bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — Inom ramen för uppdraget skulle utarbeta förslag till de författningsändringar som behövs för att införa ett sanktionssystem i syfte att säkerställa att tidsfristerna hålls, både när det gäller anmälningsärenden och ärenden om lov och förhandsbesked. redovisade sitt uppdrag . I sin rapport (2017:4) föreslår att de avgifter som får ta ut för förhandsbesked, lov och anmälningsärenden ska reduceras med en femtedel för som aktuell tidsfrist överskrids. Andra avlämnade och aviserade propositioner • I proposition 2016/17:45 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur har regeringen föreslagit ändringar i PBL som innebär att värdeåterföring ska kunna ske genom att en kommun som medfinansierar statlig eller landstingskommunal transportinfrastruktur i samband med genomförandet av en detaljplan, inom ramen för ett exploateringsavtal, får förhandla med en byggherre eller fastighetsägare om att ersätta kommunen för en del av den medfinansiering som kommunen lämnar (medfinansieringsersättning). Ett avtal om medfinansieringsersättning ska kunna ingås under förutsättning att den väg eller järnväg som kommunen bidrar till medför att de fastigheter som omfattas av detaljplanen kan antas öka i värde. Lagändringarna trädde i kraft (bet. 2016/17:TU9, rskr. 2016/17:63). • I proposition 2016/17:137 Tidsbegränsade bygglov för bostäder har regeringen föreslagit att det i ska införas en särskild reglering om tidsbegränsade bygglov för byggnader för bostadsändamål. Syftet är att göra det möjligt att använda tillfälliga bostäder som ett komplement till permanent byggande där bostadsbehovet inte fullt ut kan tillgodoses genom ordinarie plan- och byggprocesser. Lagändringarna avser också att skapa större möjligheter till en effektivare markanvändning under pågående plan- och byggprocesser. har antagit regeringens förslag (bet. 2016/17:CU21, rskr. 2016/17:207). Lagändringarna träder i kraft och upphör att gälla . • Regeringen har i propositionsförteckningen för /17 aviserat att ytterligare en proposition med förslag som rör PBL ska överlämnas till . Propositionen är rubricerad Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande. Aktuella utredningar och uppdrag i övrigt • Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att analysera bl.a. hur kommunernas översiktsplanering enligt PBL kan utvecklas och stärkas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen (En utvecklad översiktsplanering, dir. 2017:6). Utredaren ska också undersöka hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om en ny eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Vidare ska behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan, studeras. Utredaren ska också analysera behovet av och förutsättningarna för att införa privat initiativrätt till detaljplaneläggning. Uppdraget i den del det gäller en begränsning av kravet på detaljplan ska redovisas . ska uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och uppdraget att undersöka förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer redovisas. Uppdraget ska slutredovisas . • En särskild utredare fick i uppdrag av regeringen att genom dialog med kommunala och regionala företrädare komma överens om hur mycket av det bedömda bostadsbyggnadsbehovet som det bör planeras för i respektive kommun. Utredaren ska föreslå ändringar i bostadsförsörjningslagen och PBL som gör det tydligt att det av kommunens översiktsplan ska framgå hur man avser att lösa de bedömda bostadsbyggnadsbehoven. Uppdraget ska redovisas . • Regeringen har gett en särskild utredare – en förhandlingsperson – i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statens fastigheter. Förhandlingspersonen ska utgå från inventering av statens fastigheter som kan vara lämpliga för bostadsbyggande i betänkandet Bättre samarbete mellan stat och kommun, SOU 2015:109 (dir. 2017:7). Uppdraget ska redovisas . • Regeringen tillsatte en utredning (kommitté) som ska göra en översyn av de bestämmelser i och plan- och byggförordningen som gäller krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser samt genomförande av bygg-, rivnings- och markåtgärder (8 och 10 kap. PBL samt 3–5 kap. och 7 kap. plan- och byggförordningen). En översyn ska även göras av byggregler och föreskrifter om tillämpning av europeiska konstruktionsstandarder. Utredningen ska undersöka regelverkens ändamålsenlighet, effektivitet och omfattning. har kommittén möjlighet att vid behov föreslå ändringar i regelverk som ställer krav på utformning och konstruktion av byggnader och anläggningar. Uppdraget ska slutredovisas . • Regeringen gav Statskontoret i uppdrag dels att utvärdera vad Lantmäteriet har gjort för att minska sina handläggningstider och hur effektiva de åtgärderna har varit, dels att granska lantmäteriverksamhetens uppdelning i flera myndigheter (en nationell och flera kommunala myndigheter). Statskontoret ska bland annat titta på om det är ändamålsenligt med denna uppdelning ur ett kompetensförsörjningsperspektiv. Uppdraget ska redovisas till respektive (N2017/00405/SUBT). • Regeringen gav i uppdrag att utreda behovet av en reglering för hur detaljplaner ska utformas digitalt. ska även föreslå hur en sådan reglering skulle kunna se ut. Uppdraget ska redovisas (N2017/00584/PBB). Motioner om en fortsatt översyn av PBL behandlades i utskottets betänkande Planering och byggande (2014/15:CU10). Utskottet kunde då inte se något behov av ett allmänt formulerat tillkännagivande till regeringen om en fortsatt översyn eftersom det även var regeringens uppfattning att ett sådant arbete måste drivas vidare. Utskottet avstyrkte därför dessa motionsyrkanden. beslutade , på utskottets förslag, ett tillkännagivande om att regeringen borde utreda åtgärder som sammantaget skulle kunna förkorta plan- och bygglovsprocessen med upp till (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:79). Utskottet anförde då i huvudsak följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att arbetet med att reformera (PBL) måste fortsätta och att det fortfarande finns utrymme för olika former av regelförenklingar. Det innebär bl.a. att möjligheten att förkorta handläggningstiderna under plan- och bygglovsprocessen fram till byggstart måste tas till vara. Den tidigare regeringen lade fram förslag om lagändringar och gav även flera utredningsuppdrag med denna inriktning. Den nuvarande regeringen har tagit vid och fortsatt detta arbete. har behandlat en proposition från regeringen med förslag om ändringar i som syftar till att göra plan- och bygglovsprocessen enklare och effektivare. Som framgår ovan har regeringen beslutat att överlämna en proposition till med förslag om en kortare instanskedja för vissa överklagade . En effektivare ordning för PBL-överprövning kan i vissa ärenden korta av tiden fram till byggstart. Inte minst mot bakgrund av den omfattande bostadsbristen i stora delar av landet finns det emellertid anledning för regeringen att nu skyndsamt fortsätta arbetet med regelförenklingar som kan leda till att tiden för ett byggprojekt fram till byggstart ytterligare kan kortas ned. Det är således önskvärt att regeringen lägger fram förslag om fler lagändringar som kan ge en snabbare handläggning av plan- och bygglovsärenden. Regeringen bör därför påskynda beredningen av utredningsförslag med denna inriktning och ge kompletterande utrednings- och myndighetsuppdrag i de frågor som behöver övervägas ytterligare. Inriktningen på arbetet bör vara att regeringen bör utreda åtgärder som sammantaget kan förkorta plan- och bygglovsprocessen fram till startbesked med upp till . Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att såväl under /15 som tidigare under innevarande genom tillkännagivanden framhållit flera önskvärda förändringar i plan- och bygglagstiftningen. Vad utskottet nu anfört om åtgärder för en snabbare plan- och bygglovsprocess bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. De motioner som utskottet tar upp i detta avsnitt ger alla uttryck för uppfattningen att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen måste fortsätta. Utskottet delar denna uppfattning, inte minst mot bakgrund av den akuta bostadsbristen i stora delar av landet. Sedan PBL trädde i kraft har ett antal utredningar behandlat olika frågor som regleras genom lagen, och har fattat beslut om relativt omfattande lagändringar. återstår emellertid flera angelägna frågor som är föremål för överväganden i utredningar eller bereds i . Det gäller inte minst behovet av att utveckla en regional planering och nå en bättre samordning mellan beslut enligt och övrig samhällsplanering som gäller bl.a. bostadsförsörjning. Andra viktiga frågor är möjligheterna till en snabbare handläggning av de beslut som tas med stöd av och behovet av effektivisering av bl.a. länsstyrelsernas medverkan i plan- och byggprocessen. Enligt utskottet är det en viktig uppgift för regeringen att fortsätta arbetet med att förbättra och förenkla plan- och byggreglerna. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär bifall till motionerna 2015/16:2039 yrkande 2, 2015/16:3210 yrkande 9, 2015/16:3241 yrkande 27, 2016/17:3096 yrkande 9, 2016/17:3118 yrkandena 9 och 18, 2016/17:3351 yrkande 8 samt avslag på övriga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en utvecklad regional fysisk planering. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 2 (SD), 3 (C, L) och 4 (V). I partimotion 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regional fysisk planering ska införas. Samma yrkande framställs i partimotion 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 6. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:3192 yrkande 21 ett tillkännagivande om att kommunerna ska få tydliga planeringsbesked från länsstyrelserna i samband med detaljplaneprocessen. I kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att planeringssamverkan mellan kommuner, regioner och landsting ska stärkas. och (båda SD) begär i kommittémotion 2016/17:3351 yrkande 12 ett tillkännagivande om att ett regionövergripande organ bör ta över uppföljningen av kontrollplanen för lov- och anmälningspliktiga bygg- och rivningsåtgärder. Liknande yrkanden om regional planering framställs även i motionerna 2015/16:267 av (KD), 2015/16:1102 av (L), 2015/16:2019 av (SD) yrkande 9 och 2016/17:2413 av (SD) yrkande 6. Kommunerna ansvarar för fysisk planering och planering för bostadsförsörjning. På regional nivå ansvarar landstingen eller samverkansorgan för planering av regional transportinfrastruktur, regionalt tillväxtarbete och kollektivtrafikförsörjning. I vissa län har kommunalförbund ansvar för det sistnämnda. I fyra län har ansvar för transportinfrastrukturen och tillväxtarbetet. Regionplanering enligt 7 kap. PBL bedrivs för 13 kommuner i och enligt lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i för samtliga kommuner i länet. har lagt fram betänkandet En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59). Den parlamentariska kommittén, som tillsattes , har haft i uppdrag att utreda och föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Kommittén lämnar tre huvudförslag i sitt betänkande: • ökad samordning mellan ett antal utpekade planeringsslag (regional planering för transportinfrastruktur, tillväxt och kollektivtrafik samt kommunernas planering för bostadsförsörjning) • regional fysisk planering • en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning. Det finns en samstämmighet kring huvuddragen i kommitténs förslag. Kommittén anser att förslagen bör genomföras genom bl.a. en ny lag om regional fysisk planering. Förslagen bereds i . Regeringen beslutade propositionen 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag, där förslag om tydliga planeringsbesked tas om hand (se SOU 2015:109). Regeringen föreslår att reglerna i PBL om yttranden under detaljplaneprocessen ska kompletteras med en möjlighet för kommunen att under arbetet med att ta fram en detaljplan kunna begära ett planeringsbesked från i de frågor som staten råder över. Syftet är att det tidigt i planprocessen ska gå att klarlägga om det finns skäl för ingripande mot planeringen från statens sida. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Propositionen bereds av civilutskottet och behandlas av . Utskottet välkomnar det arbete som pågår med att skapa en ny regional planering. Det finns goda förutsättningar för att en sådan ordning skulle leda till en ökad samordning och därmed en bättre bostadsförsörjning. Frågorna bereds nu i , och detta arbete bör inte föregripas med något initiativ från . Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att kravet på detaljplan ska begränsas. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD). I partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att det ska ges bättre förutsättningar att bygga i områden som inte är detaljplanelagda. Motsvarande yrkanden framställs i partimotion 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 8, i kommittémotion 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 8 och i kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 10. m.fl. (L) begär i partimotion 2016/17:3192 yrkande 19 ett tillkännagivande om att en ordning med fördjupade översiktsplaner ska utvecklas för att kunna ersätta detaljplaner. Samma yrkande framställs i kommittémotion 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 14. I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att översiktsplaneringen ska stärkas och detaljplanekravet avskaffas. Liknande yrkanden framställs i motionerna 2015/16:2019 av (SD) yrkande 4, 2015/16:2989 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 3 samt 2016/17:2602 av och (båda C) yrkande 2. En kommun ska i vissa fall pröva om ett mark- eller vattenområde är lämpligt för bebyggelse och byggnadsverk samt reglera bebyggelsemiljöns utformning genom en detaljplan. Kravet på reglering med detaljplan framgår bl.a. av 4 kap. 2 § PBL där det anges att en detaljplan ska upprättas för bl.a. • en ny sammanhållen bebyggelse, om det behövs med hänsyn till omfatt-ningen av bygglovspliktiga byggnadsverk i bebyggelsen • en bebyggelse som ska förändras eller bevaras, om regleringen behöver ske i ett sammanhang • ett nytt byggnadsverk som inte är ett vindkraftverk, om byggnadsverket är en byggnad eller kräver bygglov och byggnadsverkets användning får betydande inverkan på omgivningen eller om det råder stor efterfrågan på området för bebyggande. Trots den tredje punkten krävs det ingen detaljplan om byggnadsverket kan prövas i samband med en ansökan om bygglov eller förhandsbesked. Proposition 2013/14:126 En enklare planprocess I proposition 2013/14:126 En enklare planprocess föreslog alliansregeringen att det inte skulle vara obligatoriskt med detaljplan i lika många fall. Enligt förslaget skulle detaljplan endast krävas för sådana åtgärder som medför en betydande miljöpåverkan eller berör en verksamhet som omfattas av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, den s.k. Sevesolagen. Enligt förslaget skulle också åtgärder som medför en betydande miljöpåverkan kunna undantas om åtgärden hade stöd i en översiktsplan. Vid sin behandling av propositionen anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU31): kan konstatera att regeringens lagförslag innebär att detaljplanekravet förändras i väsentliga avseenden och reduceras till att gälla åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan eller rör en s.k. Sevesoverksamhet. I övrigt överlåts det i princip på den enskilda kommunen att avgöra när en detaljplan behövs. Utskottet anser att regeringens förslag utgår från en helt ny syn på detaljplanens betydelse för planering och prövning av markens användning och lämplighet för bebyggelse. Detaljplanen har ansetts vara nödvändig för att i vissa angivna situationer skapa långsiktiga rättigheter och skyldigheter samt skapa en förutsägbarhet om den kommunala utvecklingen. Utskottet vill med anledning av regeringens förslag erinra om skälen till att detaljplanekravet infördes genom den äldre (1987:10). I propositionen (prop. 1985/86:1) framhöll det föredragande statsrådet bl.a. följande vad gäller behovet av ett lagstadgat detaljplanekrav: Detaljplanen bör enligt min mening ha två huvudsyften. Det ena är att reglera förändringar av markanvändning och bebyggelse. Det andra är att mera varaktigt reglera bevarande av vissa byggnader och bebyggelsemiljöer eller reglera förutsättningar för förnyelse och ombyggnad av befintliga bebyggelseområden. I båda fallen handlar det om att för varje fastighet precisera rättigheter och skyldigheter för att man i miljöhänseende ska uppnå en god helhetsverkan och en lämplig samhällsutveckling. Det är också viktigt att dessa preciseringar sker i former som ger medborgarna och intressenterna information och möjligheter att påverka beslutet. Dessa båda skäl – helhetssyn på lämplighetsfrågan och intressenternas inflytande – anser jag tala för att ett detaljplanekrav införs i PBL. Statsrådet konstaterade i detta sammanhang att det inte är självklart att kommunerna av eget intresse alltid kommer att upprätta detaljplaner i tillräcklig utsträckning och att det därför borde införas bestämmelser med krav på att detaljplan ska antas i vissa situationer. Utskottet anser att de skäl som låg till grund för att detaljplanekravet infördes i huvudsak fortfarande gör sig gällande. Den ordning som regeringen förespråkar innebär en alltför långtgående begränsning av detaljplanekravet som kan medföra en osäkerhet om när det kommer att krävas en detaljplan. Den kan också, som påpekas i en av motionerna, leda till olika tillämpningar i landets kommuner och till att likartade situationer behandlas olika inom samma kommun. Därigenom motverkas en strävan efter en ökad förutsägbarhet för fastighetsägare och byggherrar. Utskottet anser således att bör avslå regeringens förslag om att detaljplanekravet ska begränsas på det sätt som beskrivs i propositionens avsnitt 5. Det innebär att bör avslå lagförslaget när det gäller bestämmelserna i 4 kap. 2 och 3 a §§ samt 9 kap. 31 § 2 PBL. följde utskottet (rskr. 2013/14:366). Motioner om begränsning av detaljplanekravet har tidigare behandlats av utskottet. I civilutskottets betänkande Planering och byggande (2014/15:CU10) vidhöll utskottet att den lagändring som föreslogs i proposition 2013/14:126 skulle leda till en alltför långtgående begränsning av detaljplanekravet. Med den bedömningen fann utskottet inte heller anledning att föreslå något tillkännagivande om att regeringen skulle återkomma till i frågan. Utskottet avstyrkte således motionsförslagen. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planering och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredaren ska även utreda möjligheten att göra översiktsplanen bindande i vissa avseenden och utreda hur redovisningen av planhandlingarna bör göras för att skapa förutsättningar för ökad förutsebarhet och en hållbar samhällsutveckling. Utredaren ska föreslå hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om en tillkommande eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Utredaren ska även föreslå hur angränsande lagstiftning kan utformas om kravet på detaljplan begränsas. Utredaren ska vidare analysera behovet av och förutsättningarna för att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer, exempelvis genom en bestämmelse i en detaljplan. Slutligen ska utredaren utreda behovet av och förutsättningarna för att införa en privat initiativrätt till detaljplaneläggning. Utredaren ska redovisa uppdraget om en begränsning av kravet på detaljplan. Utredaren ska redovisa uppdraget om en utvecklad översiktsplanering och uppdraget att ge kommunerna möjlighet att reglera upplåtelseformer. Uppdraget ska slutredovisas (dir. 2017:6). Svar på skriftlig fråga Som svar på en skriftlig fråga anförde statsrådet följande (2016/17:288): Finansministern och jag presenterade ett program med förslag på 22 steg för fler bostäder, däribland att kravet på detaljplan ska begränsas i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget i propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126). Som framgår av programmet behöver lagförslaget som fanns i den propositionen justeras med hänsyn till att delar av förslaget redan har genomförts genom propositionen Genomförande av Seveso III-direktivet (prop. 2014/15:60). Även förslagen till följdändringar i anslutande lagstiftning, som tidigare presenterats i departementspromemorian Nya steg för en effektivare plan- och bygglag (Ds 2014:31), behöver justeras till följd av de synpunkter som remissinstanserna framförde under remissbehandlingen av promemorian. pågår arbete som syftar till att ta fram de författningsförslag som krävs. Min ambition är att dessa förslag ska kunna beredas så att en proposition kan överlämnas till . Som redovisats ovan pågår ett arbete med att begränsa kravet på detaljplan i huvudsaklig överensstämmelse med förslaget i propositionen En enklare planprocess (2013/14:126) med målsättningen att en proposition ska överlämnas till . Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från med anledning av motionerna, som därför bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller regler för överklagande av plan- och byggärenden. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstagande och pågående arbete. Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). I partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkandena 20, 26 och 27 begärs tillkännagivanden om att byggande i vissa fall ska tillåtas trots att den antagna planen har överklagats, om att bör tas bort som överklagandeinstans och om att kretsen av vilka som kan överklaga ett beslut bör minskas. m.fl. (M) begär i partimotion 2016/17:3378 yrkande 3 ett tillkännagivande om att ska tas bort som överklagandeinstans, om att kretsen av överklagandeberättigade ska minskas, om att tidsgränser förenade med ekonomiska sanktioner ska införas för handläggningen, om att överklaganden ska avgiftsbeläggas och om att begränsa rätten att överklaga bygglov om inga nya omständigheter har tillkommit. I partimotion 2015/16:2790 av m.fl. (L) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att detaljplaner ska överklagas till mark och miljödomstolen som första instans. och (båda C) begär i kommittémotion 2016/17:3096 yrkande 11 ett tillkännagivande om att bör tas bort som överklagandeinstans för bygglov inom s.k. LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:3118 yrkandena 14 och 16 tillkännagivanden om att den sökandes rätt ska stärkas genom att bevisbördan vänds så att myndigheten har bevisbördan för att en ansökan strider mot lagen och att det ska införas en längsta handläggningstid vid överklagande. Motsvarande yrkande om omvänd bevisbörda framställs av m.fl. (C) i kommittémotion 2015/16:3210 yrkande 12. I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 14–17 begärs ett tillkännagivande om att rätten att överklaga bygglov ska begränsas om inga nya omständigheter har tillkommit. m.fl. (KD) begär vidare i kommittémotion 2015/16:1938 yrkande 7 en översyn av instansordningen i plan- och byggärenden.