bet · H401TU18 · 2017-06-09 00:00:00 — 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 27 och 28, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 19.2 i denna del. Vi vill inledningsvis framhålla att sjöfarten har stor betydelse för näringslivet och det svenska transportsystemet. När det gäller gods transporteras en mycket stor andel av utrikeshandel sjövägen och när det gäller passagerartrafik transporteras flera miljoner passagerare med färja till och från grannländer. Vi vill också framhålla sjöfartens betydelse för miljön och klimatet. Sjöfarten är ett förhållandevis hållbart trafikslag där det finns en mycket stor outnyttjad kapacitet i . För att vi ska kunna nå Miljömålsberedningens mål om att ska vara klimatneutralt till 2045 krävs det ytterligare insatser. Utsläppen av växthusgaser måste minska, och detta kräver naturligtvis många typer av åtgärder inom alla samhällssektorer, där minskade utsläpp från transportsystemet är avgörande. Vi vill framhålla att sjöfarten är en viktig faktor för klimatomställningen. Genom att flytta över mer transporter till järnväg och sjöfart kan vi minska utsläppen. Vi vill vidare starkt betona att det är viktigt att den svenska sjöfartens konkurrenskraft förbättras. Vi påminner i sammanhanget om att alliansregeringen tog fram en handlingsplan för att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen och även påbörjade arbetet med en maritim strategi. För att förbättra sjöfartens konkurrenskraft är det viktigt att näringens kostnader minskar. Vi menar att sjöfarten måste ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter för att behålla och öka antalet svenskregistrerade fartyg. Vi vill betona att när taxor för den statliga tillsynen och andra uppgifter utformas är det viktigt att det görs ur ett effektivitetsperspektiv med utgångspunkt från brukaren. Statlig tillsyn och godkännande, t.ex. genom Transportstyrelsen, är ibland en förutsättning för att företag ska kunna starta och verka. Vi vill dock uppmärksamma att den administrativa bördan för aktörer verksamma inom sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen. Många i branschen upplever att myndighetskontakter är komplicerade och det bör därför införas en s.k. one-stop shop för myndighetskontakter, där det ska räcka med en enda kontakt in i myndighetsvärlden för att i så hög utsträckning som möjligt minska den byråkratiska börda som drabbar branschen. Detta bör vara en del i ett större paket där regeringen även bör se över möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna för de företag och fartyg som återigen vill flagga svenskt, i syfte att stärka svensk sjöfartsnäring. Sjöfarten är en global näring som sysselsätter miljontals människor världen över. Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) med över 170 medlemsstater, varav är en av dessa, bedriver arbete med bl.a. sjösäkerhet, skyddet av den miljön och sjöfartsskydd. IMO bedriver också ett arbete för att öka kvalitetskraven på flaggstaters sjöadministrationer. Vi vill understryka att ett litet, exportberoende land som är mycket beroende av goda konkurrensvillkor gentemot andra länder. Det har därmed avgörande betydelse att undvika nationella särlösningar i största möjliga mån och det är viktigt att i stället uppmuntra internationellt samarbete. Genom en stark svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda. Utflaggning av svenska fartyg riskerar att utarma kompetensen och röst i internationella sammanhang och därmed möjligheten att påverka arbetsvillkoren inom sjönäringen. Därför bör regeringen verka för att regler som rör sjöfarten framför allt ska tas globalt inom t.ex. IMO och att gemensamma globala system för sjötrafikledning uppmuntras och understöds. Sammanfattningsvis menar vi att den svenska konkurrenskraften inom sjöfarten behöver stärkas och att regeringen bör verka för att regler som rör sjöfarten framför allt ska tas globalt och att gemensamma globala system för sjötrafikledning ska uppmuntras och understödjas. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Närmare om sjöfartsstödet, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 44. Vi vill inledningsvis framhålla vikten av att får ett transportsystem som förenar god tillgänglighet med lägre utsläpp av klimatgaser. Bättre villkor för svensk sjöfart spelar en viktig roll för att nå mer hållbara transporter. En stärkt konkurrenskraft bidrar även till att den svenska sjöfarten kan fortsätta att utvecklas, växa och ha en hög innovationstakt. Vi vill se en ökning av antalet svenskflaggade fartyg. En viktig statlig insats för att främja svensk sjöfart är sjöfartsstödet som lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst samt arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. har sjöfartsstödet legat på i genomsnitt . Enligt Trafikanalys skulle inte rederier kunna bedriva den verksamhet de gör utan sjöfartsstödet, utan de skulle troligen flagga ut de fartyg som finns i det . Vi har uppmärksammat att ett stort problem är att rederier inte på förhand kan få besked om huruvida de är berättigade till sjöfartsstöd. Detta leder till att de avstår från att registrera fartyg i . Detta är djupt otillfredsställande. Delegationen för sjöfartsstöd uppger att som sjöfartsstödet nu är uppbyggt går det inte att ge förhandsbesked i frågan om stöd faktiskt ska utgå. Vi vill dock peka på att delegationen har lämnat ett förslag i denna fråga och menar därför att regeringen bör utreda om förhandsbesked om sjöfartsstöd kan ges i syfte att öka antalet registrerade fartyg i . Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Inlandssjöfart och kustsjöfart, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:28 av och (båda L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 26, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkandena 43 och 45, 2016/17:3374 av (L) yrkande 13 i denna del och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 19.2 i denna del, 2016/17:3183 av (KD) och 2016/17:2162 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2939 av (M). Vi vill inledningsvis betona att sjöfarten har stor betydelse för det svenska transportsystemet och att det är önskvärt att så mycket godstrafik som möjligt förs över till fartyg. För att uppnå klimatmålen måste utsläppen av växthusgaser minska. Det kräver naturligtvis många typer av åtgärder inom alla samhällssektorer, där minskade utsläpp från transportsystemet är avgörande. Genom att flytta över mer transporter till järnväg och sjöfart kan vi minska utsläppen. Vi vill framhålla att vattenvägarna är viktiga för att öka andelen hållbara transporter. Det finns flera vattenvägar och ett stort antal hamnar i , vilket innebär att det finns goda möjligheter att avlasta vägnätet och på så sätt minska klimatbelastningen. Det är därför angeläget att svensk sjöfart ges goda villkor. kan vi konstatera att inlands- och kustsjöfarten måste vara mer konkurrenskraftig i förhållande till övriga trafikslag för att den ska kunna utvecklas. Vi vill därför framhålla att det behövs olika åtgärder för att främja att godstrafik överförs från väg till sjöfart. Vi vill här påminna om att alliansregeringen tog fram en handlingsplan för att stärka konkurrensförutsättningarna för den svenska sjöfartsnäringen och påbörjade även arbetet med en maritim strategi. Vi vill betona att arbetet med att främja vattenvägarna måste prioriteras för att öka andelen hållbara transporter. Alliansregeringen påbörjade ett viktigt arbete för att införa för inre vattenvägar i , vilket bör kunna leda till mer godstransporter till sjöss. Ökad inlandssjöfart leder till att transportinfrastrukturen på land avlastas och att det finns kapacitet för den samlade godsvolymen att öka. Vi menar att införandet av för inre vattenvägar kan få positiva effekter på godstransporter med fartyg, men vi vill betona att det är mycket angeläget att det inte införs några svenska särregler som fördyrar eller försvårar användandet av de inre vattenvägarna, utan att sjösäkerheten äventyras. Vidare kan vi konstatera att det behövs en god infrastruktur för inlandssjöfarten för att täcka behoven från näringslivet och medborgarna. Vi vill därför peka på att de inre vattenvägarna och infrastrukturen runt dem behöver rustas upp för att mer gods ska kunna gå till sjöss. Mycket av sjöfartens infrastruktur finns redan på plats, men ytterligare investeringar i inlandssjöfartens infrastruktur bör planeras. En ökad andel transporter till sjöss innebär ett effektivt sätt att optimera användningen av transportsystemet. Därför måste det tas ett helhetsgrepp för att möjliggöra inlandssjöfart på i första hand och . Vi anser sammanfattningsvis att regeringen bör prioritera arbetet för att stärka inlandssjöfarten samt motverka svenska särregler för inre vattenvägar. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Farleds- och lotsningsavgifter, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1368 av (SD), 2016/17:1392 av (SD), 2016/17:1813 av och (båda SD) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 11, 12 och 14 samt 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 19.2 i denna del. Vi vill inledningsvis understryka att sjöfarten är en viktig näring med stora möjligheter att frakta gods utan att nya vägar behöver byggas och helt utan trängsel. har en av längsta kuststräckor och ca 50 hamnar som kan hantera gods. Trots detta nyttjas inte sjöfarten i den utsträckning man hade kunnat hoppas på. Det är en mycket liten del gods som fraktas med fartyg inom . Våra vägnät är hårt ansträngda under vissa tider och järnvägen med dess bristande underhåll har svårt att kunna frakta mer gods . Vi vill understryka att sjöfarten har en helt annan möjlighet att frakta gods, men den är kraftigt underutnyttjad. Om gods finner nya vägar och söker sig till inlands- och kustsjöfarten skulle det ge både miljövinster och mindre vägslitage. Fartygstrafik mellan svenska hamnar skulle i ökad utsträckning kunna komplettera och avlasta landtransporterna. kan en kustsjöfartslösning också vara en del av en inlandssjöfartstransport. Vi vill därför framhålla att sjöfarten har en mycket stor outnyttjad potential. är det möjligt att även i bygga och utrusta fartyg för inlandssjöfart. Regelverken och kostnaderna för att bedriva inlandssjöfart har dock inte varit fastslagna, vilket har gjort att redarna inte har vågat satsa på inlandssjöfart. Vi menar att de inre vattenvägarna tillsammans med kustsjöfarten har stor potential att transportera stora mängder gods inom och på så vis avlasta vårt ansträngda transportsystem, men enligt vår bedömning behövs det stimulanser för att få igång denna trafik. Vi menar därför att staten måste stödja sjöfarten genom att minska kostnaderna för att bedriva sjöfart. Det finns uppgifter som visar att sjöfarten står för av sina kostnader, medan motsvarande siffra för järnvägen är enbart . Vi understryker att det finns ett stort behov av att stödja sjöfarten att få så goda förutsättningar som möjligt; genom lägre kostnader ges sjöfarten incitament att satsa på att bygga upp trafik på vattenvägarna. För att förbättra sjöfartens konkurrensvillkor vill vi därför att isbrytningen, som finansieras via farledsavgifterna, ska betalas av staten. Vi konstaterar att anslag har reducerats i statsbudgeten , trots nationella och internationella ambitioner om att mer transporter ska gå på vattenvägar. Vi noterar att konsekvensen för blir att man tvingas lägga över mer kostnader på sjöfartens aktörer. Ökade kostnader för sjöfarten leder bort från, snarare än mot, de politiska målen. För att främja både inlands- och kustsjöfarten och stimulera till att mer gods transporteras på vatten måste man även se över farledsavgifterna. höjde farledsavgiften och den kommer att indexjusteras . Vi menar att ett sätt att främja sjöfarten och göra det mer fördelaktigt att flytta gods från väg till sjö vore att överväga stimulanser i form av t.ex. farledsavgiftsbefrielse för kustsjöfart och sjöfart på inre vattenvägar. Vi menar också att målen om att långväga godstransporter ska flyttas från lastbil till järnväg och sjöfart rimmar illa med en indexuppräkning av farledsavgifterna, varför vi motsätter oss en sådan indexuppräkning. Det är inte rimligt att man måste betala farledsavgift varje gång ett fartyg går in till en hamn för att hämta gods. Detta medför att fartygen väljer att inte gå in i hamnar där det finns mindre mängd gods på grund av kostnaderna. En lättnad i farledsavgifterna eller kanske slopade farledsavgifter skulle även leda till fler jobb i hamnarna eftersom fartygen då skulle kunna göra fler stopp och hämta gods. En annan fråga som vi vill lyfta fram handlar om lotsplikten och lotsavgifterna. Vi menar att det bör utredas om det är möjligt att lotsbefria inlandssjöfarten. Vi anser sammanfattningsvis att sjöfarten bör främjas genom att stimulanser och lättnader i eller borttagande av farledsavgifterna för inlandssjöfart och kustsjöfart bör utredas, att isbrytning inte ska finansieras via farledsavgifterna och att farledsavgifterna inte ska indexeras upp. Vi menar att regeringen även bör utreda möjligheten att lotsbefria inlandssjöfarten. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Farleds- och lotsningsavgifter, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 19.2 i denna del, 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:1368 av (SD), 2016/17:1392 av (SD), 2016/17:1813 av och (båda SD) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkandena 11 och 14. Jag vill inledningsvis betona att svensk sjöfart är en mycket viktig näring för landets utveckling och konkurrenskraft, och sjöfarten har stor betydelse för det svenska transportsystemet. Vi kristdemokrater vill öka den svenska sjöfartens konkurrenskraft eftersom de svenska vattenvägarna är underutnyttjade, som framför allt järnvägen pressas av ett allt hårdare kapacitetstryck och inte räcker till. Jämfört med vägtransporter innebär dessutom transporter på vattenvägar en miljövinst. Jag kan konstatera att sjöfarten betalar för vinterunderhållet av sina transportleder genom att farledsavgifter finansierar isbrytningen. Jag delar branschens oro för detta och menar att regeringen bör se över hur finansieringen av framför allt isbrytning men även annat farledsunderhåll ska gå till för att främja konkurrensneutralitet mellan alla trafikslag. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. om statliga investeringar i allmänna farleder, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3710 av och (båda SD) yrkandena 1–3 och lägger skrivelse 2016/17:164 till handlingarna. Vi vill inledningsvis betona att rekommendationer och slutsatser i högsta grad är relevanta. Det är glädjande att regeringen också avser att vidta, och i viss mån redan har vidtagit, olika åtgärder med anledning av . Däremot anser vi att regeringens åtgärder inte är tillräckligt långtgående och att problemen som pekar på bara är en del av ett större systemfel gällande infrastrukturpolitiken. påtalar att det i urvalsprocessen gällande vilka projekt som ska bli aktuella för genomförande saknas transparens och tydlighet, och att det ibland är oklart varför det ena projektet blir prioriterat framför det andra – trots en prognostiserad likvärdig samhällsekonomisk nytta. Detta menar vi är mycket allvarligt, då infrastrukturprojekt i regel är kostsamma och påverkar samhället över . Vi anser att handhavandet av skattebetalarnas pengar kräver yttersta respekt och att regeringen måste hantera statens medel ansvarsfullt. Oklarheter kring urvalsprocessen är därför synnerligen allvarliga eftersom de riskerar att skada förtroendet för staten och därmed viljan att bidra och i förlängningen även skattemoralen. Som ett aktuellt exempel kan nämnas att , där många slussar enbart har en teknisk livslängd beräknad till 2030 och där stora behov av jordskredssäkring föreligger, enbart finns med i nuvarande transportplan under . ger konkreta förslag för hur den s.k. fyrstegsprincipen bättre ska kunna följas. Vi vill starkt understryka vikten av att kritiken och förslagen följs upp mer noggrant. För att de samhällsekonomiska analyserna ska kunna ligga till grund för prioriteringar och beslut gällande genomförande krävs att dessa är både jämförbara och rättvisande. slår fast att det i vitala delar finns brister gällande dessa hänseenden. Detta gäller inte bara farledsinvesteringar, utan är även tydligt när det gäller t.ex. Sverigeförhandlingen. Vi menar att det därför är tydligt att det krävs en höjd ambitionsnivå om dessa kalkyler ska kunna användas på det sätt som det är tänkt, och för att förtroendet för urvalsprocessen ska kunna bibehållas. Vi anser sammanfattningsvis att regeringen ska verka för en i allmänhet tydligare motivering och större transparens när det gäller infrastrukturinvesteringar, att ges tydligare riktlinjer för hur de samhällsekonomiska analyserna och deras tillämpning i beslutsprocessen ska användas samt att regeringen tydligare ska verka för att fyrstegsprincipen följs och att undantag och avsteg från denna tydligt motiveras och presenteras. Vad vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljöfrågor, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L) yrkande 13 i denna del och 2016/17:500 av (M), 2016/17:1342 av (MP), 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:3166 av m.fl. (M) yrkande 8. Transportsystemet måste utvecklas till att bli mer hållbart och miljövänligt. Sjöfarten minskar de skadliga utsläppen, och våra vattenvägar är därför viktiga för att öka andelen hållbara transporter. För att framgångsrikt kunna minska utsläppen bör därför så mycket godstrafik som möjligt föras över från lastbil till järnväg och båt. står även sjöfarten för olika typer av utsläpp. Jag konstaterar att särskilt är känslig från miljösynpunkt. Vi har kommit långt i arbetet med att minska utsläpp av avgaser och spillvatten när det gäller färjetrafiken över . Jag menar att , i samarbete med övriga , bör arbeta för att ytterligare förbättra kraven på emissioner från den övriga sjöfarten. På bör genom EU arbeta för att eliminera användningen av tjockolja för all fartygstrafik som trafikerar europeiska hamnar. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Vissa miljöfrågor, punkt 7 (V) (V) anför: Klimatförändringarna sker snabbt och drabbar särskilt hårt. Forskningen visar att ekosystemen är hårt ansatta och att det är mänsklig aktivitet som är huvudorsaken. Den s.k. albedoeffekten är en av de viktigaste faktorerna som påverkar takten med vilken klimatet förändras. Albedoeffekten handlar om hur ljus reflekteras och i sin tur påverkar klimatet. Mörka ytor absorberar solens strålar, medan ljusa ytor reflekterar en stor del av solstrålarna. När varmt avloppsvatten når recipienten höjs temperaturen i det vatten som tar emot städernas avlopp. Följden blir att isarna lägger sig senare och smälter bort tidigare än normalt. av solinstrålningen reflekteras från ett islagt vatten när det ligger snö på isen. av energin absorberas. En öppen sjö absorberar däremot av den instrålande solenergin. Motsvarande problem finns med sotpartiklar som landar på snö och is. När dessa partiklar gör ytan mörkare ökar absorptionen av solenergin. Mer partiklar ger en mörkare yta och en större absorption. Jag kan konstatera att i har sotpartiklar och klimatet redan varit en aktuell fråga. Tjockolja eller tungolja som ofta används av fartyg på internationella vatten innehåller stora mängder svavel och ger bl.a. på grund av detta stora mängder svarta partiklar. Jag har inhämtat uppgifter om att danska redare har framfört krav på att sådana bränslen borde vara förbjudna i de mest känsliga områdena, nämligen i . Man kan uttrycka det som att de svarta partiklarna blir som värmeelement direkt på isen. Redarna konstaterar dock att prisskillnaden gör användningen av tunga oljor så lönsam att man inte kan få bort dessa oljor utan ett globalt förbud genom IMO. Jag befarar att utan ett globalt förbud mot tunga oljor kommer konkurrensen mellan bolagen att slå ut de företag som väljer att värna miljön och klimatet. har i länge drivit frågan om åtgärder för att minska utsläppen av sot, som i hög grad bidrar till den snabba uppvärmningen i . Det är angeläget att fortsätter detta arbete och fortsätter att lyfta frågan i både , EU och i förhandlingar inom IMO. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:134 Proposition 2016/17:134 Komplettering av barlastvattenlagen: antar regeringens förslag till lag om ändring i barlastvattenlagen (2009:1165). Skrivelse 2016/17:164 Regeringens skrivelse 2016/17:164 om statliga investeringar i allmänna farleder. 2016/17:3710 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en i allmänhet tydligare motivering och större transparens när det gäller infrastrukturinvesteringar och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge tydligare riktlinjer för hur de samhällsekonomiska analyserna och deras tillämpning i beslutsprocessen ska användas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tydligare verka för att fyrstegsprincipen följs och att undantag och avsteg från denna tydligt motiveras och presenteras, och detta tillkännager för regeringen. Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja sjöfarten genom stimulanser och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att isbrytning inte ska finansieras via farledsavgifterna och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att farledsavgifterna inte ska uppindexeras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3510 av m.fl. (KD): 19.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sjöfartens betydelse för och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser sjöfartens kostnader. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:28 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vidta åtgärder för att överföra godstrafik från väg till båt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det vid införandet av för inre vattenvägar ska finnas så få svenska särregler som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:500 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fartygsrutter och oljeutsläpp i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1046 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införande av ett båtregister och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1342 av (MP):