bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Dels fyller de nämligen en viktig funktion i faser då andra aktörer inte är tillgängliga, dels kan de motverka undanträngningseffekter av privat kapital. Om statligt kapital används i skeden då det finns en god tillgång på fristående privat kapital kan det få till följd att privata aktörer flyttar sitt engagemang till insatser senare i kedjan då risken är mindre. I sådana fall kan det statliga kapitalet rent av vara kontraproduktivt. Det vore därför mer ekonomiskt fördelaktigt om staten ökade sina insatser för att stimulera det privata kapitalet att ta plats tidigare i investeringskedjan. Det kan exempelvis handla om att ta fram olika saminvesteringsmodeller mellan staten och privata investerare, att göra det möjligt att använda stegvisa finansieringsmodeller (milestones) eller att göra en översyn av skattereglerna på området. Detta bör enligt vår mening ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:3149 (M) i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 8.Övrigt om kapitalförsörjning, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:269 av (SD) och 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 2 och avslår motionerna 2016/17:NU12 RESERVATIONER 2016/17:528 av (M) yrkande 2, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 3–6. Svenska företag saknar sällan idéer eller visioner men lider ofta brist på kapital för att förverkliga dem. Det leder i sin tur till att många potentiella arbetstillfällen aldrig skapas. Eftersom det främst är hos mindre, svenska företag eller enskilda individer som grunden till morgondagens stora innovationer finns, måste det strukturella problemet med brist på riskkapital motverkas. Vi i ser ett behov av en marknadskompletterande riskkapitalfond som prioriterar företag och innovatörer som har små möjligheter att söka kapital på den ordinarie riskkapitalmarknaden, för att på det sättet främja innovationsutvecklingen och stärka landets konkurrenskraft. Som framgår av det föregående ställde vi oss bakom regeringens förslag till en ny struktur för det statliga riskkapitalet (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). Vid det tillfället framförde vi att det dock finns flera oklarheter när det gäller inriktningen av det nationella utvecklingsbolaget. Vi menar att den statliga riskkapitalfinansieringen i högre grad än vad som är fallet bör prioritera mindre, nystartade tillväxtföretag. Statens insatser på detta område bör inte begränsas till enbart riskkapital, lån eller bidrag utan bör även involvera s.k. science parks, innovationskontor och inkubatormiljöer. Överlag ska den statliga riskkapitalfinansieringen styras mot de förkommersiella faserna. Vi anser att regeringen bör återkomma till med förslag som förtydligar inriktningen för de investeringar som det nyinrättade utvecklingsbolaget kommer att göra. ser vi en generell trend att bankerna tar mindre risker än tidigare vid företagslån, vilket drabbar företag i avfolkningsorter särskilt hårt. Detta tenderar att ytterligare förstärka utflyttningen. För att komma till rätta med denna snedvridning av utlåning i stad kontra landsbygd vill vi införa en marknadskompletterande fond med mycket låga avkastningskrav. Syftet med fonden är att kapital riktas mot just investeringar i avfolkningskommuner, eftersom det är där riskerna är extra stora vid fastighetsinvesteringar och bankerna därmed är mest ovilliga att ge gångbara lånevillkor. Ett annat kriterium bör vara att kapitalet riktas till en fastighetsexpansion kopplad till industriell verksamhet. Med en industriell expansion i just avfolkningskommuner med hög arbetslöshet är samhällsvinsten extra stor. Regeringen bör därför, som förordas i motion 2016/17:119 (SD), utreda möjligheten att införa en särskild statlig fond för expansionslån i avfolkningsorter. Därtill vill vi i detta sammanhang nämna investeraravdraget som syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i små bolag men som inte nyttjas i den omfattning som det ursprungligen var tänkt. Vi anser att investeraravdraget är RESERVATIONER 2016/17:NU12 ett bra verktyg för att styra riskkapital mot småföretag som annars troligen hade varit mindre intressanta för investerare. För att öka intresset för avdraget vill vi i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:119 (SD) låta det statligt ägda företaget bjuda in allmänheten att investera i de företag som avser att investera i, vilket i sin tur medför rätt till investeraravdrag. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2016/17:119 (SD), 2016/17:269 (SD) och 2016/17:2520 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks i här aktuella delar. 9.Övrigt om kapitalförsörjning, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 11 och avslår motionerna 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:269 av (SD), 2016/17:528 av (M) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 3–6. Min och grundinställning är att statligt riskkapital i flera fall och i flera regioner kan vara ett viktigt komplement till privat riskkapital där det inte fått förutsättningar att utvecklas. Det kan exempelvis handla om miljöteknik eller nystartade företag i delar av inland. Det avgörande är dock att det statliga kapitalet fungerar som katalysator för privata investeringar och entreprenörskap och att det inte ersätter privat kapital. Med vissa invändningar delade jag utskottets uppfattning om att inrätta en ny struktur för det statliga riskkapitalet (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). Vid det tillfället vände jag mig mot att regeringen avsåg att inordna Inlandsinnovation i det nya utvecklingsbolaget, och därefter med tiden avveckla bolaget. Inlandsinnovation skapades 2010 som en riktad satsning i , , , och . utvidgades verksamheten till att även omfatta och . Syftet var att stärka och ta till vara den tillväxtpotential som finns i norra 2016/17:NU12 RESERVATIONER inland och för att komplettera en i princip obefintlig riskkapitalmarknad. Jag vidhåller min uppfattning i denna fråga och vill här understryka vikten av att statligt riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Jag är förvånad över att regeringen inte tycks inse betydelsen av en god geografisk spridning av det statliga riskkapitalet. Genom att flytta de pengar som förvaltas av Inlandsinnovation till det nya utvecklingsbolaget har regeringen i stället valt att gå den motsatta vägen. Det innebär att Inlandsinnovations geografiskt inriktade uppdrag ersätts av ett system som riktar sig mot investeringar ur ett nationellt perspektiv, utan att regeringen visat vilka konsekvenser detta får för investeringarnas geografiska fördelning. Jag menar att regeringen borde vidta åtgärder för att små och växande företag i hela landet ska ha god tillgång till kapital. Hänsyn till närhet, lokalkännedom samt tillgång till lokala och regionala nätverk borde i högre grad än vad som är fallet ha betydelse vid valet av investeringsobjekt i en riskkapitalverksamhet. Jag anser att bör ställa sig bakom det anförda och tillkännage det för regeringen. Därmed tillstyrks motion 2016/17:2970 (C) i denna del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 10.Övrigt om kapitalförsörjning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 3–6 och avslår motionerna 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:269 av (SD), 2016/17:528 av (M) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkande 3. Företagens möjligheter att hitta riskvilligt kapital till goda marknadsmässiga villkor är en nyckelfaktor för att trygga näringslivets möjlighet att utvecklas, växa och skapa nya jobb. Jag och anser att det huvudsakligen är privat kapital som ska användas när företag startas och utvecklas oavsett om det rör sig om börsnoterade koncerner, medelstora RESERVATIONER 2016/17:NU12 företag i tillväxtfasen eller affärsidéer i tidiga skeden. Det finns dock behov av statliga marknadskompletterande insatser, framför allt för mindre företag samt i regioner med svag kapitalbildning och med sysselsättningsproblem. Särskilda insatser behövs även för att stimulera kvinnors företagande. ställde jag mig bakom regeringens förslag om att förändra strukturen för de statliga finansieringsinsatserna och skapa en fond-i-fond- lösning (prop. 2015/16:110, bet. 2016/17:NU23). Den nya strukturen innebär att de statligt helägda aktiebolagen är dotterbolag i det nyinrättade utvecklingsbolaget. De två förstnämnda bolagen kommer tills vidare förvalta sina befintliga investeringar. Det är bra att en kraftsamling av de statliga aktörerna på området har skett, men jag vill ändå i enlighet med vad som anförs i motion 2016/17:3392 (KD) påpeka att verksamhetsinriktningarna för Fouriertransform och Inlandsinnovation bör tas till vara i det fortsatta arbetet för utvecklingsbolaget. Vad gäller idéburna verksamheter vill jag framföra att de generellt sett har det svårare med kapitalförsörjning, eftersom de vanligtvis bedrivs som ideella eller ekonomiska föreningar, kooperativa företag eller i stiftelseform. Den ideella sektorns och sociala företags tillgång till kapital för både etablering och utveckling är inte tillräcklig och behöver förstärkas. Att skapa möjligheter att få tillgång till kapital oavsett associationsform är enligt min åsikt viktigt för att uppnå mångfald i näringslivet. Det är väsentligt för utvecklingen, inte minst inom vård och omsorg i hela landet, att även kooperativ eller stiftelser kan få hjälp att investera i fastigheter, inventarier m.m., som vilket bolag som helst. För att råda bot på investeringsproblemen anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3392 (KD) att kreditföreningar och mikrofonder bör främjas för ett hållbart företagande inom den sociala ekonomin samt att statens riskkapital i än högre grad än vad som är fallet ska kunna matcha lokalt riskkapital genom samverkan med kreditgarantiföreningar. I likhet med vad som anförs i nyssnämnda motion anser jag dessutom att det är viktigt att främja nya finansieringsmodeller. En sådan modell är crowdfunding (även benämnt gräsrotsfinansiering) som en särskild utredare fick i uppdrag att titta närmare på (dir. 2016:70). För att få till ett ändamålsenligt regelverk på området vill jag särskilt framhålla att utredningen bör ta hänsyn till att kapitalförsörjning och investeringar i stor utsträckning sker över landsgränser. Jag menar därför att regeringen bör verka för att utredningen även belyser och tar hänsyn till hur gräsrotsfinansiering regleras i andra länder. Avslutningsvis vill jag instämma i vad som anförs i motion 2016/17:3281 (KD) om vikten av att det finns långsiktiga spelregler för det statliga riskkapitalet. Stabila förutsättningar stimulerar också privat riskkapital att våga investera i nystartade företag, här kan särskilt investeringar i gröna företag nämnas. Sammanfattningsvis tillstyrker jag motionerna 2016/17:3281 (KD) och 2016/17:3392 (KD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 2016/17:NU12 RESERVATIONER 11.Övrigt om kapitalförsörjning, punkt 3 – motiveringen (L) av (L). Många företag anger bristande finansiering som ett stort tillväxthinder. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion är viktigt för att skapa goda förutsättningar för företag att växa. Det är därför positivt att en fond-i-fond-lösning nu finns på plats, vilket Liberalerna och allianspartierna tidigare förespråkat. Jag och Liberalerna ifrågasätter dock delar av dagens system med statligt riskkapital eftersom det riskerar att inte fungera tillfredsställande och tränga undan det privata riskkapitalet i stället för att vara marknadskompletterande. Utgångspunkten för mig är att investeringar i företag främst bör göras genom privat kapital. Jag anser därför att ytterligare möjligheter borde undersökas för att stimulera det privata riskkapitalet att investera i tidigare faser. Jag anser dock att inte bör bifalla någon av de här aktuella motionerna. De avstyrks följaktligen i berörda delar. 12.Synliggörande av kvinnors företagande, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Jämställdhet mellan kvinnor och män ska vara en självklarhet. Målet är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar och makt att forma samhället och sina egna liv. Jämställdheten gynnas av en politik som värnar jobben och som stärker drivkrafterna för arbete. Alliansregeringen har genomfört flera reformer som ger kvinnor möjlighet att starta eget eller arbeta med bättre villkor. Vi menar att det ska löna sig att utbilda sig, förkovra sig och utvecklas i yrket, även i offentlig sektor. infördes Lagen om valfrihetssystem RESERVATIONER 2016/17:NU12 (LOV), vilken vi ser har bidragit till att fler nya företag har kunnat växa fram. Genom att kvinnors företagande inom välfärdssektorn har ökat har kvinnor fått större möjlighet att själva kunna påverka sin arbetssituation och lön. –2014 genomförde alliansregeringen ett ambassadörsprojekt för att synliggöra och stärka kvinnors företagande. Vi vill att erfarenheter från projektet tillvaratas och används för att vidareutveckla liknande initiativ framöver. I enlighet med vad som anförs i motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD) anser vi att det finns ett behov av initiativ för att fortsätta att synliggöra och stärka möjligheterna för kvinnors företagande. Motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD) tillstyrks därmed i berörd del. 13.Övriga insatser för kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 19, 20, 23 och 24 samt avslår motionerna 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2016/17:555 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:727 av och (båda M), 2016/17:782 av och (båda SD), 2016/17:1783 av (L) yrkande 1, 2016/17:2879 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. En av stora framtidsutmaningar handlar om att fler behöver komma i arbete och att fler behöver delta fullt ut på arbetsmarknaden. Vi menar att det är avgörande att göra det möjligt för fler kvinnor att delta fullt ut på arbetsmarknaden. Fler kvinnor som entreprenörer är en av de främsta frigörande krafterna för ett mer jämställt samhälle. Genom att identifiera och röja hinder för att få fler kvinnor att starta och driva företag kan tillväxten öka 2016/17:NU12 RESERVATIONER Vi anser därför att bör tillkännage för regeringen att hinder för kvinnors företagande ska identifieras och röjas. är det en stor grupp nyanlända som kommit till med behov av att etablera sig på arbetsmarknaden. Merparten av insatserna för att få nyanlända i arbete inriktas på anställning trots att många människor som kommer till har sin största arbetslivserfarenhet från företagande. Att göra det enklare för nyanlända och utrikes födda att starta och driva företag ser vi därför som prioriterat. i (IFS) har visat sig framgångsrika på att ta tillvara och utveckla drivkrafterna hos personer med utländsk bakgrund som vill starta och driva företag. Det här vill vi bygga vidare på genom att fördjupa samverkan mellan staten, , IFS och andra företagarorganisationer för att ytterligare främja entreprenörskap bland nyanlända. Även detta bör tillkännage för regeringen. Möjlighet att tillgodogöra sig information om hur man startar företag och tillgång till kapital är avgörande för nya entreprenörer. För nyanlända kan det vara särskilt svårt att ordna med startkapital eller fylla i rätt blanketter. Vi anser att möjligheterna till finansiering och kapitaltillgång bör förbättras och anpassas till nyanländas förutsättningar. Regeringen bör därför utreda och återkomma till med förslag på hur finansiering och kapitaltillgång kan förbättras och anpassas för att möjliggöra för nyanlända att komma in i entreprenörskap. Vidare vill vi även att man överväger att underlätta regelverken för nyanlända i det kontinuerliga förenklingsarbetet så att nyanlända snabbare och enklare ska kunna etablera företag. Regeringen bör därför även utreda och återkomma till med en översyn av vilka lagar och förordningar och regelundantag som behöver förändras för att nyanlända snabbare och enklare ska kunna etablera företag. Sammanfattningsvis förordar vi att bifaller motion 2016/17:3128 (M) i här berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 14.Övriga insatser för kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 9 och RESERVATIONER 2016/17:NU12 2016/17:555 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:727 av och (båda M), 2016/17:782 av och (båda SD), 2016/17:1783 av (L) yrkande 1, 2016/17:2879 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 19, 20, 23 och 24 samt 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18. För många som kommer hit från andra länder kan företagande vara den enda möjligheten att få ett jobb. Företagande är ett utmärkt sätt för många nyanlända att etablera sig. Ett bättre företagsklimat överlag, men även minskat regelkrångel, rådgivning och möjligheter till startfinansiering är av särskild vikt för de som inte har svenska som modersmål eller saknar kontaktnät i . I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:2973 (C) vill jag därför sträva efter att minska regelkrångel och underlätta förutsättningarna för att driva företag i . Många av de kvinnor som kommer hit från andra länder känner inte till de system som finns för att stödja kvinnors företagande. Jag menar därför att det behövs en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett arbete. Ett av de största hindren för invandrare som vill starta företag är bristen på kontakter med finansiärer och kapitalanskaffning. drevs ett program, Investera i invandrarkvinnor, som visade mycket positiva resultat. Antalet nystartade företag av kvinnor med utländsk bakgrund ökade med 2011–2014. I likhet med vad som framhålls i motion 2016/17:351 (C) vill jag att ett nytt program som Investera i invandrarkvinnor startas som även inkluderar nätverk för kvinnliga företagare, riktade mot invandrare. Jag föreslår också att det nya programmet ska innehålla en affärsrådgivningsdel som är riktad mot företag som har potential att växa eftersom många företag stannar i utvecklingen just på grund av brist på t.ex. rätt nätverk, styrelse eller finansiering. Winnet har bl.a. arbetat med att öka kvinnors företagande och öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Arbetet sker utifrån ett underifrånperspektiv huvudsakligen via de regionala centrum som finns över hela landet. För att arbetet ska kunna bedrivas kraftfullare och långsiktigare har alliansregeringen stöttat verksamheten med årliga resurstillskott . Därefter har verksamhetsbidraget upphävts. Med tanke på att det fortfarande finns stora skillnader mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden och med tanke på att anser att andelen kvinnor som startar och driver företag bör öka borde en erfaren förening som Winnet fortsätta att vara en viktig del i arbetet för ökad 2016/17:NU12 RESERVATIONER I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:351 (C) bör få i uppdrag att utvärdera och återinrätta stödet till Winnet . Vidare anser jag att samhällets förlegade strukturer där kvinnor inte förväntas vara drivna entreprenörer eller ta risker i sitt företagande bidrar till att kvinnor inte driver företag i samma utsträckning som män, inte satsar lika mycket pengar eller tid på sina företag och har svårare att få lån beviljade för sitt företagande. Kvinnors företagande växer inte heller lika snabbt och mycket som mäns. Jag vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3037 (C) förbättra förutsättningarna för kvinnliga företagare genom att kriterierna för de generella företagsstöden ses över för att främja såväl kvinnors som mäns företagande på lika villkor. Sammanfattningsvis tillstyrker jag motionerna 2016/17:351 (C), 2016/17:2973 (C) och 2016/17:3037 (C) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 15.Övriga insatser för kvinnors företagande, unga företagare och företagare med utländsk bakgrund, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 17 och 18 samt avslår motionerna 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 5, 2016/17:555 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:727 av och (båda M), 2016/17:782 av och (båda SD), 2016/17:1783 av (L) yrkande 1, 2016/17:2879 av (M) yrkandena 1–4, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 19, 20, 23 och 24. Det är ett faktum att många utrikes födda har svårt att komma in på arbetsmarknaden. En av dagens stora utmaningar i samhället är att hitta fler vägar in till det första jobbet och något som politiken behöver fokusera på. RESERVATIONER 2016/17:NU12 Svårigheterna att etablera sig på arbetsmarknaden är större för utrikes födda än möjligheterna att starta eget företag. Jag menar att ett ökat företagande bland personer med utländsk bakgrund inte bara tenderar att vara bra för den enskilde företagaren utan även för omgivningen genom ökad sysselsättning, förbättrade handelsrelationer med andra länder och ökad servicegrad i samhället. För att underlätta kontakten med andra aktörer i samhället, t.ex. myndigheter och banker, finns det företagslotsar i många kommuner. Tanken med lotsarna är att de ska vara ett stöd för företagare när det gäller att få fram riskkapital, få kunskap om vilka regler som gäller och lösa andra problem som kan dyka upp för den invandrade som startar och driver företag. Företagslotsar med goda språkkunskaper och nätverk kan bidra till att övervinna hinder som utrikes födda möter i större utsträckning än personer som är födda i . Jag vill därför uppmuntra fler kommuner att använda företagslotsar eftersom det kan skapa ett bättre företagsklimat. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3392 (KD) vill jag främja lokala företagslotsar. Jag ser att den mycket positiva utvecklingen av kvinnors företagande som pågått nu har stannat av. Lagen om valfrihetssystem (LOV) är en viktig milstolpe för kvinnors företagande eftersom den innebär att kommunala monopol inom omsorg och hälso- och sjukvård har öppnats.