bet · H501FiU17 · 2017-11-08 00:00:00 — Medlemsstater som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte heller kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . – En mer ändamålsenlig och effektiv kontroll av hur EU-medel används. Sammantaget innebär detta att flera av scenarierna i kommissionens diskussionsunderlag överensstämmer med regeringens prioriteringar när det gäller förskjutningar av tyngdpunkten mellan olika utgiftsslag, att ett par av dem inte överensstämmer med regeringens prioriteringar beträffande minskad utgiftsvolym och att inget av dem överensstämmer med regeringens prioriteringar avseende fortsatta rabatter. Information och överläggning i finansutskottet informerades om kommissionens vitbok om EU:s framtid (KOM(2017) 2025) och regeringens preliminära bedömning av dess innehåll av finansminister . höll en överläggning med statssekreterare om EU:s fleråriga budgetram efter 2020. Underlag för överläggningen utgjordes av en muntlig föredragning och en bildpresentation. Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens redovisade ståndpunkt. hade utskottet en överläggning (gemensamt med skatteutskottet) med finansminister och finansmarknadsminister om Europeiska kommissionens diskussionsunderlag om EU:s framtida finanser (KOM(2017) 358) och faktapromemoria 2016/17:FPM117. Underlag för överläggningen utgjordes av regeringens bakgrunds-PM, en muntlig presentation samt en Powerpointpresentation. I förslaget till svensk ståndpunkt anfördes att regeringen i diskussionerna om underlaget om framtiden för EU:s finanser kommer att utgå från de fem övergripande ståndpunkter och förhandlingsmålsättningar för förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram som regeringen presenterade vid en presskonferens och i finansutskottet . Ordföranden konstaterade att det fanns stöd för regeringens ståndpunkt. om EU:s framtid (2016/17:FiU5y) yttrade sig över kommissionens vitbok om EU:s framtid (KOM(2017) 2025) till utrikesutskottet (yttr. 2016/17:FiU5y). Utskottet hänvisade till tidigare ställningstaganden i ärenden som på övergripande nivå berört EU:s fortsatta utveckling, t.ex. i utlåtandet över de fem ordförandenas rapport av EU:s ekonomiska och monetära union (utl. 2015/16:FiU13). Utskottet har välkomnat ett starkt ramverk på EU-nivå och bl.a. uttryckt förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sig emellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. har utskottet framhållit vissa rågångar. Det har bl.a. handlat om den centrala betydelsen av en restriktiv och ansvarsfull linje beträffande EU:s budget, att EU måste hållas samman, att respekten för medlemsstaternas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik måste upprätthållas samt att finansmakt inte får urholkas. Utskottet framhöll att de uttalanden som utskottet gjort tidigare är högst relevanta även för framtiden. Utskottet betonade särskilt vikten av att uppnå högsta möjliga effektivitet och sparsamhet i budgetrelaterade frågor inom EU samt att unionen och medlemsstaterna blir bättre och snabbare på att leverera i enlighet med gemensamma beslut. Utskottet fann regeringens preliminära ståndpunkt väl avvägd, som utskottet förutsåg att ståndpunkten inför framtida förhandlingar kommer att förtydligas, särskilt när det gäller vikten av att slå vakt om den nationella beskattningsrätten. Verksamheten i Europeiska unionen (2016/17:FiU4y) yttrade sig finansutskottet också till utrikesutskottet om regeringens skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen och en följdmotion (yttr. 2016/17:FiU4y). Utskottet anförde följande. När det gäller EU:s budget ställer sig utskottet bakom de principer och utgångspunkter som regeringen vid tidigare tillfällen ansett ska vara styrande för budgeten – subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet, sund ekonomisk förvaltning och restriktivitet. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, innebärande en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. kommer halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen att beslutas, och ett förslag till flerårig budgetram efter 2020, inklusive ett system för inkomster till budgeten, ska presenteras. Den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i . Utskottet framhöll i sitt yttrande om kommissionens arbetsprogram att halvtidsöversynen av den gällande budgetramen bör fokusera på hur budgeten uppnår önskade resultat och på ett effektivare och förenklat genomförande. Utgiftstaken ska respekteras och de totala utgifterna hållas tillbaka. Det betyder att eventuellt ökade utgifter på ett område ska finansieras genom neddragningar på ett annat. I de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram ser utskottet ett tillfälle till ytterligare modernisering av EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. Utskottet befarar att konsekvenserna av utträde ur EU kan komma att utgöra ett betydande inslag i förhandlingarna. Utskottets preliminära utgångspunkt är att en minskning av antalet medlemsstater bör innebära en minskning av budgeten och att det även framöver kommer att finnas behov av att jämna ut skillnader mellan medlemsstaternas avgifter till budgeten för att undvika oproportionerligt stora nettobidrag. Utskottet vill i detta sammanhang betona betydelsen av att regeringen bevakar utträde ur EU och informerar utskottet om utvecklingen på området. Vidare anförde finansutskottet att utskottet har framhållit vid tidigare tillfällen att kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. Revisionsrätten bör få ökade möjligheter att bedriva effektivitetsrevision för att bedöma om olika utgiftsprogram är ändamålsenligt utformade för att uppnå de politiska målen. Transparens, enkelhet och tydlig ansvarsfördelning bör vara vägledande i utformningen av budgeten och enskilda utgiftsprogram. ansåg att utrikesutskottet borde avstyrka en motion (SD). Ledamöterna från ställde sig i en avvikande mening bakom motionen. Kommissionens arbetsprogram (2016/17:FiU3y) justerade finansutskottet ett yttrande till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram (yttr. 2016/17:FiU3y). kommer strategiska frågor om EU:s budget ha en framträdande roll. Halvtidsöversynen av den gällande fleråriga budgetramen kommer att beslutas och ett förslag till flerårig budgetram efter 2020, inklusive ett system för inkomster till budgeten, ska presenteras. Den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i . Utskottet anser att halvtidsöversynen av den gällande budgetramen bör fokusera på hur budgeten uppnår önskade resultat och på ett effektivare och förenklat genomförande. Utgiftstaken ska respekteras och de totala utgifterna hållas tillbaka. Det betyder att eventuellt ökade utgifter på ett område ska finansieras genom neddragningar på ett annat. I de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram ser utskottet ett tillfälle till ytterligare modernisering av EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. Utskottet befarar att konsekvenserna av utträde ur EU kan komma att utgöra ett betydande inslag i förhandlingarna. Utskottets preliminära utgångspunkt är att en minskning av antalet medlemsstater bör innebära en minskning av budgeten och att det även framöver kommer att finnas behov av att jämna ut skillnader mellan medlemsstaternas avgifter till budgeten för att undvika oproportionerligt stora nettobidrag. I näringsutskottets utlåtande /18:NU8 om kommissionens diskussions-underlag Hur vi bemöter globaliseringen (KOM(2017) 240) framhåller näringsutskottet sin uppfattning att EU-budgeten måste minskas som en konsekvens av utträde, och den svenska avgiften måste hållas nere. välkomnar därför en diskussion om vad EU:s gemensamma pengar ska användas till och vad de inte ska användas till. redovisar i sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2017/18:SkU6y) att skatteutskottet har behandlat frågor inom närliggande områden. anförde följande i sitt ställningstagande i yttrande 2016/17:SkU8y till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid. I en kommande diskussion om EU:s framtida finansiering ingår frågor om beskattning i vid mening på ett flertal sätt. Redan i t.ex. rapporten från Högnivågruppen för egna medel har ett flertal kategorier av skatter diskuterats som möjliga framtida finansieringskällor. Utskottet delar regeringens syn som den framförts i andra sammanhang att dagens system för egna medel huvudsakligen är ändamålsenligt. Utskottet anser också liksom regeringen att en omprioritering av utgifter är att föredra framför att föreslå ny finansiering och nya intäktskällor. Fördragsändringar som innebär att EU får en utökad beskattningsrätt är inget som har föreslagits i den diskussion som pågår. Enligt utskottets uppfattning är detta en riktig utgångspunkt. menar att det i diskussionen om även bör tydliggöras hur ställer sig till den framtida finansieringen av EU. Då vitboken innehåller alternativa framtidsscenarier där samarbetet fördjupas markant och där EU-budgeten finansieras med olika EU-skatter bör markera att vi är starkt emot detta. Regeringens ståndpunkt bör därför förtydligas med att ska motverka att EU får beskattningsrätt. Utskottet anser liksom regeringen att diskussioner till följd av vitboken bör utgå från den befintliga kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Detta gäller även skatteområdet. I övrigt har utskottet inte något att anföra med anledning av vitboken. vidhåller den inställning som det gav uttryck för i yttrande 2016/17:SkU8y till utrikesutskottet över vitboken om EU:s framtid. vill inledningsvis i likhet med sina tidigare ställningstaganden framhålla vikten av att man inom EU uppnår högsta möjliga effektivitet och sparsamhet i budgetrelaterade frågor samt att unionen och medlemsstaterna blir bättre och snabbare på att leverera i enlighet med gemensamma beslut. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i . Regeringen har fått stöd för sin linje inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram. Dessa ståndpunkter gäller också i förhållande till det diskussionsunderlag som är aktuellt. Utgiftstaket i den fleråriga budgetramen bör enligt utskottets uppfattning stabiliseras i reala termer och understiga av EU 27:s BNI. När bidrag försvinner behöver budgeten minska med lika mycket. Det kommer även framöver att finnas behov av att jämna ut skillnader mellan medlemsstaternas avgifter till budgeten för att undvika oproportionerligt stora nettobidrag. Gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning och klimatomställning bör prioriteras, medan utgifterna för jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken bör minska väsentligt. Medlemsstater som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken ska inte kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . Kontrollen av att EU-medel används på ett korrekt och effektivt sätt behöver förbättras. , som delar uppfattningen i skatteutskottets yttrande 2017/18:SkU6y, vill särskilt ta upp inkomstsidan i EU:s budget. Dagens system för egna medel är i huvudsak ändamålsenligt. Det som kallas rabatter är ett sätt att skapa en rättvis finansiering av de gemensamma åtagandena och bör således värnas. Utskottet motsätter sig kraftfullt att EU-budgeten skulle finansieras med olika skatter. EU bör således inte ha beskattningsrätt. Sammanfattningsvis ser utskottet de kommande förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram som ett tillfälle till ytterligare modernisering av EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. EU-budgeten ska inte finansieras genom att EU får beskattningsrätt. Med detta föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser – motiveringen (SD) av (SD) och (SD). instämmer överlag i regeringens förslag till svensk ståndpunkt. Den svenska avgiften ska hållas nere, en effektiv kontroll av hur EU-medlen används samt en generellt minskad utgiftsvolym. Sammantaget är detta en bra utgångspunkt i förhandlingarna. delar emellertid inte uppfattningen att EU-medel i högre grad ska gå till åtgärder på migrationsområdet eller att EU bör straffa länder som för en ansvarsfull invandringspolitik. Vår principiella utgångspunkt är att det är respektive medlemsstats rätt att besluta om och föra en självständig migrationspolitik. Det parlamentariska stödet för att ge bort beslutanderätten om migrationspolitiken, eller anpassa den efter någon annans behov, saknas i många medlemsstater. Det kan inte vara en EU-angelägenhet att styra respektive lands politik då förutsättningarna i form av kapacitet och folkvilja varierar kraftigt från land till land. I kommissionens diskussionsunderlag framförs det förslag om en större flexibilitet inom ramen för att ha mer handlingsutrymme vid ”oväntade händelser och oförutsedda behov”. Regeringen bör i denna fråga tydligt markera att förutsägbarhet och långsiktighet ska vara ledorden i arbetet med EU:s framtida finanser. Vidare är vi av uppfattningen att EUs oproportionerliga satsningar, som västländerna och framförallt tvingas bekosta, kraftigt bör minska genom att den orättvisa jordbrukspolicyn, Europeiska Fonden för Strategiska Investeringar (EFSI) samt Europeiska struktur- och investeringsfonder () avskaffas. Jordbrukspolicyn har varit ett ineffektivt redskap som gynnat storföretag i östländer på bekostnad av svenska bönder, av de ekonomiska bidragen fördelas till av de största företagen. Likväl motsätter vi oss att ekonomiska medel från svenska skattebetalare ska kanaliseras genom EFSI-fonderna för att bland annat finansiera infrastrukturprojekt i de yngre medlemsländerna i EU. Vi ställer oss också kritiska till de fyra fonderna under vilka genom deras oproportionella fördelning av medel ger en konkurrensnackdel. Slutligen är vision att reformera dagens centraliserade och supranationella politiska organisation till ett renodlat ekonomiskt samarbete som grundar sig på en rörlig och enhetlig inremarknad i vilken suveräna och oberoende nationalstater deltar. Regeringen bör därför, i den grad det är möjligt, verka för att avskaffa strukturfonderna och istället sträva efter att återföra beslutsfattandet över fördelningen av ekonomiska medel tillbaka till medlemsstaterna. Förteckning över granskade dokument Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser (KOM(2017) 358) yttrande 2017/18:SkU6y Kommissionen presenterade en vitbok om EU:s framtid. I den lades det fram diskussionsunderlag om flera övergripande ämnen, bland annat synen på EU:s framtida finanser med olika scenarier för hur budgeten kan utvecklas . Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser Utskottet har granskat detta och kommit fram till en svensk ståndpunkt som överlag instämmer i: att den svenska avgiften ska hållas nere samt att det behövs effektiv kontroll av hur EU-medlen används och en generellt minskad utgiftsvolym. Sammantaget är detta en bra utgångspunkt i förhandlingarna, men på ett antal områden har SD en starkare EU-kritisk och mer Europavänlig hållning än utskottet. I en central fråga, migrationspolitiken, har vi en helt annan uppfattning än utskottet. Det är också anledningen till att det från vår sida blev en motivreservation i stället för ett särskilt yttrande. Utskottet anser att utgifterna för jordbruks och sammanhållningspolitiken bör minska, vilket är ett steg i rätt riktning men enligt vår mening otillräckligt. Jordbrukspolicyn har varit ett ineffektivt redskap som gynnat storföretag i östländer på bekostnad av svenska bönder - en sorts omvänd , där av de ekonomiska bidragen fördelas till av de största företagen. Ett annat exempel är Efsifonderna, där skattepengar kanaliseras till saker som inte har något som helst mervärde för vårt land. Svensken betalar faktiskt den näst högsta nettoavgiften till EU - per person och år. Det är pengar som alltså bland annat går till finansiering av infrastrukturprojekt i andra medlemsländer. Man kan fråga sig om det är så här man uppnår välstånd och om det verkligen är bidrag som byggt starkt. vill helt avskaffa denna politik och i stället sträva efter att återföra beslutsfattandet över fördelningen av ekonomiska medel till medlemsstaterna. I den bästa av världar hade haft det inflytandet. har vi inte det, och därför uppmanar vi regeringen att verka för en sådan utveckling i den grad det är möjligt. Att reformera dagens centraliserade och supranationella politiska organisation till ett renodlat ekonomiskt samarbete som grundar sig på en rörlig och enhetlig inre marknad i vilken suveräna och oberoende nationalstater deltar - det är vision. Just handel och samarbete brukar vara det tyngsta argumentet för EU, för i dagens globaliserade värld skulle det vara svårt att klara sig utan handel för en liten, exportberoende nation som . Men ironiskt nog är det också det svagaste argumentet, för vad är det som säger att vi måste utplåna vår beslutanderätt över den ekonomiska politiken och förflytta all politisk makt till bara för att bedriva handel? Man måste kunna skilja på en politisk union och ett handelssamarbete. Vidare till den del i detta ärende som föranledde vår motivreservation. Det är ju så att EU vill koppla ett allt hårdare grepp om migrationspolitiken i . bör inte på något sätt medverka till detta. Ett exempel är att man i diskussionsunderlaget framför långtgående förslag om större flexibilitet inom budgetramen för att ha mer handlingsutrymme vid "oväntade händelser och oförutsedda behov". Här försöker man uttrycka sig diplomatiskt, men för den som läser mellan raderna krävs det inte mycket kreativitet för att förstå vad det betyder i klartext. Här bör det svenska agerandet därför vara att tydligt markera att förutsägbarhet och långsiktighet ska vara ledorden i arbetet med EU:s framtida finanser. I en avgörande fråga för anser vi att utskottet landat i helt fel slutsats. delar inte uppfattningen att vi lägger för lite pengar på invandring till kontinenten, och vi delar definitivt inte uppfattningen att EU ska tvinga länder att ta emot flyktinginvandrare och straffa dem som för en ansvarsfull invandringspolitik. Det vore mer rimligt att straffa dem som inte gör det, men på principiella grunder får det aldrig vara en EU-angelägenhet att styra respektive lands politik, då förutsättningarna i form av kapacitet och folkvilja varierar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser Det är varje lands rättighet att besluta om och föra en självständig invandringspolitik, och det parlamentariska stödet för att ge bort beslutanderätten - eller ens anpassa den efter någon annans behov - saknas i de allra flesta medlemsländer. Det måste såväl som EU respektera, och därför yrkar jag bifall till vår motivreservation. Kammaren har att ta ställning till en svensk hållning i diskussionen om framtiden för EU:s finanser. I denna diskussion presenteras en rad olika handlingsalternativ för betydelsefulla frågor som intäkter, utgifter, samordning, likformning, villkor och ansvar för medlemsstaterna och för EU. Inledningsvis är det viktigt att slå fast att framtiden för EU:s finanser i grunden beror på den ekonomiska utvecklingen. Den påverkas av om människor får utbildning, så att vi höjer kompetensen och kan utveckla nya arbeten och öka produktiviteten, av om vi inom unionen konkurrerar med sjysta villkor och skapar trygghet i omställningar samt av om alla medborgare tillåts dela på frukterna i jämlik och tillitsfull anda. Hur den typen av frågor hanteras påverkar ekonomin i och förtroendet för EU. När det gäller finanserna på EU-nivå har den intagit en del ståndpunkter, och de är väl avvägda för svensk del. Till att börja med handlar det om budgetdisciplin. Det är bra med ett utgiftstak och att EU håller sig under det taket, vilket bör vara av medlemsländernas bni. En konsekvens av att medlemsavgift försvinner är att utgiftstaket sänks. Vidare är hållning att avgiften ska hållas nere. Det uppnås i huvudsak genom att EU är restriktivt på utgiftssidan. Ett skäl till det är värnandet av budgetdisciplinen och måluppfyllelsen. Skattepengar bör användas ansvarsfullt. De ska gå till det de är avsedda för, och åtaganden bör fullföljas innan nya görs. Det leder över till ståndpunkten om att ha tydliga prioriteringar. Det är angeläget att EU riktar sin energi mot att stärka vissa strukturer, såsom dagens och framtidens konkurrenskraft, forskning, klimatomställning, vår gemensamma säkerhet och inte minst en bra hantering av migrationen. I andra änden bör därmed utgifter för annat nedprioriteras, exempelvis utgifterna för jordbrukspolitiken. Det är innebörden av att omprioritera. I anslutning till detta intar den även en mycket viktig hållning rörande alla medlemsstaters ansvar för flyktingmottagandet. ansträngningar för att få till stånd ett solidariskt system är kända, och regeringens hållning är att EU:s olika stödsystem bör kopplas till huruvida en medlemsstat tar sitt ansvar eller viker undan från det. Den som inte tar sitt ansvar bör inte heller få ta del av stödsystemen på samma sätt som . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Diskussionsunderlag om framtiden för EU:s finanser Slutligen har regeringen ståndpunkten att kontrollen av hur EU-medlen används bör bli mer ändamålsenlig och effektiv. Utöver regeringens ståndpunkter finns det angränsande diskussioner och kommentarer som är relevanta för framtiden för EU:s finanser. En sådan är vilka konsekvenser ett brittiskt utträde ur unionen får. Självklart vet vi inte det fullt ut , varken när det gäller konsekvenserna för EU:s finanser eller när det gäller konsekvenserna för utvecklingen i unionen. Det är angeläget att den frågan får klarhet eftersom den påverkar andra frågor. En annan diskussion gäller skatteflykt och skatteplanering. hållning är att EU inte ska ha beskattningsrätt, men det hindrar inte att det förs en diskussion mellan EU:s medlemsstater. Vi ser att tillgångar flyttas runt mellan medlemsstaterna för att man på så sätt undviker skatt. Så kan vi inte ha det. Se detta i ljuset av vår samhällsmodell, den svenska modellen. Den bygger på investeringar i kunskap och ökad produktivitet, vilket skapar en strukturomvandling uppåt i värdekedjan. Vi kombinerar hög välfärd med hög tillväxt. Då kan vi inte hålla på och konkurrera med låga skatter - dels för att det minskar inkomsterna till välfärden i medlemsstaterna, dels för att även EU skulle tjäna på en framtid som handlar om sund konkurrens som genererar högre förädlingsvärde och inte en framtid som handlar om att skapa låglönejobb och skatteparadis. En tredje diskussion som påverkar det finansiella läget i EU är hur arbetsmarknaden utvecklas. På samma sätt som vi inte ska konkurrera genom att sänka skatten ska vi heller inte konkurrera genom att ställa arbetare mot arbetare och sänka löner. Därför är EU:s nya utstationeringsdirektiv så viktigt. Det har ordningen att det är lönenivån i det land man jobbar i som gäller, oavsett var man kommer ifrån, och det gör att arbetare inte ställs mot arbetare. Det är på sin plats att rikta ett stort tack till regeringen och i synnerhet till arbetsmarknadsminister för att detta blev verklighet. Vill man så går det! Utstationeringsdirektivet är ett viktigt steg mot ett socialt och sammanhållet EU. Det stärker tilltron och tilliten, och det skapar sund konkurrens. Dessutom gör det att finanserna stärks, då EU väljer välfärd i stället för låga löner och låga skatter.