bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. Anslaget får användas för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. Ett av de områden som anslaget används till är stöd till producentorganisationer inom sektorn för frukt och grönt. Stöden ges inom fleråriga verksamhetsprogram. Efter beslut om stöd görs betalningarna till stödmottagarna under påföljande år. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019 och 2020. 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU inom ramen för Europeiska havs- och fiskerifonden. Anslaget får även användas för finansiering av andra projekt som ligger i linje med programmen. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. För att ska få sin tilldelning måste nationell medfinansiering tillföras. Den nationella medfinansieringen av havs- och fiskeriprogrammet uppgår till för programperioden och redovisas under detta anslag. Enligt kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del bör anslaget förstärkas med . har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk. Motionärerna vill stödja vattenbruket i enlighet med den handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk som tagits fram av näringen gemensamt med myndigheterna. Det kan gälla t.ex. förenklade regelverk, enklare miljötillståndshantering och stöd till t.ex. forsknings- och avelsprogram. Regeringen anför i budgetpropositionen att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka vattenbrukets utveckling i . handlingsplan för utveckling av svenskt vattenbruk innehåller konkreta åtgärder som syftar till att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling av vattenbruksnäringen runt om i . beslutade regeringen om ytterligare satsningar på svenskt vattenbruk, bl.a. finansiering av genomförandet av handlingsplanen, genom livsmedelsstrategin. Av propositionen framgår även att trots att det svenska vattenbruket visar på minskad produktionsvolym och minskat produktionsvärde indikerar det ökande antalet ansökningar om utökade och nya odlingstillstånd att intresset är stort för svenskt vattenbruk. En viktig förutsättning för en ökad produktion är utvecklingen av mer hållbara odlingsmetoder som slutna eller recirkulerande system samt alternativa arter och innovation i foderproduktionen i enlighet med den handlingsplan som finns för svenskt vattenbruk. I betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för anför utskottet bl.a. följande. Det framgår av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin, området fiske och vattenbruk, att identifierade åtgärder i handlingsplan för det svenska vattenbruket samt i havs- och fiskeriprogrammet ska genomföras. beslutade regeringen om ett uppdrag till att genomföra de identifierade åtgärderna i Handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk – konkretisering av Strategi 2012–2020. 14miljoner kronor –2019 för att genomföra åtgärderna. beslutade regeringen om ytterligare satsningar inom Regeringen ser ett utrymme för det svenska vattenbruket att ta en betydligt större marknadsandel på den nationella och internationella marknaden. får för sitt arbete med koordinering av insatser inom vattenbrukssektorn, får för sitt arbete med fiskavel och får för sitt arbete med musselkontrollen. De tre uppdragen löper . Regeringen satsar totalt på åtgärder för vattenbruket. Som framhållits anser utskottet att har en stor potential att utveckla vattenbruket. Utskottet noterar att vattenbruket lyfts fram som en näring med utvecklingspotential i livsmedelsstrategin, den maritima strategin och den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande. Inom ramen för livsmedelsstrategin satsar regeringen totalt på åtgärder för ett konkurrenskraftigt vattenbruk. Det finns även stöd att söka inom havs- och fiskeriprogrammet för att främja ett miljömässigt, hållbart, resurseffektivt, innovativt, konkurrenskraftigt och kunskapsbaserat vattenbruk. Utskottet anser att förutsättningarna för att utveckla vattenbruket är goda. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk. Anslaget får användas för utgifter för att finansiera det belopp som motsvarar EU:s medfinansiering av åtgärder inom Europeiska havs- och fiskerifonden. Nationell medfinansiering sker inom anslaget 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av havs- och fiskeriprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:13 Från EU- budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och vattenbruk besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2023. tilldelning från Europeiska havs- och fiskerifonden uppgår till närmare 1 för programperioden –2020. Regeringen föreslår att medel omfördelas inom havs- och fiskeriprogrammets totala ram på grund av försenad programstart. Anslaget bör därför ökas med 2018 och 2019. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:14 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den offentliga kontroll som görs vid slakterier. Avgiftsintäkterna får disponeras av . behöver tillföras medel för att säkerställa verksamheten för den nationella vattenkatastrofgruppen. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör ökas med . Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka arbete med civilt försvar inom livsmedelsförsörjningen finns bl.a. behov av stärkt förmåga för att tidigt upptäcka hälsohot. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att anslaget ska tillföras . För att säkerställa långsiktiga och konkurrenskraftiga villkor för slakterier och vilthanteringsanläggningar behöver den offentliga kontrollen på området effektiviseras genom modernisering och digitalisering. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör tillföras 2018. Regeringen föreslår vidare att nedsättning av slakteriavgifter, som tidigare redovisats inom anslaget 1:14 , ska redovisas inom anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Enligt kommittémotion 2017/18:2527 av och denna del bör anslaget ökas med 20 000 000 Konsumenterna måste tillförsäkras trovärdiga livsmedelskontroller, både vid import och när det gäller livsmedelsbedrägerier. I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget minskas med . m.fl. (L) föreslår i kommittémotion 2017/18:3795 i denna del att anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I propositionen framhålls att livsmedel som släpps ut på marknaden ska vara säkra och följa lagstiftningens krav för att skydda människors hälsa och för att värna andra konsumentintressen. Livsmedelskontrollen är en viktig del i arbetet med att säkerställa detta. De krav som ställs på företagen ska vara likvärdiga över hela landet, och kontrollen ska vara effektiv och Regeringen redovisar i budgetpropositionen att arbetet med att utveckla livsmedelskontrollen och med att uppnå en likvärdig och effektiv livsmedelskontroll fortskrider och att framsteg har gjorts. kommissionens uppföljande revision visade bl.a. att majoriteten av de brister som tidigare identifierats hade åtgärdats. enligt fortfarande stora variationer i den kommunala livsmedelskontrollen såväl i kompetens, planering och genomförande som i uppföljning av kontrollen. Avgiftsfinansieringen brister också hos en del av Det finns fortfarande kommunala myndigheter som inte utför nödvändig livsmedelskontroll, vilket starkt bidrar till att kontrollen inte är likvärdig över landet. Statskontoret fick därför i slutet av 2016 ett fördjupat uppdrag att analysera bl.a. vilka strukturella utmaningar dessa kommuner står inför. Statskontoret har lämnat förslag på åtgärder i en rapport som remitteras . Enligt regeringen utvecklas livsmedelskontrollen i en positiv riktning, och insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning pågår. Myndigheterna bedriver ett utvecklingsarbete för att öka likvärdigheten i Detta arbete kommer att fortsätta , genom bl.a. ett uppdrag som lämnades till 2017 inom ramen för livsmedelsstrategin där de ska stödja den offentliga livsmedelskontrollen i kompetenshöjande åtgärder och stödjande verktyg vid genomförandet av kontrollen. Uppdraget ska slutredovisas . får använda högst –2019 för att genomföra uppdraget. När det gäller livsmedelsfusk framgår det av propositionen att arbetet med att motverka livsmedelsfusk har fokuserat på kompetenshöjande åtgärder i kontrollen. Inom ramen för arbete med att motverka livsmedelsfusk har nära hälften av landets livsmedelsinspektörer utbildats i att bli bättre på att upptäcka fusk. Svenska kontrollmyndigheter upptäcker numera fler fall av fusk . arbetar även med att utveckla ändamålsenliga och ackrediterade analysmetoder för att upptäcka livsmedelsfusk och förfalskningar av livsmedel. Regeringen bedömer att insatserna har varit ändamålsenliga och att dessa åtgärder sammantaget har lett till att livsmedelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och förhindra livsmedelsfusk. har det gjorts en översyn av den nuvarande straffrättsliga regleringen på livsmedelsområdet och närliggande områden. Frågor om t.ex. återinförande av fängelsestraff i livsmedelslagen men även införande av sanktionsavgifter ses över. En promemoria med förslag på effektivare åtgärder mot överträdelser av lagstiftningen för livsmedelskedjan har remitterats, och beredning pågår nu inom . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för att stärka konkurrenskraften i livsmedelssektorn, för att främja exporten av svenska livsmedel och för utveckling av livsmedelsförädling. Anslaget får användas för utgifter till stöd för marknadsföring och deltagande i mässor samt stöd till projektverksamhet med syfte att öka kompetens och utveckla produkter, processer, teknik och logistiklösningar med anknytning till livsmedelsförädling. För att skapa goda förutsättningar för fleråriga projekt och ett effektivt genomförande av livsmedelsstrategin behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. I kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt yrkande 3 bör ett paket för stärkt livsmedelsexport tas fram. För att öka livsmedelsexporten får i uppdrag att ta fram ett paket för en ökad livsmedelsexport i vilket livsmedelsattachéer på viktiga marknader och en exportportal ingår. Paketet uppgår till . finansieras genom en omfördelning av medel inom anslaget. Enligt kommittémotion 2017/18:2527 av och Kinnunen (båda SD) i denna del bör anslaget ökas med . Motionärerna anser att behöver öka sin livsmedelsproduktion och tillför därför ytterligare medel för åtgärder som kan förstärka en konkurrenskraftig svensk livsmedelssektor. Av kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del framgår att anslaget bör minskas med . minskas till följd av att en tidigare anslagshöjning för främjande av ekologiska livsmedel bör avslutas. I kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Av propositionen framgår att antalet livsmedelsföretag ökade med , från 4 020 företag till 4 152 företag. period ökade exporten av livsmedel och jordbruksvaror med , från 75 till 82 . 21 nya marknader för export av livsmedel. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att främja export av livsmedel och jordbruksprodukter. ett skogs- och lantbruksråd vid i . beslut om budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110) ökades och Jordbruks- verkets förvaltningsanslag för arbete med marknadstillträdesfrågor inom livsmedels- och jordbruksområdet. Inom ramen för livsmedelsstrategin fick i uppdrag att inrätta ett samverkansforum för arbetet med att öka livsmedelssektorns marknadstillträde i tredjeländer. sidan av dessa åtgärder har även insatser genomförts inom ramen för Inom ramen för Business exportprogram för små och medelstora livsmedelsföretag genomfördes ett tjugotal aktiviteter i totalt åtta länder . program deltog totalt 128 företag. Vidare framgår av propositionen att regeringen inom ramen för EU:s förhandlingar om frihandelsavtal lyfter fram svenska exportintressen. 2017 avslutades EU:s förhandlingar med om ytterligare marknads- öppningar för mindre förädlade produkter, vilket efter ikraftträdande ger ökat tillträde för en rad livsmedel. Även EU:s frihandelsavtal med kunde börja tillämpas provisoriskt , vilket innebär ökade exportmöjligheter för en rad livsmedel. I budgetpropositionen redovisas att export av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling sedan EU-inträdet. utvecklingen varit beroende av ett fåtal företag, vilket gör den svenska produktionen känslig för enskilda företags framgångar och motgångar. Regeringen anför i budgetpropositionen att det offentliga främjandet spelar en viktig roll för att öka den svenska livsmedelsindustrins exportdeltagande. Genom att samla svenska företag i gemensamma satsningar, sprida marknadskunskap och exportkompetens samt matcha svenska erbjudanden med behov och efterfrågan i omvärlden kan exporten öka och fler företag internationaliseras. En rad olika typer av offentliga åtgärder påverkar villkoren i den internationella handeln med jordbruksprodukter och livsmedel. Av stor betydelse för tillträdet till flera tredjelandsmarknader är åtgärder som vidtas för att skydda människors, djurs och växters liv och hälsa, liksom olika typer av tekniska regler, t.ex. märknings- eller förpackningskrav. För att den svenska tredjelandsexporten av livsmedel och jordbruksvaror ska utvecklas väl är det enligt regeringen viktigt att myndighetsarbetet för att hantera denna typ av åtgärder, regler och krav bedrivs på ett effektivt och samordnat sätt. Samverkan mellan svenska myndigheter är central för ett framgångsrikt arbete. Andra exportfrämjande åtgärder som regeringen vidtagit är att tillsätta en nationell exportsamordnare på med uppgift att stärka de svenska livsmedelsföretagens exportförmåga. Samordnaren har till uppgift att arbeta mot företag, regioner och livsmedelsaktörer i och hjälpa dem att nå ut till nya marknader. Samordnarfunktionen är en åtgärd inom ramen för livsmedelsstrategin. Regeringen har även gjort en exportsatsning genom att bilda Team Livsmedel som ska fungera som en plattform och ett forum där företag, myndigheter och aktörer brett kan samverka för att utveckla och öka den svenska livsmedelsexporten. När det gäller att öka den svenska livsmedelsproduktionen anser regeringen att en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja bidrar till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet liksom för att möta lokala och globala utmaningar, däribland ett förändrat klimat. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) skapas stabila och långsiktiga förutsättningar för detta. I strategin fastställs målet om en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Av budgetpropositionen framgår det att regeringen har avsatt drygt 1 inom anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet för genomförandet av livsmedelsstrategin. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin identifieras ett fyrtiotal insatser som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin uppnås. fattade regeringen beslut om åtgärder i fyra åtgärdspaket. I det första åtgärdspaketet fattade regeringen beslut om nio uppdrag för om bl.a. svensk fiskodling, digitalisering av djurskyddskontroll och uppdrag för att minska matsvinnet. Det andra åtgärdspaketet innehöll 13 åtgärder för 115 700 000 kronor, och riktade insatser gjordes bl.a. på svensk livsmedelsexport, på växtförädling och växtskydd samt på utveckling av offentliga måltider. tredje åtgärdspaketet innehöll fyra åtgärder och omfattade . Detta paket fokuserades på insatser för att stärka forskningen och öka innovationskraften inom den svenska livsmedelssektorn. åtgärdspaketet fattade regeringen beslut om sex uppdrag för 38 000 000 kronor om bl.a. konkurrens och digitala lösningar i livsmedelskedjan, rådgivning samt försöksverksamhet i fråga om djurhållningsmetoder. 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgifter i internationella organisationer inom utgiftsområdets ansvar. Anslaget får användas för internationella skogsfrågor. Anslaget får även användas för andra bidrag relaterade till utgiftsområdets internationella arbete. Enligt kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Regeringen föreslår att anvisar 4 till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Anslaget får användas för utgifter för nationell medfinansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för –2020. Anslaget får användas för utgifter för delar av det attesterande organets () utgifter för revision av jordbruksfonderna för programperioden –2020. Anslaget får användas för utgifter för det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget får även användas för statsbidrag till kommuner med geografiska och demografiska utmaningar. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av EU:s program för stöd till biodling för perioden –2019. Anslaget får även användas för utgifter för program för lokalt ledd utveckling –2020. Anslaget får användas för utgifter för eventuella finansiella korrigeringar och straffavgifter som Europeiska kommissionen kan komma att ålägga efter granskning av utnyttjande av och . Vidare får anslaget användas för eventuella ränteutgifter, rättegångskostnader samt revisions- och kontrollutgifter förknippade med inbetalningar till den Anslaget får även användas för utgifter för skadestånd. Dessutom får anslaget belastas med tekniska utgifter för offentlig lagring i den utsträckning som ersättning inte betalas ut från EU-budgeten. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras inom anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga åtaganden om utbetalningar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 10 2019–2026. Regeringen anser att anslaget bör tillföras 2018 för åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Av beloppet ska användas för åtgärder riktade till betesmarker och slåtterängar. Regeringen anser att bör tillföras anslaget 2018 för åtgärder inom landsbygdsprogrammet riktade till ökad ekologisk produktion och konsumtion. För att ta till vara landsbygdernas möjligheter och hantera framtida utmaningar anser regeringen att anslaget bör tillföras 2018. Regeringen anser därutöver att bör tillföras anslaget 2018 i form av statsbidrag till kommuner i glesbygd. Det svenska programmet för biodling för perioden –2019 har godkänts av Europeiska kommissionen. För att finansiera den förstärkning som regeringen föreslår av anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur anser regeringen att anslaget bör minskas med 2018. I kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del minskas anslaget med . Inom ramarna för landsbygdsprogrammet 2014–2020 satsade alliansregeringen 3 för att nå målet om att av alla hushåll och företag i landet ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020. Efterfrågan på stödet har varit stor, och det finns behov av ytterligare resurser. Motionärerna avsätter därför inom anslaget för att nå bredbandsmålet till 2020. m.fl. (C) föreslår i kommittémotion 2017/18:3707 i denna del att anslaget ökas med . Motionärerna anser att anslaget bör höjas med för en satsning på bredbandsutbyggnad i hela landet. Vidare föreslås att anslaget ökas till följd av att en tidigare anslagsminskning om finansiering av bör avslutas. Regeringens förslag om åtgärder för ekologisk produktion och konsumtion avvisas. Enligt kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del föreslås anslaget minskas med . Motionärerna ser ett tydligt behov av satsningar på förbättrad uppkoppling i hela landet och föreslår därför att anslås för snabbare utbyggnad av bredband. Vidare avvisas regeringens satsning på ökad ekologisk produktion och konsumtion eftersom motionärerna anser att livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motionerna 2017/18:2949 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:3714 av och (båda M) yrkande 2 bör ökningar av anslaget med anledning av stöd till ekologisk odling avslås. motionerna anförs bl.a. att marknadskrafterna bör ta vid när det gäller I motion 2017/18:3384 av (SD) framhålls att regeringen bör se över möjligheten att ta fram ett riktat stöd till restaureringen av gamla ladugårdar och uthus, s.k. överloppsbyggnader, som inte längre brukas eller behövs för gårdens drift. Regeringen anför i propositionen att landsbygder är en tillgång och en resurs för jobb, hållbar tillväxt och välfärd. För att ta till vara lands- bygdernas möjligheter och hantera framtida utmaningar behövs en samman- hållen nationell politik för landsbygder. överlämnade den parlamentariska landsbygdskommittén sitt slutbetänkande Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag på satsningar för en politik för landsbygder. För att ta vara på landsbygdernas möjligheter ska det vara attraktivt att bo, leva och verka i hela landet. Stödet till bredbandsutbyggnad i landsbygdsprogrammet är en budget- mässigt stor åtgärd, och efterfrågan på stöd till bredbandsutbyggnad är hög. Av framgår att hade 367 bredbandsprojekt beviljats stöd (av målet). uppgick till 2 . Därmed är av den ursprungliga bredbandsbudgeten för programperioden beslutad. 2017 tillfördes bredbandsstödet i landsbygdsprogrammet . Regeringen har därutöver beslutat om ytterligare genom omdisponeringar i programmet. Därtill finns stöd till utbyggnad av bredbands- infrastruktur även inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen. Regeringen konstaterar i propositionen att tillgången till snabbt bredband är fortsatt ojämnt fördelad mellan tätorter och småorter och områden i lands-