bet · H401CU8 · 2017-02-23 00:00:00 — Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör ändrade regler för handräckning av otillåtna bosättningar samt fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter. • Regeringen bör skyndsamt återkomma till med lagförslag som innebär att fastighetsägares möjligheter till handräckning av otillåtna bosättningar förbättras. • Regeringen bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordons-målvakter. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden som gäller bl.a. skuldsanering, budget- och skuldrådgivning, löneutmätning, åtgärder mot överskuldsättning och preskriptionsavbrott. I betänkandet finns tolv reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I två reservationer (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Ett sjuttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade regler för handräckning av otillåtna bosättningar Företagsrekonstruktion och skuldsanering för företagare m.m. Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter Försäljning av utmätt egendom i allmänna mål 1.Ändrade regler för handräckning av otillåtna bosättningar, punkt 1 (S, MP, V) 2.Skuldsanering, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Budget- och skuldrådgivning, punkt 3 (M) 4.Budget- och skuldrådgivning, punkt 3 (L) 5.Löneutmätning, punkt 4 (L) 6.Åtgärder mot överskuldsättning, punkt 5 (M) 7.Åtgärder mot överskuldsättning, punkt 5 (SD) 8.Åtgärder mot överskuldsättning, punkt 5 (V) 9.Åtgärder mot överskuldsättning, punkt 5 (KD) 10.Preskriptionsavbrott, punkt 7 (M) 11.Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter, punkt 8 (S, MP, V) 12.Försäljning av utmätt egendom i allmänna mål, punkt 9 (M) 1.Skuldsanering, punkt 2 (V) 2.Budget- och skuldrådgivning, punkt 3 (V) 3.Företagsrekonstruktion och skuldsanering för företagare m.m., punkt 6 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ändrade regler för handräckning av otillåtna bosättningar ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med lagförslag som innebär att fastighetsägares möjligheter till handräckning av otillåtna bosättningar förbättras och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2304 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3229 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2015/16:1051 av och (båda M), 2015/16:1119 av Boriana (M), 2015/16:1160 av (M), 2015/16:1203 av och (båda M), 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2015/16:1759 av (M), 2015/16:1763 av och (båda M), 2015/16:1877 av (M) yrkande 1, 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2755 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2828 av (SD), 2015/16:3015 av (C) yrkande 1, 2016/17:1526 av (M), 2016/17:1793 av (M) yrkande 1, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:1977 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:2239 av (M), 2016/17:2279 av (SD) yrkande 2, 2016/17:2296 av (SD), 2016/17:2300 av och (båda SD) yrkande 4 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 52 och 53 samt 2016/17:2771 av och (båda SD). Reservation 1 (S, MP, V) 2015/16:1770 av (M), 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 10, 2015/16:2789 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2016/17:1459 av (M), 2016/17:1572 av (M), 2016/17:2861 av m.fl. (KD, M, C, L), 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 47. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2015/16:186 av m.fl. (V) yrkande 2, 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 4, 2015/16:2789 av m.fl. (FP) yrkande 1 och 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 11. Reservation 3 (M) Reservation 4 (L) 2015/16:2789 av m.fl. (FP) yrkande 4. Reservation 5 (L) 2015/16:186 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3 och 4, 2015/16:883 av (KD), 2015/16:1170 av och (båda M), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2015/16:2050 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2371 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:2683 av (M), 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 46. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (V) Reservation 9 (KD) Företagsrekonstruktion och skuldsanering för företagare m.m. 2015/16:744 av och (båda C), 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 27, 2015/16:2294 av i (M) yrkandena 1–3, 2015/16:2401 av m.fl. (C), 2015/16:2701 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 5. 2015/16:2704 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 10 (M) Fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2016/17:2737 av (S). Reservation 11 (S, MP, V) Försäljning av utmätt egendom i allmänna mål 2015/16:2633 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3158 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 12 (M) 2015/16:611 av m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Skånberg (KD), (S), (M), (S), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (SD), (L), (S), Shadiye Heydari (S), (M), (V) och Faradj Koliev (S). I betänkandet behandlar utskottet ett sjuttiotal motionsyrkanden i olika insolvens- och utsökningsrättsliga frågor från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Motionsyrkandena gäller bl.a. frågor om handräckning av otillåtna bosättningar, skuldsanering, budget- och skuldrådgivning, löne-utmätning, åtgärder mot överskuldsättning, preskriptionsavbrott samt fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter. Utskottet behandlar de olika frågor som aktualiseras i motionerna under skilda rubriker. Motionsyrkandena finns i bilagan. Ändrade regler för handräckning av otillåtna bosättningar Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med lagförslag som innebär att fastighetsägares möjligheter till handräckning av otillåtna bosättningar förbättras och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 1 (S, MP, V). m.fl. (M) anför i kommittémotion 2015/16:2304 att det är krångligt och dyrt för fastighetsägare att få till stånd särskild handräckning av personer som olovligen bosatt sig på deras mark. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör ta nödvändiga initiativ till en ändring i regelverket om särskild handräckning (yrkande 4). Samma och liknande förslag läggs fram i kommittémotionerna 2015/16:1482 av m.fl. (FP) yrkande 13, 2016/17:1821 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2300 av och (båda SD) yrkande 4, 2016/17:3229 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 41, 52 och 53. Liknande förslag läggs även fram i motionerna 2015/16:1051 av och (båda M), 2015/16:1119 av Boriana (M), 2015/16:1160 av (M), 2015/16:1203 av och (båda M), 2015/16:1759 av (M), 2015/16:1763 av och (båda M), 2015/16:1877 av (M) yrkande 1, 2015/16:2530 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2015/16:2755 av (SD) yrkande 2, 2015/16:2828 av (SD), 2015/16:3015 av (C) yrkande 1, 2016/17:1526 av (M), 2016/17:1793 av (M) yrkande 1, 2016/17:1977 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:2239 av (M), 2016/17:2279 av (SD) yrkande 2 och 2016/17:2296 av (SD). och (båda SD) anför i motion 2016/17:2771 att det förekommer ockupation av sommarstugor och andra hus vilkas ägare inte är hemma för tillfället. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att reglera rätten att avlägsna personer som gjort olovligt intrång i hus. Enligt 4 § lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning får en ansökan om särskild handräckning avse åläggande för svaranden att vidta rättelse när sökandens besittning egenmäktigt har rubbats eller någon annan olovlig åtgärd har vidtagits beträffande fast eller lös egendom eller utövningen av sökandens rätt till viss egendom på annat sätt olovligen hindras. Den aktuella bestämmelsen ger bl.a. en fastighetsägare möjlighet att ansöka hos om åläggande av en förpliktelse att flytta för personer (svarande) som olovligen uppehåller sig på sökandens mark. Om svaranden däremot är en tidigare ägare eller nyttjanderättshavare används i stället termen avhysning inom ramen för en ansökan om vanlig handräckning (3 § i samma lag). En ansökan om särskild handräckning kan rikta sig mot en eller flera svarande, och ansökningsavgiften är per ansökan (1 § förordningen [1992:1094] om avgifter vid ). I samband med eventuell verkställighet tillkommer enligt 5 a och 6 §§ samma förordning en grundavgift på för varje svarande som blir avhyst. Sökanden har enligt 46 § lagen om betalningsföreläggande och handräckning rätt att få sina kostnader ersatta av svarandena, men för att sökanden faktiskt ska få sådan ersättning krävs att svarandena har möjlighet att betala, vilket inte alltid är fallet. Vid sidan av reglerna om särskild handräckning gäller enligt 13 § polis-lagen (1984:387) att en polisman får avvisa eller avlägsna en person från ett visst område eller utrymme om det behövs för att en straffbelagd handling ska kunna avvärjas. Den som gör intrång i någon annans besittning av en fastighet gör sig skyldig till brottet egenmäktigt förfarande (8 kap. 8 § och 11 § andra stycket ). Samma sak gäller den som obehörigen skiljer någon annan från besittning av en fastighet eller del av en fastighet. Den som olovligen tränger in eller stannar kvar där någon annan har sin bostad gör sig skyldig till hemfridsbrott (4 kap. 6 § första stycket ). Och den som annars obehörigen tränger in eller stannar kvar i ett kontor, en fabrik, annan byggnad eller ett fartyg, på en upplagsplats eller på ett annat dylikt ställe, gör sig skyldig till brottet olaga intrång (4 kap. 6 § andra stycket ). Slutligen kan polisen under vissa förutsättningar flytta en otillåten bosättning från offentlig plats med stöd av ordningslagen (1993:1617). Det följer av 3 kap. 1 § ordningslagen att en offentlig plats inom detaljplanelagt område inte utan tillstånd av får användas på ett sätt som inte stämmer överens med det ändamål som platsen har upplåtits för eller som inte är allmänt vedertaget. Tillstånd behövs dock inte, om platsen tas i anspråk endast tillfälligt och i obetydlig omfattning och utan att inkräkta på någon annans tillstånd. Enligt 8 § i samma kapitel får vidare regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, en kommun meddela de ytterligare föreskrifter för kommunen eller del av denna som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats. Bemyndigande för kommuner att meddela sådana lokala ordningsföreskrifter finns i förordningen (1993:1632) med bemyndig-ande för kommuner och länsstyrelser att meddela lokala föreskrifter enligt ordningslagen. Om någon underlåter att vidta en åtgärd som han eller hon är skyldig att vidta enligt ordningslagen eller lokal föreskrift, får förelägga den felande att vidta åtgärden (3 kap. 19 § första stycket ordningslagen). kan under vissa förutsättningar vidta förelagda åtgärder på den försumliges bekostnad (3 kap. 21 § ordnings-lagen). gav en utredare i uppdrag att analysera och ge förslag på hur markägares möjligheter att få handräckning vid otillåtna bosättningar kan förbättras (Ju 2015:F). I arbetet ska utredaren beakta intresset av rättssäkerhet i förfarandet. I uppdraget ingår inte att föreslå straffbestämmelser. Utredaren överlämnade promemorian Otillåtna bosättningar (Ds 2016:17). I promemorian föreslår utredaren att det ska införas ett nytt förfarande vid särskild handräckning som ska benämnas avlägsnande. Med avlägsnande avses enligt förslaget en förpliktelse för den som rubbat sökandens besittning att flytta från fast egendom, en bostads-lägenhet eller något annat utrymme i en byggnad eller annan lös egendom. Det får inte röra sig om en tidigare ägare eller nyttjanderättshavare (då i stället reglerna om avhysning och vanlig handräckning är tillämpliga). I promemorians sammanfattning anförs att en markägare som vill ansöka om särskild handräckning först måste identifiera de boende. Detta är enligt utredaren en svår uppgift och utgör ofta det största hindret för markägaren att kunna ansöka om särskild handräckning. För att underlätta för markägaren att få en ansökan om avlägsnande prövad av föreslås därför att det under vissa förutsättningar ska vara möjligt att ansöka utan att behöva identifiera de boende. Utgångspunkten ska visserligen fortfarande vara ett förfarande där svaranden är identifierad. Men om markägaren trots rimliga ansträngningar inte har kunnat klarlägga de boendes identiteter, ska ansökan ändå kunna tas upp till prövning. I promemorian anförs vidare att ett interimistiskt beslut eller utslag om särskild handräckning kan verkställas bara mot de personer som anges i avgörandet. Om det vid verkställigheten har anslutit sig ytterligare personer till bosättningen vilka inte nämns i avgörandet, måste markägaren ansöka om särskild handräckning på nytt gentemot dessa personer. Detta bidrar enligt utredaren till att det nuvarande systemet fungerar otillfredsställande vid otillåtna bosättningar. Det föreslås därför att om markägaren i sin ansökan har identifierat de boende, ska avgörande få verkställas även mot en tredje man som uppehåller sig på platsen, om den tredje mannen saknar fog för att motsätta sig verkställigheten. Utredaren konstaterar även att ett annat problem med dagens förfarande är att processen hos ofta blir kostsam. Det anförs att det visserligen är de boende som i första hand ska betala de kostnader som uppkommer i processen, men att eftersom de boende sällan har betalnings-förmåga är det normalt markägaren som får stå för kostnaderna. När ett avgörande ska verkställas tas en grundavgift ut. Grundavgiften är för varje person som ska avlägsnas. Eftersom det normalt är många personer som ska avlägsnas blir kostnaden ofta stor. För att sänka denna kostnad föreslås att det bara ska tas ut en grundavgift i avlägsnandemål. Denna ska vara . Därutöver föreslås att markägarens ansvar för kostnader för verkställigheten ska begränsas. En markägare ska inte behöva svara för kostnader för förvaring av de boendes egendom eller andra åtgärder som väsentligen avser att skydda dem mot förlust. Inte heller ska markägaren svara för kostnader som uppkommer när säljer eller förstör egendom som tillhör de boende. I promemorian föreslås vidare att en boende som inte har identifierats inte ska ha något ansvar för kostnader i målet. Det innebär att markägaren kommer att ansvara för dessa kostnader. Utredaren förklarar att detta i praktiken knappast skiljer sig från hur det är , eftersom de boende sällan har förmåga att betala kostnaderna. I fråga om hanteringen av de boendes egendom uttalas att det i samband med att ett avgörande om särskild handräckning verkställs kan finnas flera föremål av ringa värde som de boende lämnat kvar på platsen. I promemorian föreslås att det ska vara möjligt för att sälja eller förstöra den egendom som finns på platsen om de boende inte tar hand om den själva och det inte går att få fram ett lämpligt förvaringsutrymme. Detsamma ska gälla om egendomen tillhör en tredje man. I promemorian läggs även flera förslag fram för att säkerställa att avlägsnandeförfarandet utgör ett rättssäkert förfarande för de boende. Ett av dessa förslag innebär att ska göra en proportionalitetsbedömning såväl inför prövningen av om ansökan om avlägsnande ska bifallas som när myndigheten vid verkställigheten tar ställning till hur och när en otillåten bosättning ska flyttas. Proportionalitetsbedömningen bör enligt utredaren som regel inte leda till att svaranden får stanna kvar, men kan få något större genomslag vid prövning av interimistiska yrkanden och i sådana fall där besittningsrubbningen har pågått utan att markägaren vidtagit några åtgärder för att återfå besittningen. Dessutom införs en tidsfrist för när ett utslag om avlägsnande tidigast får verkställas. På så sätt garanteras enligt utredaren att de boende får möjlighet att överklaga det utslag som ligger till grund för verkställigheten och att de får på sig att frivilligt lämna platsen. Det införs också en möjlighet för att meddela anstånd med verkställig-heten om det behövs av hänsyn till de boende. Vidare föreslås åtgärder för att säkerställa att en kungörelsedelgivning får största möjliga genomslag bland de boende. I promemorian lämnas vidare flera förslag som tar sikte på att tillförsäkra att barnrättsperspektivet beaktas under processen. För att socialnämnden ska kunna fullgöra sina uppgifter att förebygga, erbjuda stödinsatser eller vidta åtgärder till skydd för barn som befinner sig i en otillåten bosättning, föreslås att ska underrätta socialnämnden redan när mark-ägaren ansöker om avlägsnande. Det föreslås också att ska underrätta socialnämnden om tiden för verkställigheten. Utredaren anför att vissa av de förslag som lämnas också gör det möjligt för att under förfarandet särskilt beakta det förhållandet att det finns barn i bosättningen. Vid de proportionalitetsbedömningar som ska göras ska t.ex. särskild hänsyn tas till om det finns barn på platsen. Om så är fallet kan det bl.a. finnas anledning att avvakta något med verkställigheten för att socialnämnden ska kunna göra en bedömning av hjälpbehovet. Även när det gäller förslaget att ska kunna meddela anstånd med verkställigheten bör särskild hänsyn tas till om barn omfattas av avlägs-nandet. Promemorian har remissbehandlats och bereds nu vidare inom Regerings-kansliet. En proposition är aviserad till . Utskottet behandlade motionsyrkanden om särskild handräckning (bet. 2014/15:CU9). Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med hänvisning till pågående arbete. Som redovisats ovan omfattar reglerna om särskild handräckning besittnings-rubbningar m.m. i fråga om både fast och lös egendom. Det finns därför mot bakgrund av gällande rätt inte behov av något tillkännagivande till regeringen med anledning av yrkandet i motion 2016/17:2771. Motionsyrkandet bör avslås. Regelverket för särskild handräckning och fastighetsägares bristande möjligheter att få hjälp med otillåtna bosättningar har utsatts för kritik. Det har ansetts att det är för svårt att få hjälp med att avlägsna otillåtna bosättningar och att dagens regelverk inte är utformat för att hantera de otillåtna bosättningar som har etablerats i landet . Utskottet konstaterar att det nuvarande regelverket för särskild handräckning inte är särskilt väl anpassat för att hantera större otillåtna bosättningar. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att fastighetsägares möjligheter till handräckning förbättras genom ett enklare och mindre kostsamt förfarande. Ett förslag i frågan har lämnats i promemorian Otillåtna bosättningar (Ds 2016:17), men något lagförslag har ännu inte lagts fram på bord. Enligt utskottet bör regeringen skyndsamt återkomma till med ett förslag till reglering. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför och tillkännager detta för regeringen. Därmed bör motionerna 2015/16:2304 yrkande 4, 2016/17:3229 yrkande 4 och 2016/17:3347 yrkande 41 bifallas och övriga motionsyrkanden delvis bifallas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. skuldsanerings-periodens längd. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställnings-tagande. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD) och särskilt yttrande 1 (V). m.fl. (KD, M, C, L) förordar i motion 2016/17:2861 en generell treårig betalningsplan för skuldsanering utan betalningsfria månader. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till att korta ned skuldsaneringsperioden till utan betalningsfria månader. Motsvarande och i allt väsentligt motsvarande förslag läggs fram i kommittémotionerna 2015/16:2789 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2016/17:3147 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 47. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2015/16:2704 att det behöver vidtas åtgärder för att förbättra och tillgängliggöra skuldsanerings-institutet. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen om att förbättra informationen om möjligheterna att ansöka om skuldsanering (yrkande 10). De föreslår även ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur tolkningen och definitionen av begreppet ”oförmåga att betala sina skulder ” har utvecklats i praxis (yrkande 9). (M) anför i motionerna 2015/16:1770 och 2016/17:1572 att incitamenten för den överskuldsatte att förändra sin situation ofta är svaga eller obefintliga. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en översyn av reglerna för skuldsatta individer som lever på existensminimum när det gäller möjligheten för dem att öka sina drivkrafter att snabbare betala av sina skulder. (M) anför i motion 2016/17:1459 att personlig konkurs inte är en väg ut ur överskuldsättning och att det finns anledning att se över regelverket så att den enskilda personen blir skuldfri efter konkursen. Det anförs vidare att skuldsanering ofta är en bättre väg att gå än konkurs, men att även det regelverket kan behöva ses över för att öka den enskildes incitament att förbättra den egna ekonomiska situationen, t.ex. genom att korta ned det antal år som en skuldsanering varar. Motionären föreslår ett tillkännagivande till regeringen om att ta nödvändiga initiativ i enlighet med det anförda. trädde en ny skuldsaneringslag i kraft (2016:675) och ersatte då en lag i samma ämne . Den nya lagen har som övergripande syfte att fler evighetsgäldenärer ska få möjlighet att ansöka om och genomgå skuldsanering. Den nya skuldsaneringslagen innebär bl.a. följande ändringar i förhållande till lag. ska lämna upplysningar om skuldsanering till svårt skuldsatta fysiska personer som är eller har varit föremål för verkställighet enligt utsökningsbalken (2 §). Avsikten är att myndigheten ska använda sig av den kunskap som finns om skuldsatta i de egna databaserna (utsöknings- och indrivningsdatabasen, betalningsföreläggande- och handräckningsdatabasen samt konkurstillsynsdatabasen) för att nå ut till presumtiva skuldsaneringsgäldenärer och göra dem medvetna om skuldsaneringsinstitutet. Genom upplysningarna ska gäldenären få information om att skuldsanering finns och vad en sådan innebär. Dessutom kan gäldenären få information om att han eller hon kan vända sig till kommunens budget- och skuldrådgivare för att få hjälp. Upplysningarna kan lämnas i skriftlig eller muntlig form, t.ex. genom informationsblad eller vid ett personligt möte (prop. 2015/16:125 s. 202 f.). Ansökningsförfarandet har förenklats genom att en ansökan om skuldsanering kan göras på elektronisk väg (11 §). Vidare behöver gäldenären i sin ansökan endast ange namn på och kontaktuppgifter till de borgenärer som han eller hon känner till samt en uppskattning av skulderna och bakgrunden till dessa (12 §). Kravet på s.k. kvalificerad insolvens har förtydligats och nyanserats. Med kvalificerad insolvens avses enligt definitionen i 7 § att gäldenären inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga med hänsyn till samtliga omständigheter kan antas bestå . Vid prövningen av rekvisitet kvalificerad insolvens ska det enligt förarbetena göras en nyanserad bedömning i vilken samtliga relevanta omständigheter ska beaktas. Det pekas, med hänvisning till tidigare förarbetsuttalanden och rättsfallet NJA 2013 s. 128, på att det även har uttalats att en sådan bedömning ska göras, men att tillämpningen ändå kommit att avvika från vad som varit avsikten. Det anförs att vad som utgör överskådlig tid kan variera avsevärt mellan olika gäldenärer och att någon statisk tidsperiod därför inte kan tillämpas. Hur långt fram i tiden som prognosen ska sträcka sig kommer därför att variera från fall till fall (prop. 2015/16:125 s. 69 f. och 206 f.). Betalningsplanens längd ska som huvudregel vara . Det är möjligt att avvika från huvudregeln om det finns beaktansvärda skäl att bestämma (34 §). gällde i stället ett krav på särskilda skäl.