bet · H401SkU23 · 2017-03-31 00:00:00 — 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2948 av och (båda C), 2016/17:3010 av Per Åsling (C), 2016/17:3153 av m.fl. (M), 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3359 av (KD). vill införa ett system som ibland kallas innovationsboxar. Det innebär i praktiken finansiella lättnader för innovativa företag, vars omsättning baseras på nya tekniska produkter eller processer. Liknande system finns i flera EU-länder vars förutsättningar påminner om , t.ex. och . vision är att detta stöd särskilt ska riktas till små svenska företag och generera ett incitament till att utveckla innovativa processer eller produkter. Vi är dock ödmjuka inför uppgiften att införa s.k. innovationsboxar då bl.a. de europeiska länderna har avsevärda skillnader när det gäller finansiella lättnader för patent, innovationer och immateriella rättigheter samt upphovsrätt och varumärken men även viss know-how och FoU i allmänhet. Vi ser även flera olika avdragsmöjligheter när det gäller direkta och indirekta stöd. Vi avser därmed att utreda möjligheten att införa finansiella lättnader för småbolag när det gäller innovativa processer och produkter. Det utvecklade investeraravdraget syftar till att öka tillgången på riskvilligt kapital i mindre bolag och riktar sig enbart till fysiska personer. Det innebär att den som köper aktier i mindre företag under vissa förutsättningar får göra ett avdrag för hälften av summan som investeras . Mot denna bakgrund tillstyrker vi motionerna 2016/17:116, 2016/17:119 yrkandena 4, 5 och 7 samt 2016/17:2450 yrkande 14, och avstyrker övriga motioner som behandlas i detta avsnitt i de aktuella delarna. Investeraravdraget är ett bra verktyg för att styra riskkapital mot mindre företag som annars troligen hade varit mindre intressanta att investera i utan avdraget. har för avsikt att vidareutveckla investerar-avdraget med beaktande av nivån på avdraget, möjligheten för juridiska personer att nyttja avdraget och att låta allmänheten använda sig av det för investeringar i riskkapitalfonder som satsar på småföretag. För att även öka intresset och användandet av avdraget så vill vi även i större omfattning låta bjuda in allmänheten att investera i de företag som man avser att investera i, vilket i nästa steg medför rätt till investeraravdrag. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2948 av och (båda C) och 2016/17:3010 av Per Åsling (C) samt 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M), 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:3153 av m.fl. (M), 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3359 av (KD). Skattesystemet bör bli både enklare och mer transparent, särskilt för mindre bolag. Det är i små och växande företag som nya jobb skapas. vill göra det enklare att starta och driva företag, och därför behöver skattesystemet uppmuntra till företagande och entreprenörskap. De s.k. 3:12-reglerna för skatt på fåmansbolag sågs över under alliansregeringen men behöver bli ännu bättre för att gynna fåmansbolag. Vi vill att reglerna särskilt ska uppmuntra små växande företag med aktiva och arbetande ägare. presenterades utredningen med en översyn av 3:12-reglerna. Det är angeläget att regeringen skyndsamt kommer med förslag som innebär en enklare beskattning genom 3:12-reglerna. Detta är inte minst angeläget för alla de företag som står inför generationsskiften. Generations-växlingen i företagen måste underlättas, och dagens orättvisa skatteregler behöver ses över. företagarkår är väldigt gammal, och vi går mot en stor utmaning med en generationsväxling. Då handlar det om att vi måste ha en mer rättvis och mer neutral beskattning. Dagens skattesystem premierar det anonyma ägandet på börsen, medan familjeföretag och småföretag har en högre beskattning. Därför behöver regeringen skyndsamt se över regelverket och de beskattningsfrågor som påverkar generationsskiften. Att själv äga sitt företag gör att människors drivkraft att få företaget att växa ökar; det är vi övertygade om. Därför är det viktigt att de regler som finns gynnar det s.k. personliga ägandet så att fler som jobbar i företagen kan bli ägare. Utredningen om personaloptioner, den s.k. incitamentsutredningen, var med och tillsatte. Det är välkommet att det nu äntligen kommer konkreta förslag på hur skattereglerna för personaloptioner kan utformas. Detta är viktigt för att ge bra förutsättningar för våra snabbväxande startup-företag att expandera och verka i . Regeringen har dragit frågan i långbänk, och förslaget som presenteras går inte tillräckligt långt. Dessutom innehåller förslaget en del onödiga begränsningar. Det är exempelvis onödigt krångligt att förslaget bara ska gälla vissa branscher. Regeringen behöver skyndsamt komma med förslag om ett nytt regelverk för personaloptioner. överlämnade sitt betänkande Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). I utredningen föreslås att det införs ett miljöanpassat skogsavdrag. I förslaget utmönstras rationaliseringsförvärv ur reglerna för skogsavdrag, och dagens skogsavdragsregler vid rationalise-ringsförvärv föreslås i stället bli generella. Detta kan väntas leda till högre tillväxt eftersom avverkningar fortsättningsvis kan utföras på ett mer skogsekonomiskt sätt, då den yngre delen av den avverkningsmogna skogen i normalfallet kan förväntas få stå kvar under den mest intensiva tillväxt-perioden i stället för att avverkas av skatteskäl. Förslaget kan således, utöver förenklingsvinster, väntas medföra positiva effekter för både miljömålet och avkastningsmålet inom skogspolitiken. Vidare väntas skattekrediterna inte öka, då avverkningarnas storlek bedöms minska. Regeringen bör därför se över möjligheten att införa ett miljöanpassat skogsavdrag. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog att bl.a. skogskonton och skogsskadekonton skulle fasas ut. Vi ser att det är viktigt för den enskilda skogsägaren att på ett rimligt sätt kunna bruka sin skog och på så sätt kunna ta vara på den ekonomiska utdelning man varit med och byggt upp, ofta . Därför menar vi att utredningens förslag om att avskaffa skogskonton och skogsskadekonton inte ska genomföras. I dagens skattesystem finns ett s.k. stickår som minskar den skattemässiga innehavstiden genom att samtliga fastigheter, såväl näringsfastigheter som privatbostadsfastigheter, vid längre innehav anses förvärvade . Det gällande stickåret är , och det ersatte 1914. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bl.a. att stickåret skulle flyttas . Betydande förenklings-vinster uppkommer med ett sådant förslag, som dessutom kan dimensioneras så att skatteintäkterna behålls oförändrade. anser att det är motiverat att förslaget om nytt stickår bryts ut från beredningen av förslag och genomförs . Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:350 yrkande 1, motion 2016/17:1955 yrkandena 1 och 2, motion 2016/17:2948 samt motion 2016/17:3010 och avstyrker övriga motioner som behandlas i detta avsnitt i de aktuella delarna. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M), 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2948 av och (båda C), 2016/17:3010 av Per Åsling (C), 2016/17:3153 av m.fl. (M), 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3359 av (KD). Reglerna om fast driftsställe avgör om ett utländskt företag ska betala inkomstskatt i eller inte. är reglerna hårt knutna till en bedömning av huruvida ett företag är etablerat på en exakt plats i eller inte. Företag som inte går att knyta till en exakt plats i kan därmed undgå skattskyldighet genom att ha sitt kontor utomlands, även om de bedriver omfattande verksamhet i . Det kan t.ex. röra sig om åkeriföretag, bemanningsföretag eller byggföretag. Detta öppnar för osund konkurrens och social dumpning. har vid upprepade tillfällen lagt fram förslag till om att utreda huruvida inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Utskottet har avslagit dessa förslag, senast med hänvisning till . En av punkterna i handlingsplanen handlar om att se över och harmonisera definitionen om fast driftsställe i modellavtal. Utskottet förutsätter att regeringen tillsammans med fortsätter detta arbete och finner det därför inte nödvändigt att se över reglerna om fast driftsställe i inkomstskattelagen (bet. 2015/16:SkU29). delar inte utskottets ställningstagande och väljer därför att återigen lägga fram partiets förslag. Det bör därför utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Inom tillverkningsindustrin har globaliseringen bidragit till att verksamheter med högt förädlingsvärde har fått allt större andelar. Inom basindustrin går t.ex. exporten från massa och malm mot mer avancerade pappersprodukter och specialstål. har högteknologiska branscher inom t.ex. kemi, läkemedel och maskinindustri växt i betydelse, och vissa branscher, som varvs- och textilindustrin, har i princip försvunnit. Parallellt med denna utveckling har den privata tjänstesektorn vuxit kraftigt och har svarat för merparten av den svenska ekonomins sammanlagda sysselsättningstillväxt. En ökad förädlingsgrad inom industrin i skulle både möjliggöra fler arbetstillfällen och öka värdet av exportprodukterna. Det vore därför positivt med en högre förädlingsgrad av produkter i landet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att studera möjligheten att skattemässigt gynna företag inom basindustrin som väljer att förlägga förädlingen av råvarorna till . Detta bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Jag tillstyrker mot denna bakgrund motion 2016/17:1196 yrkande 8 samt motion 2016/17:1737 yrkande 10, och avstyrker övriga motioner som behandlas i detta avsnitt i de aktuella delarna. Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M), 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2948 av och (båda C), 2016/17:3010 av Per Åsling (C), 2016/17:3153 av m.fl. (M) och 2016/17:3359 av (KD). En statlig utredning har föreslagit att skogskontot och skogsskadekontot avskaffas (SOU 2014:68). I stället föreslås dessa ersättas med en typ av avsättningsfond: företagsfond. tillbakavisar detta förslag. Utredningens förslag innebär en klar försämring för skogsbruket. Skogskontot och skogsskadekontot behövs eftersom skogsbruket har specifika förutsättningar i och med skogens långsamma tillväxttakt. Därför ska skogskontot och skogsskadekontot finnas kvar i skattelagstiftningen. är skogskontot och skogsskadekontot knutna till den fysiska personen. De kan inte överlåtas mellan generationer genom arv eller gåva. Kontot måste upplösas när innehavaren avlider. Detta är ett problem vid generationsskiften, särskilt för den som fått sin skog nedblåst. Regeringen bör därför utreda möjligheten att utan beskattning överföra skogskonto och skogsskadekonto mellan generationer genom arv och gåva. Avdrag för avsättning till ersättningsfond enligt inkomstskattelagen 31 kap. får bl.a. göras om en näringsidkare får ersättning för en skada som orsakats av en brand eller någon annan olyckshändelse på marken. En sådan skada är stormfällning av skog. Bakgrunden till reglerna om ersättningsfond är en önskan att extraordinära intäkter, t.ex. vid olika former av skadefall, inte ska beskattas direkt utan i stället kunna återinvesteras i näringsverksamheten utan skattebortfall. Emellertid är det alltså bara ersättningen för skada, men inte likviden från försäljning av den skog som kunnat räddas, som får avsättas till ersättningsfonden. Detta skapar problem i samband med en så omfattande stormfällning som det var fråga om i samband med orkanen härjningar 2005. Regeringen bör utreda möjligheten att avsätta även virkeslikvider till ersättningsfond. Naturvårdsavtal är ett civilrättsligt avtal som kan tecknas mellan markägare och staten eller en kommun. Syftet med ett naturvårdsavtal är att utveckla och bevara de naturvärden som redan finns. Naturvårdsavtal kan tecknas såväl för områden som behöver utvecklas fritt som för sådana där det behövs en naturvårdande skötsel för att naturvärdena ska bestå och utvecklas. Natur-vårdsavtal kan tecknas för av från och som längst . Utbetalningen av den ekonomiska ersättningen för avtalet kan delas upp . Eftersom löptiden för avtalet ofta är betydligt längre än den tid som utbetalningarna görs, bör möjligheten utredas att avsätta ersättningen från naturvårdsavtal till ett skogskonto. Det är av största vikt att kommunerna ger en god och snabb service till enskilda och företag. Handläggningstidernas längd måste särskilt beaktas. Det arbete som görs i och hos myndigheter med att ”landsbygds-säkra” beslut behöver utvecklas och tydliggöras för att åstadkomma faktiska resultat och förbättringar för landsbygden. En rad åtgärder behövs för att stimulera tillväxt inom besöks- och konferensnäringarna. Att minska regelbördan och förbättra skattesituationen för besöksnäringen är en viktig del i detta. I förslag till regeringen föreslogs att skogskontot ska tas bort. Många skogsägare är beroende av skogskontot då det ger möjlighet till en jämnare affärscykel, genom att av skogsinkomsterna kan sparas för att betala för framtida kostnader som skogsvård eller andra investeringar. anser att möjligheten för skogsägare att skjuta upp skatten bör kvarstå. Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:2551 yrkandena 1–4, motion 2016/17:2659 yrkande 2 samt motion 2016/17:3353 yrkande 7, och avstyrker övriga motionsyrkanden i detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3032 av Per Åsling (C) och 2016/17:3270 av (KD) yrkande 2. Landets största småföretagargrupp är de enskilda näringsidkarna. Det finns även ganska många handelsbolag som ägs av fysiska personer. Eftersom de även utgör landets minsta företag är det av stor vikt att beskattningsreglerna är så enkla som möjligt. Utredningen skatteregler (SOU 2014:68) föreslog bl.a. stora förenklingar i denna företagargrupps skatteregler. Huvuddragen i dessa förslag kan beskrivas som en ny och reformerad neutral företagsbeskattning med förenklingar bl.a. i reglerna om räntefördelning, periodiseringsfond och expansionsfond. Det här är lagregler som Lagrådet betecknat som så komplicerade att det är på gränsen till det acceptabla. Förslaget bereds nu i . har tidigare fört fram att utredningens delförslag om slopande av skogskonto inte ska genomföras. Utredningen har inte i tillräckligt hög grad tagit hänsyn till de särskilda omständigheter som utmärker verksamhet inom jord- och skogsbruket. Det innebär att förslaget behöver omarbetas men förändrar inte det faktum att huvuddragen i den reformerade företagsbeskattningen har stora förtjänster, inte minst ur förenklingssynpunkt. Utredningen om en översyn av de s.k. 3:12-reglerna presenterade sitt förslag om reformering av motsvarande regler för de som valt att driva sitt företag genom ett aktiebolag (fåmansföretag). anser att det är angeläget att de nya 3:12-reglerna samordnas med förslag om minskat ränteavdrag och sänkt bolagsskatt. Det är även mycket viktigt att förslag genomförs och samordnas med de kommande reglerna för aktiebolag. Mot denna bakgrund tillstyrker jag motion 2016/17:3032 och avstyrker motion 2016/17:3270 yrkande 2. Förutsättningar för generationsskiften i fåmansföretag, punkt 3 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3402 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2016/17:3270 av (KD) yrkande 1. Familjeföretag och ägarledda företag bidrar till långsiktighet. erbjuder de ett engagemang i staden eller bygden och ger därför stora värden utöver de jobb de skapar. Vi vill förbättra förutsättningarna för generations-skiften så att den som säljer sitt företag till sina barn inte missgynnas. Ett tilltagande konkurrenstryck och ett behov av fler växande företag ställer krav på att ständigt sträva efter ett gynnsamt företagsklimat som uppmuntrar till entreprenörskap och innovationer. Även i linje med detta är det önskvärt att regler kontinuerligt ses över och förbättras. Dagens regler kring generationsskiften i fåmansbolag riskerar att försvåra generations-skiften. Skatteeffekterna kan bli stora och riskerar att såväl fördröja motiverade generationsskiften som försämra hur kapital i bolag används. gav alliansregeringen en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna för beskattning vid ägarskiften i fåmansbolag för att göra dem mer ändamålsenliga. Den nuvarande regeringen har dock förlängt uppdragstiden och gett tilläggsdirektiv som skulle kunna leda till att den skattemässiga situationen för ägarna av bolagen försämras. Det finns skäl att se över fåmansbolagsreglerna, men inte på ett sätt som försämrar villkoren för jobb, tillväxt och entreprenörskap. Utredningens ursprungliga uppdrag bör därför värnas. Med detta tillstyrker vi motion 2016/17:3402 och avstyrker motion 2016/17:3270 yrkande 1. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2590 av m.fl. (SD) och 2016/17:532 av (M), 2016/17:1369 av (SD), 2016/17:1552 av (M) yrkande 2, 2016/17:1877 av (M), 2016/17:2405 av och (båda SD), 2016/17:2647 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3264 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Kapitalbeskattningen vid försäljning av småhusfastigheter, ägarlägenheter och bostadsrätter bygger på en beräkningsmodell som missgynnar de som ägt sin bostad . Man får i praktiken betala en straffskatt på sitt kapital för att man har ägt sin bostad, och den ökar ju man ägt bostaden. I dagligt tal kallas detta ”flyttskatt”. Denna orättvisa strider mot ovanstående princip. Dagens orättvisa reavinstbeskattning skapar problem genom att kraftigt dämpa omflyttningstakten, då nettovinsten från en försäljning av en villa ofta inte räcker till att betala för t.ex. ett mindre radhus eller en bostadsrätt i de områden säljaren vill bo i. Resultatet blir att man i stället bor kvar, eftersom man inte anser sig ha råd att flytta. En rimlig och rättvis lösning på problemet är att värdesäkra beräkningsunderlaget vid beräkning av reavinsten vid en försäljning. Det skulle skapa positiva incitament som gynnar en önskvärd ökning av bostadsbyte för de aktuella grupperna. Orättvisorna i dagens beräkning av reavinsten vid en försäljning av en bostad består av den nedvärdering som görs av inköpsvärdet och värdet på löpande tillbyggen, reparationer och underhåll i förhållande till försäljningsvärdet. Orättvisorna innebär att skattesystemet missgynnar ett långvarigt ägande i förhållande till kortsiktiga och spekulativa bostadsaffärer. innebär dagens sätt att beskatta reavinster från bostadsförsäljningar en konfiskation av privat kapital. Beskattningen slår olika beroende på hur länge bostaden har varit i säljarens ägo innan den säljs. Den ökade skatten beror på att det faktiska inköpsvärdet och kostnaderna för substantiella reparationer som genomförts innan försäljningen, urholkas genom att dessa inte värdesäkras efter utvecklingen av konsumentprisindex. Effekten förstärks ytterligare genom att den kommunala fastighetsavgiften drabbar äldre fastigheter mer än nyare. Tillrättaläggandet av de orättvisa beskattningseffekterna, som generellt sett drabbar äldre, bidrar också till att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Många äldre avstår från att sälja sitt hus och skaffa sig ett mindre boende på ålderns höst till viss del på grund av skatteeffekten. Detta förslag undanröjer stora delar av detta problem och kommer därför att bidra till att öka omsättningen av småhusfastigheter, vilket också är en viktig aspekt av reservationens intentioner. Vi föreslår därför att en utredning möjligt ges i uppdrag att utarbeta ett förslag om inflationsskyddad reavinstberäkning vid försäljning av bostadsfastigheter och bostadsrätter. Vi tillstyrker därmed motion 2016/17:2590 och avstyrker övriga motioner som behandlas i detta avsnitt i de aktuella delarna. Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:532 av (M), 2016/17:1369 av (SD), 2016/17:1552 av (M) yrkande 2, 2016/17:1877 av (M), 2016/17:2405 av och (båda SD), 2016/17:2590 av m.fl. (SD), 2016/17:2647 av (M) och 2016/17:3264 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Vi vill att det byggs fler bostäder i hela landet och att fler ska få möjlighet att äga sin bostad. Det ska vara möjligt för fler att få ett förstahandskontrakt på en hyresrätt, även i våra större städer. Det kräver flexiblare byggregler, förändrade skatter, incitament för flytt och ägande samt ökad rörlighet på hyresmarknaden. har , och varnat för en svensk bostadsbubbla. Rekommendationerna från dessa institutioner är att ser över ränteavdragen, fastighetsskatten och den reglerade hyresmarknaden. Hushållen i har i genomsnitt hög skuldsättning i förhållande till sina inkomster. Ett anpassat regelverk som gynnar sparande och en sund amorteringskultur kunde bromsa prisutvecklingen på bostadsmarknaden och förhindra en bostadsbubbla.