bet · H401CU14 · 2017-04-20 00:00:00 — Viktiga förutsättningar som nämns för att öka användningen av LCA är •öppet tillgängliga, billiga och lättanvända LCA-verktyg för byggsektorns aktörer •tillgång till öppna, relevanta och korrekta data om olika byggprodukters respektive bygg- och driftsprocessers miljö- och klimatpåverkan •vägledning och information om LCA-verktyg och databaser samt exempel på arbetssätt och metoder. projekt om miljö- och klimatanpassade byggregler har genomfört ett projekt om behovet av och förutsättningarna för att reglera miljö- och klimataspekter i reglerna för byggnader utifrån ett livscykelperspektiv. Uppdraget omfattar fokusområdena livscykelanalys, ekosystemtjänster och klimatanpassning. I förstudien (rapport 2016:14 s. 9 f.) konstateras bl.a. att det finns ett behov av att öka kunskapen och medvetenheten i byggbranschen om vilken betydelse olika val i byggskedet har för miljön. Denna ökade medvetenhet behöver i förlängningen leda till åtgärder för att minska miljöpåverkan. kommer att följa utvecklingen med hjälp av miljöindikatorer som kommer att publiceras på webb. Det föreslås att arbetar vidare stegvis genom att ordna branschdialoger och därigenom tar fram idéskrifter och information om livscykelberäkningar för att öka kunskapen och medvetenheten om vilken betydelse för miljön olika val i byggskedet har. Vidare anförs att det finns behov av att närmare utreda styrmedel om miljövarudeklarationer av byggprodukter samt återvinning av byggnader. Om åtgärderna som vidtas av branschen själv inte ger tillräckliga effekter kan det finnas anledning för att överväga ytterligare styrmedel. har beslutat att utifrån förstudien fortsätta pågående arbete med vägledning om ekosystemtjänster samt att även ta fram en idéskrift om livscykelanalyser för byggnader. Man ska även genomföra en vidareutveckling av miljöindikatorer. Enligt bör arbetet med att gå igenom och genomlysa byggregler kopplat till klimatförändringar ske på lite . Utredningar om hållbart byggande med minskad klimatpåverkan gav regeringen en kommitté i uppdrag att genomföra en systematisk och grundlig översyn av utvalda kapitel i , plan- och byggförordningen samt byggregler och föreskrifter (dir. 2017:22). Syftet med översynen är att modernisera regelverken och därmed gynna ökad konkurrens och ökat bostadsbyggande. Utredningen ska även analysera hur regelverket kan utformas för att minska klimat- och miljöpåverkan under byggprocessen och vid valet av byggmaterial. I denna del ska kommittén samråda med om hur utredningsinsatserna kan komplettera det uppdrag om hållbart byggande med minskad klimatpåverkan som regeringen gav i regleringsbrevet . Uppdraget till är att utreda förutsättningarna och, om lämpligt, lämna förslag på åtgärder för att inom ramen för byggprocessen enligt styra mot ett mer hållbart byggande med nyttjande av hållbara material i syfte att åstadkomma minskad klimatpåverkan. ska enligt regleringsbrevet redovisa uppdraget till senast i samband med årsredovisningen . genomgripande översynen av byggreglerna ska redovisa sina överväganden och förslag när det gäller den del av uppdraget som gäller minskad klimat- och miljöpåverkan till följd av byggprocessen och materialval. lanserade regeringen fem strategiska samverkansprogram för att möta stora samhällsutmaningar. Den övergripande målsättningen med programmen är att gemensamt kraftsamla kring innovationsinsatser och stärka globala innovations- och konkurrenskraft. Ett av samverkansområdena är Cirkulär biobaserad ekonomi och ett annat är Smarta städer. Till varje samverkansprogram har det kopplats en samverkansgrupp med fristående representanter som är verksamma inom de områden som omfattas av respektive program. Grupperna inledde sitt arbete och ska identifiera utmaningar och möjligheter för respektive samverkansprogram och göra prioriteringar. Inom samverkansområdet Cirkulär biobaserad ekonomi har samverkansgruppen bl.a. valt att lyfta fram byggande i trä, utveckling av cirkulära affärsmodeller och materialåtervinning som prioriterade områden. Inom samverkansområdet Smarta städer handlar det om att genom innovationer, digitalisering och miljö- och klimatteknik göra framtidens städer till goda livsmiljöer för människor att leva i utan att slösa med jordens resurser. Inom ramen för den övergripande visionen i det nationella skogsprogrammet har fyra arbetsgrupper med representanter från bl.a. näringslivet och akademin tilldelats olika områden som de ska arbeta med. lämnade arbetsgrupperna över sina underlagsrapporter med strategiska rekommendationer till regeringen. Efter remissbehandlingen av arbetsgruppernas underlagsrapporter kommer regeringen att utforma ett skogsprogram med utgångspunkt från bl.a. arbetsgruppernas underlag. En handlingsplan kommer även att utformas. Arbetsgrupp 3 har haft i uppdrag att lämna strategiska rekommendationer och åtgärdsförslag om bl.a. ökat träbyggande. I sin underlagsrapport lämnar arbetsgruppen ett antal åtgärdsförslag för att stimulera urbant träbyggande för att möjliggöra en effektiv övergång till bioekonomin. Förslagen gäller bl.a. industriella träbyggnadsprocesser, innovativt byggande, incitamentsstrukturen i byggprocessen och standardisering inom EU och internationellt. Byggnaderna som vi lever och arbetar i har stor påverkan på vår miljö och vårt klimat. I takt med att byggnader blir alltmer energieffektiva och utsläppen från uppvärmningen minskar ökar betydelsen av valet av byggmaterial och byggmetod. Att minska utsläppen från själva byggprocessen och minska byggnaders påverkan under hela deras livscykel har blivit en alltmer prioriterad fråga. arbetar aktivt med frågan, och regeringen har tagit initiativ till en översyn av byggregler m.m. i syfte att utforma regelverket för att minska klimat- och miljöpåverkan under byggprocessen och vid val av byggmaterial. Informationscentrum för hållbart byggande som beslutade om håller nu på att upphandlas. Det pågår således mycket arbete på området, och enligt utskottets mening råder det även stor samsyn i i dessa frågor. Därför finns det enligt utskottets uppfattning ingen anledning att föreslå något tillkännagivande med anledning av motionsförslagen som rör främjande av miljövänligt och hållbart byggande. När det gäller byggande i trä kan utskottet konstatera att detta är en fråga som såväl den nuvarande regeringen som tidigare regeringar visat stort intresse för. Det kan därför inte anses vara nödvändigt att föreslå något tillkännagivande om behovet av att lyfta fram träbyggandets fördelar och möjligheter. Innovativt byggande bidrar till ett ökat och mer kostnadseffektivt och hållbart byggande. Utskottet delar uppfattningen som förs fram i några av motionerna att det är angeläget att främja åtgärder som bidrar till utveckling och användning av produkter, tjänster och processer som medverkar till ett innovativt byggande. Utskottet delar också uppfattningen att det är angeläget att sänka trösklarna till byggsektorn för nya företag och se till att det finns förutsättningar att ta fram och sprida ny teknik och nya lösningar. Utskottet noterar att det pågår mycket arbete inom detta område, bl.a. inom ramen för regeringens strategiska samverkansprogram. Enligt utskottets mening finns det inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Utskottet föreslår att samtliga motionsförslag i detta avsnitt avslås. 1.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 11 och 16, bifaller delvis motionerna 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 37, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 8, 2016/17:3089 av och (båda C), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 5 och 40, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 15, 23 och 32 samt avslår motionerna 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 9, 2015/16:529 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:727 av och (båda MP), 2015/16:844 av m.fl. (S), 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1873 av (S) yrkande 2, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 14 och 32, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 3–5, 2015/16:2205 av m.fl. (S), 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:583 av och (båda S), 2016/17:712 av (M) yrkande 4, 2016/17:1531 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, RESERVATIONER 2016/17:CU14 2016/17:1576 av (M), 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 14, 2016/17:2150 av m.fl. (S), 2016/17:2410 av (SD), 2016/17:2411 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2760 av m.fl. (S), 2016/17:2812 av Lawen Redar m.fl. (S), 2016/17:2813 av Lawen Redar m.fl. (S) och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 9, 11 och 13. En fungerande bostadsmarknad är en viktig förutsättning för tillväxt och ökad sysselsättning. Den rådande bostadsbristen är allvarlig eftersom den begränsar människors frihet och möjligheter att flytta till jobb och utbildning. Den begränsar också företagens möjligheter att växa och konkurrera. Bostadsbristen drabbar särskilt unga personer som ska etablera sig på bostadsmarknaden, personer som söker sig till storstadsregionerna för att arbeta samt asylsökande och nyanlända. Bostadsbristen leder också till stigande fastighetspriser och ökar de risker som är förknippade med en hög skuldsättning hos hushållen. Den svenska bostadsmarknaden står inför fortsatt stora utmaningar. För att motverka bostadsbristen är det nödvändigt att ge förutsättningar för nyproduktion av bostäder som motsvarar efterfrågan. Det behövs också andra åtgärder som ökar utbudet av bostäder. Under alliansregeringen genomfördes stora och viktiga reformer för att öka bostadsbyggandet. Glädjande nog ökar också bostadsbyggandet tack vare det arbete som alliansregeringen påbörjade. Den nuvarande regeringen har, under inflytande, valt att fokusera på omfattande byggsubventioner, trots att dessa döms ut av både forskare och byggbranschen. Med tanke på att det råder högkonjunktur på den svenska bostadsmarknaden är det inget annat än slöseri med skattemedel att i detta läge subventionera bostäder som ändå skulle bli byggda. Risken är också att fel sorters bostäder byggs. Inte ens byggbolagen själva vill ha subventionerna. Det som byggbolagen efterfrågar är i stället en fortsättning på den moderna bostadspolitik som alliansregeringen drev med inriktning på att genomföra regelförenklingar och skapa långsiktigt hållbara spelregler på en bostadsmarknad där bostadskonsumentens efterfrågan blir styrande. När det kommer till åtgärder för att främja byggande och rörlighet har regeringens egna förslag därtill varit mycket begränsade. Många av de förslag som regeringen nu presenterar och tar åt sig äran för är i praktiken redan kända förslag från Alliansen eller utredningar som den tidigare alliansregeringen tillsatte. För att få en bostadsmarknad i balans behövs en 2016/17:CU14 RESERVATIONER annan politik utan subventioner och med fokus på att främja byggande och öka rörligheten på bostadsmarknaden. Ett av de största hindren för ökat bostadsbyggande är bristen på konkurrens och arbetskraft inom byggsektorn. Det behövs rejäla åtgärder för att komma till rätta med problemet, men dessvärre måste vi konstatera att regeringen helt saknar handlingskraft och vilja att vidta de nödvändiga åtgärderna. Det är uppenbart att inte kan nå upp till de byggvolymer som krävs för att nå ett bostadsbyggande i balans eller få till en ökad konkurrens utan att det kommer in fler utländska byggbolag och utländsk arbetskraft på den svenska byggmarknaden. Därför är det bekymmersamt att regeringen med stöd inte bara förhåller sig passiv utan även för en politik som i praktiken försvårar för utländsk byggarbetskraft i . Konsekvensen av detta är inte bara att det byggs färre bostäder än vad det skulle behövas, utan även att kostnaderna för att bygga bostäder i fortsätter vara de högsta inom EU. Förutom att det byggs för lite används inte heller det befintliga bostadsbeståndet tillräckligt effektivt. För att frigöra fler bostäder behöver bostadsmarknaden reformeras både på kort och på lång sikt. Behovet av reformer har blivit ännu större med det ökande antalet asylsökande och nyanlända. Rörligheten på bostadsmarknaden måste få fart och flyttkedjorna fungera. Det måste löna sig att bygga och investera i hyresrätter och löna sig för dem som vill och har möjlighet att hyra ut sin privatbostad eller delar av bostaden. Även inom andra områden finns behov av förändringar för att öka rörligheten och för att flyttkedjorna ska fungera bättre. En god tillgång på bostäder med olika upplåtelseformer är en förutsättning för en fungerande integration. I de s.k. miljonprogramsområdena ser vi tydligt konsekvenserna av den politik som tidigare socialdemokratiska regeringar fört och som den nuvarande regeringen fortsätter att driva. I de hyresrättsdominerade miljonprogramsområdena är möjligheterna att äga och påverka sitt boende små. Fler måste därför få möjlighet att äga sitt boende. Det innebär en ökad frihet för individen och bidrar till att man i högre grad känner ansvar för sin bostad, fastigheten och området man bor i. I regel gynnas också den enskildes ekonomi på både kort och lång sikt, särskilt med tanke på hur dagens hyressystem är utformat. För att öka mångfalden och stärka integrationen bör därför ombildningar främjas i dessa områden så att fler får möjlighet att äga sin bostad. En ökad andel ägda lägenheter skulle enligt vår mening bidra till att förbättra integrationen i dessa områden. Regeringen säger sig beklaga att allianspartierna lämnade de bostadspolitiska samtalen. Alliansen är de första att beklaga att det inte gick att nå en blocköverskridande överenskommelse, men efter fyra månaders samtal var vi dessvärre tvungna att konstatera att regeringens förslag var alldeles för försiktiga för att lägga grunden till en stor bostadspolitisk överenskommelse. Det är också beklagligt att regeringen på flera områden valt att luta sig mot och på så sätt försvårat en uppgörelse. RESERVATIONER 2016/17:CU14 Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2.Åtgärder på bostadsmarknaden, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkandena 3–5 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 9, 11 och 13 samt 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 9, 2015/16:529 av (M) yrkandena 1–3, 2015/16:727 av och (båda MP), 2015/16:844 av m.fl. (S), 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:1873 av (S) yrkande 2, 2015/16:1938 av m.fl. (KD) yrkande 20, 2015/16:2019 av (SD) yrkandena 14 och 32, 2015/16:2205 av m.fl. (S), 2015/16:2445 av m.fl. (M) yrkande 1, 2015/16:2534 av m.fl. (S) yrkande 4, 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 8, 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 2, 3 och 37, 2015/16:2782 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkandena 6 och 8, 2016/17:583 av och (båda S), 2016/17:712 av (M) yrkande 4, 2016/17:1531 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1576 av (M), 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 2, 3 och 14, 2016/17:2150 av m.fl. (S), 2016/17:2410 av (SD), 2016/17:2411 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2760 av m.fl. (S), 2016/17:2812 av Lawen Redar m.fl. (S), 2016/17:CU14 RESERVATIONER 2016/17:2813 av Lawen Redar m.fl. (S), 2016/17:3089 av och (båda C), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 5, 11, 16 och 40, 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkandena 5, 6 och 8 samt 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 15, 23 och 32. domineras byggmarknaden i av några få stora byggbolag. Behovet av att öka konkurrensen är enligt vår mening stort då denna situation hämmar byggandet och innebär höga byggkostnader som i slutändan faller på bostadskonsumenten. Ett sätt att minska byggkostnaderna skulle t.ex. kunna vara att öka anbudskonkurrensen. Utöver detta behövs också andra åtgärder som skapar förutsättningar för även mindre bolag att ta sig an större byggprojekt. Problemet för de mindre företagen är bl.a. att det är svårt att få finansiering till större byggprojekt. Vi anser därför att byggkreditiven behöver utökas för dessa företag. Andra åtgärder kan också vara lämpliga att utreda och överväga för att få in fler aktörer på marknaden som kan bidra till att bostadsbyggandet ökar och priserna pressas. Vi föreslår därför att regeringen ska utreda hur man kan öka konkurrensen mellan byggbolagen och att regeringen ser över förutsättningarna för byggbolag att finansiera större byggprojekt. Förutsättningarna för arbetet med planering och byggande skiljer sig mellan olika delar av landet och mellan kommuner. Vissa kommuner har väl fungerande arbetssätt och ordentliga resurser medan andra inte har samma möjligheter. På regional nivå ser vi också att det ibland finns brister i samverkan såväl mellan kommuner som mellan regionala och statliga aktörer. Vi anser därför att det finns behov av att stärka och utveckla den regionala bostadsplaneringen. Inte minst skulle det hjälpa mindre kommuner som inte alltid har de resurser eller den kompetens som de skulle behöva. Det skulle också ge bättre överblick och samordning med de fördelar som det kan föra med sig när det gäller exempelvis effektivitet och kostnadskontroll. Vi vill därför se en utökad samordnad regional planering för att kunna möta de behov som uppstår och för att ge kommunerna den kompetens som behövs för bostadsplaneringen. Till detta hör även behovet av att det sker en samordning mellan bostadsbyggandet och utformningen av infrastrukturen så att det finns förutsättningar för de boende att få vardagen att fungera. I detta sammanhang anser vi att det är en förutsättning att det finns en samordnad regional planering eftersom samordning av bostadsbyggande, infrastruktur och kollektivtrafik involverar aktörer på såväl statlig som regional och nivå. Vi föreslår därför att ett regionövergripande organ ges möjlighet att planera och stärka kommunerna i arbetet med samordnad regional bostadsplanering. Som framgått ovan anser vi att kopplingen och samordningen mellan bostadsbyggande och infrastruktur behöver förbättras eftersom det ena RESERVATIONER 2016/17:CU14 förutsätter det andra. Det behövs enligt vår mening ett helhetsgrepp i dessa frågor eftersom det dessvärre i viss mån saknas , även om exempelvis Sverigeförhandlingen kan ses som ett gott exempel på när man tagit ett större grepp för att länka samman behovet av fler bostäder och satsningar på infrastruktur. Men utöver Sverigeförhandlingen är samordningen mellan olika områden fortfarande bristfällig, och stora delar av politiken bedrivs fortfarande alltför mycket i stuprör. Enligt vår mening behöver därför en bostads- och infrastrukturberedning tillsättas genom vilken man kan skapa långsiktigt bättre förutsättningar för ökat bostadsbyggande. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 3.Kommunal bostadsförmedling, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. är det svårt för många att få tag på en hyresrätt. Det råder allmän bostadsbrist i stora delar av landet, och hyresrätterna är alltför få. För att få en lägenhet hos en privat hyresvärd krävs det dessutom i regel goda kontakter eftersom privata hyresrätter inte alltid förmedlas på ett öppet och transparent sätt. Detta utestänger många från det privata hyresbeståndet och bidrar också till förekomsten av svarthandel med hyreskontrakt. Enligt min mening är kommunala bostadsförmedlingar ett bra verktyg för att fler hyresrätter ska fördelas på ett rättvist och förutsägbart sätt. Det är även en god samhällsservice till den bostadssökande, inte minst för den som är i stånd att flytta till kommunen för jobb eller studier eller den som av annan anledning inte har den kunskap om den lokala hyresmarknaden som annars krävs. En sådan förmedlingsverksamhet kan också bli ett betydelsefullt instrument för kommunernas boendeplanering eftersom den ger värdefull statistisk kunskap om den lokala bostadsmarknaden. Dessvärre är det endast ett fåtal kommuner som har en bostadsförmedling, trots kravet i bostadsförsörjningslagen om att en sådan ska anordnas om det behövs. Det innebär att det saknas bostadsförmedling även i många stora och medelstora kommuner där en omfattande bostadsbrist och 2016/17:CU14 RESERVATIONER svåröverblickbar bostadsmarknad medför ett stort behov av förmedlingsverksamhet. Det finns därför anledning att förtydliga och skärpa det lagreglerade kravet på förmedling av bostäder. Jag anser mot denna bakgrund att bostadsförsörjningslagen bör skärpas så att alla kommuner blir skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, inrätta en bostadsförmedling som genom transparenta regler förmedlar de flesta såväl allmännyttiga som privata lägenheterna. Därtill anser jag att det bör införas en skyldighet för privata fastighetsägare att fördela av sitt bostadsbestånd genom en bostadsförmedling. Vad som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 4.Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 9–11 samt bifaller delvis motionerna 2015/16:1873 av (S) yrkande 1, 2016/17:2776 av m.fl. (S) och 2016/17:2875 av Lawen Redar (S). De allmännyttiga kommunala bostadsföretagen har länge haft en särställning på den svenska bostadsmarknaden och utgör en viktig del av välfärdssamhället. De ägs av medborgarna gemensamt och har till uppgift att tillhandahålla hållbara och prisvärda bostäder för alla. Under den borgerliga regeringen förändrades allmännyttans förutsättningar bl.a. genom den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag som började gälla 2011 och som innebär att allmännyttan ska kombinera affärsmässighet med samhällsansvar. En konsekvens av detta är att allmännyttan inte längre sätter taket för hyrorna på orten. Statliga beslut har i kombination med beslut i framför allt borgerligt styrda kommuner motverkat de allmännyttiga bostadsbolagens roll på bostadsmarknaden. Flera kommuner sålde också ut ett stort antal allmännyttigt ägda lägenheter som RESERVATIONER 2016/17:CU14 bostadsrätter, och några kommuner har t.o.m. sålt hela det allmännyttiga bostadsbeståndet. Det är viktigt att värna allmännyttans roll och framtid. Enligt min mening är en stark allmännytta avgörande för en social bostadspolitik och för att klara bostadsförsörjningen. I egenskap av demokratiskt ägda företag ska de allmännyttiga kommunala bostadsbolagen verka för allmännyttiga mål. För att värna och utveckla allmännyttans ställning föreslår jag följande. För att bidra till bra och billigt byggande bör det finnas minst ett allmännyttigt kommunalt bostadsbolag i varje kommun. Utifrån ett regionalt och nationellt perspektiv måste det kunna säkerställas att det sammantaget finns en tillräckligt stor andel allmännyttiga bostäder. Därför bör det införas ett förfarande där det krävs tillstånd från i de fall där det är aktuellt att sälja bostäder som ägs av kommunala bolag.