bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Jag vill egentligen bara veta: Vad är det ni tänker att ni ska titta på, ? Varför skulle möjligheten för bolagsmark vara något positivt för framtida föryngring av lantbruket? Jag ska börja med att svara på ledamotens sista fråga om jordförvärvslagen. Det var en sak som tog upp. Det finns inte ett förslag i den utredningen som vi inte har tagit hand om. Jag sa också att vi har tagit ansatser när det gäller det. Man pekar på att jordförvärvslagen, som den är utformad , är hämmande för utvecklingen av jordbruket. Jag är inte säker på att det är så. Men jag vill säkerställa att vi får ett bra underlag. Därför har SLU fått i uppdrag att göra en djup analys av om den lagen hämmar utvecklingen eller inte och av hur det ser ut i andra länder där man har en annan lagstiftning. Vi ska ha ett väldigt bra underlag så att en framtida regering och riksdag kan fatta beslut om det här. Och det förslaget ska ges tid. Det ska presenteras . Det behövs en rejäl genomlysning av det här. Man måste ta förslag på allvar. Det gör den här regeringen. Det är därför vi tar hand om och analyserar allt som finns med i den. Jag tror också att vi ska försöka ge en positiv bild av primärproduktionen, . I de undersökningar som gjorts ser jag att den bilden har förändrats och att man uppfattar primärproduktionen och minst jordbruket på ett helt annat sätt. Om vi ska fånga upp de unga människorna kan vi inte ge en eländesbild. Människor söker sig inte till mörker. Människor söker sig till ljus. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag tror på svenskt jordbruk och svensk primärproduktion. Vi som politiker måste säkert göra en massa saker mycket bättre . Jag kanske inte var tillräckligt tydlig förut. Men jag får ta det igen. Jag tycker också att det är bra att vi har kunnat enas om de här målen. Men med tanke på jämförelsen som statsrådet gjorde, med katten i , kan katten komma med många vägar om vi nu vet vart vi ska. Det är väl det vi diskuterar , snarare än det vi inte har. Och vi har nog, som sagt, haft en aning om stigen tidigare också. I mitt anförande tog jag upp hållbart fiske och hållbart vattenbruk. I handlingsplanen nämns fiske och vattenbruk på två rader. Det kändes nästan ditkastat efteråt, för att det måste vara med. Jag saknar både det svenska fiskets och det svenska vattenbrukets koppling till livsmedelsstrategin. Det är primärproduktion av annan typ. Så långt är det väl bra. Men Liberalerna saknar kopplingen till visionen för detta. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar om det. När det gäller vattenbruket togs det upp exempel här som visade att det inte är miljömässigt acceptabelt. Då måste man naturligtvis jobba på andra former av vattenbruk. Landbaserat vattenbruk har till exempel med kontroll och recirkulation av vatten att göra. Hur förhåller det sig till livsmedelsstrategin? Jag vet att statsrådet är intresserad av de frågorna i grunden. Men de har de facto inte kommit med i propositionen. Både vattenbruket och fisket omnämns i strategin och är viktiga delar. Det finns inget område som är utelämnat. Av de åtgärder som vi redan har tagit beslut om, alltså 27 åtgärder fram , är två direkt allokerade till vattenbruket. Och i andra omgången får man tre olika uppdrag för att stimulera vattenbruket. I det tredje åtgärdspaketet, ett forsknings- och innovationspaket, finns bland annat ett forskningsprogram. Jag utgår från att vattenbruket och landbaserat vattenbruk kommer att hanteras där. I det paketet tillsätter vi också industridoktorander på livsmedelssidan. Det har inte funnits i tidigare. Vi har haft det i andra branscher, och det har varit lyckat. Det är en del som säkert kommer att beröra inte minst vattenbruket. Jag tror på svenskt fiske och svenskt vattenbruk. Jag tror framför allt på att utveckla det. Om kan ha 100 gånger så mycket som kan vi göra mycket. Vi har en hemläxa att göra här. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag hade förmånen att lyssna på statsrådet på havskonferensen i . Statsrådet uttryckte det här med hållbart småskaligt fiske och utveckling av selektiva redskap väldigt väl, tyckte jag. Jag kunde, som jag sa efteråt, ha sagt det själv. Vi är ense om att det är den vägen vi ska gå. Men det här är en gren av svensk livsmedelsproduktion där det finns regelkrångel, där man inte har blivit av med en enda regel. talade förut om att man som mjölkbonde vaknar och undrar vilken regel man ska bryta mot . Jag tror att en svensk fiskare känner: Jag kommer att bryta mot regler oavsett vad jag gör eller tänker. Det har ju också visat sig att det är ett område som regeringar genom tiderna bara har lyckats att skapa fler och fler regler kring. Naturligtvis har det en koppling till EU-politiken, men vi har även det svenska nationella utrymmet, och det måste vi jobba med om vi ska kunna ha kvar ett svenskt fiske och en lokal svensk produktion av fisk som är väldigt efterfrågat av konsumenterna. Vi har diskuterat konsumenternas efterfrågan mycket här . Är det någonting som konsumenterna efterfrågar är det att man vet var maten kommer ifrån och hur den har producerats. Jag vill uppmana statsrådet att länka ihop detta, så att visionen om svenskt fiske kommer att ingå i livsmedelsstrategidiskussionen. Jag är väldigt glad över engagemang, inte minst för fisket och vattenbruket. Vi har diskuterat det här i kammaren. De här frågorna behöver diskuteras mycket mer. Fiskeripolitiken är gemensam inom EU. Jag vill påstå att där är drivande för ett hållbart fiske. Vi ligger längst fram av alla 28 länder när det gäller hållbar produktion. Det betalar sig eftersom den svenska konsumenten väljer det hållbara. Man väljer bort det som inte är hållbart. En annan sak som är viktig när vi talar om fiske och vattenbruk är givetvis sysselsättningen inom fisket och vattenbruket. Men vi ska inte glömma bort beredningsindustrin, särskilt i det område där bor, i . Där finns det ungefär 2 000 industriarbeten inom beredningsindustrin, och det kan bli många fler. Livsmedelsstrategin pekar just på att även fisket och vattenbruket måste utvecklas. Det ger också industrijobb i förlängningen. En del menar att vi har nått peak meat, alltså att man inte kommer att se en stigande köttkonsumtion i världen. I toppade köttkonsumtionen 2011. Om det är så är det givetvis bra. Vår planet klarar inte av en extensiv köttproduktion. Skulle alla människor i världen äta lika mycket kött som vi svenskar gör, skulle man inte ha en planet som kan föda oss alla. Svenskt kött har däremot stora fördelar jämfört med utländskt kött. Det är kortare transporter, hög djurvälfärd och låg antibiotikaanvändning. är importen av nötkött och lammkött större än den svenska inhemska produktionen. De flesta människor vill vara goda. Då gäller det att lyfta fram vad som land har att erbjuda på "godhetsmarknaden" när konsumenterna ska göra sina medvetna och hållbara val när de handlar i butiken. Här står vi inom politiken inför en stor utmaning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Den förre statsministern, , lyfte fram det gröna folkhemmet. Jag funderar på om livsmedelsstrategin skulle kunna vara en del i en sådan vision. Hur ska man få svenskarna att äta svenskt kött, men mindre kött? Hur ska man lyfta fram de vegetariska alternativen som man för fram klimatsmarta alternativ som bygger på vegetabilier som kan odlas i , så att man inte bara importerar en massa soja från ? Hur ska man minska miljö- och klimatpåverkan från svenskarnas livsmedelskonsumtion? Jag håller med Svenneling om att svenskt kött är betydligt mer hållbart än utländskt kött. Jag har ingenting emot att människor äter mindre kött, om de bestämmer sig för det. Men i så fall bör de välja svenskt kött i stället för utländskt kött. Det är inte bara transporterna som är orsaken till att svenskt kött har mindre utsläpp. Det handlar också om en kombination mellan mjölkproduktion och köttproduktion som kanske inte finns i många andra länder. Vi har alla möjligheter att öka vår animalieproduktion och vår odling. Det finns åker som inte är under plog . Det är klart att här finns en potential. Att öka livsmedelsproduktionen skapar jobb och sysselsättning, inte minst i det gröna på svensk landsbygd. Som du nämnde pratade förre statsministern om det gröna folkhemmet. När vi har minskat vår produktion har det försvunnit väldigt många jobb. Primärproduktionen sysselsätter ungefär 57 000 personer. Det kan bli många fler. Livsmedelsindustrin sysselsätter ungefär 55 000 personer. Det kan bli många, många fler. Det här är ett jobbprojekt för svensk landsbygd. Livsmedel produceras i huvudsak på någon landsbygd någonstans i världen. Vi vill ju att livsmedel ska produceras på svensk landsbygd. Detta är också en solidaritetsfråga. Jag nämnde i mitt anförande att vi blir fler och fler människor, inte bara i vårt land utan också i världen. Frågan är då: Ska vi hämta mat från länder med 50 procents självförsörjningsgrad när vi kan producera maten själva? Tittar man på de innovationer som sker inom livsmedelssektorn händer det mycket inom det vegetariska eller vegetabiliska området. Jag tror att det är viktigt att satsa på forskning och utveckling inom dessa områden. Eftersom vi har en så pass stor köttimport lär det knappast bli så att vi helt plötsligt börjar att exportera, när vi inte ens klarar av att fylla vår egen produktion. Ska vi bli ett exportland som livsmedelsstrategin tydligt pekar på är det viktigt att man ser till de innovationer som vi har framför oss. Det som många producenter som producerar vegetabiliskt klagar på är att man inte har en neutral lagstiftning. De upplever att vissa typer av produkter och mönster är gynnade framför andra. Det handlar om allt ifrån att man bestämmer att barn ska dricka mjölk till andra saker. Det gör ju att vi inom politiken har en utmaning att hitta den neutraliteten så att vi kan uppnå att det är konsumenternas val som styr. Men har vi politiker ett ansvar för vad som läggs på tallriken. låter det ändå som att landsbygdsministern har ett intresse av vilka typer av medvetna och hållbara val som konsumenterna gör. Hur ska vi uppnå neutraliteten mellan olika typer livsmedelsproduktion? Med det sagt vill jag önska statsrådet en trevlig sommar. Forskningen, som ledamoten tog upp, är väldigt central. Vi som politiker, och framför allt inte jag som statsråd, ska inte säga exakt vad man ska forska om. Men i det förra replikskiftet var jag inne på vattenbruket. Havet räcker inte till. Födan från fisk och skaldjur från vattenbruket är väldigt bra och hållbar för miljön. Dessutom smakar den födan också väldigt gott. Den typen av forskning kommer vi att se betydligt mycket mer av. Vi kommer också att se mer av forskning om vegetabilier. Det tredje åtgärdspaketet handlade bara om forskning och innovation, någonting som vi aldrig någonsin har haft tidigare i . Jag vill önska ledamoten , alla övriga och talmannen en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)