bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — Avtrappningen av jobbskatteavdraget har gett nödvändiga skatteintäkter och har en bra fördelningsprofil. Begränsningen av uppräkningen av skiktgränsen för statlig skatt har varit motiverad av finansiella och fördelningspolitiska skäl. Åtgärden bidrar till att minska den ekonomiska skillnaden mellan hushåll med låga respektive höga inkomster och mellan kvinnor och män. När det gäller marginalskatter och arbetsutbud är utskottet väl medvetet om att skatter kan påverka människors beteende. Det är dock inte bara skatter som påverkar arbetsmarknaden, och politiken bör inte bedömas utifrån enskilda finansieringsåtgärder. För att genomföra angelägna satsningar som bidragit till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet har det varit nödvändigt att höja skatten. har den högsta sysselsättningsgraden i EU. En viktig förutsättning för detta är tillgången till barn- och äldreomsorg. Fortsatta investeringar i välfärden är nödvändiga för att både kvinnor och män ska få möjlighet att arbeta heltid, vilket ökar den ekonomiska jämställdheten. En bättre äldreomsorg och högre kvalitet i barnomsorgen är inte bara en fråga om en trygg ålderdom respektive barndom utan kan även minska antalet personer som slutar arbeta eller går ned i arbetstid för att ta hand om närstående. Även satsningar på ett ökat bostadsbyggande och infrastruktur bidrar till ökad sysselsättning. Utskottet anser att det har varit nödvändigt att begränsa den offentligfinansiella kostnaden för HUS-avdraget. Genom att begränsa subventionen av ROT-tjänster frigörs medel för att bl.a. öka byggandet av nya bostäder. Motionskrav om att regeringen bör analysera olika skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet väcktes även i samband med utskottets behandling av regeringens skrivelse 2015/16:98 Redovisning av skatteutgifter (se bet. 2015/16:SkU25). Utskottet fann då ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan med hänvisning bl.a. till att utskott enligt 4 kap. 8 § regeringsformen har en mer uttalad uppgift att utvärdera och följa upp beslut inom utskottens olika ämnesområden och att det inom ramen för denna uppgift finns utrymme för att t.ex. analysera olika beslutade skatteutgifters effektivitet. Utskottet ser sammanfattningsvis ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en utvärdering av effekterna av den återinförda löneskatten, höjda marginalskatter, förändringarna av HUS-avdraget och av olika skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet. Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att återinföra en skattereduktion för avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor. Jämför reservation 8 (V). Avgifter till a-kassor var avdragsgilla under tjänst –2001, men avdragseffekten begränsades genom det gränsbelopp på som gäller för denna typ av utgifter under tjänst. Ett system för skattereduktion av fackföreningsavgifter infördes . Systemet avskaffades 1992. slopades företagens avdragsrätt för avgiften till arbetsgivarorganisationer till den del den inte avsåg konfliktändamål. infördes en skattereduktion för fackföreningsavgifter. Bakgrunden var att företagen funnit ett sätt att kringgå avdragsförbudet och därmed kunde göra avdrag för avgifter till arbetsgivarorganisationerna. Skatte-reduktionen för fackföreningsavgifter uppgick till av medlemsav-giften. Avgiften skulle under kalenderåret före taxeringsåret ha uppgått till . infördes också en skattereduktion för avgifter till ar-betslöshetskassor. Rättviseskäl ansågs tala för att arbetstagarnas avdragsrätt för avgifter till arbetslöshetskassor inte skulle hindras av gränsbeloppet på . Någon motsvarande begränsning finns inte på arbetsgivarsidan. Skattereduktionen uppgick till av den avgift som betalats . De båda skattereduktionerna omfattade även medlemsavgifter till motsvarande utländska organisationer under förutsättning att vissa villkor var uppfyllda (se prop. 2001/02:36, bet. 2001/02:SkU6, SOU 2000:65). Skattereduktionerna för fackföreningsavgifter och avgifter till arbetslös-hetskassor avskaffades . Slopandet var en del i finansieringen av jobbskatteavdraget. I motion 2016/17:992 av m.fl. (S) föreslås att avdragsrätten för medlemskap i en fackförening och arbetslöshetskassa återinförs. Motionärerna anför att det rimligen är lika viktigt för löntagare som för företagare att ha ekonomisk möjlighet att vara med i en intresseorganisation. Det är nu hög tid att återskapa maktbalansen mellan arbetsmarknadens parter och göra ett fackligt medlemskap likvärdigt med ett medlemskap i en arbetsgivareorganisation. I motion 2016/17:1362 av (S) anförs att motionärerna vill att fler ska ha råd att vara med i a-kassan. Därför bör möjligheten att göra avdrag för a-kassan ses över. En sådan politik är bra för , för företagen och för den enskilde som kan börja om på nytt. I motion 2016/17:2876 av Lawen Redar m.fl. (S) anförs att en skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden och samhällsnyttan talar för att en skattereduktion för fackföreningsavgift bör återinföras. Förtroendevalda, anställda och aktiva medlemmar arbetar för att undvika konflikter och skapa legitimitet för beslut på arbetsmarknaden. Det fackliga arbetet gynnar hela samhället, alla arbetstagare, och inte bara dem som genom sitt fackliga medlemskap finansierar arbetet. Frågan om avdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om det befintliga avdraget för medlemskap i en arbetsgivarorganisation. Antingen ska avgiften för medlemskap i både fackförening och i arbetsgivarorganisation kunna dras av eller ska ingen medlemsavgift alls kunna dras av. En väl fungerande, tydlig, frivillig och solidariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring är en viktig i den svenska arbetsmarknads-modellen. En sådan arbetslöshetsförsäkring möjliggör en nödvändig strukturomvandling, ger ekonomisk trygghet till de som förlorar jobbet, stimulerar efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger och motverkar press nedåt på lönerna. Att fler ansluter sig till arbetslöshetsförsäkringen och fackföreningarna är betydelsefullt. Avdragsrätt eller möjlighet till skattereduktion för avgift till arbetslöshetskassa och fackförening är därmed en viktig fråga. Utskottet utgår från att frågan om ett återinförande av de nu aktuella skattereduktionerna kommer att övervägas av regeringen i arbetet med dessa frågor och är därför inte berett att tillstyrka förslaget om att ska rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skattereduktionerna bör återinföras. Utskottet avstyrker de aktuella motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av reglerna om skattelättnader för utländska arbetstagare. Jämför reservation 9 (L). Bestämmelser om skattelättnader för utländska arbetstagare finns i 11 kap. 22–23a §§ inkomstskattelagen (1999:1229). De omfattar experter/specialister, forskare och andra nyckelpersoner samt alla med en månatlig ersättning över en viss nivå. Ett beslut om skattelättnader gäller den ersättning som betalas ut av arbetsgivaren. Beslutet innebär att av lönen och annan ersättning av arbetet tas upp som intäkt vid beskattningen. I övrigt beskattas inkomsten enligt vanliga regler. Motsvarande underlag, dvs. av ersättningen, används vid beräkningen av socialavgifterna. Det betyder att av arbetsinkomsten blir skattefri och fri från socialavgifter. Skattelättnaderna innebär också att vissa kostnadsersättningar från arbetsgivaren som är relaterade till vistelsen i är fria från beskattning. De ingår inte heller i underlaget för socialavgifter. Det gäller kostnadsersättning för flytt till och från , barns skolgång i grundskola och gymnasieskola eller liknande samt två hemresor till tidigare hemland för arbetstagaren och övriga familjemedlemmar. Vistelsen i ska vara avsedd att pågå i högst . publicerade en utvärdering av effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft (2013/14:RFR11). Huvudfokus har varit att undersöka hur arbetsgivarna upplever att expertskattereglerna fungerar samt att klargöra huruvida förutsebarheten har förbättrats i och med införandet av en schablonlönenivå. I motion 2016/17:1085 av m.fl. (L) anförs att allting tyder på att konkurrensen mellan länderna om utländsk spetskompetens kommer att öka och det är sannolikt att trenden med allt förmånligare villkor för utländska forskare, experter och nyckelpersoner fortsätter. För att stärka i den globala ekonomin behövs reformer som gör det enklare att attrahera talanger och experter. En reformerad expertskatt kan vara en sådan reform. Expertskattens konstruktion och funktion bör utredas i syfte att stärka förmågan för verksamheter i att rekrytera utländska nyckelpersoner. I motion 2016/17:2136 av (M)yrkandena 1 och 2 anförs att har följt upp och jämfört antalet nyckelrekryteringar till respektive . Den visar påtagliga skillnader. Institutet menar att skälen kan vara att inkomstgränsen för att ansöka om expertskatt är högre i samt att den danska expertskatten gäller mot i . En annan skillnad är att i gäller skatten även för danska medborgare som flyttar hem i utlandet medan den i omfattar enbart utländska medborgare. Att anpassa kriterierna för den rådande expertskatten i känns högst angeläget. Utskottet har utvärderat effekterna av de utvidgade expertskatteregler som trädde i kraft . Syftet var att undersöka hur arbetsgivarna upplever att reglerna fungerar och klargöra om förutsebarheten förbättrats. Utvärderingen finns i 2013/14:RFR11. Utskottet är inte berett att tillstyrka förslaget om en översyn av expert-skatten och avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att regeringen bör se över och förenkla skattereglerna för gränspendlande kulturarbetare. En person som får beskattningsbar inkomst från och som bor utanför måste som regel även betala skatt i sitt hemvistland. För att undvika dubbelbeskattning av samma inkomst har skatteavtal med andra länder. I några fall kan bestämmelserna i skatteavtalen innebära att särskild inkomstskatt inte behöver betalas. Den som bor i ett annat land och arbetar i betalar normalt skatt i för arbetsinkomsten. Är vistelsen i (stadigvarande) betalar man skatt enligt vanliga beskattningsregler. Detsamma gäller den som tidigare bott i och fortfarande har en väsentlig anknytning hit. Den som inte har väsentlig anknytning till och inte vistas här stadigvarande har möjlighet att bli beskattad enligt SINK (särskild inkomstskatt för utomlands bosatta). Följande gäller vid SINK: • i skatt på ersättningen och eventuella förmåner (men för idrottsmän, artister och sjömän). • Behöver inte deklarera i . • Får inte göra några avdrag. En idrottsman eller artist som skatterättsligt anses bosatt utomlands och vistas i än är begränsat skattskyldig för kontant ersättning eller annat vederlag för idrottslig eller artistisk verksamhet som bedrivits här i landet. Beskattningsreglerna för dessa grupper finns i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK). Skattesatsen uppgår till . Skatten är en definitiv källskatt, vilket innebär att skatten tas ut på bruttoinkomsten och att möjlighet till kostnadsavdrag saknas. Utbetalaren av inkomsten innehåller och betalar in skatten till , och mottagaren behöver inte deklarera i . ska arbetsgivaravgifter betalas på utbetalda löner och ersättningar enligt A-SINK till artister och idrottsmän. I underlaget för arbetsgivaravgifter ska man inte räkna med följande: • Ersättning för kostnader för nödvändig resa eller transport samt förmån av kost och logi i samband med artistisk eller idrottslig verksamhet som betalas särskilt av arrangör eller utbetalare. Kostnaderna ska kunna visas, t.ex. genom kvitton. • Ersättning i annan form än kontanter om det sammanlagda värdet från en utbetalare är högst 0,03 prisbasbelopp. finns en möjlighet för utomlands bosatta artister, idrottsmän och artistföretag att välja att i stället bli beskattade enligt inkomstskattelagen. Med denna valmöjlighet får artisterna och idrottsmännen möjlighet att göra avdrag för utgifter som hänger samman med intäkterna och rätt till vissa skattereduktioner. I motion 2016/17:20 av (L) anförs att regeringen bör utreda förenklingar i skattereglerna för gränspendlande kulturskapare. har en särskild artistskatt för människor som uppträder här tillfälligtvis under en turné eller ett gästspel. har det uppmärksammats att musiker som bor i men har fast anställning vid symfoniorkestern i eller dubbelbeskattas med dels full inkomstskatt i , dels artistskatt i . Samma extraskatt drabbar en dansk artist som tillfälligt uppträder i . Gränshinderforum tillsammans med har föreslagit att reglerna för fast anställda vid symfoniorkestrarna ändras så att musikerna ska kunna betala SINK-skatt (inkomstskatt för utomlands bosatta). Det skulle dock behövas en större översyn över hur alla kulturskapare med tillfälliga anställningar drabbas av skattereglerna för gränspendlare. Finansminister anförde följande i ett svar på fråga 2014/15:307 av (M) om SINK-skatt i stället för A-SINK för kulturarbetare i : har frågat mig när jag kommer med förslag som innebär att kulturarbetare som verkar i kan välja mellan att betala särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (A-SINK) på eller särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK) på , vilket skulle ge tillgång till en större gränslös arbetsmarknad. Frågan är ställd mot bakgrund av att kulturarbetare, som betalar A-SINK i och som omfattas av art. 17 i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, även beskattas i . Andra yrkeskategorier, som betalar SINK i och som omfattas av art. 15 i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet, beskattas däremot inte i , eftersom tillämpar exemptmetoden i fråga om arbetsinkomster som faller in under art. 15. Även om enligt sin interna rätt skulle beskatta ifrågavarande kulturarbetare enligt SINK skulle personerna i fråga fortfarande falla in under art. 17 som artister i det nordiska dubbelbeskattningsavtalet. tillämpar inte exemptmetoden för inkomster hänförliga till art. 17. Det skulle därför inte förändra situationen. Utskottet konstaterar att det problem motionären tar upp även berör den danska tillämpningen av det nordiska dubbelbeskattningsavtalet och att problemet därför inte kan lösas genom en ändring av de svenska skattereglerna. Utskottet finner mot den bakgrunden, och då problemet uppenbarligen är känt i ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet avstyrker motionen. Skattskyldighet vid anställning ombord på fartyg Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en utökad skattefrihet för sjömän som är anställda ombord på utländska fartyg. Den som har sjöinkomst och anställning på svenskt fartyg eller kan få ett sjöinkomstavdrag vid inkomstbeskattningen. Avdraget görs från den beskattningsbara förvärvsinkomsten, utöver det vanliga grundavdraget. Den anställde får även skattereduktion för sjöinkomst (ett avdrag från skatten) grundat med sjöinkomst. Är fartyget registrerat i tillgodoförs avdragen automatiskt med ledning av den kontrolluppgift som arbetsgivaren lämnar till . Den anställde ska alltså inte göra avdragen i sin inkomstdeklaration. Reglerna gäller även för anställda på övriga . beslutar för vilka svenskregistrerade fartyg de anställda har sjöinkomst och således får sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst. beslutar vilket fartområde (fjärrfart eller närfart) som gäller för fartygen. Inkomster på andra utländska fartyg än omfattas inte av reglerna om sjöinkomst och beskattas därför i enligt allmänna regler, om inte ett skatteavtal mellan och det berörda landet säger annat. Sådan inkomst ger alltså inte rätt till sjöinkomstavdrag eller skattereduktion för sjöinkomst utom i något enstaka fall då beslutat att inkomsten ombord är sjöinkomst på grund av att en svensk redare eller en EES-redare hyrt det utländska fartyget i huvudsak obemannat (s.k. bareboat basis). En 183-dagarsregel för sjömän gäller i visst fall vid anställning ombord på ett utländskt fartyg (3 kap. 12 § inkomstskattelagen). Regeln innebär att inkomst av anställningen på det utländska fartyget under vissa förutsättningar är skattefri i . Beskattning kan dock bli aktuell i exempelvis arbetslandet (flagglandet) enligt de skatteregler som gäller där. För att inkomsten ska bli skattefri i måste följande fyra förutsättningar vara uppfyllda: • Fartyget ska vara utländskt. • Sjömannens vistelse utomlands ska vara i minst sammanlagt . Anställningen ombord måste pågå under hela utlandsvistelsen, och de dagar som får medräknas i de är i princip begränsade till dagar ombord på fartyget. • Arbetsgivaren ska höra hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Detta innebär t.ex. att en arbetsgivare som bedriver verksamhet genom bolag måste ha bildat bolaget i överensstämmelse med en EES-stats lagstiftning. Bolaget måste även ha sitt säte, huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet i en stat inom EES. • Fartyget ska huvudsakligen gå i oceanfart under kalenderåret. • fart i utomeuropeiska farvatten med undantag för fart på orter vid och , på norr om nordlig bredd, på och på ön • fart i europeiska farvatten norr eller väster om linjen –nordspets, därifrån västerut till västlig bredd, längs denna longitud till nordlig bredd (3 kap. 12 § tredje stycket inkomstskattelagen). Därmed räknas inte sjöfart inom , på och , längs samt i och som oceanfart. Fart på , , och ön räknas inte heller som oceanfart. Om inkomst på utländskt handelsfartyg med flagga inom EES ska beskattas i på grund av att 183-dagarsregeln för sjömän inte är tillämplig ska inkomsten beskattas som sjöinkomst och ger därmed rätt till sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst. Skatteavtal med arbetslandet eller flagglandet kan påverka beskattningen. Om inkomst på utländskt handelsfartyg med flagga utanför EES ska beskattas i på grund av att 183-dagarsregeln för sjömän inte är tillämplig ska inkomsten beskattas som vanlig landinkomst och ger inte rätt till sjöinkomstavdrag och skattereduktion för sjöinkomst. Skatteavtal med arbetslandet eller flagglandet kan påverka beskattningen. I motion 2016/17:390 av och (båda S) anförs att rederier i större utsträckning skulle anställa svensk besättning på sina utländskt flaggade fartyg om 183-dagarsregeln ändrades från att enbart gälla för fartyg som går i oceanfart till fartyg som går i fjärrfart. Med den nuvarande definitionen är kostnaderna för att anställa svenska sjömän för stora och osäkerheten för svenska sjömän för stor. En sådan förändring skulle kunna göras genom att i 3 kap. 12 § inkomstskattelagen (IL) ändra ordet ”oceanfart” till ”fjärrfart” så som begreppet definieras i 64 kap. 6 § IL. Ärendet har diskuterats och en särskild skrivelse från sjöarbetsmarknadens parter ligger och 2014 hos för beredning. Det är nödvändigt att regeringen aktivt arbetar vidare med förslaget för att sjöfarten ska kunna bli mer attraktiv som alternativ till landtransporter. Finansminister har i sitt svar på fråga 2015/16:930 av Boriana (M) om översyn av 183-dagarsregeln anfört följande. Boriana har frågat mig om jag kommer vidta några åtgärder så att regeln om skattebefriade inkomster för sjömän utvidgas från att gälla anställning ombord på ett utländskt fartyg som huvudsakligen går i oceanfart till att gälla anställning ombord på ett utländskt fartyg som huvudsakligen går i fjärrfart. Inkomst av anställning ombord på ett utländskt fartyg är skattefri under vissa förutsättningar, bl.a. att fartyget huvudsakligen går i oceanfart och att vistelsen utomlands varar i minst sammanlagt . bereds inga förändringar inom . Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionsförslaget om en utökad skattefrihet för sjömän som är anställda ombord i utländska fartyg. Utskottet avstyrker motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade regler för personalvårdsförmåner. Jämför reservation 10 (C, L). Huvudregeln är att alla förmåner som tagits emot på grund av tjänst är skattepliktiga, om det inte är särskilt reglerat att de är skattefria. Förmåner värderas normalt till marknadsvärdet. I vissa fall görs värderingen schablonmässigt. Personalvårdsförmåner ska inte tas upp som intäkter. Med personalvårds-förmåner avses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ IL förmåner av mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är en direkt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder för att skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Som skattefria personalvårdsförmåner räknas kaffe, förfriskningar och annan enklare förtäring i samband med arbetet som inte kan anses som måltider samt möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård. Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton och squash samt lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Sporter som kräver dyrare redskap eller kringutrustning som golf, segling, ridning och utförsåkning räknas enligt rekommendationer inte hit. Förmåner som avser dessa sporter blir således skattepliktiga om arbetsgivaren bekostar utövande eller utrustning. Även sådana friskvårdsaktiviteter som t.ex. taiji, qigong, kostrådgivning och information om stresshantering kan vara skattefria. Arbetsgivaren har även möjlighet att erbjuda anställda massage som skattefri förmån. Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefri motions- eller friskvårdsförmån högst får omfatta. Enligt en dom från Regeringsrätten (mål nr 5762-1998) kan ett årskort till en gymanläggning vara en sådan skattefri personalvårdsförmån av mindre värde som är undantagen från skatteplikt. Ett årskort till gängse pris på orten är normalt skattefritt. Utgifterna för personalkostnader är avdragsgilla för arbetsgivare. Detta gäller oavsett om kostnaderna avser en skattepliktig förmån eller inte för den anställde. Om en förmån blir skattepliktig för mottagaren räknas den som lön, vilket innebär att arbetsgivaren ska ombesörja skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter på beloppet. Genom en lagändring (prop. 2002/03:123, bet. 2003/04:SkU3) förenklades reglerna genom slopande av villkoren att motionen eller friskvården ska utövas inom särskilda anläggningar eller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direkt av denna till anläggningens innehavare. Av förenklingsskäl slopades även kraven på att förmånen ska vara av kollektiv natur eller i ringa omfattning utövas av den anställde. Efter lagändringen blir det avgörande för skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sig till hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt att förmånen inte får bytas mot kontant ersättning. En tjänstecykel som får användas privat är en skattepliktig förmån för den anställde enligt huvudregeln. Däremot är cykling en sådan friskvårdsförmån av mindre värde som arbetsgivaren kan erbjuda skattefritt. I motion 2016/17:95 av (KD) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen ser över möjligheterna för arbetsgivare att tillhandahålla tjänstecyklar för sina medarbetare, vilket skulle vara bra både för kropp, knopp och miljö. Regeringen bör också se över reglerna för friskvård så att cykel inte likställs med andra dyrare träningsredskap. Skatterabatt kan ges till besök i instängda spinningsalar men inte för cykling i det fria som även innebär klimatsmart resande, är billigt, minskar trafikträngseln och stimulerar folkhälsan. I motion 2016/17:218 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att inkludera ridning i friskvårdsbidraget. I motion 2016/17:548 av m.fl. (MP) anförs att ridning bör kunna vara föremål för friskvårdsbidrag. Motionärerna vill att friskvårdsbidraget ses över så att all idrottsverksamhet ska betraktas som avdragsgill friskvårdsverksamhet för arbetsgivarna.