bet · H401MJU10 · 2017-02-17 00:00:00 — Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ger visst utrymme för fastighetsägare, när det bedömts lämpligt, att själva ansvara för vatten och avlopp antingen enskilt eller tillsammans med andra i samfällighetslösningar. Utskottet noterar att Havs- och vattenmyndigheten har haft i uppdrag att föreslå förändringar i regelverket kring enskilda avlopp. Havs- och vattenmyndighetens rapport bereds inom tillsammans med ett kompletterande underlag. I avvaktan på detta arbete bör motionerna 2016/17:748 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1436 (C), 2016/17:1989 (V) yrkande 4 och 2016/17:3280 (KD) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. uppbärs inte av några statsfinansiella skäl utan syftar till att framtvinga prestationer och säkerställa efterlevnaden av förbud på särskilda områden som olika myndigheter och nämnder har till specialuppgift att bevaka. Därmed avstyrks motion 2016/17:3280 (KD) yrkande 4. Som framgår ovan finns en rätt till ersättning för berörda fastighetsägare i vissa fall när det gäller vattenskyddsområden. I andra fall saknas en sådan rätt. Utredningen om ersättning vid rådighetsinskränkningar ansåg att det fanns ett behov av en översyn när det gäller ersättning vid inrättandet av vattenskyddsområden, men att en sådan omfattande granskning som skulle krävas troligen görs bäst i samband med en allmän översyn av regelverket. har belyst frågan, men det pågår inte något arbete när det gäller ersättningsfrågan. Utskottet ser inte nu skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:2011 (C) yrkande 8. Av framgår att en inskränkning i enskilds rätt att använda mark eller vatten som grundas på bestämmelserna om vattenskyddsområden inte får gå längre än vad som krävs för att syftet med skyddet ska tillgodoses. Av allmänna råd om vattenskyddsområden framgår bl.a. att ett vattenskyddsområde bör omfatta vattentäktens tillrinningsområde, såvida inte beslutsunderlaget visar att skyddssyftet kan uppnås genom att fastställa ett mindre område som vattenskyddsområde. Av de allmänna råden framgår även att föreskrifter för vattenskyddsområden bör anpassas efter lokala förhållanden och efter skyddsbehovet. Utskottet konstaterar därför att lokala förutsättningar och risker ska beaktas när vattenskyddsområden inrättas. Motion 2016/17:3166 (M) yrkande 4 bör därmed lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlats tidigare i betänkandena /15:MJU4 Vattenvård, 2014/15:MJU8 Avfall och kretslopp, 2015/16:MJU7 om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. och 2015/16:MJU14 Vattenvård. avslog motionerna i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Havs- och vattenmiljöarbetet, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 32. Regeringen bör verka för en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. Tillgången på rent vatten och livskraftiga ekosystem är mycket angelägna framtidsfrågor. Ett långsiktigt och målmedvetet arbete behöver bedrivas och för det krävs en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik. En stor del av arbetet sker i samarbete med länder inom EU och i . Minst lika mycket behöver emellertid ske på nationell, regional och lokal nivå. Stora miljövinster kan nås genom att långsiktigt planera för hur havs- och vattenresurser ska nyttjas hållbart. En långsiktigt hållbar planering i kombination med ett skydd av kust- och havsområden – enligt de internationella Nagoyamålen som ska uppfylla – skapar förutsättningar att säkra de ekosystemtjänsterna för framtida generationer. av land- och sötvattensområden och av områden bör vara skyddade eller bevarade på olika sätt till 2020. Kemikalier som används i olika typer av mänskliga verksamheter är en viktig faktor när det kommer till miljöpåverkan i våra vattenområden. Regeringen måste också vara aktiv när det kommer till att fasa ut skadliga ämnen som riskerar att spridas i ekosystemen. Farliga ämnen bör fasas ut och ersätts med mindre farliga kemikalier. Den dialog som förts med berörda branscher har varit viktig. Miljöövervakning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 1. Miljöövervakningen av havsmiljön bör förstärkas. Miljöövervakningen av våra hav och vattendrag är en central del av miljöarbetet. Liberalerna föreslår en satsning som innebär att Havs- och vattenmyndigheten ska förstärka den havs- och vattenrelaterade miljöövervakningen. Tillståndet i , punkt 3 (SD) av (SD), (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3297 av m.fl. (SD) yrkande 1. Arbetet med återställa måste intensifieras. Övergödning, i synnerhet tillförsel av kväve och fosfor, orsakar syrebrist, bottendöd och algblomning i en omfattning som ofta beskrivs som alarmerande. Källorna till övergödning är flera; luftdeponi, orenade avlopp och näringsläckage från jordbruket kan nämnas. Problematiken är inte ny och pågår regionala initiativ, bl.a. för att reducera näringsläckage och oljeutsläpp. Här kan (Helcom) arbete framhållas. Flera konventioner för att skydda miljö har tagits fram av Helcom och undertecknats av medlemsländerna. Det är av stor vikt att fortsätter arbetet med att skydda miljö, både nationellt och regionalt. För att åtgärda effekterna av övergödningen förordar vi en fortsatt restriktiv hållning vad gäller utsläpp av kväve och fosfor från källor till lands. bör man även utreda möjligheten till åtgärder till sjöss. Den interna belastningen i m.m., punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 37. Mängden näringsämnen i har minskat stadigt men koncentrationen av ämnena är fortfarande hög, vilket till stor del beror på att andelen syrefria bottnar ökar där näringsämnet fosfor frigörs från sedimenten. Vi behöver därför verka med krafttag för att minska den interna belastningen i . är ett av världens mest känsliga hav med stora problem. Att problemen med kvarstår beror bl.a. på historiska utsläpp. Därför bör vi öka uttaget av näringsämnen ur . Framtiden ligger i nya affärsmodeller, t.ex. musselodling som ger flera miljövinster. Detta minskar de växtnäringsämnen som redan finns i . Kretsloppet mellan land och hav bör slutas, t.ex. genom marin biogas eller användning av musslor som foder i kycklinguppfödningen. Utsläppsrätter för , punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 2. De återkommande algblomningarna som drabbar anses bero på övergödning genom ämnena fosfor och kväve. Av betraktas som död. Den främsta orsaken är övergödning från avlopp och jordbruk, och den största delen av föroreningarna i kommer via floderna. Inom avrinningsområde lever 90 miljoner människor. Det är viktigt att utvecklingen av jordbruket kring sker med stor hänsyn till miljön. ser ekonomiska styrmedel som ett användbart instrument i miljöpolitiken. Ett system med överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör därför prövas i . Hantering av barlastvatten, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 7. Främmande organismer, som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav, innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Dessa främmande invasiva arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Därför bör det finnas krav på att alla hamnar i och ska ha mottagningsanordningar för barlastvatten så att detta inte släpps ut i havet. Förbud mot oljeborrning i , punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkande 3. Flera Östersjöstater utvinner eller prospekterar olja i , dock inte . En oljeolycka i det känsliga innanhav som utgör skulle få särskilt allvarliga miljökonsekvenser och utgör ett hot även mot Sveriges kuster och havsmiljö. bör därför verka inom EU och för att uppnå ett förbud mot oljeutvinning i . Sanktioner vid oljeutsläpp m.m., punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2558 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. är ett särskilt känsligt havsområde. utgör innanhavet en viktig transportled för bl.a. oljetransporter. Oljeutsläppen fortsätter att vålla problem i och det är viktigt att skapa tydliga incitament till att undvika oljeutsläpp. Därför bör bötesbeloppen för utsläpp av olja i höjas. Beredskapen för potentiella katastrofer i bör höjas. Då kan vi minimera eventuella skadeverkningar. En bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett. EU:s ramdirektiv för vatten, punkt 9 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (L), (KD), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 20 och 2016/17:253 av (S) och 2016/17:272 av (S). Vattendirektivets åtgärdsprogram har inte fungerat som det var tänkt från början och det finns flera svagheter i programmet. Det har t.ex. visat sig att flera av förslagen saknar finansiering. Ytterligare en brist ligger i Havs- och vattenmyndighetens försenade vägledning som ska förklara hur alla undantag ska användas. Vi vill därför att genomförandet av vattendirektivet ses över, för att både skapa ett hållbart jordbruk och skydda våra vatten. Det är viktigt att åtgärdsprogrammen inte leder till ökade regler och begränsningar. Vi vill i stället se styrmedel som rådgivning, utbildning, forskning och lokala vattendialoger. Enskilda avlopp m.m., punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3280 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:748 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1436 av och (båda C) och 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 4. Det behövs ett regelverk som gör det möjligt att fortsätta med enskilda avlopp på landsbygden men att ägaren ska kunna föreläggas att uppgradera avloppet så att det uppfyller miljökraven, även då det ligger i samlad bebyggelse. Det är svårt att förelägga enskilda husägare att åtgärda icke godkända avlopp om de bor i samlad bebyggelse, med vilket menas en bebyggelse med minst 15 hus. Då blir det nämligen kommunens ansvar att ordna vatten och avlopp och att ta ut en avgift för detta. Denna avgift är ofta hög. De tre lagar som reglerar vatten och avlopp – , anläggningslagen och vattentjänstlagen – harmonierar inte med varandra. Dessa lagar bör revideras så att de harmonierar. Det handlar om själva lagarna men framför allt om hur rättspraxis utvecklats på området. Problemet är att anläggningslagens möjlighet till VA-samverkan juridiskt kan krocka med vattentjänstlagens krav om att det alltid ska vara kommunalt ansvar för vatten och avlopp i större sammanhang. Att hantera konsekvenserna av att dessa lagar inte hänger ihop orsakar både enskilda fastighetsägare och VA-kollektiv stora kostnader som det kraftigt försvårar byggnation utanför tätorter på landsbygden. De viten som åläggs för brister i enskilda avlopp bör tillfalla kommunen i stället för staten. Brister som upptäcks vid inspektioner är ibland förknippade med stora kostnader för kommunen, och det händer därför att man hellre avstår från att kontrollera. Följden blir ett onödigt näringsläckage ut i vattendrag och marker, med negativa miljöeffekter. Det behövs incitament för kommunerna att genomföra regelbunden kontroll av enskilda avlopp. I de fall där brott mot upptäcks i samband med kontroll av ett enskilt avlopp bör därför vitet som åläggs fastighetsägaren tillfalla den aktuella kommunen. Vattenskyddsområden, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 8. Vi vill att även i fortsättningen ska ha bra vatten. I de områden där dricksvattentäkter finns behöver skyddet av täkterna vara förenligt med de risker för exempelvis föroreningar och de lokala förutsättningar som finns i området. Dessa skyddas ofta i s.k. vattenskyddsområden. Vilka risker och förutsättningar som finns i närheten av vattenskyddsområdena är av naturliga orsaker mycket olika beroende på var i landet vattenskyddsområdet ligger och vilka närliggande verksamheter som finns. Vi anser därför att det borde finnas flexibilitet i utformningen av olika vattenskyddsområden. Regeringen bör vidta åtgärder så att vattenskyddsområden bör kunna utformas olika beroende på risk och lokala förutsättningar. Vattenskyddsområden, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2011 av och (båda C) yrkande 8 och 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 4. Frågan om vattenskyddsområden behandlades i men denna tog inte hänsyn till lösningar kring äganderättsliga frågor vid bildande av skyddsområden. Det finns en problematik kring hur olika kommuner inför skydd av vattentäkter. Frågan om ersättning till markägare när deras förutsättningar att producera förändras, behandlas inte alls. Frågan om ersättning till markägare vid inrättande av vattenskyddsområden bör därför ses över. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (SD) (SD), (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:231 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att aktivt arbeta för att underlätta för båtägare att följa den nya toatömningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:253 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lokal vattendialog och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:272 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av implementeringen av EU:s ramdirektiv för vatten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:708 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att få bort fiskodling i öppna kassar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:748 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en utvärdering av hur stor den totala miljönyttan är med att installera nya enskilda avlopp i vissa områden på landsbygden och i ren glesbygd och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge kommunerna ännu större möjligheter att ge dispens för utbyggnad av enskilda avlopp på landsbygden och i glesbygden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C): 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en stark och sammanhållen havs- och vattenpolitik och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för sanering av vattentäkter som har blivit påverkade av oaktsam användning av farliga kemikalier och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta krafttag för att minska den interna belastningen i och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja affärsmodeller för att förbättra tillstånd och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en dialog vid skapandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av förbättrad vattenreningsteknik för att minska utsläppen av läkemedelsrester och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:883 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att närmare granska behovet av ytterligare insatser för en effektiv och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1436 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda frågan om enskilda avlopp och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1667 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utveckling av miljöarbetet i och runt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1726 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förstärka miljöövervakningen av havsmiljön och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att få den statliga havsplaneringen på plats så skyndsamt som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka för att nationellt bindande reduktionsmål för kväve och fosfor antas inom Helcoms medlemsländer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till ytterligare åtgärder som stimulerar gemensamma avloppslösningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2011 av och (båda C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över frågan om ersättning till markägare vid bildande av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för en bättre dialog mellan myndighet och markägare vid införandet av vattenskyddsområden och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över implementeringen av vattendirektivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2151 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bättre och mer sammanhållen förvaltning av och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2408 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att uppmuntra bottentvätt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram förslag för att förhindra att toalettavfall dumpas i vattnet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2558 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av samarbete mellan kuststater och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system för överlåtelsebara utsläppsrätter för kväve och fosfor bör prövas i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett förbud mot oljeborrning ska införas i och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja bötesbeloppen för oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska märkas med DNA så att det går att spåra från vilket fartyg ett oljeutsläpp skett, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla hamnar i och bör ha mottagningsanordningar för barlastvatten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt bör vara en pådrivande kraft i havsmiljöarbetet regionalt och internationellt för att motverka övergödning, giftiga utsläpp och nedskräpning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3165 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att främja avancerad vattenrening och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3166 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vara pådrivande i internationella samarbeten för havsmiljöfrågor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkra tillgången till dricksvatten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3280 av m.fl. (KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avloppsreningsverk ska utrustas med avancerade reningsmetoder som klarar av att reducera läkemedelsrester och andra föroreningar som inte reningsverken är kapabla till i nuvarande processer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de viten som åläggs för brister i enskilda avlopp ska tillfalla kommunen i stället för staten och tillkännager detta för regeringen.