bet · H401UU15 · 2017-05-09 00:00:00 — utlandsmyndigheternas roll är central som plattform för dialog och samverkan med olika aktörer, inklusive med EU-delegationerna. Lissabonfördraget slår fast att EU i unionens externa relationer ska verka för bl.a. demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheternas universalitet och odelbarhet. Utskottet ser EU som en central aktör i det globala arbete som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, som tillsattes 2012, är viktig i EU:s utåtriktade MR-arbete. EU antog 2012 ett övergripande och långsiktigt strategiskt ramverk för mänskliga rättigheter och demokrati, och 2015 antogs en andra handlingsplan för genomförandet av detta ramverk. Handlingsplanen sträcker sig . EU:s syn på mänskliga rättigheter och demokrati reflekteras också i EU:s globala strategi. EU har även antagit gemensamma riktlinjer för hur EU och medlemsstaterna ska föra dialog om t.ex. dödsstraff, tortyr, barnets rättigheter, MR-försvarare, hbtq-personers rättigheter och religions- och övertygelsefrihet. EU har vidare landstrategier med gemensamma prioriteringar för EU:s arbete på lokal nivå för mänskliga rättigheter och demokrati. I skrivelsen anförs att landstrategierna har resulterat i mer samarbete mellan EU-delegationer och medlemsstaternas ambassader om mänskliga rättigheter och demokrati. Utskottet ser positivt på detta. Utskottet framhåller också vikten av att aktivt bidrar till att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer får än större utrymme och genomslag inom enskilda politikområden och arbetar för att främja en effektivare användning av de verktyg som EU och dess medlemsstater har för att i sitt samlade externa agerande främja och försvara mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och folkrätten i stort. I en motion anförs att utrikesförvaltningen ska återinföra årliga granskningar av de mänskliga rättigheterna i enskilda länder. Utskottet kan konstatera att det i regeringens utrikespolitiska deklaration angavs att nya landspecifika rapporter om de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer för länder i alla världens regioner kommer att presenteras . Utrikesministern bekräftade detta vid föredragningen i utskottet . Utskottet konstaterar att 135 landrapporter om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer offentliggjordes . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:2109 (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2264 (FP) yrkande 5, 2015/16:2971 (M) yrkande 4, 2016/17:470 (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1066 (L) yrkande 4, 2016/17:2768 (M) yrkande 3 och 2016/17:3585 (L) yrkandena 1, 2 och 4. FN och de mänskliga rättigheterna Utskottets förslag i korthet avslår motioner om FN och de mänskliga rättigheterna med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 7 (V) och 8 (KD). I skrivelsen anges bl.a. att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna och att arbete inom FN speglar en allmän ambition att öka organisationens roll och förstärka de internationella insatserna för de mänskliga rättigheterna. Skrivelsen berör arbetet med mänskliga rättigheter inom ramen för , generalförsamlingen, för mänskliga rättigheter (), konventionskommittéerna och inom FN:s fonder och program (s. 62–65). I kommittémotion 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 8 framhålls bl.a. att bör verka för att ett demokratikriterium införs för en plats i . Samma sak anförs i kommittémotion 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 12. I partimotion 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 22 föreslås att bör verka för en fördubbling av FN:s resurser till den samlade människorättsverksamheten som koordineras av högkommissariens kontor. I yrkande 23 anförs att bör verka för en reformering av arbetsform. Enligt motionen handlar det bl.a. om att högkommissarien för mänskliga rättigheter och bör ges mandat att påkalla uppmärksamhet vid kränkningar av de mänskliga rättigheterna. yrkande 24 förespråkas att bör arbeta aktivt för att stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna inte ska väljas in i I yrkande 25 anförs att bör verka för att en särskild rapporteringsskyldighet till FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna införs för FN:s landsamordnare i syfte att tydligare integrera människorättsperspektivet i FN:s verksamhet. I yrkande 26 framhålls att bör verka för att stärka högkommissariens oberoende och ge de opolitiska övervakningskommittéerna ökade resurser. I yrkande 27 anförs att bör verka för att övervakningskommittéerna ges resurser att utföra sitt I likhet med skrivelsen konstaterar utskottet att FN är det enda världsomspännande mellanstatliga forumet för normutveckling och tillsyn när det gäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Detta har utskottet också betonat i flera betänkanden, bl.a. i betänkande 2014/15:UU15. Utskottet ser positivt på att det i skrivelsen framhålls att arbete inom FN speglar en allmän ambition att öka organisationens roll och förstärka de internationella insatserna för de mänskliga rättigheterna. Utskottet anser att detta är särskilt viktigt mot bakgrund av att det internationella multilaterala systemets mervärde ifrågasätts från många håll när det gäller bl.a. normativa MR-frågor. Utskottet framhåller att generalförsamlingens tredje utskott, , konventionskommittéerna, säkerhetsrådet och verksamheten inom ramen för , fonder och program m.m. är centrala både i det normativa arbetet för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och i det konkreta arbetet på detta område. är en av de största bidragsgivarna till FN:s fonder och program och deltar aktivt i styrningen av verksamheten. bidrar via kärnstöd och till tematisk programverksamhet som lägger stark tonvikt vid demokrati och mänskliga rättigheter. för i styrelserna och genom svenska ambassader dialog med FN-organisationerna för att jämföra intryck och förvissa sig om att FN vid behov sätter press på regeringar. Utskottet välkomnar detta och ser positivt på att regeringen inom FN:s fonder och program bl.a. avser att konsekvent försvara en rättighetsbaserad ansats samt främja FN-organens ansvar för att påtala brott mot de mänskliga rättigheterna. Utskottet noterar i detta sammanhang även regeringens bedömning om att FN på landnivå i allt högre grad talar med en röst och bedriver en samlad programverksamhet för att genomföra de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . inrättades 2006 efter ett beslut av . En översyn av rådets arbetsformer utfördes . Generalförsamlingens tredje utskott har ett tydligt samband med . I allt väsentligt överlappar tematiken i det stora antal resolutioner som förhandlas och antas i tredje verkar för att öka koherensen mellan det arbete för mänskliga rättigheter som bedrivs i i och i FN:s tredje utskott i . Utskottet konstaterar att samstämmigheten på så sätt kan öka, motsättningarna minska och hushållningen med FN:s resurser förbättras. är ett mellanstatligt organ som får sekretariatsstöd av MR- kontoret (Office of the High Commissioner for Human Rights, OHCHR). MR- rådet ska främja universell respekt för de mänskliga rättigheterna, hantera situationer där de mänskliga rättigheterna kränks samt ge rekommendationer till FN:s medlemsländer. Utöver tillsyn och regelbunden granskning ska MR- rådet också erbjuda hjälp och stöd för att förbättra situationen i olika länder när det gäller mänskliga rättigheter. håller enligt generalförsamlingens nämnda beslut tre ordinära sessioner om sammanlagt . Utöver dessa kan rådet också sammanträda med kort varsel i specialsessioner för att hantera kritiska situationer där mänskliga rättigheter kränks. Sammankallandet av en specialsession kräver att en av MR- rådets medlemmar begär detta och att minst en tredjedel av medlemmarna stöder förslaget. har behållit vissa delar av regelverket från dess företrädare, kommissionen för mänskliga rättigheter, exempelvis möjligheten att tillsätta oberoende specialrapportörer för olika länder och tematiska MR- frågor. Specialrapportörena rapporterar till , och många rapporterar även till generalförsamlingen. Utskottet ser positivt på att verkar för att specialprocedurerna stärks. Utskottet konstaterar att även regelbundet granskar alla FN:s medlemsstater när det gäller mänskliga rättigheter, genom s.k. Periodic Reviews (UPR). Enligt utskottet har UPR-processen skapat en god grund för jämförelse och uppföljning av hur länder utvecklas när det gäller respekt för och uppfyllande av de mänskliga rättigheterna. Utskottet ser därför positivt på att det i skrivelsen anges att även i fortsättningen kommer att delta aktivt och engagerat i FN:s universella granskningsmekanism och belysa de kränkningar av mänskliga rättigheter som sker globalt. har 47 medlemmar, som väljs . FN:s övriga medlemsstater deltar i som observatörer utan rösträtt. Alla FN:s medlemsstater kan kandidera till . För inval till krävs stöd av landets regionala grupp i FN och sedan av en majoritet i . Vid valet av medlemmar ska särskild vikt fästas vid hur kandidaterna har bidragit till att främja och respektera de mänskliga rättigheterna och om de gjort särskilda åtaganden på MR-området. Länder som är medlemmar i granskas under sin mandatperiod inom ramen för UPR. En medlem som begår grova övergrepp mot de mänskliga rättigheterna kan suspenderas efter beslut i generalförsamlingen. I för mänskliga rättigheter och demokrati uppmanas alla medlemmar i att föregå med gott exempel och respektera de mänskliga rättigheterna. I likhet med betänkande 2012/13:UU15 och betänkande 2014/15:UU15 betonar utskottet att det är viktigt för MR- rådets trovärdighet att de länder som ingår i rådet respekterar de mänskliga står inför en rad utmaningar, inklusive en tilltagande arbetsmängd och politisk polarisering. Utskottet konstaterar att MR- rådet är det främsta normbildande organet för mänskliga rättigheter. påminner om betänkande 2012/13:UU15 och betänkande 2014/15:UU15 där utskottet underströk att både och EU måste fortsätta att vara starka aktörer i i syfte att främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Utskottet ser positivt på att regeringen även i fortsättningen avser att prioritera arbetet inom rådet och verka för att och EU förblir en tydlig röst i rådet för efterlevnaden och stärkandet av de mänskliga rättigheterna. stöder även att arbetar för att stärka civilsamhällets möjlighet att delta i rådets arbete. OHCHR spelar en viktig roll som en oberoende och drivande kraft i arbetet att värna och främja de mänskliga rättigheterna. sekretariat åt rådet och bidrar med stöd till konventionskommittéernas arbete samt bidrar med expertkunskaper som granskar, dokumenterar och rapporterar om kränkningar av mänskliga rättigheter. OHCHR arbetar vidare för att säkerställa att mänskliga rättigheter genomsyrar FN:s arbete på alla områden. OHCHR är en del av och finansieras dels via FN:s reguljära budget (dvs. uttaxerade bidrag från FN:s medlemsstater), dels via frivilliga Utskottet ser positivt på att är en av de största givarna till OHCHR och konstaterar att därigenom bidrar konkret till att upprätthålla dess goda arbete och oberoende ställning och till FN:s arbete för mänskliga rättigheter i stort. Utskottet ser vidare positivt på att , enligt , har agerat aktivt för ett ökat anslag till OHCHR inom ramen för FN:s reguljära budget 2016–2017. Konventionskommittéerna är en central del i FN:s MR- Som nämns ovan stöder OHCHR kommittéernas arbete, och är en betydande givare till OHCHR. Kommittéerna följer bl.a. upp staters åtaganden i enlighet med FN:s . kommittéerna är experter på sina områden och tillsatta av konventionsstaterna. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta att konstruktivt 2015/16:2714 (KD) yrkande 8, 2016/17:48 (V) yrkandena 22–27 och 2016/17:3208 (KD) yrkande 12. Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 9 (SD), 10 (C, KD) och 11 (L). I skrivelsen framhålls vikten av att främja inkluderande och demokratiska samhällen genom att bl.a. stärka demokratiska politiska institutioner och processer, stödja valprocessers integritet och genom att främja ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle, inklusive genom stöd och skydd till de mänskliga rättigheternas försvarare (s. 22–25). I kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 5 framhålls vikten av riktade insatser till demokratiaktivister och MR-försvarare som verkar i repressiva miljöer. I kommittémotion 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkande 1 anförs att det är centralt att genom sin utrikes- och biståndspolitik i än högre grad än stöttar demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. I yrkande 3 framhålls att för demokratiaktivister bör förnyas och utvecklas. I yrkande 6 anförs att en utredning bör tillsättas för att ta fram en agenda för ett ökat svenskt stöd till demokratiaktivister. I yrkande 7 anförs att inom de multilaterala samarbetena ännu tydligare än måste driva en agenda för ökad demokratisering. Enligt motionen lyfter motionärerna fram denna fråga bl.a. mot bakgrund av att det saknas ett demokratimål i Agenda . I kommittémotion 2016/17:464 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att regeringen ska verka för upprättandet av en checklista med kriterier som ska uppfyllas innan det internationella samfundet uppmanar en viss regering att hålla allmänna val. I motionen anges att sådana kriterier bl.a. skulle kunna inbegripa aspekter som administrativ kapacitet att hålla val, rättsväsendets ställning och partiväsendets mogenhet. I yrkande 2 anförs att regeringen i sitt demokratiseringsarbete avseende länder som inte uppnår kriterierna i checklistan ska verka för att kriterierna uppfylls. I partimotion 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att det är centralt att utrikes- och biståndspolitik i än högre grad än ska stötta demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. I yrkande 5 anförs att en utredning bör tillsättas för att ta fram en agenda för ett ökat svenskt stöd till demokratiaktivister. I yrkande 7 anförs att inom de multilaterala samarbetena ännu tydligare än måste driva en agenda för I kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21 anförs att i sina partnerländer bör verka för att förhindra att nya lagar stiftas som begränsar civilsamhällets möjligheter att verka. Utskottet framhåller inledningsvis att demokrati är det styrelseskick som ger människor störst möjlighet att påverka samhället och sina egna liv och som skapar bäst förutsättningar att värna och stärka respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. Demokratiska samhällen är också en förutsättning för en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar utveckling och är därmed även centrala för genomförandet av Agenda 2030. Mot denna bakgrund betonar utskottet att främjandet av inkluderande och demokratiska samhällen måste stärkas. Utskottet framhåller att fria och rättvisa val är en av grundstenarna i en demokrati och påminner om FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som slår fast att folkets vilja ska utgöra grundvalen för statsmakternas myndighet och att folkviljan ska uttryckas i periodiska och verkliga val som ska genomföras med tillämpning av allmän och lika rösträtt och hemlig röstning eller ett likvärdigt fritt röstförfarande. Utskottet framhåller vikten av att stödja valprocessers integritet och motverka att odemokratiska valprocesser används för att legitimera maktutövande. Utskottet ser positivt på att och EU stöder valobservationsinsatser. Utskottet konstaterar att genomförande av val inte är tillräckligt för att skapa ett konsoliderat demokratiskt styrelseskick och understryker vikten av att människor kan delta i och påverka det samhälle de lever i genom politiskt eller samhälleligt engagemang även mellan allmänna val. Oberoende, effektiva, rättssäkra och transparenta samhällsinstitutioner är viktigt i detta sammanhang. Utskottet stöder regeringens ambition att bl.a. stärka demokratiska politiska institutioner och processer genom information och dialog samt genom att bidra till ett ökat förtroende för politiska partier. Utskottet framhåller att ett livskraftigt och pluralistiskt civilsamhälle, som ges utrymme att verka självständigt, är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Utskottet ser med oro på att civilsamhällets utrymme begränsas i vissa länder. Det sker genom repressiv lagstiftning, genom åtgärder som med terrorismbekämpning och nationell säkerhet som motiv är avsedda att motverka demokratiska rörelser eller politisk opposition, genom administrativa åtgärder som försvårar möjligheterna till finansiering samt genom våld eller hot om våld. Begränsningar av det civila samhällets handlingsutrymme innebär att en rad mänskliga rättigheter kränks, inte minst mötes- och yttrandefriheten. Utskottet betonar vikten av att stödja civilsamhällets organisationer och aktörer för att stärka demokratin och människors deltagande och instämmer i regeringens bedömning att civilsamhällets utrymme måste vara ett viktigt ämne för den utrikespolitiska dialogen såväl i multilaterala som i bilaterala sammanhang. Utskottet ser vidare positivt på att regeringen gav Sida i uppdrag att utreda hur svenskt bistånd bäst motverkar det krympande utrymmet för civilsamhällesorganisationer, journalister och kulturarbetare världen över. Sida redovisade uppdraget . Utskottet framhåller att MR-försvarare är centrala för upprätthållandet av ett livskraftigt civilsamhälle, och därmed för ett demokratiskt politiskt system, och ser med oro på att många stater i allt större utsträckning försvårar MR- försvarares arbete. Det är vidare av största vikt att uppmärksamma och fortsätta att stödja enskilda MR-försvarare. Det kan finnas behov av att prioritera de MR-försvarare som är kvinnor och/eller hbtq-personer, då dessa på grund av såväl sitt engagemang som sitt kön, sin sexuella läggning eller sin könsidentitet löper särskilt stor risk att utsättas för kränkningar. Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen lyfter fram ett antal verktyg och arenor för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. När det gäller arenor anges att arbetet ska ske på landnivå och i förhållande till regionala organisationer som exempelvis Afrikanska unionen (AU) samt inom ramen för EU, FN, , , och de internationella finansiella institutionerna m.fl. Det anges även att regeringen avser att verka för att (International , ) förblir en central aktör i demokratifrågor och att regeringen avser att aktivt delta i samarbetet inom det mellanstatliga m.m. Enligt utskottet är det diplomatiska fältarbetet och svenska utlandsmyndigheters arbete centralt både i multilaterala och bilaterala sammanhang för att främja svenska prioriteringar när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Givet världsläget vill utskottet vidare särskilt understryka betydelsen av att aktivt arbeta inom ramen för det internationella multilaterala systemet för att värna och utveckla globala normer när det gäller bl.a. mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Utskottet upprepar att EU är en central aktör i det globala arbetet som rör mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. I handlingsplanen –2019 till för mänskliga rättigheter och demokrati anges bl.a. att EU ska arbeta med att stärka offentliga demokratiska institutioner och valprocessers integritet, stödja MR-försvarare och värna och verka för civilsamhällets utrymme. EU har även antagit gemensamma riktlinjer för hur EU och medlemsstaterna ska verka för och föra dialog om bl.a. MR-försvarare. Som nämnts på annan plats i betänkandet har EU vidare landstrategier med gemensamma prioriteringar för EU:s arbete på lokal nivå för mänskliga rättigheter och demokrati. Det europeiska initiativet för demokrati (European Endowment for Democracy) är en viktig aktör inom EU:s demokratistöd i de södra och östra grannskapen. instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) är också ett centralt instrument som enligt utskottet bör anpassas för att kunna användas Utskottet ser positivt på EU:s engagemang och upprepar vidare vikten av att inom EU arbetar för att främja en effektivare användning av de verktyg som EU och dess medlemsstater har för att i sitt samlade externa agerande främja och försvara mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och folkrätten i stort. I likhet med vad utskottet anfört på andra platser i betänkandet framhåller utskottet att den samlade utrikespolitiken måste bidra till att driva frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. utvecklingssamarbetet, främjandet och andra politikområden ska kombineras för att driva frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer på nya och mer effektiva sätt. När det gäller utvecklingssamarbetet påminner utskottet om betänkande 2016/17:UU2 där utskottet dels framhöll att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är centrala som både mål och medel för en positiv utveckling, dels delade regeringens bedömning bl.a. när det gäller vikten av att förstärka av stödet till demokratins aktörer. att regeringen kommer att arbeta aktivt för att få ytterligare genomslag för prioriterade frågor i EU:s utvecklingssamarbete. konstaterar utskottet att demokrati och mänskliga rättigheter utgör den allra största delen av svenskt utvecklingssamarbete. med regeringen i att det svenska och det internationella utvecklingssamarbetet har en viktig roll i fråga om att stärka demokratiska processer, institutioner och system och för att stödja civilsamhället och MR-försvarare samt att utvecklingssamarbetet när det gäller demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer ska klara de utmaningar som finns vad gäller snabbhet, analys och flexibilitet. Utskottet har slutligen noterat vad som angavs av utrikesministern, i samband med en föredragning , om att regeringen avser att utarbeta en ny strategi för utvecklingssamarbetet på detta Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:1936 (KD) yrkande 5, 2015/16:2264 (FP) yrkandena 1, 3, 6 och 7, 2016/17:464 (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1066 (L) yrkandena 1, 5 och 7 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21. Yttrandefrihet m.m. på internet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om yttrandefrihet m.m. på internet med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD). I skrivelsen framhåller regeringen bl.a. att ett demokratiskt samhälle är avhängigt respekten för yttrande- och åsiktsfrihet. Regeringen anger att den bl.a. avser att verka för att främja respekten för yttrandefrihet i bilaterala och multilaterala forum, främja tillgång till information och arbeta för att stärka journalisters säkerhet. Vikten av yttrandefrihet och rätten till respekt för privatlivet på internet lyfts också fram (s. 19–21). I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. yrkande 7 framhålls bl.a. vikten av att se internet som ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Friheten på nätet måste säkras, och detta arbete ska ingå som en naturlig del i den europeiska såväl som den internationella dialogen samt inom ramen för utvecklingssamarbetet. Detta framhålls även i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 6. Utskottet vill inledningsvis framhålla att yttrande- och åsiktsfrihet är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. Respekten för yttrande- och åsiktsfrihet är också en grundförutsättning för att en rad andra fri- och rättigheter ska kunna åtnjutas, såsom församlings- och föreningsfriheten, religionsfriheten och rätten till utbildning.