bet · H401SkU26 · 2017-03-31 00:00:00 — Utredningen om personnummer och samordningsnummer utredde en rad möjliga förändringar, bl.a. att slopa kopplingen till kön. Alternativet ger inga nya nummer men ökar flexibiliteten i användningen. Ett könlöst personnummer innebär nackdelar för statistik och forskning men har fördelen att ett sådant personnummer inte pekar ut en persons kön och att personnumret inte behöver ändras efter ett könsbyte. Den lösning som valdes innebär att kopplingen till födelsedatumets daguppgift släpptes. Avsikten har varit att öka antalet tillgängliga personnummer med bibehållen utformning av personnumret. Utskottet konstaterar att personnumret sedan gammalt har en utformning som anknyter till personen genom att det dels består av födelsedata, dels innehåller en uppgift om kön. Uppgiften om kön har sin grund i kraven på könsuppdelad statistik. Ett könsneutralt personnummer skulle innebära att uppgiften om kön måste tas fram på annat sätt. Utskottet är inte berett att tillstyrka en sådan omläggning och avstyrker därför motionsförslaget om könsneutrala personnummer. I sammanhanget bör det påpekas att den som har bytt kön också har möjlighet att byta personnummer. har särskilda rutiner för detta. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka att personnummersystemet slopas för att det skulle vara integritetskränkande eller på grund av risken för missbruk. Utskottet kan konstatera att samordningsnummer ges till utländska personer som vistas tillfälligt här i landet eller har rätt till olika förmåner utan att vistas här och att förutsättningarna för att använda dessa nummer för identifikation har förbättrats genom att de ingår i det statliga person-adressregistret. Vidare har lämnat förslag på grundval av den utredning som verket har genomfört om förbättringar av användandet av samordningsnummer. Utskottet ser därför inte någon anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att se över systemet med samordningsnummer. Utskottet avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om behovet av att lättare kunna byta identitet i samband med våld i nära relationer och om att regeringen ska återkomma med ett förslag om åtgärder som stärker skyddet för hotade och förföljda personers personuppgifter. Jämför reservation 25 (M, C, L, KD). Uppgifter som registreras i folkbokföringen är som regel offentliga. Sekretess gäller hos alla myndigheter om det av särskild anledning kan antas att den enskilde, eller någon närstående, kan lida skada eller men om uppgifter om personen lämnas ut (22 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). En sådan särskild anledning som avses i bestämmelsen kan vara befarad personförföljelse. Om man på förhand kan misstänka att utlämnande av uppgifter om en person kan förorsaka personförföljelse eller annan skada kan sekretessmarkering i folkbokföringsregistren tillgripas som en första skyddsåtgärd. Markeringen anger att särskild försiktighet bör iakttas vid bedömningen av om uppgifter om personen i fråga bör lämnas ut, eftersom uppgifterna kan omfattas av sekretess. Sekretessmarkeringen är alltså avsedd att ge myndigheterna en varningssignal inför uppgifter som normalt lämnas ut utan särskild sekretessprövning. Förfarandet med sekretessmarkering är inte lagreglerat. Förfarandet har dock använts inom folkbokföringen , och skatteförvaltningen har utarbetat särskilda rutiner för systemet. JO har också accepterat förfarandet. Sekretessmarkeringen omprövas i regel . Den skyddade personen ska då redogöra för de aktuella förhållandena, varvid det prövas om skyddet ska vara kvar. Ett annat sätt att skydda personuppgifter i folkbokföringen är att genom beslut om s.k. kvarskrivning (16 § folkbokföringslagen) tillåta att en person som flyttar är folkbokförd på den gamla folkbokföringsadressen om personen av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelse eller allvarliga trakasserier på annat sätt. Kvarskrivning kan endast ske efter ansökan från den enskilde och får endast medges om den enskildes behov av skydd inte kan tillgodoses genom besöksförbud eller på annat sätt. Kvarskrivning får även avse den utsatta personens medflyttande familj. Kvarskrivning får medges för högst i taget och kombineras ofta med sekretessmarkering. Bestämmelser om fingerade personuppgifter infördes och regleras i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Enligt lagen kan en folkbokförd person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot hans eller hennes liv, hälsa eller frihet medges att använda andra personuppgifter om sig själv än de verkliga (fingerade personuppgifter). Det krävs också att personen inte kan ges tillräckligt skydd genom kvarskrivning eller på annat sätt. Huvudregeln är att medgivandet gäller för obegränsad tid, men det får begränsas till . Ett medgivande att använda fingerade personuppgifter får även ges åt en familjemedlem som varaktigt bor tillsammans med den person som riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet. Medgivandet lämnas av efter ansökan hos Rikspolis-styrelsen. antog (bet. 2013/14:SkU34) regeringens förslag i proposition 2013/14:178 Förstärkt skydd för hotade och förföljda personer. Genom propositionen gjordes ändringar i folkbokföringslagen (1991:481) och i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som innebär att möjlighet att begära hjälp av socialnämnden i ärenden om kvarskrivning och sekretessmarkering lyfts fram i lagtexten och att sekretessen för person-uppgifter i ärenden om kvarskrivning stärks. I propositionen redovisade regeringen också sin syn på inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter. Flera problem och brister behöver åtgärdas. Den hot- och riskbedömning som görs behöver utvecklas, och användningen av olika skyddsåtgärder behöver samordnas. Reglerna behöver också göras mer konsekventa sett från ett skyddsperspektiv. Regeringen ansåg att det finns skäl att överväga hur dessa brister bör åtgärdas för att skapa ett bättre skydd för hotade och förföljda personer och att målet bör vara att skapa en sammanhållen och konsekvent reglering på området. Regeringen aviserade sin avsikt att göra en genomgripande översyn av dessa frågor och då även ta upp frågor om användningen av fingerade personuppgifter och frågor om skyddade personkategorier. beslutade i det nämnda lagstiftningsärendet (bet. 2013/14: SkU34) med bifall till en motion (S) om ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad skatteutskottet anfört. Utskottet delade regeringens syn när det gäller inriktningen av det fortsatta arbetet med att skapa ett starkare skydd för de våldsutsattas personuppgifter och underströk i likhet med motionärerna att det är viktigt att arbetet bedrivs skyndsamt så att de våldsutsattas behov av sekretesskydd kan tillgodoses inom en rimlig tid. I motion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 38 anförs att det måste bli lättare att byta identitet när det finns ett allvarligt och långvarigt hot mot hälsa och liv i en nära relation. Skyddad identitet och kvarskrivning är en hjälp på kort sikt, men i förlängningen är det ett mycket svårt sätt att leva ett normalt liv på. I motion 2016/17:3156 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag på åtgärder för att förstärka skyddet för hotade och förföljda personers personuppgifter. Skyddade personuppgifter är en viktig del av arbetet med att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Detta räcker dock inte. Motionärerna anser att fingerade personuppgifter (dvs. nya identitetsuppgifter som exempelvis nytt namn och nytt personnummer) bör kunna medges i större omfattning än . Alliansregeringen tillsatte en utredning för att stärka skyddet av personuppgifter för hotade och förföljda personer. Utredningen lade fram sitt betänkande (SOU 2015:69). Regeringen har inte lagt fram något förslag till . I motion 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7 anförs att frågan om skyddade personuppgifter är en viktig del av arbetet med att förstärka skyddet för personer som utsätts för hot eller förföljelse. Alliansen anser att fingerade personuppgifter bör kunna medges i större omfattning än . Det innebär att en person får nya identitetsuppgifter, t.ex. nytt namn och nytt personnummer. Alliansen tillsatte en utredning som presenterade sitt betänkande SOU 2015:69. Motionärerna förväntar sig att den sittande regeringen fullföljer det reformarbetet genom att utveckla myndighetsrutiner vid skyddad identitet och byte av identitet. Utredningen om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Fi 2014:11), , avslutade sitt arbete och har lämnat betänkandet SOU 2015:69 Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Utredningens uppgift var att föreslå åtgärder som ger ett stärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Utredningen skulle bl.a. lämna förslag om hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade personuppgifter kan ändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än . Regeringen lämnade propositionen Straffrättsligt skydd mot olovlig identitetsanvändning (prop. 2015/16:150) som därefter beslutades av . Lagstiftningen trädde i kraft . Bestämmelsen innebär att ett nytt brott införs i , olovlig identitetsanvändning. Straffbestämmelsen syftar till att motverka missbruk av identitetsuppgifter och ge skydd mot den integritetskränkning det innebär att få dessa utnyttjade. Genom kriminaliseringen får den drabbade bättre möjlighet att ta till vara sin rätt. Lagstiftningen på området har ändrats och utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om permanent skyddad identitet. Jämför reservation 26 (L). I partimotion 2016/17:1078 av m.fl. föreslås i yrkande 4 att regler införs om permanent skyddad identitet för personer som lever under en långvarig hotbild. Offer för hedersrelaterat våld är särskilt utsatta eftersom hoten utövas av flera, ofta närstående personer, . Hoten kvarstår ofta även om bedömningen görs att den mest akuta hotnivån gått över. Samhället måste se allvaret i situationen och ge ett långvarigt skydd. Där så är nödvändigt bör samhället bevilja en permanent skyddad identitet, som därmed inte behöver bli föremål för regelbunden omprövning. På så sätt ökar den drabbades möjligheter att få trygghet och kunna planera långsiktigt i en ny tillvaro. Utredningen om förstärkt skydd av personuppgifter för hotade och förföljda personer (Fi 2014:11), , avslutade sitt arbete och har lämnat betänkandet SOU 2015:69 Ökad trygghet för hotade och förföljda personer. Utredningens uppgift var att föreslå åtgärder som ger ett stärkt skydd för hotade och förföljda personers personuppgifter. Utredningen skulle bl.a. lämna förslag om hur personer som lever under hot eller förföljelse eller som i övrigt har behov av skydd kan få ett starkare skydd för sina personuppgifter i folkbokföringsdatabasen, hur det kan skapas en mer sammanhållen ordning för hot- och riskbedömningar och för olika skyddsåtgärder samt hur reglerna om fingerade personuppgifter kan ändras så att skyddsåtgärden kan medges i något större omfattning än . Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att bereda dessa angelägna frågor men vill inte förslå några förändringar av regelverket och inte heller förorda ett tillkännagivande till regeringen om förändringar av reglerna om skyddad identitet. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utvidga kretsen för godkända intygsgivare vid ansökan om nytt id-kort, om att nationella id-kort ska bli standard och om att körkort ska godkännas som nationella id-kort. krav för att en person ska kunna ansöka om id-kort är att han eller hon är folkbokförd i , har fyllt och kan styrka sin identitet. Om personen är måste han eller hon ha vårdnadshavarens medgivande. Det går att ansöka om id-kort även om personen som ansöker eller intygsgivaren har skyddade personuppgifter. Om man saknar en giltig id-handling kan ansökan intygas av en s.k. godkänd intygsgivare som är med när man besöker ett av servicekontor. En godkänd intygsgivare ska • vara med när den som ansöker om id-kort besöker ett av servicekontor • känna personen väl och kunna visa sin relation till honom eller henne • kunna identifiera sig med en godkänd och giltig id-handling • skriftligen intyga att foto och personuppgifter är riktiga i ansökan. Intygsgivaren måste alltid skriva under på servicekontoret i samband med ansökan. I motion 2016/17:571 av (S) anförs att för att en person ska kunna få ett nytt id-kort kräver att identiteten går att styrka antingen med giltig legitimation eller med en godkänd intygsgivare. Godkända intygsgivare är familj och släktingar. Däremot räknas inte vänner och grannar som godkända intygsgivare. Detta drabbar äldre personer som förlorat sina identitetshandlingar och vars familj och släktingar är döda eller sjuka. Man borde därför anpassa regelverket och öppna upp för att även grannar och vänner kan utgöra godkända intygsgivare så att även äldre utan friska anhöriga lättare kan få nya identitetshandlingar. I motion 2016/17:1809 av och (båda SD) anförs att internationella id-kort bör göras till standard. Trots att passkontroller endast utförs i undantagsfall inom EU måste man kunna legitimera sig under vistelser utomlands. Passet och det nationella id-kortet är då de enda giltiga dokument som styrker din identitet och ditt medborgarskap. Då det nationellt och internationellt fungerar att identifiera sig med internationella id-kort är det överflödigt att tillverka nationella id-kort, varför vi enligt motionärerna enbart bör tillverka id-kort som är gångbara som id-handlingar internationellt. I motion 2016/17:2754 anförs att möjligheten att godkänna körkort som nationella id-kort bör ses över. Nationella id-kort erbjuder ett alternativ till pass som internationell identifikationshandling vid exempelvis resor utomlands. kvalificeras inte svenska körkort som nationella id-kort, men för att underlätta resande bör körkorten göras om så att de även kan fungera som nationella id-kort. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen vad gäller id-kort och vid behov föreslår förändringar i det regelverk som gäller. Utskottet är inte berett att förorda något tillkännagivande till regeringen på det sätt som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om förlängning av preskriptionstiden för skulder för obetalt underhåll till barn. De flesta skulder till staten preskriberas . Vad gäller skatteskulder kan ansöka om att preskriptionen ska förlängas. Om ett preskriptionsavbrott har skett börjar en ny preskriptionstid att löpa, vilket innebär att borgenären förlänger den tid han eller hon har på sig att begära betalning. Preskriptionsavbrott kan ske på flera olika sätt, t.ex. genom att • gäldenären erkänner skulden genom att t.ex. betala ränta eller amortering eller ber om en avbetalningsplan • gäldenären får ett skriftligt krav eller en påminnelse om skulden från borgenären • borgenären ansöker om verkställighet hos . I motion 2016/17:1848 av Boriana (M) anförs att preskriptionstiden för skulder till staten för obetalt underhåll för barn bör ändras och förlängas. Enligt siffror från uppgick den samlade skulden för uteblivet underhållsstöd 2016 till . Skulden preskriberas , vilket innebär att skattebetalarna får betala de underhållsskyldiga föräldrarnas skulder. Dessa skattepengar skulle kunna användas på bättre sätt, varför preskriptionstiden för obetalt underhållsstöd enligt motionären bör förlängas. Skulder för underhållsstöd till staten ingår i redovisning av de vanligaste skulderna till staten. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen när det gäller frågor om dessa skulder, inklusive regler om preskription. Utskottet är inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen med den inriktning som motionären föreslår. Utskottet avstyrker därmed motionen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2908 av och (båda SD) och 2016/17:3479 av och (båda SD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:701 av (M), 2016/17:783 av (SD), 2016/17:857 av och (båda M), 2016/17:1211 av och i (båda M), 2016/17:1267 av (M), 2016/17:1421 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:1446 av (M), 2016/17:1479 av (M), 2016/17:1562 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:1721 av (L) yrkandena 1–4, 2016/17:1728 av (L), 2016/17:1794 av (M), 2016/17:1888 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1926 av (M), 2016/17:2747 av (M), 2016/17:2994 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3140 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3331 av (M) yrkande 2, 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3479 av och (båda SD) yrkandena 4 och 5. är ett land med jämförelsevis högt skattetryck. En stor del av den skatt som betalas in är dessutom mer eller mindre osynlig för privatpersoner. Dessutom är det inte särskilt lätt för enskilda att få klarhet i vad deras inbetalda skatt går till. En skatt är mervärdesskatten som förvisso ska redovisas på varje kvitto men ofta är inbakad i priset, varför den enskilde inte tänker på den kostnaden. Vi föreslår därför att, i likhet med kravet på att vissa varors jämförelsepris ska redovisas, priset på varor alltid ska särredovisas inklusive respektive exklusive moms. Ett annat område där skatt och avgifter redovisas endast på företagarens sida är de olika socialavgifterna. På de flesta lönespecifikationer kan man avläsa hur mycket preliminärskatt som dragits av men inte därutöver tillkommande arbetsgivaravgifter. Det är dock ofrånkomligen så att dessa avgifter innebär en merkostnad för varje person som anställs, och att arbetsgivaren räknar in detta vid bedömningen av arbetstagarnas värde. Därmed är det inte mer än rätt att dessa avgifter räknas som en del av lönen, och således också tydligt redovisas för arbetstagaren. Detta bör allra minst ske sammanfattande i samband med kontrolluppgifter till inkomstdeklarationen och i själva deklarationen samt slutskattebeskedet. Ännu bättre vore krav på att redovisa socialavgifter vid varje lönebesked, precis som arbetsgivare ska redovisa såväl netto- som bruttolön. Vi föreslår vidare att varje slutskattebesked utöver totalsummor ska redovisa en ungefärlig fördelning av hur den inbetalda skatten fördelar sig över olika offentliga utgiftsområden. I och med att merparten av den skatt som enskilda betalar in går till kommuner krävs vidare utredning om hur en sådan redovisning kan ske på enklast möjliga sätt. Utöver detta bör det också åläggas all offentlig verksamhet, eller åtminstone staten och primär- samt sekundärkommuner liksom regioner, att ta fram lättlästa versioner av sina respektive budgetar. Som skattebetalare bör det vara en självklar rättighet att enkelt kunna ta del av information om vad man betalar för. Som ett extra plus väcks förhoppningsvis ett större politiskt engagemang i takt med ökad medvetenhet om inbetald skatt och dess direkta påverkan på våra liv. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Synliga skatter och avgifter, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:701 av (M), 2016/17:783 av (SD), 2016/17:857 av och (båda M), 2016/17:1211 av och i (båda M), 2016/17:1267 av (M), 2016/17:1421 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:1446 av (M), 2016/17:1479 av (M), 2016/17:1562 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:1721 av (L) yrkandena 1–4, 2016/17:1728 av (L), 2016/17:1794 av (M), 2016/17:1888 av Finn (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1926 av (M), 2016/17:2747 av (M), 2016/17:2908 av och (båda SD), 2016/17:2994 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3140 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3331 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3479 av och (båda SD) yrkandena 2–5. Skattetrycket sjönk i under alliansregeringsåren. har dock alltjämt en av de högsta skattekvoterna i världen. Studier visar dock att svenskarna i gemen inte vet hur högt skatteuttaget är, vilket är problematiskt av flera anledningar, inte minst för att det försvårar för medborgarna att bedöma om de får ut det som utlovats av de inbetalade skattepengarna. Om stora delar av skatterna är dolda för medborgarna är det också svårare att bilda opinion för lägre skatter, men enklare att höja desamma. För att tydliggöra för den enskilda löntagaren hur mycket skatt och sociala avgifter han eller hon betalar in bör arbetsgivaravgifterna anges på lönebeskedet. Uppgifterna bör omfatta såväl de lagstadgade avgifterna som de avgifter som avtalats med de fackliga organisationerna, s.k. avtalsförsäkringar och avtalspensioner. Vissa arbetsgivare inom både privat och offentlig sektor redovisar detta , men de flesta löntagare får inte denna information. Även i detta sammanhang borde den offentliga sektorn föregå med gott exempel och synliggöra skatter och avgifter på lönebeskedet. Offentliga arbetsgivare måste visa vägen genom att tydligare redovisa samtliga skatter och avgifter på lönebeskedet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Information om och synliggörande av skatter, punkt 2 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3400 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2016/17:3404 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Synlighet och transparens är viktigt för att skapa legitimitet för skattesystemet och har en viktig demokratisk aspekt. Vidare är information om skattenivåer och skatteförändringar viktigt för att uppnå transparens och förståelse för skattesystemet. har jämfört med snittet för en mycket hög skattekvot även om skattetrycket sjönk under alliansregeringsåren. Enligt nuvarande regler ska en kontrolluppgift om intäkter i inkomstslaget tjänst lämnas en gång . Detta blir otillräckligt när arbetstillfällen, arbetstagare och företag varierar mer . Vi vill därför att arbetsgivaravgiften synliggörs per anställd på månadsbasis för såväl kontrollmyndigheter som arbetstagare. Det är viktigt att inte bara kontrollmyndigheter utan även privatpersoner får ta del av uppgifter som angår dem själva. Jobbskatteavdraget har tydligt positiva effekter på sysselsättningen. Svenska bedömare som , , och är eniga om att jobbskatteavdraget har en tydlig sysselsättningsskapande effekt i . bedömer att jobbskatteavdraget ökar sysselsättningen med ca 120 000 jobb. Jobbskatteavdraget fortsätter även att stötta jobbtillväxten inte bara här och utan också och underlättar inte minst insteget på arbetsmarknaden, eftersom det lönar sig bättre att arbeta. Det har också visat sig ha gynnsamma effekter på kvinnors sysselsättning. Forskning visar att ökad information om jobbskatteavdraget ytterligare kan förstärka den positiva sysselsättningseffekten. Bland andra har därför gett regeringen rådet att ge i uppdrag att öka informationen om jobbskatteavdraget. Vi vill därför uppmuntra regeringen att följa råd och ge ett särskilt uppdrag att informera allmänheten om jobbskatteavdragets påverkan på den totala beskattningen av arbetsinkomster.