bet · H401SoU9 · 2017-03-30 00:00:00 — Det nya investeringsstödet får lämnas för ny- eller ombyggnation av s.k. klassiska äldreboenden, av hyresrätter för äldre på den ordinära bostadsmarknaden såsom trygghetsboenden och för anpassning av gemensamma lokaler i anslutning till bostadshus. avsattes för investeringsstödet. I budgetpropositionen avsattes , och beräknas (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9, bet. 2016/17:SoU1, rskr. 2016/17:127). beslutade regeringen att ge i uppdrag att göra en konsekvensanalys av att införa krav på hyresnivåer i förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder till äldre. ska redovisa och föreslå olika alternativ för hur krav på hyresnivåer m.m. skulle kunna införas i förordningen så ändamålsenligt som möjligt. Uppdraget ska redovisas till . Bostäder att bo kvar i – bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85) Betänkandet Bostäder att bo kvar i – bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85) av Utredningen om bostäder för äldre (dir. 2014:44) presenterades . Utredningen föreslår ett paket med åtgärder inom fyra områden, för att bl.a. få fram fler bostäder för äldre – även på svaga marknader – med fokus på boendeformer som ger möjligheter till gemenskap och att underlätta för seniorer att flytta till – eller bo kvar i – en bostad som det går att åldras i. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) Av direktiven till utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) framgår bl.a. att utredaren utifrån betänkandet från Utredningen om bostäder för äldre (dir. 2014:44) och annat relevant underlag ska analysera om det finns behov av en ny boendeform där äldre som inte behöver omfattande vård och omsorg dygnet runt får tillgång till trygghet och social gemenskap. Om utredaren finner att det finns behov av en ny boendeform ska hon lämna förslag om hur en sådan boendeform kan inrättas. Utgångspunkten ska vara de äldres behov av trygghet och omsorg som kostnadseffektivitet främjas. Utredaren ska i detta sammanhang överväga om kommunerna bör ges ökade möjligheter att lämna stöd till äldre som inte bedöms behöva särskilt boende med dygnet-runt-omsorg eller om boendebegreppet i SoL bör utvecklas. Uppdraget ska redovisas . Vård och omsorg om äldre – Lägesrapport I och omsorg om äldre – Lägesrapport konstateras bl.a. att en större andel kommuner än tidigare bedömer att behovet av särskilda boendeformer för äldre kommer att vara uppfyllt . fortsätter väntetiden till särskilt boende att öka 2013 2016. Allt fler personer får insatser i det ordinära boendet, medan antalet personer i särskilt boende fortsätter att minska. Tillgången till bostäder för äldre är en betydelsefull fråga för att klara den demografiska utvecklingen. Tillgången till en plats i särskilt boende är central för den som behöver en sådan. Det behöver även finnas ändamålsenliga bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden för att säkerställa äldre personers olika behov. Utskottet ser därför positivt på det nya investeringsstödet, som syftar till att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Utskottet kan vidare konstatera att utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen bl.a. ska analysera om det finns behov av en ny boendeform där äldre personer får tillgång till trygghet och social gemenskap och i sådana fall lämna förslag om hur en sådan boendeform kan inrättas. Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser inte att nu bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:148 (V) yrkande 1, 2015/16:2589 (M) yrkande 7, 2016/17:315 (C) yrkande 3, 2016/17:506 (M) yrkande 2 och 2016/17:1982 (båda C). Motionsyrkandena bör avslås. Även motion 2016/17:2009 (C) yrkande 5 bör avslås, främst med hänvisning till den pågående utredningen. Kunskap, kompetens och bemanning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en nationell demensplan, omsorgsutbildningar, utbildningskrav och bemanning inom äldreomsorgen. Jämför reservationerna 14 (SD), 15 (V), 16 (M) och 17 (M). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om en nationell demensplan med syftet att främja ökade kunskaper om demenssjukdomar och att dessa kunskaper sprids. I yrkande 15 föreslås ett tillkännagivande om att se över de omsorgsutbildningar som finns för att stärka informationen om modern teknik och utbildningarnas koppling till denna teknik. I motion 2015/16:3226 av m.fl. (M) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om det genomförda Omvårdnadslyftet, en utbildningssatsning, för äldreomsorgens medarbetare. I motion 2016/17:1445 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att stärka runt om i landet genom att stimulera vidareutbildning för att kunna stärka räddningstjänsten. Enligt motionären skulle det effektivisera kommunens resurser och snabbare nå de drabbade. I motion 2016/17:1452 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ta fram förslag på vilket sätt fler unga kan bidra till mer stimulerande omsorgsmiljö för våra äldre och seniorer. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att unga ska ses som en resurs för våra äldre och att deras engagemang mer ska tas till vara. I motion 2016/17:1225 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att inrätta enklare typer av tolkutbildning. Motionären anför att regeringen bör överväga att införa nationella regler för grundläggande kompetens om hörselnedsättningar hos all personal som arbetar inom äldreomsorgen. I motion 2016/17:1754 av Per Ramhorn m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa bindande krav runt inom äldrevården. I motion 2015/16:2149 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att studera förutsättningarna för att höja grundbemanningen inom äldreomsorgen, och inte bara bemanningen generellt. I motion 2016/17:478 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda ett nationellt utbildningskrav för arbete inom äldreomsorgen. Motionärerna anför att det är rimligt att de som är beroende av och hänvisade till äldreomsorg kan känna sig trygga med att den person som vårdar dem har adekvat utbildning. Av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att insatser inom ska vara av god kvalitet, att det för alla uppgifter inom ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet samt att kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande ska utvecklas och säkras. Enligt 2 kap. 3 § socialtjänstförordningen (2001:937) ska det utifrån den enskildes aktuella behov finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende behöver stöd och hjälp. Den boende ska ges det stöd och den hjälp som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ökad bemanning i äldreomsorgen I budgetpropositionen föreslog regeringen att ska tillföras kommuner och landsting i form av ett permanent, generellt statsbidrag. Enligt regeringen ger medlen kommunsektorn långsiktiga förutsättningar att utveckla välfärden utifrån lokala behov och skapar möjligheter för kommuner och landsting att bl.a. anställa fler och stärka vården, skolan och omsorgen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Vidare har regeringen avsatt –2018 för att öka bemanningen i äldreomsorgen. Målet är att höja kvaliteten inom äldreomsorgen, öka tryggheten för äldre samt förbättra förutsättningarna för en jämställd, likvärdig och jämlik äldreomsorg i hela landet. [4] En ökad bemanning inom äldreomsorgen kan enligt regeringen skapa utrymme för personalen att tillbringa med den enskilde, vilket kan bidra till att exempelvis förebygga psykisk ohälsa, bryta isolering och höja kvaliteten på måltiderna. har i uppdrag att fördela medlen till kommunerna (S2015/4099/FST, S2015/04636/FST). Medlen får användas för personal som utför stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. Personalen förväntas ha adekvat utbildning eller erbjudas introduktion, handledning och utbildning. ska redovisa en uppföljning av satsningen . Som ett komplement till en ökad bemanning har fått i uppdrag att fördela medel för en kompetenssatsning riktad till baspersonal inom bl.a. äldreomsorgen (S2015/08191/FST). ska också utveckla och sprida relevanta kunskapsstöd riktat till kommunerna med syfte att stödja effektiv verksamhetsutveckling. Satsningen ska bl.a. bidra till en ökad kunskap och medvetenhet om myndighetsutövning, särskilt ur ett jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv. Uppdraget ska redovisas . gav regeringen i uppdrag att följa upp styrning, utformning och arbetssätt avseende regeringens satsning på en ökad bemanning inom äldreomsorgen. Analysen ska bl.a. beakta betydelsen av de kriterier som legat till grund för fördelningen av medel, kommunernas intresse av att ta del av stimulansmedlen inklusive redovisning av användningen av stimulansmedlen samt hur privata utförare påverkats av satsningen. En delrapport ska lämnas till . Slutrapporten ska lämnas (S2015/08192/FST). Stärkt kompetensförsörjning inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården Regeringen, Kommuner och Landsting (SKL) och fackförbundet har inlett ett gemensamt arbete för att stärka kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Utbildningssatsningen ska möjliggöra kompetensutveckling och tillsammans med extratjänster och traineejobb förbättra kompetensförsörjningen inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården. Satsningen syftar även till att höja kvaliteten inom främst äldreomsorgen. Utbildningssatsningen riktar sig till personer som är tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen och hälso- och sjukvården och som genom utbildning kan bli undersköterskor. För att sprida information och kunskap om satsningen bjöd SKL, och in till fyra regionala konferenser . Underlag för en nationell strategi om demenssjukdomar gav regeringen i uppdrag att genom en nationell samordningsfunktion genomföra ett projekt i syfte att lämna ett samlat underlag till regeringen för en bred nationell strategi om demenssjukdomar och till en plan för prioriterade insatser inom området till 2022. Uppdraget ska redovisas (S2016/01455/FS). Av regleringsbrev framgick även att myndigheten fick i uppdrag att verka för att frågan om en vård och omsorg utan tvång och begränsningar uppmärksammas. Bland annat ska sprida exempel på hur man aktivt arbetar med att förebygga och undvika tvångs- och begränsningsåtgärder för personer med demenssjukdom. Uppdragen som rör arbetet med demenssjukdom fortsätter (S2015/04635/FST, S2016/07779/RS [delvis]). Mot bakgrund av bestämmelsen i socialtjänstförordningen om att det ska finnas personal tillgänglig dygnet runt driver SKL ett projekt, tillsammans med kommuner, Föreningen , Famna och Vårdföretagarna, med att ta fram nya arbetssätt och rekommendationer för kvalitet i särskilda boenden. deltar också i arbetet. kommer därefter att rekommendera alla kommuner att anta dessa rekommendationer. Projektet kommer att ha fokus på omsorgen , utan att exkludera . Arbetsnamnet är Vi sätter ljus . Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) I direktiven till utredningen att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) anges att utredaren ska analysera och redovisa överväganden om hur äldreomsorgens personalförsörjning bättre ska kunna säkerställas. Utredaren ska också redovisa om det finns kompetensbrister inom dagens äldreomsorg och vilka brister som kan förväntas uppkomma samt hur dessa ska kunna åtgärdas. I direktiven anges att en central förutsättning för att säkra personalförsörjningen är att yrken inom äldreomsorgen upplevs som attraktiva. En lika viktig del är att kunna behålla skickliga medarbetare, vilket kräver en god arbetsmiljö, tillgång till kompetensutveckling och att arbetsgivare kan erbjuda heltidsarbete. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Svar på skriftliga frågor besvarade statsrådet en skriftlig fråga om utveckling och stärkande av kompetens (fr. 2015/16:953). Frågan gällde vilka åtgärder regeringen och det ansvariga statsrådet avser att vidta för att förbättra stödet för äldre t.ex. genom att utveckla att samverka mer med andra viktiga samhällsfunktioner såsom räddningstjänsten, för att på så vis kunna rädda än fler liv och ge fler som behöver det hjälp. Statsrådet anförde att kommuner och landsting enligt lag har skyldighet att på olika sätt samverka med varandra inom bl.a. äldreområdet. Samverkan ska ske både för att förbättra insatserna till den enskilde och för att hushålla med samhällets gemensamma resurser. Statsrådet sade vidare att det inte var aktuellt att från regeringens sida stimulera samverkan mellan vissa utpekade aktörer. Statsrådet uttalade även att en förutsättning för att samverkan ska kunna ske säkert och effektivt är säkra kommunikationssystem. Bättre mobiltäckning och bredbandstillgång är en viktig prioritering för regeringen. Myndigheten för delaktighet har regeringens uppdrag att ta fram och sprida information till kommunerna om användning och implementering av digital teknik samt digitala trygghets- och servicetjänster inom och hemsjukvården. Statsrådet sade vidare att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen i syfte att genom långsiktiga insatser inom strategiskt viktiga områden säkra utvecklingen av god kvalitet i den framtida äldreomsorgen. Ett av dessa områden är modern välfärdsteknik som bl.a. kan bidra till högre säkerhet i både produkter och tjänster inom vården och omsorgen för de äldre. besvarade statsrådet en skriftlig fråga om ungdomar som resurs inom äldreomsorgen (2015/16:1125). Statsrådet konstaterade att det framgår av brukarundersökningar att alla inte är nöjda med möjligheterna att kunna vistas ute eller med de aktiviteter som erbjuds på särskilt boende. Kommunens äldreomsorg har en självklar roll i detta, men även frivilligcentraler som kan förmedla kontakt mellan de som vill bidra med frivilligt arbete och t.ex. äldre personer. Ung Omsorg är en verksamhet som är väl spridd över landet där unga hjälper äldre på äldreboenden med promenader, att läsa tidningen eller som sällskap. Statsrådet sade även att det finns möjlighet för kommuner och landsting att anställa arbetslösa ungdomar inom välfärdsområdet genom s.k. traineejobb. De tillskott som regeringen tillfört kommunerna ger, enligt statsrådet, dem möjlighet att anställa fler i välfärdens verksamheter. Statsrådet konstaterade slutligen att kommunerna har ett tydligt ansvar för omsorgen om äldre och att det i detta ansvar också ingår att ta till vara nya idéer i utvecklingsarbetet. Äldreomsorgens främsta resurs är dess personal. Rätt bemanning skapar ökad trygghet och kvalitet för de äldre inom äldreomsorgen. Utskottet välkomnar därför den satsning som görs för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. Utskottet välkomnar även den nya bestämmelsen i socialtjänstförordningen om att det utifrån den enskildes aktuella behov ska finnas tillgång till personal dygnet runt, liksom det arbete som bedrivs av bl.a. SKL med att ta fram nya arbetssätt och rekommendationer. Mot bakgrund av detta bör motionerna 2015/16:2149 (S) och 2016/17:1754 (SD) avslås. När det gäller motion 2016/17:1452 (M) yrkandena 1 och 2 konstaterar utskottet att kommunerna har ett tydligt ansvar för omsorgen om äldre. I detta ansvar ingår att ta till vara nya idéer i utvecklingsarbetet eller att t.ex. anställa arbetslösa ungdomar genom s.k. traineejobb. Motionen bör avslås. Utskottet noterar att medlen i bemanningssatsningen får användas för personal som ger stöd och omvårdnad och som tillhör en personalkategori som arbetar nära de äldre. Personalen förväntas ha adekvat utbildning eller erbjudas introduktion, handledning och utbildning. Det är enligt utskottet viktigt att de äldre kan lita på att den personal som arbetar inom äldreomsorgen har en lämplig utbildning. Utskottet anser dock inte att det är nödvändigt för att ta något initiativ med anledning av motion 2016/17:478 (V). Motionen bör avslås. har som ett komplement till en ökad bemanning i uppdrag att fördela medel för en kompetenssatsning riktad till baspersonal inom bl.a. äldreomsorgen. Vidare ska utredningen om en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen redovisa om det finns kompetensbrister inom äldreomsorgen och hur dessa i så fall ska kunna åtgärdas. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör ta några initiativ. Motionerna 2015/16:2589 (M) yrkande 15, 2015/16:3226 (M) yrkande 22, 2016/17:1225 (M) och 2016/17:1445 (M) bör avslås. Demenssjukdomarna har omfattande konsekvenser för den enskilde, för närstående och för hela samhället. För att möta behovet hos målgruppen och de samhällsekonomiska konsekvenserna av det snabbt ökande antalet personer som lever med demenssjukdom krävs en bred kunskapshöjning i samhället. Utskottet ser därför positivt på de uppdrag som har inom detta område. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2015/16:2589 (M) yrkande 28. Motionen bör avslås. Avgifter för vård och omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om avgifter för vård och omsorg. I motion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 26 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genomföra en översyn och likriktning av äldres kostnader för vård, omsorg och stöd. I yrkande 27 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genomföra en översyn av nivåer och vad som ingår i försörjningsstödet, existensminimum och förbehållsbelopp för äldre. I yrkande 28 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att se över högkostnadsskyddet för äldre och justera det nedåt. I motion 2015/16:2311 av (S) föreslås ett tillkännagivande om en översyn för att göra avgiftssystemet för våra biståndsbedömda äldre säkert så att de betalar rätt avgift i förhållande till sina inkomster. I motion 2015/16:564 av (S) föreslås ett tillkännagivande om beräkningen av avgifter för vård och omsorg. Motionären anför att det är rimligt att ta hänsyn till personens eller familjens totala ekonomiska situation när avgifter för vård och omsorg beräknas. Ingen bör enligt motionären hamna under förbehållsbeloppet efter att avgifter till vård och omsorg är betalda. Enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Försörjningsstöd lämnas enligt 4 kap. 3 § SoL för bl.a. skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, förbrukningsvaror, hälsa, hygien, dagstidning, telefon, radio- och tv-avgift samt för bl.a. boende och hushållsel. Skäliga kostnader ska i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver beräknas enligt en för hela riket gällande norm (riksnorm) på grundval av officiella prisundersökningar av olika hushållstypers baskonsumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl ska socialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. Bestämmelserna om kommunernas rätt att ta ut avgifter inom äldreomsorgen finns i 8 kap. SoL. Enligt 8 kap. 5 § får den enskildes avgifter för hemtjänst och dagverksamhet, tillsammans med avgifter som avses i 17 kap. 8 § första stycket 1–3 hälso- och sjukvårdslagen (2017:000), förkortad HSL, uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 prisbasbelopp . För bostad i särskilt boende får den enskildes avgifter uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 prisbasbelopp . Avgifterna enligt 8 kap. 5 § SoL får inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation (8 kap. 6 § SoL). Enligt 8 kap. 7 § SoL ska kommunen bestämma den enskildes förbehållsbelopp genom att beräkna den enskildes levnadskostnader, utom boendekostnaden, med ledning av ett minimibelopp. Boendekostnaden ska beräknas för sig och läggas till minimibeloppet. För sådan boendekostnad som anges i 8 kap. 5 § ska dock inget förbehåll göras. Minimibeloppet ska, om inte annat följer av 8 kap. 8 §, alltid utgöra lägst en tolftedel av 1,3546 prisbasbelopp för ensamstående, eller 1,1446 prisbasbelopp för var och en av sammanlevande makar och sambor. Minimibeloppet ska täcka normalkostnader för livsmedel, kläder, skor, fritid, hygien, dagstidning, telefon, radio- och tv-avgift, hemförsäkring, öppen hälso- och sjukvård, tandvård, hushållsel, förbrukningsvaror, resor, möbler, husgeråd och läkemedel. Enligt 8 kap. 8 § SoL ska kommunen höja minimibeloppet i skälig omfattning om den enskilde på grund av särskilda omständigheter varaktigt har behov av ett inte oväsentligt högre belopp än det som anges i 7 § andra stycket samma kapitel. Kommunen får minska minimibeloppet i skälig omfattning om den enskilde inte har en kostnad för en sådan post som anges i 7 § tredje stycket därför att kostnaden ingår i avgiften för hemtjänst och dagverksamhet, kostnaden ingår i avgiften eller hyran för bostad i särskilt boende eller om posten tillhandahålls kostnadsfritt. Kommunen får dock inte minska minimibeloppet med anledning av att den enskilde omfattas av sådan avgiftsfrihet som avses i 17 kap. 3 § HSL. I 17 kap. 8 § HSL regleras högkostnadsskydd för avgifter till kommuner. Av bestämmelsen framgår att avgifter för den enskilde för följande poster tillsammans får uppgå till högst en tolftedel av 0,5392 prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken: vård enligt 12 kap. 1 eller 2 § eller 14 kap. 1 § förbrukningsartiklar enligt 12 kap. 6 § långtidssjukvård som en kommun har betalningsansvar för enligt 2 § lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård hemtjänst och dagverksamhet enligt 8 kap. 5 § SoL. Avgifterna får dock inte uppgå till ett så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel av sitt avgiftsunderlag för sina personliga behov och andra normala levnadskostnader (förbehållsbelopp). När avgifterna fastställs ska kommunen dessutom försäkra sig om att den enskildes make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. Av 17 kap. 3 § HSL framgår att vårdavgifter och andra avgifter för sådan vård och sådana förbrukningsartiklar som avses i 6 § inte tas ut av patienter som är eller äldre. I meddelandeblad Uppgifter för beräkning av avgifter inom äldre- och funktionshinderomsorgen redovisas några av de belopp som används för att beräkna avgifter inom äldre- och funktionshinderomsorgen som är knutna till prisbasbeloppet. Prisbasbeloppet uppgår till . Avgiften för bostad i särskilt boende, som inte omfattas av hyreslagen, får uppgå till högst en tolftedel av 0,5539 gånger prisbasbeloppet. motsvarar det 2 . Minimibeloppet för ensamstående motsvarar 5 2017. Minimibeloppet för var och en av sammanlevande makar och sambor motsvarar 4 2017. Utskottet anser att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2015/16:564 (S), 2015/16:2311 (S) och 2016/17:2971 (C) yrkandena 26–28 bör avslås. Teknik och innovationer inom vård och omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om teknik och innovationer inom vård och omsorg samt it-utbildningar för äldre. Jämför reservationerna 18 (M) och 19 (L).