bet · H401UU18 · 2017-06-08 00:00:00 — Utskottet har granskat vitboken om EU:s framtid (KOM(2017) 2025) och föreslår att lägger utskottets utlåtande till handlingarna. om EU:s framtid innehåller huvudsakligen fem scenarier för hur unionen kan utvecklas beroende på vilket förhållningssätt medlemsstaterna intar till EU:s integrationsprocess. , skatteutskottet, justitieutskottet, försvarsutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet har yttrat sig över vitboken. understryker behovet och värdet av EU-samarbete i ljuset av de gränsöverskridande utmaningar som möter dagens . måste EU-samarbetet fortsätta att utvecklas och förbättras för att behålla sin legitimitet. Avseende EU-samarbete inom det utrikespolitiska och försvarspolitiska området anser utskottet i likhet med försvarsutskottet att det försvarsmässiga samarbetet även fortsättningsvis måste ha en mellanstatlig tyngdpunkt. Utskottet anser även att EU-politiken behöver förankras bättre hos medborgarna. I utlåtandet finns en reservation (SD). om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 (KOM(2017) 2025). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning om EU:s framtid (SD) om EU:s framtid (V) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 7 Miljö- och jordbruksutskottets protokollsutdrag Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning presenterade om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 (KOM(2017) 2025). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat vitboken till utskottet för granskning och utlåtande. Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över vitboken. Yttranden har lämnats av finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, försvarsutskottet, trafikutskottet och miljö- och jordbruksutskottet. Regeringen har överlämnat en faktapromemoria (2016/17:FPM81). om EU:s framtid innehåller huvudsakligen fem scenarier för hur unionen kan utvecklas beroende på vilket förhållningssätt medlemsstaterna intar till EU:s framtida utveckling. uttrycker ingen uttalad preferens för något av de fem scenarierna. Toppmötet i utgjorde startskottet för en intern diskussion inom EU om unionens framtid. om EU:s framtid är kommissionens bidrag till att inleda denna framtidsdiskussion, och denna beskriver i huvudsak fem olika scenarier för EU:s framtida utveckling. De fem scenarierna är följande: EU fortsätter med den nuvarande inriktningen. Detta skulle innebära fokus på genomförande och uppgradering av den nu aktuella reformagendan. EU begränsar sig till den inre marknaden. Den fria rörligheten för varor och kapital förstärks, men blir begränsad vad gäller personer och tjänster. Även samarbetet inom EMU skulle bli begränsat. EU-samarbetet skulle bli mer fragmenterat, och flera politikområden skulle hanteras bilateralt. Djupare integration på frivillig basis. Samarbetet kan fördjupas inom olika politikområden för de medlemsstater som vill delta. Samarbetsformerna hålls öppna så att fler länder kan ansluta sig senare när de känner sig redo. Beslutsfattandet kommer att bli mer komplicerat. Färre samarbetsområden och ökat fokus på effektivitet. Samarbetet skulle kunna fördjupas inom områden som t.ex. innovation, handel, säkerhet, migration, gränsskydd, vissa delar av den inre marknaden och EMU. På områden där uppfattningen är att det europeiska mervärdet är mindre eller svårt att leverera skulle EU-samarbetet inte fördjupas. Medlemsstaterna kan ha svårigheter att enas om prioriteringar, men utvalda samarbetsområden skulle bli mer överblickbara och förslag lättare att genomföra. Fördjupad integration på samtliga områden. Detta skulle innebära ökad federalism. Den ökade effektiviteten måste vägas mot minskat inflytande för medlemsstaterna och minskade möjligheter till ansvarsutkrävande av beslutsfattare. indikerar på ett övergripande plan vilka konsekvenser de olika scenarierna/vägvalen skulle få inom fem samarbetsområden: den inre marknaden och handel, EU:s ekonomiska och monetära union (EMU), Schengen, migration och säkerhet, utrikes och försvarspolitik och EU:s finanser. Denna beskrivning kompletteras med en sjätte dimension: EU:s övergripande förmåga att leverera utifrån de fem vägvalen. går inte in på de eventuella rättsliga och konstitutionella förändringar som de olika vägvalen kan leda till. En process med konsultationer för att ta fram en inriktning för EU-samarbetet kommer att lanseras inför valen till 2019, vilka ses som slutpunkten för framtidsdiskussionen i denna form. Diskussionsunderlag i form av fem tankepapper för centrala politikområden kommer att presenteras under de kommande månaderna. Tankepapprena ska täcka följande områden: EU:s sociala dimension, globaliseringens utmaningar, fördjupning av EMU utifrån de fem ordförandenas rapport, EU:s framtida försvar och EU:s framtida finanser. Tankepapprena ska stimulera till diskussion genom att presentera olika idéer och förslag för EU:s framtid, men utan att ta ställning till vilken väg som ska väljas. Debatter om framtid kommer att hållas i medlemsstaterna för att säkerställa en ökad delaktighet i utformningen av EU:s politik. Arbetet ska ge EU:s medlemsstater möjlighet att reflektera över läget i EU, dess framgångar och utmaningar. Avsikten är att kommissionens ordförande ska ta idéerna vidare i sitt ”State of the Union”-tal och att ska anta slutsatser om framtidsfrågorna . I faktapromemoria 2016/17:FPM81 välkomnar regeringen kommissionens vitbok om EU:s framtid. Regeringen konstaterar att EU-samarbetet behövs för att såväl möta globala utmaningar som för att underlätta vardagen för enskilda personer. Samarbetet måste dock fortsätta att utvecklas. Regeringen utgår från att de kommande diskussionerna om vitbokens innehåll kommer att ha sin utgångspunkt i den nuvarande kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Regeringen ser även ett behov av att bättre förankra EU-politiken hos medborgarna och har därför initierat informations- och kunskapshöjande insatser samt nya former för dialog med näringsliv och civilsamhälle för ökad delaktighet i EU-arbetet. Regeringen är positiv till att delta i den kommande framtidsdebatten och överväger svenska bidrag. Det kommande toppmötet i för rättvisa jobb och tillväxt är ett första exempel. Regeringen kommer att följa utvecklingen av de fem tankepapprena och bedöma deras möjliga konsekvenser för och . I en snabbt föränderlig omvärld utsätts det europeiska samarbetet för utmaningar, såväl utifrån som inifrån. Konflikter som hotar den europeiska och globala säkerhetsordningen, terrorism, olösta migrationsutmaningar, populism och protektionism, hög arbetslöshet, brexit och bland många medborgare en bristande tilltro till EU utgör några av dessa utmaningar. Kommissionens ordförande har beskrivit läget som ”en existentiell kris” för EU. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att en diskussion om EU:s framtid initieras och att den får ett brett och öppet format. om EU:s framtid avser att stimulera till diskussion kring vilken väg EU ska välja framöver. tar dock inte i sig ställning till vilket vägval EU ska göra. Vidare konstaterar vitboken att vägvalen inte är statiska och att slutresultatet säkerligen kommer att se annorlunda ut än de scenarier som beskrivs. Det blir upp till medlemsstaterna att tillsammans besluta om och på vilket sätt de olika scenarierna ska kombineras för att uppnå bästa resultat. Avseende de rättsliga och konstitutionella formerna för det framtida samarbetet har kommissionen uttryckt att ”form får följa funktion”. Utskottet instämmer med regeringen i att utgångspunkten bör vara att diskussioner till följd av vitboken utgår från den befintliga kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Bland de diskussionsunderlag som tas fram av kommissionen är underlaget om att möta globaliseringen av särskilt intresse för utskottet. Det är EU grundades i . Det europeiska samarbetet har under dessa bidragit till fred, säkerhet och tillväxt i . EU har på dessa år utvecklats till att bli världens största gemensamma marknad, den största handelsmakten och den största givaren av utvecklingsbistånd. anser att EU är det bästa verktyget för att hantera de gränsöverskridande utmaningar som de europeiska medlemsstaterna står inför och för att garantera fred, demokrati, säkerhet och tillväxt. Det svenska EU-medlemskapet ger en större möjlighet att vara med och forma politiken på europeisk och global nivå. Utskottet anser att EU och behöver mer av EU-samarbete inom många områden. Detta avser gränsöverskridande utmaningar såsom klimatförändringar, inkluderande ekonomisk tillväxt, omfattande migrationsströmmar och terrorism. På ett globalt plan gäller det värnandet av den multilaterala säkerhetsordningen, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i globala och regionala forum. EU kan också i globala förhandlingar föregå som exempel på hur klimatförändringar kan bemötas på ett regionalt plan. vill dock framhålla att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras för att behålla sin legitimitet. EU:s legitimitet kan bara säkerställas i det mervärde som finns i EU-samarbetet inom respektive politikområde. Det är också för legitimitetens skull av stor vikt att de beslut som EU fattar också genomförs. Inom det utrikes- och försvarspolitiska området tänker sig kommissionen följande scenarier för de fem olika vägvalen. EU fortsätter med den nuvarande inriktningen. Inom utrikes- och försvarspolitiken exemplifieras detta med att EU talar med en röst inom utrikespolitiken och har närmare samarbete i försvarsfrågor. EU begränsar sig till den inre marknaden. Utrikespolitiska frågor skulle skötas från fall till fall av medlemsländerna. Försvarssamarbetet skulle bedrivas inom Nato eller bilateralt. Djupare integration på frivillig basis. Utrikes- och försvarspolitiken skulle fortsätta med samma inriktning, men en grupp länder skulle fördjupa försvarssamarbetet med fokus på militär samordning och gemensam utrustning. Färre samarbetsområden och ökat fokus på effektivitet. EU skulle tala med en röst i utrikespolitiska frågor där unionen har en starkare roll. En europeisk försvarsunion skulle skapas. Fördjupad integration på samtliga områden. Utvecklingen inom utrikes- och försvarspolitiken skulle vara densamma som beskrivs i scenario 4 ovan. Utskottet instämmer i försvarsutskottets yttrande 2016/17:FöU7y att det försvarsmässiga samarbetet även fortsättningsvis bör ha en mellanstatlig tyngdpunkt. Utskottet instämmer med regeringen att EU-politiken behöver bättre förankras hos medborgarna, och välkomnar regeringens ambition att öka delaktigheten genom informations- och kunskapshöjande insatser och dialog med näringsliv och civilsamhälle. Det är av yttersta vikt att medborgare kan förstå och påverka beslut som fattas på EU-nivå. Nationella parlament såsom riksdag har här en viktig roll när det gäller att delta i debatten om EU:s framtid och bidra till att förankra EU-politiken hos medborgarna. I sammanhanget ska också nämnas att en parlamentarisk utredning pågår om arbete med EU-frågor. Utredningen, som ska redovisa sitt arbete , ska bl.a. analysera förutsättningarna för hur bör och kan förhålla sig till en utveckling inom EU som innebär en förstärkt roll för de nationella parlamenten. Utskottet ansluter sig till de ställningstaganden som tagits av beredande utskott och har inget att tillägga avseende yttranden från dessa utskott. Utskottet konstaterar att yttrat sig över vitboken om EU:s framtid utan föregående inbjudan från utrikesutskottet. Förfarandet föranleder följande kommentar. Utskottet konstaterar att riksdagsordningen endast reglerar yttranden mellan utskott. är inget utskott i den meningen som riksdagsordningen avser. Något minoritetsskydd (om minst fem ledamöter) i det utskott som önskar lämna ett yttrande gäller således inte. Riksdagsordningen är tydlig om utskottens och olika roller. I har utskotten ett beredningsansvar för ärenden. har ett ansvar för regeringens samråd med . Riksdagsordningen ger utskott ansvar att följa arbetet inom EU inom sina respektive beredningsområden. om EU:s framtid är ett dokument som enligt riksdagsordningen 9 kap. 20 § ska behandlas av . Granskningen syftar till att förankra EU-frågorna i , skapa debatt och redovisa vad de olika partierna i anser om initiativet. Granskningen utförs av det utskott som har ämneskompetens i de frågor som initiativet handlar om. Riksdagsordningen reglerar att regeringen ska hålla underrättad om frågor som ska beslutas i ministerrådet och samråda med nämnden om hur förhandlingarna ska föras inför beslut i ministerrådet. I behandlas frågor inom samtliga ämnesområden. ger regeringen mandat för hur den ska föra talan i rådet. Det kan inte, utan föregående utredning av de konstitutionella förutsättningarna och konsekvenserna, anses vara utrikesutskottets eller uppgift att i praxis införa en ordning där framöver skulle komma att yttra sig till utskott i samband med behandling av grön- och vitböcker eller andra strategiska EU-dokument. Med utgångspunkt i utskottens och olika konstitutionella roller och med beaktande av ovanstående väljer utskottet att lägga det yttrande som lämnat till handlingarna. Mot bakgrund av att regeringen kommer att återkomma till allteftersom förslag utifrån vitboken presenteras mer i detalj har utskottet inget mer att tillägga och föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. om EU:s framtid (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. EU framställs som en garant för mångfald av kultur fast det egentligen är tvärtom. EU är en likriktande och långsam byråkrati. EU har heller inte fungerat som ett fredsprojekt. Det är andra faktorer som har säkrat fred i . Efter två världskrig fanns inga drivkrafter längre att uppträda aggressivt nation mot nation. De europeiska länder som tecknat medlemskap i har oftast gjort det efter en debatt där EU sas vara ett samarbete. När EU sedan har utvecklats har det skett steg för steg i en överstatlig riktning. EU-byråkratin vill själv ta kommandot. utträde ur unionen har inte gjort EU-byråkratin ödmjukare, utan snarare har det ökat deras tempo mot ytterligare överstatlighet. På det militära området yttrar det sig genom att EU vill sätta upp ett militärt högkvarter samt att de vill fatta överstatliga beslut om medlemsländernas för-svarsindustri. Inget av detta gynnar . Säkerhetspolitiskt bör vi i första hand försöka upprätta en försvarsallians med och i andra hand finna andra samarbeten i vår region. Den svenska försvarsindustrin är duktig på att finna samarbetsprojekt på egen hand. Vi har många länder utanför EU som är intressanta, som och . Om kommissionens ordförande skulle tvinga oss att välja mellan hans fem olika scenarier är det lätt att välja. Det enda tänkbara är scenario 2, där EU flyttar fokus till att enbart handla om den inre marknaden. Det skulle möjliggöra ett mellanstatligt EU. om EU:s framtid (V) (V) anför: EU befinner sig i den största förtroendekrisen sedan unionens grundande. Kritiken är massiv i många medlemsstater. I det land där man har fått folkomrösta om framtiden har folket röstat för att lämna EU. Många av unionens medborgare vänder sig mot en ökad överstatlighet och mot unionens sätt att hantera den djupa ekonomiska krisen i ett flertal medlemsstater. EU:s inriktning att låta medborgarna bära kostnaderna för bankernas spekulation och att spara sig ur krisen har i grunden misslyckats. EU:s krispolitik har inte bara slagit sönder välfärd och trygghetssystem i ett flertal EU-länder. Arbetslösheten biter sig fast, de ekonomiska klyftorna ökar och i krisens spår ökar främlingsfientlighet och rasism. EU har misslyckats med att hantera flyktingkrisen i och att stå upp för asylrätten. med visar att unionen prioriterat att stoppa flyktingar framför att stå upp för grundläggande mänskliga rättigheter. Förhandlingarna mellan och om ett nytt frihandelsavtal, TTIP, har skapat oro och protester i stora delar av unionen. Förhandlingarna har präglats av slutenhet och av att kommissionen verkar prioritera näringslivets intressen före miljön, livsmedelssäkerheten, välfärden och medborgarnas inflytande. Därför välkomnar vi en process av självreflektion och kritik inom EU. Emellertid anser vi inte att något av de fem föreslagna scenarierna fullt ut reflekterar vår syn på hur ett demokratiskt och effektivt samarbete på Europanivå bör se ut. Så länge är medlem i EU borde verka för att makt flyttas tillbaka till medlemsstaterna, att viktiga frågor som miljöpolitik alltid ska vara överordnade marknadskraven, att ett socialt protokoll ska införas och att ska få ett bindande undantag från EMU och från den gemensamma jordbrukspolitiken. I grunden handlar det om att reformera unionen så att beslutsfattandet flyttar närmare medborgarna, att beslut fattas i demokratiskt valda församlingar och att medborgarna får en verklig möjlighet att påverka och inkluderas i beslutsfattandet. delar inte utskottets ensidigt positiva bild av det svenska EU-medlemskapet. Vi respekterar resultatet i folkomröstningen men har inte skäl att ändra vår principiella ståndpunkt. har unionens negativa inslag förstärkts drastiskt, något som aldrig underställts en folkomröstning i . Förteckning över granskade dokument om EU:s framtid – Tankar och scenarier för EU-27 (KOM(2017) 2025) Miljö- och jordbruksutskottets protokollsutdrag