bet · H401SkU24 · 2017-03-31 00:00:00 — Regeringens aviserade styrmedel – vilka är helt byggda kring stadsbons förutsättningar – som t.ex. höjd bränsleskatt, flygskatt och kilometerskatt riskerar i stället att bli nådastöten för en stor del av landsbygd. Indexeringen av bränsleskatterna bör därför avskaffas. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3104 av och (båda C), 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M), 2016/17:3507 av (C) yrkande 12 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17. är ett land med stora avstånd, vilket gör att många människor är beroende av bilen för att ta sig till jobbet. För är det viktigt att hela ska leva och att det ska finnas möjlighet att bo och verka där man vill. Det är därför viktigt att betona att det inte är bilen vi vill straffa ut, utan utsläppen. Ett väl fungerande teknikneutralt, klimatsmart och effektivt bonus–malus-system bör skyndsamt komma på plats. Fram till dess vill vi fortsätta satsa på supermiljöbilspremien. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3104 av och (båda C), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M) och 2016/17:3507 av (C) yrkande 12. förslag riskerar att ytterligare missgynna många av de landsbygdsnära näringarna utifrån en internationell konkurrenssituation. Utredningen gör inga överväganden när det gäller geografiska eller sektorsvisa undantag och en vägslitageskatt skulle främst påverka de glesare landsbygderna negativt och de regioner som inte har tillgång till alternativet järnväg. Vägslitageskatten bör därför inte införas. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:3104 av och (båda C) och 2016/17:3507 av (C) yrkande 12 och 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17. vill skyndsamt införa ett självfinansierat bonus–malus-system för att skapa incitament till konsumenter att välja en miljöbil i stället för en klimatbelastande bil. Bonus–malus-systemet innebär en kraftig rabatt ju bättre miljöprestanda bilen har som rabatten finansieras av att det läggs en avgift på de bilar som är sämre för miljön. Till dess att systemet är infört ska den lyckosamma supermiljöbilspremien förlängas som ett fortsatt incitament till att välja en miljövänlig bil. Det bör därför införas ett bonus–malus-system för nya lätta fordon som är klimatinriktat, bygger på ett systemperspektiv och är lätt för konsumenten att förstå. Regeringen har tillsatt en utredning om kilometerskatt för att bl.a. minska den tunga lastbilstrafiken och lyfta över gods till andra transportslag såsom järnvägstrafik. Skatten skulle vara förödande för konkurrenskraften, utvecklingen av svensk industri och skada svenskt näringsliv. En sådan skatt kommer vidare att straffa ut områden där avstånden är långa och där det sällan finns godståg att tillgå. Dyrare transporter kommer i slutändan att drabba inte bara konsumenterna utan även svensk export som konkurrerar på en tuff global marknad. Det innebär vidare ett hårt slag mot jobb och företagande. Även mjölkbönderna kommer att få sin beskärda del av en dylik skatt, vilket i sin tur riskerar att leda till att de återigen får minskad lönsamhet i sin verksamhet. Detta är en grupp som redan är hårt prövade av nationella konkurrensnackdelar, handelsembargot mot och överproduktionen av mejeriprodukter i . Vidare drabbas svensk skogsindustri negativt. För miljön blir detta kontraproduktivt då skogen är en av nycklarna till en grön omställning för fordonsflottan. Skatten saknar dessutom helt miljöstyrning, då den straffar åkare med samma nivå per mil oavsett om bränslet är förnybart eller fossilt. Utredningen om skatt på avstånd bör därför läggas ned. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3104 av och (båda C), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M), 2016/17:3507 av (C) yrkande 12 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17. Näringslivet har riktat kritik mot att avgifter för trafikslag som järnväg och sjöfart inte motsvarar det behov som finns på marknaden och att de i många fall missgynnar effektiv kapacitetsanvändning samt överflyttning av godstransporter från väg till järnväg, sjöfart och inre vattenvägar. Enligt en forskningsrapport från () 2011 anses de snedvridna konkurrensvillkoren mellan trafikslagen bero på olika finansieringsformer och avkastningskrav vid avgiftsuttaget. anser att det kommer att krävas ökade investeringar på järnväg och ökade satsningar på intermodala transportlösningar (dvs. att godsenheter kan omlastas mellan olika transportslag) för att stärka både järnvägens och sjöfartens konkurrenskraft för att uppnå energieffektiva transporter med låga utsläpp av växthusgaser. Avgifter och andra styrmedel har dock stor betydelse och regelverket bör förändras mot ett främjande av mer effektiva och miljövänliga godstransporter. En översyn av avgifts- och skattestrukturen i syfte att uppnå energieffektiva och en ökad andel miljöanpassade godstransporter bör därför genomföras. Vissa fordonsskattefrågor, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 38, 2016/17:892 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:916 av (S), 2016/17:1884 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:2106 av (M), 2016/17:2115 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2378 av och (båda M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2838 av (SD), 2016/17:3104 av och (båda C), 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3311 av (M), 2016/17:3507 av (C) yrkande 12 och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 17. har drivit frågan om att införa ett s.k. bonus–malus-system där miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid får en bonus vid inköpstillfället medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får högre skatt. För att skapa enkelhet för den enskilda bilköparen förordar vi ett system med tydliga miljöklasser A–G, där A–C ger olika nivåer av bonus och E–G olika nivåer av avgifter. Ett sådant system kan enkelt modifieras till att också ta hänsyn till utsläpp av avgaser och partiklar. Systemet bör utformas så att nettoeffekten för staten är positiv, såsom i 2030-sekretariatets förslag, där nettovinsten beräknas till . I likhet med 2030-sekretariatet föreslår vi att bonusen betalas ut direkt vid köpet medan avgiften fördelas . I samband med att bonus–malus-systemet införs bör supermiljöbilspremien avskaffas. Trängselskatt, punkt 5 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 45 och 2016/17:3 av (KD), 2016/17:694 av (SD) yrkande 4, 2016/17:962 av (S), 2016/17:1219 av (M), 2016/17:1857 av (M), 2016/17:2175 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2719 av (M), 2016/17:2726 av (M), 2016/17:2748 av (M), 2016/17:2751 av (M), 2016/17:2996 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3373 av (L) yrkande 3. Trängselavgifter ska vara möjliga att införa kommunalt för att minska trafikbelastningen och utsläpp av luftföroreningar. Intäkterna bör användas till investeringar på orten. Förutsättningarna att möjliggöra beslut på nivå om trängselavgifter där användningen av intäkterna beslutas lokalt bör därför utredas. Trängselskatt, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3373 av (L) yrkande 3 och 2016/17:3 av (KD), 2016/17:694 av (SD) yrkande 4, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 45, 2016/17:962 av (S), 2016/17:1219 av (M), 2016/17:1857 av (M), 2016/17:2175 av (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2719 av (M), 2016/17:2726 av (M), 2016/17:2748 av (M), 2016/17:2751 av (M) och 2016/17:2996 av (M) yrkande 2. Transportpolitiken ska göra klimatsmarta val attraktiva och tillgängliga. Att cykla är klimatsmart. blev bilen den huvudsakliga i trafiken, vilket innebar att det blev farligt och mindre attraktivt att cykla i många trafikmiljöer. Detta har bidragit till att cyklingens andel av resandet har minskat. Cyklister minskar annan trafikträngsel i städer och påverkar luftkvaliteten positivt. saknas infrastruktur för att ta till vara den potential som finns i att fler cyklar. Att bygga hållbara livsmiljöer behöver omfatta möjligheten för enskilda att välja klimatvänliga transportsätt. Cykling är ett miljövänligt transportmedel och är både transport, motion och rekreation. Ökad tillgänglighet, framkomlighet och säkerhet är avgörande för att öka cyklingen. En mycket stor andel av bilresorna skulle kunna ersättas med cykel om infrastrukturen i högre utsträckning var anpassad för cykelpendling. Investeringar som bidrar till ett ökat cykelpendlande bör därför prioriteras minst lika mycket som vägburen fordonstrafik. Bestämmelserna om användningen av trängselavgifterna ska därför ändras så att de även kan användas till satsningar på infrastruktur för cykling. Kemikalieskatt, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3209 av m.fl. (SD) yrkande 2. Införandet av kemikalieskatten är mycket illa genomtänkt. är ett alldeles för litet land för att på egen hand påverka de globala elektronikjättarnas användning av olika kemikalier för t.ex. brandsäkerhet. Förslaget ger inte heller incitament att använda bättre alternativ. Den faktiska målbilden, att minska exponeringen mot vissa kemikalier, blir i bästa fall marginell. Införandet av skatten kommer i stället att innebära en ökad administrativ börda för såväl myndigheter som näringsliv och försämrad konkurrenskraft för svenska industriföretag samt skapa starka incitament att lägga om bolagsstrukturer för ökad internethandel i syfte att kringgå skatten. Detta innebär i sin tur att går miste om arbetstillfällen, arbetsgivaravgifter, inkomstskatt, moms och bolagsskatt, vilket kommer att göra fattigare. En ytterligare frågeställning som borde vara helt central i sammanhanget är hur man får tillbaka de verksamheter som företag väljer att lokalisera i något av våra grannländer. En lång rad remissinstanser avstyrker förslaget och menar att det kommer att bli kostsamt och innebära en ökad administrativ börda för såväl företag som myndigheter. Förslaget innebär försämrade förutsättningar för internationellt konkurrenskraftig industriell utveckling i . Kemikalieskatten bör inte införas och regeringen bör återkomma med en ny strategi för hur man ska arbeta mot potentiellt skadliga kemikalier. Alkoholskatt, punkt 7 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3091 av och (båda C) och 2016/17:1062 av och (båda M), 2016/17:1883 av Finn och (båda M) yrkande 2, 2016/17:1890 av Finn (M), 2016/17:1922 av (M) och 2016/17:3099 av (M). Ett effektivare sätt att sända en signal för minskad alkoholkonsumtion vore att sänka alkoholskatten för små och lokala bryggerier med begränsad produktion. De små bryggerierna står generellt sett för ett förhållningssätt till alkohol med fokus på minskad kvantitet till förmån för kvalitet. En översyn av alkoholskattenivån för öl tillverkad av bryggerier med liten tillverkningsvolym bör därför genomföras. Flygskatt, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 16 och 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:2105 av (M). vill se ett levande och inte enbart några frodiga fläckar med storstäder på kartan. Fokus har legat på staden och dess potential och utbyggnad. I regeringens infrastrukturproposition fullföljs denna syn genom att ett oproportionellt stort fokus läggs på städerna på glesbygdens bekostnad. Regeringen verkar helt blind inför landsbygdens förutsättningar och utmaningar och för konsekvenserna av sin föreslagna politik. Satsningar på kollektivtrafik är bra och i storstäderna har många möjligheten att välja kollektiva färdmedel i stället för bilen. På landsbygden är detta inte alltid fallet och kommer troligen heller inte att bli det under överskådlig framtid. Om vi fortsatt vill ha en levande landsbygd måste styrmedel och satsningar göras med en helhetssyn där både stad och land bejakas. Regeringens aviserade styrmedel – vilka är helt byggda kring stadsbons förutsättningar – som t.ex. höjd bränsleskatt, flygskatt och kilometerskatt riskerar i stället att bli nådastöten för en stor del av landsbygd. Flygskatten bör därför inte införas. Flygskatt, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:2105 av (M) och 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 16. Den största utmaningen, men också största potentialen, när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Sektorn bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och här finns också det största beroendet av import av energiråvara såsom rysk olja. Miljöpåverkan från transportsektorn måste minska och åtgärder krävs för att nå det långsiktiga målet om en fossilfri fordonsflotta. Liberalerna vill ha en ekonomisk styrning som sker på ett kostnadseffektivt och långsiktigt sätt. Utifrån principen om att förorenaren ska betala bör därför en europeisk flygskatt införas. Reklamskatt, punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. Det sker stora och snabba förändringar inom medieområdet. Med den digitala utvecklingen har många fördelar tillkommit. Medievärlden har breddats, det finns mer information tillgänglig och det är lättare för en enskild person att komma till tals, t.ex. genom tidningars kommentarsfält samt de sociala medierna. har många lokalredaktioner lagts ned och utvecklingen ser fortsatt dyster ut. Bakgrunden är främst att annonspengar har flyttats till andra ställen på internet. Tillgången till en allsidig och oberoende nyhetsbevakning och opinionsbildning i hela landet måste säkras. Det krävs snabba åtgärder för att säkra tillgång till en professionell lokaljournalistik. föreslår därför att reklamskatten, som enbart finns på annonser i tryckta kommersiella medier, ska avskaffas och att momsen på tryckta och digitala medier ska vara lika. Skatt på avfall, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:55 av och (båda L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1880 av (M). Deponiskatten infördes i syfte att minska mängden avfall som deponeras, till förmån för materialåtervinning. Tillsammans med andra åtgärder, t.ex. satsningar på återvinning och förbud mot deponering av brännbart och organiskt avfall, har blivit världsledande på avfallsfrågor. Deponiskatten, som den är utformad , försvårar dock återvinning av viktiga resurser ur stora avfallsflöden. För att t.ex. öka utvinningen av fosfor ur avloppsslam eller värdefulla material ur gamla deponier måste storskaliga industriella processer tillämpas, vilka genererar restprodukter utan marknadsvärde som måste deponeras och därmed drabbas av deponiskatten. Det innebär att det ofta blir billigare att utvinna nya råvaror ur naturen i stället för att återvinna råvaror från samhällets stora avfallsflöden. Det är inte resurseffektivt. En regeljustering som innebär att återförande av restmaterial till deponi efter deponiåtervinning undantas från beskattning skulle medföra flera fördelar, t.ex. ökad resurshushållning samt främjande av flera miljökvalitetsmål. föreslår därför att deponiskatten ses över i syfte att uppmuntra utvinning av material från gamla deponier. Skatt på bekämpningsmedel, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 33. Flera statliga utredningar har pekat på behovet av att differentiera bekämpningsmedelsskatten till preparatens olika miljö- och hälsorisker. Flera länder har också infört differentierade skatter på bekämpningsmedel. Det finns också flera exempel på teknik för icke kemiskt växtskydd där användningen skulle stimuleras av en differentierad bekämpningsmedelsskatt. föreslår därför att det ska utredas hur en differentierad skatt på bekämpningsmedel kan utformas. Övriga punktskatter, punkt 14 (MP, V) av (MP) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1 av (MP) och 2016/17:1334 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2016/17:1913 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2639 av m.fl. (MP) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 8. Utredningen om fossilfri fordonstrafik lyfter i sin rapport på väg fram skatt på parkeringsplatser som ett bra alternativ eller komplement till trängselskatt och ett sätt att internalisera de kostnader som drabbar billösa hushåll och äldre när en allt större del av dagligvaruhandeln koncentreras till externa köpcentrum som är svårtillgängliga utan bil. Skatten kan företrädesvis tas ut på parkering vid arbetsplatser, men även på kundparkering t.ex. vid externa köpcentrum. Cityhandel och stadsdelsbutiker kan därmed värnas. Med en parkeringsskatt skapas ett incitament för fastighetsägare eller arbetsgivare att minska antalet parkeringsplatser och att omvandla långtidsparkering till korttidsparkering. stimuleras ökad användning av kollektivtrafik, gång och cykel till arbetspendling och inhandling, vilket i sin tur skapar bättre underlag för tätare tåg- och bussturer, tät stadsbebyggelse och utvecklad närservice. Om skatten för parkeringsplatsen dessutom öronmärks till kommuner och landsting för kollektivtrafiksatsningar kan åtgärden ha en dubbel effekt. Om biltrafik blir en naturlig del av delningsekonomin finns stora möjligheter till minskad energianvändning, effektivare markutnyttjande i städerna och förbättrad privatekonomi. Regeringen bör därför överväga att utreda hur kommuner eller staten kan ges möjlighet att ta ut en skatt på parkering. Övriga punktskatter, punkt 14 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:1 av (MP), 2016/17:1334 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3, 2016/17:1913 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2639 av m.fl. (MP). har redovisat ett regeringsuppdrag om torvutvinningens miljö- och klimateffekter. Där slås fast att torv är ett fossilt bränsle och att torvutvinning bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser. Inom EU:s system för utsläppshandel och enligt () klimatpanel, Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), är torv klassat som ett fossilt bränsle. Inom det svenska elcertifikatssystemet behandlas torv dock fortfarande som förnybart. Torven är i också befriat från energi- och koldioxidskatt. Mot bakgrund av de nya forskningsresultaten kring torvens miljöpåverkan är skattebefrielsen inte längre försvarbar. är ett energislag som varken beskattas med koldioxid- eller energiskatt. Utsläpp av koldioxid från torvförbränning rapporteras till FN som ett fossilt bränsle och när torv eldas i större kraftvärmeverk inom EU måste de inneha utsläppsrätter. Aktuella studier visar att torv ur växthusgassynpunkt motsvarar fossila bränslen i ett tidsperspektiv upp till . föreslår därför att skattebefrielsen från koldioxidskatt för torv ska tas bort. Förteckning över behandlade förslag Motioner väckta med anledning av proposition 2016/17:21 2016/17:3507 av (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en skatt på avstånd, en vägslitageavgift, skulle skada svenskt näringsliv och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte införa en flygskatt och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte införa en vägslitageskatt och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa uppindexeringen av bränsleskatterna och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:1 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör överväga en utredning av skatt på parkering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3 av (KD):