bet · H401UbU19 · 2017-04-27 00:00:00 — har utvecklat informationssystemet genom webbplatsen Välja skola som möjliggör jämförelser mellan skolor (se redovisning av regeringsuppdraget, rapport , dnr 2012:1002). På webbplatsen presenteras olika mått på skolors kvalitet och resultat. Syftet med webbplatsen är att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola. Webbplatsen ger hjälp att hitta olika jämförbara uppgifter om lärare och elevresultat för skolorna. Det finns också exempel på frågor som elever och föräldrar kan ställa till skolor för att få veta mer. Undantag från bestämmelser om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål Regeringen kom överens med , , och om insatser med anledning av flyktingkrisen. Som ett led i genomförandet av överenskommelsen när det gäller insatser på skolområdet beslutade regeringen direktiv till en särskild utredare med uppdrag att föreslå åtgärder för att säkra kommuners möjlighet att tillgodose nyanlända elevers rätt till utbildning (dir. 2015:122). I uppdraget ingick bl.a. att utreda hur kommuner i större utsträckning ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande för att främja en jämnare fördelning av nyanlända elever och förbättra förutsättningarna för integration. Utredningen om utbildning för nyanlända (SOU 2016:9) har föreslagit att en kommun när det gäller och grundsärskolan ska få göra undantag från bestämmelserna om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål och elevers berättigade krav på en placering nära hemmet om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . I förskoleklassen ska en kommun få göra undantag från bestämmelserna om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål och elevers berättigade krav på en placering nära hemmet om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av elever som varit bosatta i landet . Betänkandet har remissbehandlats, och ett remissmöte hölls . En proposition om mottagande av elever i kommunala skolor är planerad till . I regeringens proposition 2015/16:184 Fler elever i fler skolor aviserar regeringen att den avser att återkomma i den del av utredningens uppdrag som rör fördelningen av elever mellan kommunala skolor. Regeringen har tillsatt skolkommission (dir. 2015:35) som ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan. I skolkommissionens delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar den bl.a. överväganden om åtgärder mot skolsegregation och för ett likvärdigt skolval. Kommissionen anger bl.a. att den ser ett behov av att utveckla en modell som möjliggör val av skola som segregation och minskad likvärdighet motverkas. Ett obligatoriskt skolval som kombineras med relevant och allsidig information till elever och vårdnadshavare bör därför övervägas enligt kommissionen. Även regelverket för placering vid skolenhet bör enligt kommissionen ses över. Kommissionen avser att återkomma med förslag till åtgärder i slutbetänkandet, som ska lämnas . införde en möjlighet för elever och föräldrar att välja skola. Utskottet kan konstatera att skolor blivit alltmer segregerade när det gäller elevers socioekonomiska bakgrund (se t.ex. IFAU rapport 2014:25). Utskottet noterar även att Timss Advanced 2015 (Trends in International Mathematics and Science Study) visar att elever som är födda i och har minst en svenskfödd förälder i genomsnitt presterar bättre än elever som är födda utomlands och elever födda i med båda föräldrarna födda utomlands. När det gäller yrkanden om att göra det fria skolvalet obligatoriskt vill utskottet framhålla att skolkommissionen i sitt delbetänkande i likhet med ser att det finns ett behov av att utveckla en modell som möjliggör val av skola som segregation och minskad likvärdighet motverkas. anser att ett obligatoriskt skolval som kombineras med relevant och allsidig information till elever och vårdnadshavare bör övervägas. Utskottet vill även i sammanhanget lyfta fram arbete med webbplatsen Välja skola med syftet att ge elever och föräldrar stöd vid valet av skola och regleringen i skollagen. När det sedan gäller yrkandet om möjligheten att göra undantag från bestämmelser om placering enligt vårdnadshavarnas önskemål nära hemmet, den s.k. närhetsprincipen, kan utskottet konstatera att Utredningen om utbildning för nyanlända (SOU 2016:9) föreslår att en kommun ska få göra sådana undantag om det finns särskilda skäl med hänsyn till kommunens mottagande av nyanlända elever eller andra elever som varit bosatta i landet . Utskottet noterar att regeringen aviserat att den avser att återkomma i den del av utredningens uppdrag som rör fördelningen av elever mellan kommunala skolor. Utskottet anser att man bör avvakta regeringens beredningar av skolkommissionens slutbetänkande och betänkandet från Utredningen om utbildning för nyanlända. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:1944 (M), 2016/17:1988 (V) yrkande 4, 2016/17:2954 (C) yrkande 26, 2016/17:3070 (L, M, C, KD) yrkande 2, 2016/17:3372 (M) yrkande 38 och 2016/17:3389 (M) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kösystemet för kommunala och fristående skolor, vinster m.m. och fristående skolor med konfessionell inriktning. Jämför reservationerna 10 (M, L), 11 (C), 12 (V), 13 (M), 14 (SD) och 15 (SD). Kösystemet för kommunala och fristående skolor Partimotionerna 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 9 behandlar frågan om införande av ett gemensamt kösystem i varje kommun där samtliga kommunens kommunala skolor och friskolor ska ingå. Införandet av ett gemensamt kösystem måste enligt motionärerna ske med krav på transparens och garanterad rättssäkerhet för såväl skolhuvudmän som elever. Motionärerna framhåller att en sådan reform ger bättre möjligheter till mer blandade klasser. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 25 begärs att friskolor ska ha samma möjligheter som kommunala skolor att ta emot nyanlända barn. Motionärerna anser att kommuner i större grad ska kunna placera elever i andra skolor än de närliggande. I partimotion 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 3 föreslår motionärerna att friskolors möjlighet att använda sig av kösystem vid antagning av elever bör tas bort. Motionärerna framhåller att möjligheten att använda köer för antagning har stora segregerande effekter och att det i många fall kan krävas kötid för antagning. I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 4 anser motionärerna att det ska införas ett förbud för friskolor som är ställda under ett s.k. kunskapskontrakt att ta ut vinst. Motionärerna har i andra sammanhang föreslagit att Skolinspektionen ska upprätta en åtgärdsplan när en skola har kvalitetsbrister och att därefter ska erbjuda dessa skolor ett obligatoriskt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. I kommittémotion 2016/17:2519 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhåller motionärerna att friskolor måste bygga upp en ekonomisk buffert. Enligt motionärerna ska det om en friskola kommer på obestånd finnas medel för att driva friskolan vidare tills kommunen får möjlighet att ta över de elever som gått på friskolan. Skolinspektionen ska godkänna en sådan buffert och se till att inga vinster tas ut innan bufferten är säkrad. I motion 2016/17:38 av (SD) framhåller motionären att driftsformen med kommunala friskolor förtjänar en andra chans och att det bör utredas hur ett rimligt och attraktivt regelverk ska se ut. Fristående skolor med konfessionell inriktning I motion 2016/17:149 av och (båda SD) yrkande 2 föreslår motionärerna att det ska tillsättas en utredning med målet att klargöra förhållandena på de konfessionella friskolorna. I motion 2016/17:2257 av och (båda SD) yrkande 1 föreslår motionärerna att samtliga konfessionella friskolor ska förbjudas för att kunna säkerställa en fungerande inkludering av nyanlända vuxna och deras barn i samhället. I yrkande 2 föreslår motionärerna att religiösa trossamfund ska förbjudas att driva skolor. Motionärerna framhåller att skolor som formellt sett inte är konfessionella friskolor men ändå drivs direkt eller indirekt av trossamfund kan påverkas i en religiös riktning. I motion 2016/17:2475 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 vill motionärerna att Skolinspektionen ska få i uppdrag att granska skolor som drivs av trossamfund eller har en nära koppling till sådana. Eftersom ekonomin enligt motionärerna är viktig ska det även utredas vilka ekonomiska band som bör finnas mellan offentligt finansierade trossamfund och de friskolor som drivs av dessa. I motion 2016/17:905 av (S) vill motionären att man ser över regelverket för etablering av friskolor. Motionären framhåller att skolan ska förmedla grundläggande demokratiska värden och praktisera demokratiska arbetsformer och att det ska gälla alla skolor, såväl skolor i regi som fristående skolor med konfessionell inriktning. I motion 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 3 anser motionären att konfessionella friskolor bör förbjudas. Alla religioner ska respekteras men skolan ska vara sekulär och stå för mångfald utan att segregera elever efter religion eller könstillhörighet. Bakgrund och gällande rätt Kösystemet för kommunala och fristående skolor Fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor har en skyldighet att vara öppna för alla elever som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen (se t.ex. 10 kap. 35 § skollagen [2010:800]). I skollagen finns bestämmelser om urval till fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor som inte har plats för alla sökande. Ändringar i skollagen som trädde i kraft har förtydligat att urvalet ska göras på grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i de aktuella skolformerna (se bl.a. 10 kap. 36 § första stycket skollagen). Detta anses redan gälla enligt förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 382 och s. 744). I paragrafen fördes det även in en upplysningsbestämmelse i ett nytt andra stycke, i vilken det klargörs att regeringen med stöd av sin s.k. restkompetens enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen kan meddela föreskrifter som innebär att ytterligare undantag från urvalsgrunderna får göras för vissa elever (prop. 2015/16:184, bet. 2016/17:UbU3, rskr. 2016/17:5). Regeringen har meddelat sådana föreskrifter i förordningen (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor som trädde i kraft . I förordningens 2 § framgår att vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får huvudmannen avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Enligt förordningens 3 § beslutar huvudmannen hur många platser som ska ingå i den särskilda kvoten. Dessa platser får dock motsvara högst av det högsta antal elever som huvudmannen har beslutat att den fristående skolan har möjlighet att ge utbildning med bibehållen god kvalitet under det aktuella läsåret. I 4 § i förordningen sägs att om det inte finns plats för alla sökande som ingår i den särskilda kvoten ska ett urval göras bland dessa sökande på samma grunder som i övrigt tillämpas vid urval till skolan. Vidare sägs att en elev som har ingått i den särskilda kvoten men inte tagits emot inom den tid som anges i 2 § andra stycket ska få tillgodoräkna sig vid urval bland sökande som inte ingår i kvoten, om skolan tillämpar anmälningstid som urvalsgrund. När det gäller antagning till gymnasieskolan framgår det av 15 kap. 13 § skollagen att regeringen meddelar föreskrifter om urval bland mottagna sökande. I gymnasieförordningen (2010:2039) har det införts bestämmelser om en fri kvot för antagning till nationella program i gymnasieskolan. Enligt dessa bestämmelser ska ett begränsat antal platser (en fri kvot) avsättas bl.a. för dem som av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga sökande. Huvudmannen beslutar om det antal platser som ska avsättas (7 kap. 3 §). Propositionen Fler elever i fler skolor I proposition 2015/16:184 Fler elever i fler skolor framförde regeringen att det är en viktig och grundläggande princip att en fristående skola ska vara öppen för alla som har rätt till utbildning i den aktuella skolformen. En elev som har anlänt till landet har inte samma möjligheter att välja en fristående förskoleklass, grundskola eller grundsärskola som tillämpar kötid som urvalsgrund och som har fler sökande än platser, som elever som har varit bosatta i och har haft möjlighet att ställa sig i kö . Regeringen hänvisade till regleringen i skollagen och gymnasieförordningen om att det för antagning till nationella program i gymnasieskolan ska avsättas ett begränsat antal platser (en fri kvot) bl.a. för dem som av särskilda omständigheter bör ges företräde framför de övriga sökande. I propositionen framgick att det inte fanns några motsvarande bestämmelser om en kvot för fristående förskoleklasser, grundskolor eller grundsärskolor. Regeringen bedömde att det fanns ett behov av att införa bestämmelser som möjliggör för enskilda huvudmän inom dessa skolformer att besluta att införa en särskild kvot (prop. 2015/16:184, bet. 2016/17:UbU3, rskr. 2016/17:5). lämnade (dir. 2014:126) sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2016:66). När det gäller frågan om antagning av elever till fristående förskoleklass, grundskola och grundsärskola, gör utredaren i betänkandet bedömningen att det inte bör införas regler om en gemensam kö, administrerad av lägeskommunen, för kommunala och fristående skolor. I stället anser utredaren att elevers rättssäkerhet i samband med antagning till fristående skolor ska stärkas på andra sätt. Utredaren föreslår att ett krav på en formell ansökningshandling införs i förskoleklass, grundskola och grundsärskola med enskild huvudman. Ansökan ska enligt utredningens förslag skickas till huvudmannen för den utbildning som eleven söker till. Skolinspektionen ska i beslutet om godkännande ange vilka urvalsgrunder en fristående grundskola, grundsärskola eller förskoleklass får tillämpa när det inte finns plats för alla sökande. För att en skola ska kunna ändra urvalsgrunderna ska det enligt förslaget krävas ett nytt beslut från Skolinspektionen. Betänkandet har remitterats, med sista svarsdatum . överlämnade sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78) till regeringen . I betänkandet finns förslag till utformning av en vinstbegränsning. Utredningen anser att det bör införas en reglering som syftar till att offentliga medel som är avsedda för välfärdsverksamhet i huvudsak ska användas till den verksamhet som medlen är avsedda för. För att ett godkännande som enskild huvudman för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg ska medföra en rätt till bidrag krävs enligt utredningens förslag att den juridiska personen har ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering. För att få ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering ska den juridiska personen kunna visa att offentliga medel i huvudsak kommer att gå till det de är avsedda för. Ersättning som följer av en kommuns avtal om överlämnande av verksamhet enligt skollagen till privata utförare får enligt förslaget i fråga om juridiska personer endast lämnas om utföraren har ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering. Genom ett tillståndsförfarande möjliggörs en allsidig och likvärdig prövning av att den ansökande aktören uppfyller kraven. Detta tillståndsförfarande påverkar inte den nuvarande ordningen för hur privata utförare och enskilda huvudmän får tillgång till offentlig finansiering inom välfärden. För att offentliga medel i huvudsak ska gå till det de är avsedda för föreslår utredningen att en juridisk person med tillstånd att ta emot offentliga medel högst får ha ett visst rörelseresultat. Rörelseresultatet räknas fram före de finansiella kostnaderna, t.ex. kostnader för räntor, och före eventuella bokslutsdispositioner såsom koncernbidrag. Det är från rörelseresultatet som företaget ska täcka ersättning för de kapitalkostnader företaget har, både till långivare och till ägare. Rörelseresultatet är ett mått på det bidrag som rörelsens operativa verksamhet ger och påverkas därmed inte av hur verksamheten valt att finansiera sig. Rörelseresultatet ska anges i årsredovisningen, vilket framgår av praxis på området. Ett viktigt skäl för varför denna reglering valts är att en begränsning av rörelseresultatet innebär att huvuddelen av de medel som avsätts för välfärdsverksamhet kommer att användas i verksamheten. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Fristående skolor med konfessionell inriktning Av 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) framgår att utbildningen – dvs. den verksamhet inom vilken undervisningen sker utifrån bestämda mål – vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell. Av förarbetena till den nuvarande skollagen framgår bl.a. att för att undervisning i t.ex. religionskunskap eller historia som innebär en fördjupning i en viss religions troslära ska anses som icke-konfessionell måste den, som all utbildning i skolväsendet, vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet och vara saklig och allsidig. Det innebär bl.a. att det i själva undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165 s. 227). Det anges också att bestämmelsen innebär att huvudmannen har ett ansvar för att se till att eleven inte blir ensidigt påverkad i olika trosfrågor (s. 636). I 1 kap. 3 § skollagen definieras undervisning som sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden, och utbildning definieras som den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Enskilda huvudmän har ett visst utrymme att bedriva en verksamhet med konfessionella inslag. Enligt 1 kap. 7 § skollagen ska undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem får ha en konfessionell inriktning. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt. Detta innebär således att det för den del av utbildningen som inte är undervisning får en fristående förskola eller skola med konfessionell inriktning ha konfessionella inslag, men deltagandet ska vara frivilligt för den enskilda eleven. I proposition 2009/10:165 (s. 226) anges att i en skola med konfessionell inriktning kan det enligt regeringens uppfattning finnas utrymme för att inom ramen för utbildningen anordna andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning, t.ex. fördjupning i den egna trosläran som konfirmationsläsning. Inget hindrar heller att det kan finnas inslag av religiösa symboler eller dylikt i inredningen. Om konfessionella inslag förekommer i utbildningen ska deltagandet vara frivilligt för barnet eller eleven. Utbildningsministern har i ett svar på en fråga 2016/17:1185 av (M) uttalat att regeringen kommer att tillsätta en utredning i syfte att se över regelverket för fristående skolor med konfessionella inslag. Kösystemet för kommunala och fristående skolor Utskottet kan inledningsvis konstatera att i och med införandet av skollag gäller i huvudsak samma regelverk för kommunala skolor som för fristående skolor. Det innebär att fristående skolor i princip har fått samma ekonomiska förutsättningar att verka som skolor med offentliga huvudmän och krav på att utbildningen ska vara likvärdig med utbildningen vid en skola. Utskottet noterar när det gäller frågor som rör kösystem till kommunala och fristående skolor att det finns både yrkanden där motionärerna vill att det ska införas ett gemensamt kösystem i varje kommun till kommunala och fristående skolor och ett yrkande där motionärerna begär att friskolors möjlighet att använda sig av kösystem vid antagning av elever ska tas bort. Utskottet vill framhålla att det infördes ett förtydligande i skollagen om att urvalet till fristående skolor ska göras på grunder som är förenliga med att en fristående grundskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i skolformen . Regeringen beslutade vidare att införa föreskrifter i en förordning (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor som innebär att en huvudman vid urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser får avsätta ett begränsat antal platser per läsår för vissa elever (särskild kvot) som ges företräde framför de övriga sökande. I den särskilda kvoten får bara de elever ingå som varit bosatta i landet än före starten av det aktuella läsåret. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inte någon anledning att ändra det gällande regelverket och avstyrker motion 2016/17:1988 (V) yrkande 3. Utskottet vill även upplysa om att gör bedömningen att det inte bör införas regler om en gemensam kö, administrerad av lägeskommunen, för kommunala och fristående skolor. Utredningen föreslår i stället att det ska införas ett krav på en formell ansökningshandling i förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor med enskild huvudman. Utskottet anser att det finns skäl för att invänta regeringens beredning av betänkande och avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:2973 (C) yrkande 25, 2016/17:3372 (M) yrkande 39 och 2016/17:3389 (M) yrkande 9. Utskottet kan konstatera att genom friskoleöverenskommelsen inom (SOU:203:56) togs de inledande viktiga stegen för att säkerställa att verksamheten i skolan har en god kvalitet och att de offentliga medel som avsätts för skolverksamheten kommer eleverna till del. Utskottet ser med intresse på de förslag som har lämnat i sitt betänkande Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Utredningen föreslår bl.a. en reglering som syftar till att offentliga medel som är avsedda för välfärdsverksamhet i huvudsak ska användas till den verksamhet som medlen är avsedda för. Utskottet kan konstatera att förslagen för skolans del handlar om att det för att en enskild huvudman för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg ska kunna få ett godkännande som medför en rätt till bidrag krävs att den juridiska personen har ett tillstånd att ta emot offentlig finansiering. För att få ett sådant tillstånd ska alltså enligt utredningens förslag den juridiska personen kunna visa att offentliga medel i huvudsak kommer att gå till det de är avsedda för. Utskottet vill betona vikten av att avvakta regeringens beredning av betänkandet och avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:38 (SD), 2016/17:2519 (SD) yrkande 3 och 2016/17:3389 (M) yrkande 4. Fristående skolor med konfessionell inriktning När det gäller yrkanden om fristående skolor med konfessionell inriktning vill utskottet inledningsvis uppmärksamma att undervisningen i skolor ska vara icke-konfessionell i såväl kommunala skolor som fristående skolor. Att en förskola eller skola ska vara icke-konfessionell innebär att det inte kan förekomma religiösa inslag som bön, välsignelse, trosbekännelse, predikan eller någon annan form av förkunnelse. Utskottet vill även understryka att det i förarbetena till skollagen bl.a. anges att kravet på en icke-konfessionell undervisning inte innebär att det är förbjudet för en skola att inom skolans eller elevens val fördjupa undervisningen i en religion under förutsättning att undervisningen vilar på vetenskaplig grund och är allsidig och saklig.