bet · H501SoU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 9, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Utskottet föreslår även ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017. Utskottets förslag grundar sig på tre motionsyrkanden. Utskottet avstyrker övriga motionsförslag. I betänkandet finns en reservation (S, MP, V). När det gäller anslagsbeslutet har , avstått från att delta. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Ett yrkande i en motion från allmänna motionstiden /17. Cirka 140 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9, funktionshinderspolitiken Anslag inom utgiftsområde 9 Generell tillståndsplikt, punkt 2 (S, MP, V) 1.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 9, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Uppföljning av regeringens resultatredovisning för funktionshinderspolitiken Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 9 anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 9 punkt 3 och avslår motionerna 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 36, 2017/18:316 av (M), 2017/18:506 av (L) yrkande 1, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2017/18:1400 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:1584 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 8 och 9, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkandena 11, 12, 15–18, 23, 29, 34, 35, 39, 40, 45, 46, 48, 56, 58, 62, 64, 71, 73 och 79, 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkandena 8, 12 och 16, 2017/18:1850 av m.fl. (L) yrkandena 7 och 8, 2017/18:2529 av Per Ramhorn m.fl. (SD), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:2814 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 26, 2017/18:2898 av m.fl. (L) yrkandena 4–6 och 8, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkandena 11 och 12, 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkandena 1, 6, 14, 17–19, 33, 39, 48–50, 61, 62, 68–70 och 76, 2017/18:3568 av m.fl. (M) yrkandena 1, 7, 12, 16, 17 och 28, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 8, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 34 och 35, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 40, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 59, 2017/18:3715 av m.fl. (C), 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 10–16, 20, 23, 24, 26, 27, 29, 32, 41, 43, 45–49, 51, 53–58, 61, 68, 80, 86–88, 90, 92, 95, 96, 106, 114 och 120, 2017/18:3769 av m.fl. (M) yrkandena 1–11, 2017/18:3805 av m.fl. (L), 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 35 och 39–41 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 16. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 2. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar, 3. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 9 punkterna 1, 2 och 4. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet enligt ett tillkännagivande som gjorde 2017, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:2488 av och (båda M) och 2017/18:3421 av m.fl. (M) yrkande 80 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 122. Reservation (S, MP, V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD)*, (S), (S), (M)*, (S), Per Ramhorn (SD)*, (M)*, (S), (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (V), (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I promemorian behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1) inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och omkring 140 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 5 utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Utskottet har gjort en uppföljning av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnittet om funktionshinderspolitik. Uppföljningen finns i bilaga 6. Viss kompletterande information om oppositionens anslagsförslag har hämtats in under beredningen av ärendet. I budgetpropositionen redovisar regeringen ett antal tillkännagivanden från . Ett av dem avser att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats personlig assistans ska få likvärdiga möjligheter att få välja utförare genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, tillämpas (bet. 2016/17:SoU8, förslagspunkt 1, rskr. 2016/17:215). Utskottet redovisar sin behandling av det tillkännagivandet i 2017/18:SoU5 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (rskr. 2017/18:86). När det gäller de övriga tillkännagivandena redovisar utskottet sin behandling i detta betänkande (2017/18:SoU1). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till 77 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska socialutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del av utskottens upp-följning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande upp-följningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Analysen har begränsats till området funktionshinderspolitik. Syftet har bl.a. varit att följa upp förra årets fördjupning (bet. 2016/17:SoU1 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag inom utgiftsområde 9. Slutligen behandlas regeringens redovisning av tillkännagivanden. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9, funktionshinderspolitiken Utskottet beslutade att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, avsnittet om funktionshinderspolitiken inom utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Uppföljningen har genomförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet med uppföljningen har varit att följa upp förra årets fördjupning samt att ta fram underlag inför beredningen av budgetpropositionen och att ge utskottet ett underlag för den fortsatta dialogen med regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 6. har beslutat om följande mål för funktionshinderspolitiken: – en samhällsgemenskap med mångfald som grund – att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet – jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. Regeringens resultatredovisning för de funktionshinderspolitiska insatserna är uppdelade i två delar i utgiftsområde 9: funktionshinderspolitiken (kap. 5) och insatser för personer med funktionsnedsättning (kap. 6). De indikatorer som använts för att redovisa resultaten av utvecklingen inom funktionshinderspolitiken är följande: – arbetsmarknadsstatus (i arbetskraften eller utanför, sysselsättning) – antal diskrimineringsärenden hos DO. Av resultatredovisningen framgår bl.a. att kvinnor och män med funktionsnedsättning i genomsnitt fortfarande har lägre utbildningsnivå än övriga befolkningen. Vidare är sysselsättningen lägre bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen. Lägst andel sysselsatta finns bland personer med funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Vad gäller antalet diskrimineringsärenden är funktionsnedsättning en av de diskrimineringsgrunder som oftast förekommer i anmälningar till (). Anmälningarna som rör funktionsnedsättning har ökat sedan bristande tillgänglighet infördes som en form av diskriminering . För att bedöma och redovisa utvecklingen och resultat inom området insatser för personer med funktionsnedsättning används bl.a. indikatorerna antal personer med insatser enligt LSS och kostnader för detta samt antal personer och antal beviljade timmar med assistansersättning och kostnader för assistansersättning. Enligt officiella statistik Personer med funktionsnedsättning – insatser enligt LSS hade ca 71 400 personer insatser enligt LSS från kommunerna . Det var ca 1 900 personer fler än året innan. Av dem som fick insatser var kvinnor och män. Sammanlagt beviljades ca 118 600 insatser från kommunerna till dessa personer. Det var ca 1 400 insatser fler än året innan. Enligt minskade antalet assistansberättigade personer med ca 230 personer. Antalet timmar och person steg . Kvinnor beviljades då i genomsnitt och männen . minskade kostnaderna för assistansersättning med ca och uppgick till totalt . I sin analys av funktionshinderspolitiken anför regeringen att rapporter och uppföljningar visar att det fortfarande finns skillnader i levnadsvillkor för personer med funktionsnedsättning jämfört med övriga befolkningen. Enligt regeringens mening är det viktigt att synliggöra dessa förhållanden för att kunna ge en så rättvisande bild som möjligt av hur väl målen med funktionshinderspolitiken uppnås. En bedömning är att skillnaderna i utbildningsnivå, arbetskraftsdeltagande och sysselsättning mellan personer med respektive utan funktionsnedsättning varit relativt oförändrade . Det går dock inte att dra några långtgående slutsatser av den beskrivna utvecklingen utifrån funktionshinderspolitikens mål till följd av avsaknad av fullt jämförbara indikatorer . Detta gäller även möjligheten till säkra slutsatser utifrån ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller området insatser för personer med funktionsnedsättning anför regeringen att lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) och särskilt assistansreformen på ett avgörande sätt har förbättrat levnadsvillkoren för flickor och pojkar, kvinnor och män med omfattande funktionsnedsättningar. Totalt antal beviljade timmar med assistansersättning ökar inte längre, eftersom färre personer beviljas ersättning. Antalet timmar per assistansberättigad har dock fortsatt att öka, men i långsammare takt. pekar på att utvecklingen kan bero på några domar från . Det är regeringens ansvar att följa upp vilka konsekvenserna blir för brukarna av dessa praxisbildande domar. Regeringen anför att den därför har lämnat en rad uppdrag till och för att fördjupa kunskaperna om vilka effekter den nya rättspraxisen får för personer med assistansersättning eller med personlig assistans enligt LSS, hur domarna påverkat kommunernas beviljande av andra insatser enligt LSS och socialtjänstlagen samt i vilken utsträckning som kommuner och landsting samverkar i frågor som rör egenvård. Regeringen anför vidare att många av de problem som uppmärksammats inom assistansersättningen kvarstår och att nya har tillkommit. Det gäller t.ex. det delade huvudmannaskapet för personlig assistans och de konsekvenser som det fått för andra insatser som kommunen ansvarar för. Det finns också brister i de insatser som LSS rymmer. Mot bakgrund av denna utveckling har regeringen tagit initiativ till en översyn av hela LSS-lagstiftningen (dir. 2016:40). Utskottet har behandlat regeringens proposition 2016/17:188 Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken i betänkande 2017/18:SoU5. I betänkandet föreslår utskottet ett mål med delvis annan lydelse än regeringens förslag. Utskottet föreslår att det nationella målet för funktionshinderspolitiken ska formuleras på följande sätt: Det nationella målet för funktionshinderspolitiken är att, med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som utgångspunkt, uppnå jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet för personer med funktionsnedsättning i ett samhälle med mångfald som grund. Målet ska bidra till ökad jämställdhet och till att barnrättsperspektivet ska beaktas. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2017/18:86). Utskottet har analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 9 i budgetpropositionen. Analysen har begränsats till området funktionshinderspolitik och utgår från uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport. Inledningsvis konstaterar utskottet att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen fortsätter och ser positivt på att ett fördjupat utvecklingsarbete har bedrivits inom inför årets budgetproposition. Funktionshinderspolitiken har ingått i detta utvecklingsarbete. Utskottet vill understryka vikten av att det väljs ut indikatorer som avspeglar utvecklingen av resultaten inom funktionshinderspolitiken och tydligt kopplar till de övergripande målen. Det är även av stor vikt att kommande års indikatorer används över en längre tidsperiod. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det skulle kunna tas fram delmål för att tydliggöra hur uppnådda resultat kopplar till de övergripande målen. Utskottet ser positivt på att årets resultatredovisning följer en logisk struktur med tydliga rubriker kopplat till de tre indikatorerna. Redovisningen är mer renodlad än , då resultat har separerats från insatser. Utskottet ser också positivt på att resultaten gällande utbildningsnivå och arbetsmarknadsstatus för personer med funktionsnedsättning redovisas dels för gruppen med nedsatt arbetsförmåga, dels för gruppen utan nedsatt arbetsförmåga. Med mer detaljerad information får utskottet en bättre bild av utfallet av insatser för olika grupper av personer med funktionsnedsättning. När det gäller avsnittet om stöd till personer med funktionsnedsättning är utskottet positivt till att det har funnits tydliga resultatindikatorer. Det är även positivt att resultat finns redovisade med tidsserier för vissa av indikatorerna. Detta gör det möjligt att följa utvecklingen . Utskottet ser också positivt den utökade redovisningen vad gäller stöd i form av personligt ombud, tolktimmar och ledarhundar. Mot bakgrund av de förändringar som skett inom assistansersättningen , efterfrågar utskottet en mer omfattande redovisning från berörda myndigheter. Redovisningen av resultaten följer inte en logisk struktur och insatser blandas med resultat. Vidare vore det önskvärt med en fördjupad analys av hur resultaten kopplar till de övergripande målen i regeringens analys och slutsatser. Här finns enligt utskottet utrymme för förbättringar. Anslag inom utgiftsområde 9 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Avsnittet är indelat i områdena Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster, Barnrättspolitik och Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Under respektive område presenteras i korthet regeringens förslag till anslag (prop. 2017/18:1 punkt 3) och förslag till bemyndiganden (prop. 2017/18:1 punkterna 1, 2 och 4). 1:1 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys: Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1. Anslaget får användas för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys förvaltningsutgifter. 1:2 social utvärdering: Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2. Anslaget får användas för social utvärderings (SBU) förvaltningsutgifter. har i sin årliga revision lämnat ett uttalande med reservation avseende årsredovisningen . Regeringen anger i budgetpropositionen att de har följt upp att myndigheten har rutiner för att hantera redovisning av förbättringsutgifter på annans fastighet i enlighet med gällande lagstiftning. 1:3 : Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3. Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets förvaltningsutgifter. 1:4 Tandvårdsförmåner: Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:4. Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att tandvård stegvis ska komma att erbjudas avgiftsfritt för unga vuxna t.o.m. det år de fyller , respektive . Lagändringen avseende trädde i kraft . Övriga lagändringar kommer att träda i kraft respektive . Mot bakgrund av att dessa åldersgrupper inte längre belastar det statliga tandvårdsstödet föreslås anslaget minskas med 2018 samt beräknas minska med . Finansieringen av reformen i sin helhet regleras inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Det allmänna tandvårdsbidraget för personer höjdes . I budgetpropositionen ökades anslaget med . föreslås anslaget öka med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 för höjt allmänt tandvårdsbidrag. Anslagsnivån och framåt revideras jämfört med anvisade medel 2017 eftersom detta anslag är av en anslagstyp vars nivå anpassas efter utgiftsprognoser . Utgiftsutvecklingen för anslaget är främst beroende av ersättningsnivåer och antal personer som besöker tandvården. Anslaget beräknas öka successivt , vilket främst förklaras av en kombination av befolknings- och prisökningar. 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna: Regeringen föreslår att anvisar 26 till anslaget 1:5. Anslaget får användas för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmånerna. Syftet är att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läkemedelsområdet som inte ingår i läkemedelsförmånerna. ingick regeringen och SKL en överenskommelse kring formerna för statens bidrag till landstingen avseende läkemedelsförmånerna m.m. för . Av överenskommelsen framgår att parterna är överens om en vilje-inriktning att utformningen och upplägget av överenskommelserna ska vara desamma. Överenskommelsen innebär att statens bidrag till landstingen för deras kostnader 2017 uppgår till 25 . I detta belopp ingår ett bidrag om för läkemedel för behandling av hepatit C. Därutöver får landstingen ett bidrag för ett antal kostnadsposter som inte heller ingår i läkemedelsförmånerna, t.ex. dosdispensering, kompensation för vissa rekvisitionsläkemedel och förbrukningsartiklar. I överenskommelsen uppgår detta belopp till 1 . 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård: Regeringen föreslår att anvisar 7 till anslaget 1:6. Anslaget får användas för utgifter för bidrag och statsbidrag för att genom riktade insatser arbeta för att säkerställa att hälso- och sjukvården håller en god tillgänglighet och kvalitet, baseras på kunskap, är behovsanpassad och effektiv, samt stärker patientens delaktighet i vården. Anslaget får även användas för bidrag och statsbidrag för att förbättra förutsättningarna för ökad bemanning inom vården, för professionen att utföra sitt arbete och för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt. Därtill får anslaget användas för att förbättra förutsättningarna för att kunskap och erfarenheter tas till vara för att förbättra hälso- och sjukvården liksom för en god och mer jämlik vård. Inom ramen för anslaget får medel också användas för utbetalning av ersättning i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Anslaget får också användas för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Medel inom anslaget får användas för överenskommelser med Kommuner och Landsting (SKL). Anslaget får dessutom användas till bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet, andra internationella åtaganden på området, samt för forskning inom farmaci. Medel på anslaget får också användas för ersättning till personer som insjuknat i narkolepsi till följd av vaccinering med Pandemrix. Anslaget får även användas till beredskapslager av antivirala läkemedel. Inom ramen för anslaget finns också medel för ersättning till steriliserade i vissa fall, samt till talidomidskadade i vissa fall. Dessa medel får användas för att bevilja medel till personer som ansöker om ersättning för sådana skador eller ingrepp, i enlighet med de riktlinjer som har använts. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Som skäl för detta anför regeringen att den bedömer att det även fortsättningsvis behövs låneramar i samma storlek som tidigare fastställts för att ha en beredskap om det inträffar allvarliga händelser som medför att materiel behöver införskaffas.