bet · H401KU21 · 2017-02-09 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse och riksdagsstyrelsens redogörelse till handlingarna. konstaterar att regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser har förbättrats och ger en formellt korrekt bild av skrivelser till regeringen. Redogörelserna i skrivelsen för regeringens åtgärder har i många fall blivit mer utförliga. Utskottet ser positivt på denna utveckling och förutsätter att kvaliteten kommer att behållas i kommande redogörelser. När det gäller de propositioner, skrivelser och direktiv genom vilka ett tillkännagivande uppges ha slutbehandlats innehöll dessa propositioner etc. oftast en hänvisning till det aktuella tillkännagivandet och att tillkännagivandet därmed ansågs ha slutbehandlats. Detta är positivt och utskottet skulle välkomna om detta kan genomföras fullt ut. gör mot bakgrund av yttranden från andra utskott vissa överväganden om hanteringen av tillkännagivanden. I betänkandet finns ett särskilt yttrande (S, MP, V). Regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder . Riksdagsstyrelsens redogörelse /17:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll.................................. skrivelser till regeringen............................................................ Yttranden från andra utskott..................................................................... Översikt av behandlingen av riksdagsskrivelser och tillkännagivanden /92–2016/17........................................................ skrivelser till riksdagsstyrelsen ............................................... skrivelser till regeringen, punkt 1 (S, MP, V) ......................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Skrivelse 2016/17:75................................................................................. Redogörelse /17:RS4......................................................................... yttrande 2016/17:SkU5y..................................................... yttrande 2016/17:JuU8y .................................................... yttrande 2016/17:CU4y ........................................................ yttrande 2016/17:FöU5y ................................................. yttrande 2016/17:SoU7y..................................................... yttrande 2016/17:KrU2y .................................................... yttrande 2016/17:TU4y....................................................... Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2016/17:MJU5y........................... yttrande 2016/17:NU6y.................................................. Tabell 1 Antal kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2016........................ Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per .................. Tabell 3 Antal redovisade samt antal och andel ej slutbehandlade riksdagsskrivelser (rskr.) i regeringens redogörelser /92–2016/17 ....... Tabell 4 Antal och andel slutbehandlade tillkännagivanden (tkg) och genomsnittlig tidsåtgång för slutbehandling /96–2016/17 .................... Tabell 5 Sista vidtagna åtgärd från regeringen m.fl. som lett till slutbehandling av tillkännagivanden, 1995/96–2016/17, andelar uttryckt i procent........................................................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagens skrivelser till regeringen lägger skrivelse 2016/17:75 till handlingarna. 2.Riksdagens skrivelser till riksdagsstyrelsen lägger redogörelse /17:RS4 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder överlämnades till . Riksdagsstyrelsens redogörelse /17:RS4 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen överlämnades till . Kammaren beslutade respektive att hänvisa regeringens skrivelse respektive riksdagsstyrelsens redogörelse till för beredning. Motionstiderna för skrivelsen respektive redogörelsen löpte ut respektive . Någon följdmotion har inte väckts med anledning av redogörelsen eller skrivelsen. beslutade att anmoda övriga utskott att yttra sig över regeringens skrivelse och de motioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen i de delar de berör respektive utskotts beredningsområde. , justitieutskottet, civilutskottet, försvarsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet samt näringsutskottet har lämnat yttranden. Yttrandena och protokollsutdragen finns i bilagorna 2–10. I ett protokollsutdrag från utrikesutskottet anges att utrikesutskottet har tagit del av och följt upp regeringens skrivelse 2016/17:75 i de delar som berör dels utskottets beredningsområde, dels ärenden som av kammaren remitterats till utskottet men behandlats i sammansatt utrikes- och försvarsutskott. har även tagit del av och följt upp riksdagsstyrelsens redogörelse /17:RS4 i de delar som berör utskottets beredningsområde. Med den behandlingen av skrivelse 2016/17:75 och redogörelse /17:RS4 beslutade utrikesutskottet att inte yttra sig till . Övriga utskott beslutade att inte yttra sig. har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut. Enligt 9 kap. 8 § riksdagsordningen (RO) ska regeringen i en skrivelse till redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. har behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen (tidigare talmanskonferensen) redovisats för . Riksdagsstyrelsen ska enligt tilläggsbestämmelse 9.17.3 RO i en redogörelse redovisa vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Skrivelsens och redogörelsens huvudsakliga innehåll I skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder lämnar regeringen en redovisning av vilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen. Redovisningen omfattar huvudsakligen åtgärder –. I redogörelse /17:RS4 redovisar riksdagsstyrelsen vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till styrelsen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen beslut av riksdagsstyrelsen –. Utskottets förslag i korthet lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Jämför det särskilda yttrandet (S, MP, V). I skrivelsens avsnitt 5 (s. 260 f.) redovisas uppgifter om regelbeståndet. Antalet gällande grundförfattningar per var 4 169. Av dessa var 1 452 lagar. Motsvarande siffror per var 4 118, varav 1 428 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i () var 1 376, jämfört med 1 074 , 1 589 och 1 178 . Av de författningar som kungjordes 2016 var 185 grundförfattningar (50 lagar och 135 förordningar m.m.). genomfördes EU-direktiv i 128 ändringsförfattningar (69 lagar och 59 förordningar) och 35 nya grundförfattningar (17 lagar och 18 förordningar). Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar har beräknats till ca 8 486, vilket innebär ett ökat antal regelrubriker jämfört med . Uppgifterna i myndigheternas regelförteckningar är emellertid något osäkra. 2009/10:KU21 s. 23) redovisar vissa uppgifter från regeringens skrivelse om antalet kungjorda författningar och andelen kungjorda grundförfattningar genom vilka EU-direktiv har genomförts (nedan EU-grundförfattningar). Av tabell 1 nedan framgår att en knapp femtedel av samtliga kungjorda grundförfattningar –2016 var författningar genom vilka EU-direktiv genomfördes. gäller att drygt en fjärdedel av alla nya lagar som kungjordes hade sin grund i genomförande av EU-direktiv. Andelen kungjorda grundförfattningar som har sin grund i EU-direktiv har varierat kraftigt över åren. 2016/17:KU21 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 1 Antal kungjorda grundförfattningar samt antal och andel kungjorda EU-grundförfattningar –2016 (varav lagar) (varav lagar) (varav lagar) 136 (37) 13 (8) 129 (27) 135 (41) 25 (11) 136 (38) 37 (15) 162 (42) 32 (14) 178 (59) 85 (33) 347 (28) 76 (12) 160 (49) 48 (20) 207 (52) 189 (65) 173 (32) 28 (14) 118 (28) 126 (36) 126 (50) 149 (39) 1 (0) 185 (50) 35 (17) 27 (34) 2 656 (673) 507 (180) 19 (27) Källa: kanslis genomgång av skrivelse 75 åren 2001/02–2016/17. Användbara data finns endast tillgängliga . När det gäller ändringsförfattningarna, som inte tas upp i detalj här, kan det nämnas att antalet kungjorda ändringsförfattningar –2016 i genomsnitt ligger något under 1 250. Den högsta noteringen infaller 2010 (1 887 kungjorda ändringsförfattningar) och den lägsta 2012 (883 kungjorda ändringsförfattningar). Andelen ändringsförfattningar genom vilka EU-direktiv genomförts uppgår –2016 till med stora årliga variationer (exempelvis var andelen EU-relaterade ändringsförfattningar 2009 och 2011). var andelen (128 av 1 119 ändringsförfattningar). Regeringens redovisning är knuten till de skrivelser där meddelar regeringen sina beslut. Redovisningen tar upp samtliga riksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen och äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen. I skrivelsens avsnitt 3 (s. 230 f.) finns ett kronologiskt register över de riksdagsskrivelser som redovisas. Den äldsta riksdagsskrivelsen som redovisas är från /2000 med ett tillkännagivande om samlad redovisning av jaktfrågor (bet. 1999/2000:MJU17 punkt 24, rskr. regeringens skrivelse hänvisas bl.a. till utredningsbetänkanden (skr. 2016/17:75 s. 158 f.). Det redovisas också att frågorna tas upp i andra tillkännagivanden, bl.a. betänkande 2014/15:MJU9 (rskr. 2014/15:154). Vidare anförs att frågan om den s.k. dubbelregistreringen av jakträtt i renskötselområdet påverkas såväl av arbetet med en samlad samepolitik som utfallet av statens överklagande av den s.k. Girjasdomen (tingsrätts dom, mål nr T323-09). Frågan är mycket komplicerad att lösa och utfallet i Girjasmålet bör avvaktas. kan någon handlingsplan inte upprättas. Ärendet bereds vidare. Riksdagsskrivelsen är inte slutbehandlad. I följande tabell redovisas hur många riksdagsskrivelser som redovisas som ej slutbehandlade i skrivelse 2016/17:75. Tabell 2 Antal ej slutbehandlade riksdagsskrivelser per Källa: Kronologiskt register i skrivelse 2016/17:75 s. 230 f. När det gäller det pågående /17 omfattar redovisningen i skrivelsen riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen fram till . 24 riksdagsskrivelser från den perioden kvarstår som ej slutbehandlade. Totalt redovisas 199 riksdagsskrivelser som ej slutbehandlade i skrivelse 2016/17:75. I skrivelsen redovisas totalt 467 riksdagsskrivelser. I skrivelsen redovisas 38 riksdagsskrivelser med anledning av betänkanden från från riksmötena /02–2016/17. Av dessa redovisas 23 riksdagsskrivelser som slutbehandlade och 15 som ej slutbehandlade. En genomgång av riksdagsskrivelserna inom område i den aktuella skrivelsen 75 visar att 27 nya riksdagsskrivelser sedan förra årets skrivelse 75 (skr. 2015/16:75) fram till juluppehåll 2016 finns med i årets skrivelse 75 (skr. 2016/17:75). I de fall beslut har avsett nya lagar eller lagändringar visar en genomgång att de SFS-nummer som anges i skrivelsen är korrekta. När det gäller beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 1 (bet. 2016/17:KU1) har tre av fyra riksdagsskrivelser till regeringen slutbehandlats genom att regleringsbrev beslutats (Statsrådsberedningen, och ). Den fjärde riksdagsskrivelsen med anledning av 2016/17:KU1, till , har slutbehandlats dels genom att regleringsbrev beslutats dels, när det gäller höjda stödnivåer för endagstidningar, genom att en förordning om ändring av presstödsförordningen (1990:524) beslutats (SFS 2016:1247). Uppgifterna om olika belopp m.m. i SFS 2016:1247 överensstämmer med dem som redovisades i budgetpropositionen och som utskottet och ställde sig bakom (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 106 f., bet. 2016/17:KU1, rskr. Nedan redovisas de riksdagsskrivelser som avser tillkännagivanden. Först redovisas sju tillkännagivanden i betänkandet 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Därefter redovisas sexton övriga tillkännagivanden som ej slutbehandlats, därefter de tre övriga tillkännagivanden som redovisas som slutbehandlade. I betänkande 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism fanns sju tillkännagivanden (rskr. 136 och 137). Regeringen ansåg i prop. 2016/17:1 att punkterna 2, 3, 4, 5, 6, 7 och 9 (dvs. samtliga punkter) var slutbehandlade. I skrivelse 2016/17:75 (s. 212) anförs att inte delade regeringens bedömning avseende punkterna 4, 5, 7 och 9 (se bet. 2016/17:KU1, rskr. 2016/17:75). I skrivelse 2016/17:75 s. 212 f. redovisar nu regeringen att tre av de sju punkterna (2, 3 och 6) är slutbehandlade. Övriga fyra punkter (4, 5, 7 och 9) är inte slutbehandlade. De tre slutbehandlade punkterna i 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism När det gäller tillkännagivandet om nationell samordnare (bet. 2015/16:KU4 punkt 2) anförs att regeringen beslutade om att förlänga uppdraget till den nationella samordnaren till (dir. 2016:43). I fråga om tillkännagivandet om kunskapshöjande åtgärder (bet. 2015/16:KU4 punkt 3) redovisas att det ingår i den nationella samordnarens uppdrag att genomföra utbildningsinsatser (dir. 2014:103). Regeringen har vidare avsatt till kunskapshöjande åtgärder fram (prop. 2016/17:1). har t.ex. fått i uppdrag att öka kunskapen om barns upplevelser av våldsbejakande extremism och terrorism. När det gäller tillkännagivandet om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering (bet. 2015/16:KU4, punkt 6) anför regeringen att den har gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organisationer i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. stöd till trossamfund har i uppdrag att i dialog med de trossamfund som vill utveckla sitt arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism genom att stimulera dessa samfunds stöd till ungdomar, föräldrar De fyra ej slutbehandlade punkterna i 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism I fråga om tillkännagivandet om ansvar för skolhuvudmän m.fl. (bet. 2015/16:KU4 punkt 4) anför regeringen att det i den nationella samordnarens tilläggsdirektiv ingår att bistå kommunerna i att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper (dir. 2016:43). som har i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekrytering av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer har även fått i uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism, inklusive rasism och främlingsfientlighet, i skolorna, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. vetenskapligt förankrat och framför allt ta sikte på unga människor som befinner sig i eller i gränslandet till våldsbejakande extremistiska miljöer, inklusive rasism och främlingsfientlighet. projekt issues som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. stödmaterial har översatt till svenska, och det kommer under 2017 att pilottestas av ett antal lärare. Regeringen avvaktar redovisningar och resultat innan vidare åtgärder kan vidtas. När det gäller tillkännagivandet om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (bet. punkt 5) anförs i skrivelsen att regeringen har förstärkt arbetet med att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna gå till organisationer som förespråkar antidemokratiska värderingar. Det pågår t.ex. en intern översyn inom av hur demokratikriterier är formulerade i olika förordningar för statsbidrag. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). och civilsamhällesfrågor (MUCF) har vidare fått i uppdrag att säkerställa att endast organisationer som uppfyller ställda demokrativillkor får statsbidrag. MUCF ska lämna en redovisning av vilka omständigheter myndigheten fäster vikt vid och vilken prövning som görs för att bedöma om organisationer uppfyller i förordning ställda villkor om demokratisk uppbyggnad och respekt för demokratins idéer inför MUCF:s beslut i fråga om bidrag. redovisas till () senast Regeringen avvaktar redovisningar och resultat vidare åtgärder kan vidtas. I fråga om tillkännagivandet om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer (bet. 2015/16:KU4 punkt 7) redovisas i skrivelsen att regeringen har gett () i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda –2018. Medie- och informationskunnighet har kommit att bli ett viktigt verktyg i det förebyggande arbetet mot hot, hat, rasism och våldsbejakande extremism. Regeringen har därför gett i uppdrag att utveckla och översätta det digitala utbildningsmaterialet för mig. Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan göras. När det gäller tillkännagivandet om beredskap för att hantera avhoppare (bet. 2015/16:KU4 punkt 9) redovisas att den nationella samordnaren har i uppdrag att bistå kommunerna i att utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser (dir. 2016:43). Regeringen gav nya uppdrag till , och Kriminalvården om att vidareutveckla respektive myndighets arbete ytterligare när det gäller det förebyggande arbetet. Det handlar både om att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism och utveckla arbetet med individer som är involverade i våldsbejakande extremism. Studier visar att psykisk ohälsa inte är ovanligt bland unga som radikaliserats och dragits in i våldsbejakande extremism. har därför fått i uppdrag att göra en kartläggning av hälso- och sjukvårdens erfarenheter av ärenden som rör våldsbejakande extremism. Vidare har regeringen gjort ändringar i förordning (2011:1508) för statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin, som gör det möjligt för organisationer att söka verksamhetsbidrag för befintliga verksamheter som ger stöd till individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. avsätter regeringen till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att utveckla verksamheter som förebygger våldsbejakande extremism, inklusive stöd till dem som vill lämna sådana rörelser. Regeringen avvaktar redovisningarna av dessa uppdrag innan en bedömning av vidare åtgärder kan vidtas. Övriga slutbehandlade tillkännagivanden inom område I detta avsnitt redovisas slutbehandlade tillkännagivanden i andra betänkanden än 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. I fråga om tillkännagivandena om regionalt utvecklingsansvar i , och (bet. 2013/14:KU30 punkt 2 a) och b), rskr. 163) konstaterar regeringen att ansökningar om att få överta det regionala utvecklingsansvaret har inkommit från landstingen i , , respektive . beslutade regeringen propositionen Ändrat regionalt utvecklingsansvar i vissa län (prop. 2015/16:176) med förslag att lagen även omfattar dessa län. Tillkännagivandena är därmed slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om övriga förslag 2014/15:KU12 punkt 8, rskr. 195) anförs att regeringen har lämnat förslag om höjda stödnivåer för endagarstidningar i budgetpropositionen för Efter beslut beslutade regeringen om förordning (2016:1247) om ändring av Presstödsförordningen (1990:524). I fråga om tillkännagivandet om meddelarskydd i offentligt finansierad privat verksamhet (bet. 2015/16:KU18 punkt 2, rskr. 207) redovisas att regeringen beslutade att överlämna propositionen Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet till (prop. 2016/17:31). Övriga ej slutbehandlade tillkännagivanden inom område I detta avsnitt redovisas ej slutbehandlade tillkännagivanden i andra betänkanden än 2015/16:KU4 Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Den äldsta riksdagsskrivelsen som inte slutbehandlats på område gäller ett tillkännagivande om ett utvidgat grundlagsskydd för ny kommunikation som sker med elektromagnetiska vågor 2001/02:KU21 punkt 1, rskr. Regeringen redovisar att delar av betänkande En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55) har lett till en proposition (prop. 2013/14:47). Regeringen tillsatte en ny parlamentariskt sammansatt kommitté (dir. 2014:97) som bl.a. hade i uppdrag att vidare utreda vissa av de frågor som hade övervägt. Kommitténs uppdrag omfattade bl.a. det som tillkännagivandet avser. Kommittén, som antog namnet , redovisade sitt uppdrag (SOU 2016:58). Betänkandet har remissbehandlats. Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss. När det gäller tillkännagivandet om dröjsmål hos myndigheter (bet. 2004/05:KU14 punkt 6, rskr. 153) anför regeringen att det i svensk praxis har utvecklats en rätt till skadestånd för enskilda vid överträdelser av . Det kan t.ex. vara fråga om kränkningar av rätten till en rättegång inom skälig tid. anser numera att denna möjlighet till ersättning är så etablerad i svensk rätt att den kan utgöra ett effektivt rättsmedel som gottgör en överträdelse av . Vidare har sett över bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) och lämnat förslag till en ny lag (SOU 2010:29). I betänkandet behandlas bl.a. frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med alltför långa handläggningstider hos myndigheterna. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har beslutat en lagrådsremiss om en ny förvaltningslag, där denna fråga ingår. Avsikten är, enligt skrivelse 2016/17:75, att en proposition ska kunna överlämnas till . Efter att skrivelse 2016/17:75 överlämnats till har regeringen beslutat proposition 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. I propositionen (s. 20 och s. 101 f.) behandlas frågan om åtgärder mot långsam handläggning, och regeringen anser att riksdagsskrivelsen med tillkännagivandet är slutbehandlad genom förslagen i propositionen. I fråga om tillkännagivandet om evenemangslista (bet. 2011/12:KU16 punkt 1, rskr. 224) framgår av skrivelsen att regeringen den 7 gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur en evenemangslista kan utformas. redovisades och har remissbehandlats. regeringens beredning av ärendet gjordes ett andra tillkännagivande av i vilket regeringen uppmanades beakta vissa synpunkter på listans utformning (bet. 2013/14:KU28, rskr. 230, se nedan). Med anledning av det andra tillkännagivandet gav regeringen ett nytt uppdrag till myndigheten, De nya förslagen från myndigheten remitterades till och bereds nu inom . När det gäller tillkännagivandet om en evenemangslista (bet. 2013/14:KU28, punkt 1, rskr. 230) anförs att regeringen, i enlighet med det som aviserats i budgetpropositionen (utg. omr. 17 s. 39 f.), den 5 gav Myndigheten för radio och tv (nuvarande Myndigheten för press, radio och tv) i uppdrag att ta fram ett förslag till evenemangslista med bl.a. villkor om högre befolkningstäckning än vad som tidigare Uppdraget redovisades till .