bet · H401MJU14 · 2017-04-20 00:00:00 — Det är därför viktigt att regelförenklingsarbetet för det kustnära fisket fortsätter. 7.Regelverket för yrkesfisket, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:384 av och (båda S), 2016/17:864 av (M) yrkande 2, 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 11, 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7, 2016/17:3185 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3197 av och (båda C). Fisket måste bedrivas på ett långsiktigt hållbart sätt och hålla sig inom ramen för vetenskapliga bedömningar för ett långsiktigt hållbart fiske. Regelverket för yrkesfisket är till stor del styrt av EU:s gemensamma fiskeripolitik, men vi kan nationellt göra mycket för att anpassa regelverket så att det stöder ett långsiktigt miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart småskaligt kustnära yrkesfiske. Det är viktigt att goda exempel på bra samarbetsmodeller för dialog mellan fiskenäringen, politiker, forskare och myndigheter som finns i ett antal regioner tas till vara och utvecklas. Yrkesfisket är en hårt reglerad verksamhet, och det är nödvändigt att regeringen och myndigheter effektivt driver regelförenklingsarbetet inom sektorn. Det kustnära småskaliga yrkesfisket har stor betydelse för många orter längs Sveriges kuster. 2016/17:MJU14 RESERVATIONER 8.Regelverket för yrkesfisket, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt avslår motionerna 2016/17:384 av och (båda S), 2016/17:864 av (M) yrkande 2, 2016/17:1726 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 11, 2016/17:3185 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3197 av och (båda C). Det småskaliga fiskets villkor behöver stärkas i , bl.a. genom att används så att det småskaliga fisket kan vidareutvecklas och genom att landsbygdsprogrammet och fiskeprogrammet samverkar för att utveckla förädlingen av produkter. En levande skärgård innebär att det måste göras en tydlig prioritering mellan olika intressenter när det gäller tillträde till begränsade fiskeresurser. Småskaliga yrkesfiskare som försörjer sig själva och sina familjer bör prioriteras framför fritidsfisket. Det är viktigt med regelverk som innebär rimliga arbetsvillkor för de småskaliga yrkesfiskarna. Den svenska fiskerinäringen lyder inte endast under ett regelverk utan under många olika och ibland motstridiga regler. Det finns ett synnerligen detaljerat regelverk på EU-nivå som snart reglerar det mesta av fiskeripolitiken. Dessutom tillkommer nationell lagstiftning och ett antal myndighetsföreskrifter. Regelmassan upplevs som synnerligen betungande av näringen. På jordbruksområdet hände mycket positivt under alliansregeringen när det gällde regelförenkling. Fiskerinäringen har dock inte upplevt att detta har skett på liknande sätt för fisket, varken på nationell nivå eller inom EU. Arbetet med regelförenklingar måste intensifieras även för fiskenäringen. Ett viktigt steg vore att mot bakgrund av den reformerade EU-politiken se över den svenska kontrollförordningen som detaljreglerar fisket. RESERVATIONER 2016/17:MJU14 9.Överlåtande av fiskelicens, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 9. Det småskaliga svenska skärgårdsfisket är hotat. En del av problematiken handlar om svårigheter att få fiskelicens. Det är inte heller möjligt att ta över en fiskelicens vid ett generationsskifte. vill ändra på detta så att fler kan ta över skärgårdsfisket och annat småskaligt fiske som funnits i flera generationsled. 10.Ökade kustkvoter, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 7. vill utreda möjligheterna att öka kustkvoterna som reserveras för fiskare som använder passiva redskap. Denna utveckling kan gå hand i hand med att större arealer skyddas från trålning. Dessutom måste den drivas parallellt med större möjligheter för fiskaren att freda sin verksamhet från säl. 11.Redskapsanvändning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). 2016/17:MJU14 RESERVATIONER Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 5. Bottentrålning kan skada de ekosystemen. För att gynna bestånden bör trålning regleras hårdare än i vissa områden. Regleringen kan gälla val av redskap och även vissa geografiska områden som bör skyddas under känsliga perioder. är anhängare av försiktiga förändringar samt av att man utreder vilka effekter dessa har innan man går vidare. 12.Redskapsanvändning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt avslår motionerna 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 5. Bottentrålningen är ett stort hot mot känsliga och ofta relativt okända havsmiljöer och ekosystem. De flesta arter som lever i djuphaven har en långsam tillväxt- och reproduktionstakt, vilket gör att det tar mycket innan mängden fisk som tas upp kan ersättas. Extremt tunga redskap används som river upp skadliga stoftmoln och ödelägger livet på bottnarna. På bottnar finns dumpade stridsmedel, och på många områden finns gifter och kemikalier lagrade i bottensedimenten som kan frigöras vid bottentrålning. Bottentrålning medverkar även till att fosfor frigörs RESERVATIONER 2016/17:MJU14 ur sedimenten, vilket bidrar till övergödning. Det enda välmående beståndet av torsk i svenska vatten återfinns , enligt forskare på , i där det varit trålförbud . Bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden. bör även inom EU och globalt verka för ett förbud mot bottentrålning. 13.Redskapsanvändning, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 5. Förutom att anpassa de fångade fiskmängderna är det viktigt att redskapen anpassas till ett mer uthålligt och i längden lönsamt fiske, dvs. de minsta fiskarna bör inte fastna i näten. Det är också viktigt att fiskemetoderna tar hänsyn till havets ekosystem. Bottentrålning orsakar stora skador på bottnarna genom att de tunga trålborden skapar djupa sår. Bottentrålning bör därför endast tillåtas efter en miljökonsekvensprövning för aktuellt område. 14.Fiske i skyddade områden, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 9. 2016/17:MJU14 RESERVATIONER I enlighet med EU:s art- och habitatdirektiv ska säkerställa en gynnsam bevarandestatus för de arter och livsmiljöer som omfattas av direktivet. av hav är skyddade genom s.k. Hur fisket ska regleras i dessa områden är i vissa fall oklart. Fiske i marint skyddade områden bör ske genom tillståndsprövning i . Om gällande lagstiftning i är otydlig i fråga om huruvida fisket är tillståndspliktigt eller inte i dessa områden bör regeringen återkomma med lagförslag. Vidare bör regeringen ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för framtagande av regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske. 15.Totalförbud mot ålfiske, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 11. Ålen är klassad som akut hotad i . har av beståndet av glasålar (ålyngel) vid Europas kuster försvunnit. Det är därför av allra största vikt att ålfisket regleras på ett kraftfullt sätt. I har ålförvaltningsplanen lett till ett förbud mot fritidsfiske på ål i havet och ett begränsat yrkesfiske, men det bedrivs fortfarande riktat fiske efter ål i svenska hav. Utöver det legala fisket på ål i finns även illegalt fiske. i och beslagtog 2014 över 1 000 fällor, vilket lågt räknat motsvarade fångster på ål. Så länge det finns legalt fiske på ål försvåras även kontrollen av försäljning av illegal ål. (Ices) råder till att införa totalt fiskestopp på ål. har ansvar för att bevara ålen, inte minst då de flesta könsmogna ålarna (blankålar) från vandrar ut längs vår kust, och bör vara ledande för att skydda arten i nödvändig utsträckning. bör införa ett totalförbud för allt riktat fiske på ål. RESERVATIONER 2016/17:MJU14 16.Vattenbruk, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3185 av m.fl. (M) yrkande 4 och avslår motionerna 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 12 och 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 8. ser en stor potential för vattenbruket i . Ett hållbart vattenbruk kan bidra till att minska problem med miljö och utfiskning i våra hav och sjöar. Till exempel kan musselodling och fiskodling i slutna system nämnas. Blåmusslor livnär sig på att filtrera bort plankton och andra små partiklar ur vattnet och fyller på så sätt en viktig vattenrenande funktion. Fiskodlingar i slutna system bidrar med en fullgod fisk utan att förorena våra vatten. Vi vill se över de regelverk som reglerar vattenbruk för att skapa bättre förutsättningar för ett ökat vattenbruk. Bland annat behöver strandskyddsreglerna göras mer tillåtande och tillståndsgivningen för vattenbruk utan miljöpåverkan göras mycket enklare. 17.Vattenbruk, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 8 och avslår motionerna 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 12 och 2016/17:MJU14 RESERVATIONER 2016/17:3185 av m.fl. (M) yrkande 4. Uttaget av vildfångad fisk är av naturliga skäl begränsat. har emellertid mycket goda förutsättningar för matfiskproduktion, dvs. fiskodling, i synnerhet i de norra delarna av landet där de näringsfattiga regleringsmagasinen finns. Fiskodling i dessa vatten kan vara ett sätt att återskapa livskraftiga ekosystem eftersom fiskodlingen tillför näring till dessa vatten. Odlad fisk är även en resurseffektiv proteinkälla och hälsosam mat. Matfiskproduktion kan ge positiva regionalpoliska effekter och varaktiga arbetstillfällen på landsbygden. Vidareförädling ger ytterligare både direkta och indirekta arbetstillfällen. Regeringens utredning Det växande vattenbrukslandet (SOU 2009:26) har tydligt belyst potentialen med ett växande vattenbruk. Vidare vill utreda hur kostnaderna för näringsidkare i branschen kan sänkas. Lägre kostnader för näringsidkare skulle öka lönsamheten och bidra till förutsättningar för en varaktig och ekonomiskt bärkraftig industri. Till exempel är tillsynsavgifterna väsentligt högre än för annan verksamhet som kräver miljötillstånd. De stöd som kommer från havs- och fiskeriprogrammet bör på ett tydligt och effektivt sätt förbättra möjligheterna för både nyetablering och tillväxt i befintliga företag. Ytterligare en åtgärd som skulle underlätta för etablering av mindre fiskodlingar är uppstartslån via exempelvis . vill underlätta för etablering av nya fiskodlingar samt förbättra förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera. 18.Vattenbruk, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 12 och 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:3185 av m.fl. (M) yrkande 4. RESERVATIONER 2016/17:MJU14 har över kust och nästan 100 000 sjöar. Denna unika resurs ger goda förutsättningar för ett växande vattenbruk runt om i landet, även när det gäller insjöfiske. Här finns plats för många fler entreprenörer och företag som producerar bra mat och skapar sysselsättning, särskilt på landsbygden. Det gäller därför att ta vara på utvecklingsmöjligheterna. har det svenska vattenbruket en förhållandevis liten omfattning, men potentialen för tillväxt är stor. vill därför utveckla och uppmuntra hållbara fiskodlingar och ett småskaligt kustnära fiskeföretagande. Fisk och skaldjur är, om det fångats och producerats på ett långsiktigt hållbart sätt, ett miljö- och klimatvänligt alternativ. Detta förstärker behovet av en hållbar utveckling för både fisket och vattenbruket. Det är också viktigt att betona vattenbrukets positiva miljöeffekter. Vattenbruket kan utvecklas till en viktig grön näring på olika håll i landet. Detta särskilt om branschen diversifieras och anpassas till de lokala förutsättningarna. Ökad förädling av produkterna bidrar dessutom till förbättrad lönsamhet och ökad sysselsättning. 19.Maximal hållbar avkastning, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2448 av m.fl. (SD) yrkande 6. Inom fiskepolitiken förs en kontinuerlig diskussion om maximal hållbar avkastning. Det är en självklar utgångspunkt att fångsterna inte kan överstiga den nivå som tillåter maximal hållbar avkastning. En säkerhetsmarginal kan också försvaras, men frågan är hur stor denna marginal behöver vara. Är den alltför stor innebär det att vi har en resurs som inte tas till vara. vill därför initiera en diskussion om hur stor avkastning våra fiskevatten kan ge, självklart i en anda av försiktighet och med bästa tillgängliga vetenskapliga underlag. Företrädare för yrkesfisket har en given plats i diskussionen. 2016/17:MJU14 RESERVATIONER 20.Märkning av fisk, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 2. De gemensamma EU-reglerna om ursprungsmärkning på fisk ska efterlevas. Kraven på märkning bör dessutom kompletteras med ett krav på att ange fiskens hotbild i det område där den fiskats. 21.Fiskefria områden, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 4. Genom att freda de viktigaste lekområdena gynnas yrkesfisket eftersom fiskbestånden återhämtar sig snabbare. Undersökningar från indikerar att reservat där allt fiske är förbjudet fungerar som områden där fiskbestånden kan återhämta sig ostört, vilket senare bidrar till större fångster utanför de skyddade områdena. Studierna indikerar också att flera små reservat kan vara mycket effektiva. De för fisken viktigaste lekområdena bör därför stängas för allt fiske under hela lekperioderna. Det är viktigt att sådana reservat inrättas i samråd med fiskerinäringen och andra intressenter. RESERVATIONER 2016/17:MJU14 22.Fiskevårdsområden, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2552 av m.fl. (KD) yrkande 8. Kommersiell fiskeriverksamhet med stöd av allemansrätten har blivit ett vanligare fenomen i områden med fritt handredskapsfiske. Detta skapar konflikter med enskilda vattenägare och minskar incitamenten till fiskevårdsåtgärder. Möjligheterna bör därför utredas att bilda fiskevårdsområden i sådana vatten där fritt handredskapsfiske nu råder för att utveckla fisketurism och annat småskaligt fiskeföretagande. 23.Länsstyrelsernas fisketillsyn, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 6. När 2015 genomförde sin fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård identifierades ett antal hinder i strävan mot att nå miljökvalitetsmålet. Ett hinder som framkommit från experter på Havs- och vattenmyndigheten är brist på tydligt ansvar och resurser för fisketillsyn i kustområdena. Avsaknaden av tydligt ansvar leder enligt bedömning till låg effektivitet, dålig organisation och brist på långsiktighet i den operativa fisketillsynen. Regeringen bör förtydliga länsstyrelsernas ansvar för fisketillsynen i kustzonen genom att ange detta i länsstyrelsernas instruktion samt se över finansieringen av fisketillsynen så att finansieringen blir mer långsiktig. 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en ny reservation. 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i den aktuella kommittémotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en ny reservation. 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en ny reservation. 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i den aktuella kommittémotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en ny reservation. 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en ny reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:346 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens ålfisketillstånd ska övergå till att vara överförbara mellan personer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:384 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör stärka det småskaliga kustnära fiskets villkor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:440 av Finn (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över fiskelagen så att vattenägare får rådighet över sina vatten i havskust- och skärgårdsområden så att fiskåterväxten och fiskevården där förbättras, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att låta kusterna och skärgården i och län utgöra ett försöksområde där vattenägarna ges utökad rådighet över vattnet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:595 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en kraftsamling för att rädda ålen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:864 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förvaltningsplaner för fiske och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelförenkling och minskad administrativ börda på fiskeområdet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1151 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samma regler ska gälla för alla länder runt gällande yrkesfisket efter lax och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:1673 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa ålens viktiga roll och värde i kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ålens vandring vid kraftverken och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen även i fortsättningen ska driva i EU att ålen ska skyddas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1726 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regelverket för småskaligt kustnära yrkesfiske och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1956 av och (båda C): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra överlåtande av fiskelicens vid generationsskifte och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att livskraftiga bestånd säkerställs genom att agerar pådrivande i EU kring ramen för den gemensamma fiskeripolitiken och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regelförenklingsarbetet för det kustnära fisket ska fortsätta och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmuntra och utveckla hållbara fiskodlingar och småskaligt kustnära fiskeföretagande och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att aktivt bör verka för ett hållbart globalt fiske och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör förtydliga länsstyrelsernas ansvar för fisketillsynen i kustzonen genom att ange detta i länsstyrelsernas instruktion samt se över finansieringen av fisketillsynen så att finansieringen blir mer långsiktig, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bottentrålning bör förbjudas i alla svenska havsområden och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU och globalt bör verka för ett förbud mot bottentrålning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till förhandlingar med andra EU-länder för framtagande av regleringar som förhindrar att de biologiska värdena försämras i Natura 2000-områden genom ohållbart fiske och tillkännager detta för regeringen.