bet · H401NU16 · 2017-05-04 00:00:00 — Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. RESERVATIONER 2016/17:NU16 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1, bifaller delvis motionerna 2016/17:3004 av Per Åsling och (båda C) och 2016/17:3041 av och (båda C) samt avslår motionerna 2016/17:1011 av m.fl. (S), 2016/17:1614 av m.fl. (S), 2016/17:1710 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1998 av (L) yrkande 1, 2016/17:2187 av (S), 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2381 av (M) och 2016/17:2999 av (M) yrkandena 1 och 2. Regeringen och har tydligt sagt att man vill att myndigheternas verksamhet ska decentraliseras, men statistiken visar att verkligheten inte är i fas med politikens ambitioner. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3036 (C) anser jag att myndigheternas uppgifter måste decentraliseras i högre utsträckning. Förutom de positiva effektiviseringsvinster som kan uppnås genom en decentralisering innebär det också en ökad offentlig service i hela landet. Myndigheter lägger ner alltmer och allt bättre information och service på internet, och telefonkundtjänster byggs ut. Det är bra, men många frågor och problem kräver ett samtal med en särskilt kunnig person. Värdet av att träffa en tjänsteman vid ett personligt möte kan inte nog betonas. Dessutom är det drygt en miljon människor i som inte använder internet. Därför menar jag att myndigheterna ska samarbeta, både om service i enkla fall och vid mer omfattande insatser. Det står inte i motsats till en fortsatt utbyggd e-förvaltning. De stora framsteg som har genomförts på detta område måste följas av en fortsatt utveckling för att skapa en snabbare förvaltning med lägre kostnader för medborgare, företag och den offentliga sektorn. Huvudregeln bör vara att myndigheter ska samlokaliseras runt om i landet i syfte att åstadkomma decentralisering, effektivisering och synergieffekter. bör därför genom att bifalla motion 2016/17:3036 (C) tillkännage för regeringen att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Därmed tillstyrks denna motion i berörd del. I den utsträckning motionerna 2016/17:3004 (C) och 2016/17:3041 (C) sammanfaller med det jag har anfört kan de anses tillgodosedda, och de bör därför delvis bifallas. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 2016/17:NU16 RESERVATIONER 6.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 7 och avslår motionerna 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:632 av m.fl. (S), 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 26, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 2, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3319 av (MP). är många mindre samhällen dränerade på samhällsservice. Skolor har lagts ned, och butiker och lanthandlare har slagit igen. Den här utvecklingen riskerar att leda till utflyttning. Läggs en skola ned så leder det i förlängningen till att lanthandeln får sämre underlag. Om en lanthandel stänger ned försämras elevunderlaget på skolan. Detta går hand i hand. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:2447 (SD) anser vi att bör begära att regeringen utreder möjligheterna för ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare utanför kommunernas centralorter, för de många servicetjänster många lanthandlare måste ha för att överleva. Vi tänker på postservice, utlämningsombud, apoteksombud och liknande kringtjänster. Med detta tillstyrks denna motion i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 7.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 av (C). RESERVATIONER 2016/17:NU16 Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 6 och avslår motionerna 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:632 av m.fl. (S), 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 2, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 5 och 2016/17:3319 av (MP). Tillgången till kommersiell service är en nödvändig förutsättning för livskraftiga samhällen. Det handlar om att ge den lokala lanthandlaren eller bensinmacken i byn förutsättningar att kunna finnas kvar och ge bra service. Just den lokala servicen är ofta en förutsättning för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera. Jag delar därför uppfattningen som förs fram i motion 2016/17:820 (C) att bör tillkännage för regeringen att den ska verka för att kommersiell och offentlig service finns tillgänglig i hela landet. I likhet med vad som anförs i motionerna 2016/17:820 (C) och 2016/17:3096 (C) ser jag oroväckande tecken på att tillgången till kontanthantering minskar på många orter. Det är särskilt illavarslande för småföretagare som inte har möjlighet att hantera sin dagskassa på ett säkert och effektivt sätt. Därför anser jag och att det är viktigt att se över vilka effekter minskad kontanthantering har på mindre samhällen och för företagslivet på landsbygden. Lanthandlare och andra näringsidkare på landsbygden har en viktig roll att fylla. Ofta är de navet kring vilket jobb skapas och socialt umgänge kretsar. Jag delar uppfattningen som förs fram i de nämnda motionerna att det behövs en översyn av stöden till service i syfte att utreda hur de kan effektiviseras. Vid en översyn bör även lokala förutsättningar beaktas av hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga tjänster som t.ex. Postnord, Systembolaget och . 2016/17:NU16 RESERVATIONER Därmed tillstyrks de nämnda motionerna i dessa delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 8.Kommersiell och offentlig service på landsbygden, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 13 och avslår motionerna 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:632 av m.fl. (S), 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 26, 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 4, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:2946 av och i (båda C) yrkande 2, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3319 av (MP). Demokratiskt fattade beslut ligger bakom hur det gemensamma skyddsnätet ska se ut och vilka myndigheter som har ansvar för att detta skyddsnät ska fungera. Tilltron till den offentliga servicen är stark, och människor räknar med att den ska gälla lika för alla i hela landet. Dessvärre finns det orostecken som pekar på att det inte är fallet . Tillgången till den offentliga servicen är inte längre självklar för alla. Det måste förändras. Jag delar uppfattningen som kommer till uttryck i motion 2016/17:2659 (KD) att upprätthållandet av en grundläggande servicenivå över hela landet är viktig för att människor ska kunna känna sig trygga och för att livet utanför tätorterna ska fungera. Rimliga avstånd till grundläggande service, såväl offentlig som kommersiell, ger fler den praktiska möjligheten att bo kvar på landet, eller flytta dit. En av förutsättningarna för att stävja utflyttningen från små orter är att skapa förutsättningar som gör livet i glesbygden enklare att leva. De viktigaste statliga aktörerna och myndigheterna, främst Polisen, RESERVATIONER 2016/17:NU16 och Arbetsförmedlingen menar jag bör finnas i i princip alla kommuner. Grundläggande offentlig service ska vara lättillgänglig för alla i landet, och jag och vill därför underlätta för myndigheter och kommuner att samarbeta om detta. Ett bra sätt är att upprätta s.k. servicecentrum och servicepunkter i anslutning till den lokala lanthandeln eller andra etablerade samlingspunkter i landsortssamhällena. Servicepunkterna skulle också kunna vara mobila genom att Posten får i uppdrag att tillhandahålla service till dem som bor utefter lantbrevbärarlinjer. I enlighet med vad som anförs i motion 2016/17:2659 (KD) föreslår jag därför att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att se över regelverken för att öka samordningen mellan myndigheter och förbättra samverkan mellan offentliga och kommersiella aktörer för att åstadkomma en god offentlig och kommersiell service i hela landet. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 9.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 27, bifaller delvis motion 2016/17:2667 av (M) och avslår motionerna 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 7, 2016/17:2669 av (M) och 2016/17:3103 av och (båda C). Skattebaser är ett effektivt verktyg för att öka människors inflytande över sin vardag. Därför vill jag och att skattepolitiken ska användas som redskap för att vara tillväxtskapande i hela landet. Detta kan möjliggöras genom att regionalisera flera delar av den statliga fastighetsskatten i syfte att stärka den regionala beslutsnivån och regionernas möjligheter att föra en tillväxtfrämjande politik utifrån sina egna förutsättningar. Välfungerande, självständiga och starka regioner är avgörande för att stärka den lokala och regionala konkurrenskraften och skapa bättre förutsättningar för företagande, innovationer och investeringar. För mig och är det självklart att 2016/17:NU16 RESERVATIONER människor i större utsträckning ska få behålla frukterna av sitt eget arbete. Lika självklart är det att regioner som bidrar med värdefull produktion får behålla delar av detta värde. Det måste löna sig för kommuner och regioner att förbättra sitt företagsklimat, göra produktiva investeringar och upplåta mark åt infrastruktur och produktion. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:820 (C) anser jag att ska uppmana regeringen att utreda hur intäkterna från fastighetsskatten för industrifastigheter och elproducerande fastigheter kan regionaliseras. I ett första steg är det rimligt att utreda hur fastighetsskatten på elproducerande fastigheter kan regionaliseras för att återbörda en del av värdet från den klimatsmarta energiproduktionen till berörda regioner. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. Liknande uppfattningar som de jag gett uttryck för här återfinns även i motion 2016/17:2667 (M), och i den mån den sammanfaller med det jag har anfört kan den anses tillgodosedd och bör därför delvis bifalla denna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 10.Återföring av medel från vatten- och vindkraft, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 7, bifaller delvis motion 2016/17:2669 av (M) och avslår motionerna 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 27, 2016/17:2667 av (M) och 2016/17:3103 av och (båda C). Vattenkraften genererar enorma summor pengar. Trots det kommer en mycket liten del kommunerna till del. I har man valt en annan modell där kommunerna får en betydligt högre summa för den exploatering som vattenkraften innebär. Regeringen har i och med den energipolitiska överenskommelsen i stället valt att sänka fastighetsskatten på vattenkraft, och man har ingen annan lösning för att återföra pengar till kommunerna mer än genom bygdepengen. Jag och vill att en större del av kraftbolagens vinster ska återföras till de kommuner där vattenkraften finns. RESERVATIONER 2016/17:NU16 att genom att bifalla motion 2016/17:2473 (V) ska uppmana regeringen att återkomma till med ett förslag på hur en större del av vattenkraftens vinster ska komma de berörda kommunerna till del. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. I den mån det jag har anfört sammanfaller med det som sägs i motion 2016/17:2669 (M) kan den anses tillgodosedd och bör därför delvis bifalla denna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 11.Bygdemedel för vindkraft, punkt 6 (SD, V) av (SD), (SD) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 19 och 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi anser att bör uppmana regeringen att återkomma med ett förslag till reglering av vindkraftens bygdepeng. finns det bygdemedel som ekonomiskt ersätter de kommuner som påverkats av utbyggnaden av vattenkraft. Ersättningen regleras i lag och förordning och innebär att den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift. Dessa medel ska i första hand ersätta de kostnader som uppstått för att förebygga eller minska skadan eller ersättning för skadan från vattenverksamheten. Återstående medel fördelas sedan av och kan användas till både lån och bidrag som främjar det lokala näringslivet eller service i bygden. När det gäller vindkraft har en bygdepeng uppstått som ett krav från olika kommuner, men det har skett på frivillig väg utan reglering. Avsaknaden av ett tydligt regelverk har utmynnat i en mängd olika lokala varianter av bygdepeng, där även ersättningsnivåerna kan skilja sig åt betydligt. För att skapa en starkare rättvisa mellan olika kommuner vid en vindkraftsetablering vill vi att bygdemedel för vindkraften ska hanteras på samma sätt som för vattenkraften och framöver regleras i lag. Med detta tillstyrks de aktuella motionsyrkandena. 12.Transportbidraget, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). 2016/17:NU16 RESERVATIONER Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 3 och avslår motion 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 6. Transportbidraget är ett regionalpolitiskt stöd som ska kompensera för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd och stimulera till höjd förädlingsgrad för näringslivet inom stödområdet. Stödområdet omfattar , , och . Bidraget har under vissa år haft ett större anslag än vad som har behövts för att täcka de ansökningar som har kommit in. Enligt handläggare finns det olika delförklaringar till att allt färre söker bidrag. Det beror t.ex. på att företag flyttar eller lägger ned, men det finns även företag som inte är medvetna om att de kan ansöka om bidrag. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:2225 (SD) anser vi att det är en tydlig indikation på att transportbidraget inte fullt ut fyller sitt syfte i den mån företag inom stödområdet flyttar söderut inom , och bidraget kan därmed betraktas som för lågt. Vi delar uppfattningen som framförs i den nämnda motionen att det finns ett behov av att ökar informationsspridning till näringslivet i det berörda stödområdet om möjligheterna att få bidraget. Därmed tillstyrks motionen i denna del. Motion 2016/17:1737 (V) avstyrks. 13.Transportbidraget, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 6 och avslår motion 2016/17:2225 av m.fl. (SD) yrkande 3. RESERVATIONER 2016/17:NU16 Jag delar uppfattningen som framförs i motion 2016/17:1737 (V) att det bör genomföras en översyn av transportbidraget. Översynen bör undersöka hur kännedomen om stödet ser ut, om det går att styra bidraget mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna för olika kommuner fungerar och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera. Målsättningen är inte att minska statens kostnader för transportstödet utan att förbättra dess stödjande effekt. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. Motion 2016/17:2225 (SD) avstyrks. 14.Regionala strukturfondsprojekt m.m., punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 18 och avslår motionerna 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2699 av m.fl. (S), 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 13 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 3. EU-finansierad regionalpolitik för sammanhållningspolitiken bedrivs genom EU:s struktur- och investeringsfonder (ESI-fonderna). Vi delar den uppfattning som uttrycks i motion 2016/17:3128 (M) att det är viktigt att bygga in en ständig utvärdering i de program som finansieras av ESI-fonderna nationellt för att utveckla och förbättra dessa så att de får mesta möjliga potential i sin roll som tillväxtmotor för att skapa utveckling och långsiktighet. Vi anser att inom EU bör verka för att regelverken blir så tydligt som möjligt kopplade till att de ska vara en start på verksamheter som ska bära sig själva. Det är också viktigt att de programunderlag som ska användas nationellt blir så användarvänliga som möjligt och bygger på mål och mätbarhet. På nationell nivå bör programstrukturerna generera bärkraftiga verksamheter lokalt och regionalt som går i takt . Det är viktigt att svenska folkets skattepengar får så stor utväxling som möjligt utifrån väl underbyggda 2016/17:NU16 RESERVATIONER analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering så att de blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Utöver EU- finansierad regionalpolitik anser vi även att såväl verksamhet som tilldelade medel och Leaderprojekt som tilldelar medel till effektutvärderas och följs upp för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. bör genom att bifalla motion 2016/17:3128 (M) i den aktuella delen uppmana regeringen att verka för att det görs effektutvärderingar och uppföljningar av verksamhet, medel, Leaderprojekt och övrig EU-finansierad regionalpolitik. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i denna del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 15.Regionala strukturfondsprojekt m.m., punkt 8 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 13 och avslår motionerna 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2699 av m.fl. (S), 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 3. EU samarbetet är bra. För mig och övriga centerpartister handlar EU bl.a. om fri rörlighet, handel och demokrati. Samarbetet i gör oss starkare, och jag vill att ska fortsätta att värna om den tillväxt som skapats genom unionen. Det här kan göras på flera sätt. företrädare i utskottet har i ett tidigare betänkande (bet. 2016/17:NU13) framhållit vikten av att EU skapar fler frihandelsavtal och en gemensam digital marknad, men vill i detta sammanhang framför allt lyfta fram EU:s politik för regional utveckling och dess betydelse för att skapa ekonomisk stabilitet, arbetstillfällen och tillväxt i unionen. Jag anser att bör uppmana regeringen att verka för att skydda den ekonomiska stabiliteten i unionen för att trygga arbetstillfällen och tillväxt. Därmed tillstyrks motion 2016/17:3096 (C) i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. RESERVATIONER 2016/17:NU16 16.Regionala strukturfondsprojekt m.m., punkt 8 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2550 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 3 och avslår motionerna 2016/17:2699 av m.fl. (S), 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 13 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 18. I linje med vad som anförs i motion 2016/17:2550 (KD) anser jag att måste ta vara på de möjligheter som landsbygdsprogrammet och andra EU- program erbjuder för att kompensera de producenter som har högre krav från än vad gemensamhetslagstiftningen kräver. Hanteringen av EU- stöden behöver effektiviseras för att bl.a. ta hänsyn till de naturgivna olikheterna i vårt land. Vidare anser jag att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå. Det behövs , vilket påpekas i motion 2016/17:3399 (KD), en större nationell samordning för att säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Jag menar att staten bör ha ett övergripande ansvar för, och nationell samordning av, sådana projektmedel. bör genom att bifalla de nämnda motionerna i dessa delar tillkännage detta för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:2550 (KD) och 2016/17:3399 (KD) i dessa delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 17.Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden, punkt 9 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: 2016/17:NU16 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 18. Vi delar den uppfattning som förs fram i motion 2016/17:2474 (V) om att den s.k. Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet, vilket även bör tillkännages för regeringen. Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden har varit en framgångssaga på den svenska landsbygden sedan det infördes . Det har inneburit ett lokalt beslutsfattande om projektmedel för lokal utveckling utifrån lokala förutsättningar. Arbetet har genomförts enligt Leadermetoden som innebär ett trepartnerskap mellan det lokala näringslivet, den ideella sektorn och offentliga aktörer, främst kommunerna. Den ekonomiska finansieringen har följt EU:s programperioder med sjuåriga budgetar, och ett nytt ställningstagande var därför aktuellt . Den minskade budgeten för den nya programperioden har gjort att beslutat att utesluta fem områden bl.a. med motiveringen att de inte anses ha tillräckligt bra strategier för att bli prioriterade inom den budgetram som har. Vi anser visserligen att det är bra att ökat Leaderområdenas storlek för att på det sättet minska de administrativa kostnaderna, så att medlen i än högre grad kan gå till det som de är avsedda för. Dessutom tycker vi att det är viktigt att stödet verkligen går till gles- och landsbygd och inte riktas till större tätorter eller städer med redan goda förutsättningar för utveckling samt att stödet omfattar hela landet. Men vi anser också att borde ha fördelat tillgängliga medel så att även de fem bortvalda områdena, som omfattar 437 000 landsbygdsinvånare i 31 kommuner från 8 län ifrån norr till söder, skulle ha fått bilda Leaderområden. Dessa fem är alla områden som funnits med tidigare och där lokal kompetens och erfarenhet byggts upp . Att inte inkludera dessa leder till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik och är högst olyckligt. Därmed tillstyrks motion 2016/17:2474 (V) i denna del. 18.En jämställd landsbygdspolitik, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 13. RESERVATIONER 2016/17:NU16 Precis som övriga samhället är inte landsbygden jämställd.