valt att inte vara med i detta samarbete. Jag tror inte att det är det bästa för säkerhetspolitiken i . En skatt kan ha flera syften. Därom råder någorlunda enighet och samsyn här i riksdag. Däremot har vi olika syn på vilka syftena är och därmed hur skattesystemet ska vara utformat. Symboliskt för detta är att med den nuvarande regeringen återigen har tagit tätpositionen i världen för de högsta skatterna på arbetsinkomster, som skattetrycket inte bara totalt utan också för företagen har höjts avsevärt. Genom skatterna styr vi i stor utsträckning konsumtion, byggande och jobbskapande. Genom skatterna avgör vi människors vilja att starta och driva företag, att investera och att skapa nya jobb. Till syvende och sist är skattepolitiken en fråga om att skapa framtida skatteintäkter. Skattepolitiken ska lägga grunden för tillväxt i hela landet. Skattepolitikens största förtjänster och risker ligger på en övergripande nivå i det långa perspektivet. I grunden handlar det om långsiktiga förutsättningar för att driva och växla upp företagandet och om hela den svenska konkurrenskraften. som anställer kan vi inte få in de skattemedel vi behöver för att stärka välfärden. Skatter är styrmedel som påverkar beteenden. Signalen om vart skattepolitiken är på väg är minst lika viktig som de skatter som höjs här och . befinner sig i en högkonjunktur. ser vi också en synkroniserad global tillväxt som gynnar den svenska exportindustrin - en industri som likt många andra branscher i landet går för högtryck. Då är det viktigt att inte drabbas av högmod. En värld i snabb förändring ökar kraven på vår förmåga till anpassning och vår förmåga att genomföra reformer som stärker förutsättningarna för jobbskapande, stärker välfärden och stärker vår internationella konkurrenskraft. Trots ett mycket starkt konjunkturläge är utanförskapet fortsatt stort, särskilt bland nyanlända och personer med kort utbildning. Klyvningen mellan de som har utbildning och arbete och de som inte har det förstärks på arbetsmarknaden som matchningen fungerar dåligt. Mitt i högkonjunkturen och arbetskraftsbristen finns så allvarliga låsningar på arbetsmarknaden att hundratusentals personer i produktiv ålder stängs ute. Det är också en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången och de som ställts utanför. Det finns stora städer och små byar där jobben blir fler och dit människor flyttar. Men det finns också bruksorter där det inte startar tillräckligt många nya småföretag när bruket dragit ned, och det finns förorter som skurits av från stadens ekonomiska framgång. Jag befarar att regeringens politik slösar bort högkonjunkturen. Regeringen bedriver en politik som förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt. Högkonjunkturen måste utnyttjas till att öka sysselsättningen och tillväxtförmågan i svensk ekonomi både för att rusta landet för sämre tider och för att undvika att konjunkturen slår i taket och förbyts i överhettning och kris. behöver ett nytt ledarskap. Skiftet i politik måste utgå från att det är de små och växande företagen som stått för mer än fyra av fem nya jobb . Därför måste skatter som straffar entreprenörskap och växande företag sänkas och förenklas så att tillväxten av småföretag är stark i hela landet. Arbetsgivaravgifterna för att anställa dem som är nya och oprövade på arbetsmarknaden måste ned, och det behöver bli billigare för småföretag att anställa generellt. Inkomstskattesänkningarna för jobb behöver förstärkas ytterligare så att de når alla och är mest kraftfulla för dem med de lägsta inkomsterna. Det kommer att krävas en bred skattereform som förenklar skattesystemet och skiftar skattebördan bort från arbete och över till konsumtion och miljöutsläpp. föreslår en omfattande grön skatteväxling där skatten på utsläpp höjs genom att förorenaren betalar och intäkterna används till att sänka skatten på arbete och företagande. Utsläppen måste ned. Tyvärr ökar utsläppen under den nuvarande regeringen. När Alliansen och satt i regering minskade utsläppen, trots att det då liksom nu råder tillväxt. Klimatpolitiken ska inte primärt användas för att driva in skatteintäkter. Vi föreslår genomgripande reformer som gör det lönsamt för individen att välja det miljöriktiga alternativet, exempelvis en grön bilbonus för att köpa den mest miljövänliga personbilen eller lastbilen. Dessutom måste starka incitament skapas för att ersätta oljan, både som bränsle och som råvara i industrin, med svensk biomassa från våra skogar. Vi har goda förutsättningar att skapa ett giftfritt samhälle där våra barn får växa upp i en hälsosam miljö. Den gröna omställningen kan påskyndas med hjälp av ny teknik, innovationer och entreprenörskap, och kan bli världsledande i att skapa nya lösningar. Avslutningsvis vill jag konstatera att skattepolitiken måste inriktas på att skapa goda förutsättningar för människor att bo, leva och verka i hela landet. Det kan på ett kraftfullt sätt bidra till att minska den regionala klyvningen. föreslår att vissa skattebaser ska vara regionala, exempelvis fastighetsskatten. Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall, liksom har gjort, till reservationer i finansutskottets betänkande nr 1. Jag tänkte inleda mitt inlägg i den ekonomisk-politiska debatten med en strof från en välkänd och folkkär svensk låt, Sommaren är kort: "Sommaren är kort. Det mesta regnar bort." Det är som har skrivit den, som bekant. Jag och många med mig som har vuxit upp med Sommaren är kort såg den inte som en höger- eller vänsterlåt utan som en melodi om frihet, en melodi om och en berättelse om sommar, semester och livsglädje. Den handlar om den tid när ansträngningar belönas och känslan av att räcka till äntligen infinner sig hos många svenskar. I min generation var det här en riktig sommarslagdänga som faktiskt beskriver hur är och de värden som vi vill se förstärkta - att det, som alltid, ska löna sig att anstränga sig. Det handlar om drivkrafter för att göra mer rätt, att hjälpa till, att jobba - allt det som gynnar och vår framtid. Jag tycker att det här säger någonting om svenskarnas förhållande till att det ska löna sig. Till slut kommer äntligen semestern, livsglädjen, och man ser fram emot de där dagarna med familj och vänner och stunder att ladda batterierna för att sedan under stora delar av året jobba, betala skatt, göra rätt för sig, arbeta och förverkliga de där drömmarna som man har som anställd eller som företagare. Låttexten handlar alltså lite grann om drömmar, om det som i vardagen är viktigt och om de åtaganden vi har som arbetare eller skattebetalare i ett välfärdsland. Att anstränga sig innebär också att man är med och bidrar till den starka välfärdsstaten. Det är någonting som vi ska kunna unna oss här i vårt välfärdsland. Vi är många som tycker att det här är en viktig del av vad är och vad är värdefullt för . Efter den inledningen tänker jag nu gå över till någonting helt annat, nämligen att allt det här, alla de värden som jag nu beskrev, ändå verkar få ett slut. Vi påminns nu än en gång om hur högskattestaten alltid hittar fram till sina medborgare. knackar det på dörren till alla de breda yrkesgrupper i normala lönelägen, till exempel lärare, barnmorskor, förskolechefer och specialistsjuksköterskor, som ska betala mer än hälften av en kommande löneökning i skatt. Det är inte rimligt. Drömmen om de röda stugorna med vita knutar där man sitter i sommarsolen vid äppelträdet och dricker saft kommer inte alls att falla ut på det sätt som dessa breda yrkesgrupper önskar.