bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Liberalerna vill förstärka Skolinspektionens tillsyn över förskolan, med fokus på kvalitet och måluppfyllelse. Den nuvarande tillsynen ska kompletteras med regelmässiga stickprov genom besök på ett antal förskolor i varje kommun. Liberalerna anslår för denna satsning. Liberalerna vill införa en yrkesskola, en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell i likhet med och bör administreras av Myndigheten för . Utbildningen bör rikta sig till personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa. Liberalerna anslår 2018 för att Myndigheten för ska kunna förbereda inrättandet av yrkesskola. Det behövs en bred satsning på att få fler att vilja bli lärare. Som ett led i den bör ämneslärarutbildningen av högstadie- och gymnasielärare slås ihop. Masterexamen ska vara ett krav för att bli ämneslärare. Det krävs en omdisponering av innehållet i lärarutbildningen till förmån för mer ämneskunskaper och ämnesmetodik. Liberalerna vill dessutom höja antagningskraven till lärarutbildningen. Liberalerna vill satsa på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning som den modell som i går under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen med goda resultat får läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i skolan. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Liberalerna anslår därför ytterligare . Med sommarkurser ökar genomströmningen genom att fler studenter snabbare skulle kunna avsluta sina studier. Liberalerna vill göra en större satsning på fler sommarkurser och anslår för sommarkurser för 25 000 studenter. Liberalerna motsätter sig en allmän utbyggnad av antalet högskoleplatser, där bl.a. den tidigare inledda utökningen av lärarutbildningen ingår, eftersom vi menar att en sådan utbyggnad måste föregås av en omfattande kvalitetshöjning på de nuvarande högskoleutbildningarna. Liberalerna avvisar regeringens förslag till anslagsökning för en utbyggnad av antalet högskoleplatser. Liberalerna vill att Alliansens modell att premiera vetenskaplig kvalitet vid omfördelning av nya resurser ska utvecklas vidare för att ännu starkare premiera kvalitet. Liberalerna anser också att alla statliga lärosäten ska konkurrera i samma grupp vid omfördelningen. Ämneslärarutbildningen ska till skillnad från andra lärarutbildningar koncentreras till färre orter. Valmöjligheterna för studenterna ökar då genom fler ämnesinstitutioner på ett minskat antal utbildningsorter, eftersom ett större lärosäte kan erbjuda fler ämnen än mindre lärosäten. Ungefär 2 600 platser på lärosätena omfördelas till de högst rankade och största universiteten i , , , , och , och anslagen omfördelas därefter. ska ha höga ambitioner när det gäller andelen personer som går vidare till högre studier men utbyggnaden av antalet platser får inte ske på bekostnad av kvaliteten. Liberalerna vill se en kvalitetssatsning på främst humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar . Skälet är att det är dessa utbildningar som har låg andel lärarledda timmar. Förbättringen sker i form av en förhöjd ersättningsnivå med per student. För att finansiera denna reform justeras antalet platser på vissa högskolor och anslagen för dessa. Dagens utbildningsstruktur klarar inte av att tillgodose samhällets behov av kvalificerade tolkar. Liberalerna vill att en kvalificerad tolkutbildning i huvudsak bedrivs på universitet och högskolor. Det finns goda skäl att bygga ut den utbildning som bedrivs på () vid och för detta avsätts ytterligare . Ett av högst prioriterade projekt , Performance, är att skapa en möjlighet att jämföra olika länders högskoleutbildningar, en PISA-studie på högskolenivå. Liberalerna anser att det är nödvändigt att deltar i studien i syfte att höja kvaliteten på landets högre utbildning. För deltagande i studien anslås . Med Liberalerna och alliansregeringen höjdes de statliga forskningsanslagen kraftigt, och Liberalerna vill fortsätta att prioritera forskningen. Liberalerna avvisar regeringens förslag till förmån för en egen satsning. För att få fler astronauter behöver flytta och tillföra pengar inom Europeiska rymdstyrelsen () till programmet för bemannad rymdfart. För att möjliggöra för rymdturism bör Rymdstyrelsen få i uppdrag att verka för detta och ta fram en tillståndsprocess, lagar behöver uppdateras och nya behöver komma till. Liberalerna anslår därför 50 miljoner till Rymdstyrelsen. Anslag inom utgiftsområde 16 (KD) (KD) anför: har i sin budgetmotion 2017/18:3798 presenterat en politik som är ett helhetsalternativ till regeringens budgetproposition. När nu förslag till budgetram för utgiftsområde 16 har fallit har jag avstått från att delta i utskottets beslut när det gäller anslagen . I detta särskilda yttrande redovisar jag den politik vi anser behövs för utgiftsområdet. Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan har också ett bildningsuppdrag. Skolan ska bygga på och förmedla vidare de värden och dygder som är centrala för ett gott liv och ett gott samhälle. Skolan ska inte bara utbilda personer som ska kunna få ett jobb, utan också medborgare som kan vara med och ta ansvar för samhällets gemensamma angelägenheter och förvalta centrala värden och kulturarv. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barn och unga och för som land. Även om många nödvändiga och lyckade reformer genomförts, visar flera nationella och internationella undersökningar att den svenska skolan alltjämt står inför stora utmaningar. Elevernas skolresultat sjunker på en rad centrala områden. Vi behöver därför återupprätta en utbildningstradition som bygger på tillit och förtroende mellan elever, lärare och föräldrar där skolan förmedlar kunskap och stimulerar elevernas intellektuella utveckling. Småbarnsgrupperna i förskolan är alltför stora. vill därför att kommunerna ska införa ett tak för barngruppernas storlek i förskolan om högst tolv barn för åldrarna 1–och högst 15 barn för åldrarna 4–. finns ett statsbidrag som utgår till kommuner som minskar barngruppernas storlek. Statsbidraget utgår om kommunerna minskar barngrupperna med ett barn men även till de kommuner som inte ökar barngrupperna. Det saknas dock ett mål för barngruppernas storlek, och de kommuner som faktiskt satsar på små barngrupper premieras för dåligt. Utformningen av det nuvarande systemet är därför inte optimal. föreslår att fördelningen av statsbidraget förändras genom att målet om högst tolv barn i småbarnsgrupperna inkluderas och att de kommuner som uppnått eller visar att de arbetar mot detta mål får del av satsningen. Utformningen bör likna den s.k. kömiljarden som tidigare fanns i sjukvården, med en tydlig koppling till prestation. avsätter för att minska barngrupperna i förskolan. Med en ökad kvalitet är det rimligt att höja taket i maxtaxan för hushåll med högre inkomster. föreslår därför att maxtaxan höjs . vill att det ska finnas möjlighet för föräldrar att få barnomsorgspeng för omsorg om egna barn och anhörigas barn i hemmet. För att få del av barnomsorgspeng för egna barn och anhörigas barn bör kraven på pedagogiskt innehåll inte vara lika högt ställda. Barnomsorgspengen ska uppgå till per barn och månad och betraktas som inkomst och vara skattepliktig. Barnomsorgspengen kan inte tas ut som föräldraförsäkring eller ersättningar från andra transfereringssystem. Barnomsorgspeng för egna barn gäller barn som är 1–. avsätter för att införa en barnomsorgspeng för egna barn. har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare, och många som jobbar som speciallärare har inte examen. Införandet av lärarlegitimation har också ökat kraven på att speciallärare ska ha rätt utbildning. På grund av förestående pensionsavgångar och den stora andelen obehöriga bland dem som arbetar med specialpedagogiskt stöd visar prognoser för yrket specialpedagog eller speciallärare att bristen kommer att öka . föreslår därför ett särskilt speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare och anslår utöver regeringens budget för denna kompetensutveckling . Alliansregeringen införde karriärtjänster som innebär att skickliga lärare kan göra karriär och bli förstelärare eller lektorer. Det är bra att det genom karriärtjänster möjliggörs att lärare kan fortsätta att utvecklas i yrket. menar att karriärlärartjänsterna behöver bli fler samt att det behövs fler förstelärare i utanförskapsområden. Men hur tjänsterna utformas och används behöver utvärderas. Alliansen har föreslagit att de förstelärare som väljer att arbeta i utanförskapsområden ska få ett dubbelt så stort lönepåslag som andra förstelärare, . Till detta föreslår en satsning på 2018. För att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk föreslår en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk. För reformen avsätts . Att barn mår bra och känner sig trygga i skolan är avgörande för hur de kan lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför krävs det att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart ha evidensbaserade antimobbningsprogram. bör få i uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011. En rekommendation om vilka program som kan användas bör tas fram till skolhuvudmännen. Dessutom bör alla metoder som inte vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet sluta användas. Berörda myndigheter bör få i uppdrag att verkställa och följa upp detta. avsätter för att underlätta detta arbete för skolorna. I genomsnitt blir tre barn i varje skolklass sexuellt utnyttjade. Möjligheten att tidigt upptäcka övergrepp mot barn beror i stor utsträckning på om barnet eller andra i barnets närhet vågar berätta. Ett led i att stärka barnens egen rätt till sin kropp är att förskolor arbetar medvetet med frågorna, att man på ett tydligt sätt anpassat för barnen informerar dem om gränser och hur viktigt det är att säga till när något är fel. Därför vill anslå som förskolor kan ansöka om för att genomgå utbildning och införa arbetssätt som stärker barns integritet och motverkar sexuella övergrepp. menar att det är viktigt att kunna erbjuda föräldrar stöd, bl.a. i att hjälpa sina barn att klara skolans krav. Därför föreslår vi en satsning på att alla skolor mer aktivt ska involvera föräldrarna i barnens lärande. Denna satsning handlar bl.a. om särskilda utbildningsträffar för föräldrar där skolhuvudmännen ska erbjuda konkreta verktyg för föräldrarna att stötta sina barn. Träffarna ska ske utanför skoltid så att så många föräldrar som möjligt kan delta. Extra medel ska gå till skolor med stor andel hushåll med låg utbildning och utländsk bakgrund. För denna reform lägger . Kommuner och landsting brottas med ett växande utanförskap, integrationsutmaningar och ett alltmer utmanande tryck på välfärden. finns det externa aktörer som vill vara med och bidra med kapital till sociala investeringar och effektiva lösningar på samhällsproblem. En variant av detta är sociala utfallskontrakt, där en extern finansiär investerar i ett offentligt socialt projekt för att uppnå definierade mål som motsvarar mänskliga och ekonomiska vinster för den offentliga parten. föreslår att det ska inrättas en nationell strategi för att möta behoven och underlätta framväxten av sociala utfallskontrakt i samt införa en nationell fond för att höja intresset för att investera. För att införa sociala utfallskontrakt avsätter . I och med budgetpropositionen föreslår regeringen att modellen med regionalt yrkesvux byggs ut till att omfatta totalt 31 500 platser . välkomnar denna utbyggnad. Efterfrågan på arbetskraft är stor som vi vet att det finns betydande matchningsproblem på arbetsmarknaden, där de personer som saknar jobb i för liten utsträckning är kvalificerade för de lediga jobb som finns. har ett stort antal nyanlända personer tagit steget in på arbetsmarknaden och fler är på väg in , i många fall med bristande språkkunskaper och en lägre utbildningsbakgrund än den avslutade gymnasieutbildning som i princip är ett krav för att kunna komma in och etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Givet de stora utmaningar som denna kombination innebär gör bedömningen att ytterligare platser behövs inom regionalt yrkesvux framöver, varför vi avsätter mer än regeringen för detta ändamål och framåt. Detta motsvarar minst 6 000 årsstudieplatser. Många vittnar om att studier inom yrkesutbildning kombinerat med studier i svenska väsentligen ökar möjligheterna till jobb och etablering för nyanlända. ser det därför som angeläget att så många nyanlända som möjligt går den vägen. är 2 000 av platserna inom regionalt yrkesvux reserverade för yrkesvux i kombination med utbildning i svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk (sva), medan ca 550 av platserna är avsatta för lärlingsvux i kombination med sfi och sva. Regeringen skriver i budgetpropositionen att de avser att fortsätta att reservera delar av platserna för regionalt yrkesvux för dessa elever. välkomnar också detta initiativ men menar att kommunerna i ännu större utsträckning bör uppmuntras att erbjuda nyanlända sådana kombinerade utbildningar . Av denna anledning väljer att reservera ytterligare 6 000 studieplatser till dessa ändamål utöver de platser som regeringen reserverar till yrkesvux respektive lärlingsvux i kombination med sfi eller sva. tar tydligt ställning för kvalitet och excellens i högskola och forskning. Den högre utbildningens viktigaste uppgift är att förmedla kunskap. Kristdemokratisk högskolepolitik har sin grund i kunskap, kvalitet, valfrihet och trygghet. Forskningen har en avgörande roll för tillväxt och utveckling och säkerställer välfärden på . Det behövs fler utbildningsplatser för vårdyrken. Utbyggnadstakten måste öka för att möta behovet. Särskilt stort är behovet av fler utbildningsplatser inom förlossningsvården, psykiatrin och för vissa specialsjuksköterskor. Den stora bristen på utbildade läkare, sjuksköterskor och barnmorskor leder till mindre tillgänglighet i vården. Därför anslår resurser till nya utbildningsplatser för dessa yrkeskategorier. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 16: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att bilda ett holdingbolag knutet till och för anslaget 2:30 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst (avsnitt 10.2.30). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS) (avsnitt 10.3.1). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. Erickonsortier: Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst och Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst . Vidare bemyndigas regeringen att besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande angivna konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , European Social Survey (ESSERIC) med en årlig medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst (avsnitt 10.3.1). 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att för anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel (avsnitt 10.3.12). 5.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning enligt tabell 1.1. 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:101 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om införandet av gemensam klädsel under skoltid och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:300 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör ta över huvudmannaskapet i skolor som inte når målen, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:474 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kvalitet bör premieras i den högre utbildningen och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utbyggnad av utbildningsplatser till högre utbildning aldrig får ske på bekostnad av kvaliteten i undervisningen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:522 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Skolinspektionen i uppdrag att komplettera den nuvarande kommunala tillsynen med regelmässiga stickprov och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:523 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt utökning av antalet förstelärare, särskilt i utanförskapsområdena, och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en ny yrkeskategori – lärarassistenter – bör införas för att minska lärarnas arbetsbörda och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att huvudmännen efter en viss tids tjänstgöring ska erbjuda alla lärare inom och gymnasiet en längre vidareutbildning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:900 av m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera insatserna inom utbildningsväsendet i naturvetenskapliga ämnen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om riktade satsningar för fler ingenjörer och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att prioritera forskning utifrån industrins behov och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:905 av m.fl. (SD): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa teknikgymnasium i det svenska skolsystemet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tvåårigt yrkesgymnasium och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ämnesbetyg i stället för kursbetyg och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det ska genomföras en satsning på studievägledning och yrkesvägledning i den svenska gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval en andra chans genom att erbjuda två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:906 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensdagen för fritidspedagoger och förskollärare inom grund- och förskolan, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:908 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensdagen för personal som arbetar i förskolan och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:909 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka basanslagen till forskningen inom högskolorna och dra ned motsvarande summa för strategiska satsningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa begreppet konstnärlig forskning och inlemma detta anslag i högskolornas basanslag och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:911 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka anslagen till den högre utbildningen för att öka kvaliteten på undervisningen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:931 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rikta medel till metallurgiforskning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:982 av m.fl. (SD): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja anslaget för kvalitetssäkrande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensdagen för personal inom både privat och förskola och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1062 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortbilda lärare enligt ett certifieringssystem på två nivåer, en basnivå och en mer avancerad nivå, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en utbildningstrappa där tydliga kravs ställs på att agera för både lärarkollegor och andra skolor och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en tydlig individuell lönetrappa som följer ansvar samt utbildningsnivå och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att slopa karensdagen för vissa lärarkategorier och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ämnesbetyg ska sättas fr.o.m. årskurs 4 i och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska utreda hur ett system med jourklasser ska kunna införas i samtliga svenska kommuner, dit elever som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan, och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att värna landsbygdsskolorna och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på barn med särskilda behov och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa nivågruppering i matematik-, svensk- och engelskundervisningen från och med årskurs 4 och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa olika nivåer i introduktionsprogrammet språkintroduktion på gymnasiet efter förkunskaper och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en matreform i den svenska och tillkännager detta för regeringen.