bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — Nästa steg är att arbeta för att sjöfarten inkluderas i handelssystemet med utsläppsrätter. Enligt grundläggande åsikt om att förorenaren ska betala vill vi att alla transporter ska stå för den fulla kostnaden av sin miljöpåverkan, och användandet av förnybara drivmedel behöver öka kraftigt också till sjöss. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elbilar och laddinfrastruktur, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 36, 2016/17:3054 av (C), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3507 av (C) yrkande 19 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:694 av (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2016/17:2938 av (M) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 18. För att nå Miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn om att utsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030 jämfört med nivå behövs ny teknik, nya beteenden och ett helhetsgrepp om hela transportsektorn. I detta sammanhang anser jag att elektrifiering ska ses som en viktig möjliggörare av en fossilfri framtid. Elektrifiering av transporter kan även bidra till måluppfyllelse när det gäller andra samhällsproblem, t.ex. trängsel, buller och luftkvalitet. Jag kan konstatera att elektrifiering är vedertaget för tåg, spårvagn och tunnelbana. Men även när det kommer till personbilar har utvecklingen redan kommit en bra bit, och snabb utveckling sker även på andra områden såsom elfärjor, elvägar för tunga lastbilar och elcyklar. Jag menar därför att utmaningarna snarare ligger i affärsmodellerna och att komma igång med större genomföranden. Demonstrationer av flera elektrifierade transportslag, exempelvis eltaxi och elfärjor, har visat att dessa blir mycket mer lönsamma än transportmedel med fossila bränslen, och till och med mer lönsamma än förstudierna visat. Jag anser att sådana positiva exempel borde motivera att redan nu plocka de lågt hängande frukterna. Exempelvis kan det redan nu kartläggas vilka färjesträckor som skulle passa för elfärjor och vilka bussträckor som skulle passa för elbussar. Vi i anser mot denna bakgrund att det behövs ett helhetsgrepp inom elektrifiering av transporter, och vi efterlyser därför en nationell strategi med tydliga mål för elfordon. Exempelvis behöver eventuella lagar, regler och snedvridna incitament som hindrar kommande försöksverksamhet och införande av elektrifierade transporter kartläggas och förändras. Det behövs en långsiktig plan och strategi över hur de olika transportslagen kan samverka, självklart med det femte transportslaget it som en viktig möjliggörare. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elbilar och laddinfrastruktur, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 36, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2016/17:3054 av (C), 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 18, 2016/17:3507 av (C) yrkande 19 och 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:694 av (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt 2016/17:2938 av (M). I arbetet för en fossilfri fordonsflotta och mot klimatförändringarna finns en stor potential i elektricitet som drivmedel för framför allt bilar. Tekniken är på stark frammarsch och försäljningen växer, om än från låga nivåer. Jag anser dock att det finns mycket arbete att göra innan vi kan se ett teknikskifte. har en fordonsindustri som alltid legat i framkant vad gäller trafiksäkerhet och minskade utsläpp. Vi kristdemokrater menar att den utvecklingen måste fortsätta. I arbetet med elbilar och elektrifierade vägar finns också alla möjligheter att ligga i framkant. har dessutom en nästan helt koldioxidneutral elproduktion, vilket gör att vi är en förebild inom det området. Satsning på laddstolpar är angeläget liksom att de olika sätten att ladda underlättas genom teknikutveckling och samordning mellan företag som tillhandahåller system. Jag vill därför påminna om att föreslagit fortsatt stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur för elbilar. Ytterligare satsningar bör göras så att elbilar blir ett attraktivt alternativ för fler hushåll och företag. Jag anser därför att bör ta fram en heltäckande strategi för elbilar. Vidare vill jag framföra att också behöver driva på inom EU för att de standarder som finns för laddning av elbilar samordnas likt det system som planerats för laddning av mobiltelefoner. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Elvägar, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 18, 2016/17:3513 av m.fl. (M) yrkande 17 och 2016/17:3633 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2015/16:222 av (M) yrkande 2 och 2016/17:1831 av (M) yrkandena 1 och 2. Världens första elväg invigdes i på mellan och . Vi anser att det är mycket positivt att teknik för elvägar har utvecklats så kraftigt och är så pass mogen att den kan demonstreras. Lastbilar som körs med denna teknik står i princip inte för några utsläpp av växthusgaser som bullret som vanligtvis uppstår från den här typen av transporter mer eller mindre helt elimineras. Vid sidan av den teknik som testas i pågår förberedelser för ytterligare ett försöksprojekt i . Vid byggs en testanläggning där man kommer att använda sig av en elskena i vägbanan som driver och laddar fordonet under resan. Genom den här typen av tekniska innovationer kan vi utveckla och värna alla transportslag och nå ett mer hållbart samhälle. Vi har även tagit del av beräkningar från analys- och teknikföretaget som visar att två tredjedelar av lastbilstransporterna i skulle kunna utföras på elvägar 2030. Det skulle minska energianvändningen med runt . Därför anser vi att det är angeläget att regeringen ger i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar i . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reduktionsplikt och efterkonvertering, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3507 av (C) yrkande 11, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 3. Vi i vill se än mer förnybart i transportsektorn och anser att vi i bör höja ambitionerna till förnybar energi i transportsektorn till 2020. Jag kan konstatera att mycket pekar på att den mest effektiva och framkomliga metoden för detta är att införa en kvotplikt för förnybart bränsle, alternativt en reduktionsplikt för fossilt bränsle. Det är därför mycket positivt att regeringen har aviserat att en sådan bör införas inom ramen för initiativet Bränslebytet. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Reduktionsplikt och efterkonvertering, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 11. Det är möjligt att konvertera bilar som drivs med fossila bränslen till biodrivmedel. Jag vill framhålla att betydande klimatvinster kan uppnås genom att man inför styrmedel som stimulerar och underlättar bilbränslekonvertering av bilar som drivs med fossila drivmedel till förnybara drivmedel som t.ex. biogas. Många bilägare tycker att kostnaden för exempelvis en ny biogasbil är för stor, men om man vidtog åtgärder som stimulerar konvertering av befintliga bilar till biogasdrift skulle fler bilägare kunna köra bilar som drivs förnybart. Jag anser därför att regeringen bör utreda åtgärder som förenklar och stimulerar konvertering av bilar från fossildrift till biodrivmedel. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2845 av (SD) och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 52, 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 6. Vi vill framhålla att förutsättningarna för att kunna bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den s.k. pumplagen, lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, trädde i kraft . Vi är medvetna om att om man bor på landsbygden innebär det att man är beroende av serviceinrättningar som tillhandahåller drivmedel i form av framför allt bensin och diesel, eftersom av alla bilister äger fordon med de drivmedelsegenskaperna. Enligt pumplagen måste man däremot sälja förnybart bränsle, som biogas eller etanol, om bensinstationen har en försäljningsvolym överstigande bensin och diesel . Vi har tagit del av att många serviceinrättningar av ekonomiska skäl har tvingats lägga ned sin verksamhet då de inte har haft råd att installera anläggningar med förnybara drivmedel. Vi menar att det är bra för fler och bättre miljöalternativ att tillhandahålla förnybara drivmedel men det ska inte vara påtvingat genom en lag som gör det avsevärt svårare att överleva för små näringsidkare. I synnerhet inte eftersom dessa lever på marginalen och det blir mycket ekonomiskt påfrestande att nödgas investera i en biogasanläggning eller etanolpump. Därför anser vi att regeringen bör upphäva lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2845 av (SD) och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 6. Jag vill påminna om att det finns gemensamma hållbarhetskriterier för förnybara bränslen inom EU. Jag anser att de fossila bränslenas påverkan bör synliggöras och vill därför att det införs gemensamma hållbarhetskriterier även för fossila bränslen i EU. Resultatet av hållbarhetskriterierna, som inkluderar bl.a. miljöpåverkan och växthusgasprestanda, bör synliggöras för konsumenten i form av en EU-gemensam märkning. Med en sådan märkning har konsumenten möjlighet att göra en rättvis jämförelse mellan förnybara och fossila alternativ. Jag anser att man med hållbarhetskriterierna som grund också kan införa en ursprungsmärkning av bränslet vid pumpen. Genom att drivmedlets ursprung synliggörs kan konsumenter göra ett medvetet val, så som vi gör med livsmedel eller kläder . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillhandahållande av förnybara drivmedel, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2016/17:2845 av (SD). Den s.k. pumplagen infördes för att få fler bensinstationer att tillhandahålla förnybara drivmedel. Jag har tagit del av att sedan lagen infördes har elbilar tagit allt större marknadsandelar som andra drivmedel, exempelvis etanol, håller på att konkurreras ut på bilmarknaden. Ett flertal biltillverkare, däribland , och Audi, har även slutat tillverka etanolbilar. börjar allt fler tillverka elbilar och laddhybrider som kan gå på el, men ökningen är ännu blygsam. Jag vill påstå att en anledning till det troligen är bristen på laddstationer runt om i landet. Den som ska köpa en ny bil kan helt enkelt inte lita på att den går att ladda förutom på ett fåtal orter, framför allt i storstadsområden. Jag vill därför ifrågasätta att pumplagen undantar el som förnybart drivmedel. En mackägare som vill investera i laddstationer måste alltså ha både bensin och diesel och exempelvis en etanolpump. Detta skapar onödiga hinder för en utbyggd laddinfrastruktur. Vi kristdemokrater vill se fler elbilar i . Då krävs det ökade möjligheter till laddning av elbilar i hela landet och inte bara i storstadsregionerna. Många mackägare är dessutom pressade av kostnader för alternativa drivmedel som inte längre används, främst etanol. Att dessa i stället skulle tillåtas göra en investering i laddstationer för el skulle öka tillgängligheten av laddstationer och hjälpa utsatta mackägare. Jag vill vidare framhålla att biogas, inte minst i flytande form, på många sätt är ett bättre alternativ, både ur klimat- och hälsosynpunkt, än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. För att få in biogasen på allvar behöver därför produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bilpooler och vissa parkeringsfrågor, punkt 8 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 46, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkandena 36 och 37, 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:694 av (SD) yrkande 3. För att kunna främja framväxten av ett mer hållbart transportsystem är det viktigt att både staten och kommunerna har möjlighet att premiera de som gör ett aktivt val för att minska utsläppen av klimatgaser. Användningen av bilpooler är ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten. Konceptet växer och allt fler upplever ett värde av att dela snarare än att äga en egen bil. Vi har tagit del av att en vanlig personbil står stilla av tiden och genom ökat delande kan våra resurser därför användas mer effektivt. Vi kan konstatera att saknas en juridisk definition av begreppet bilpool. Konsekvensen är att kommuner inte kan skapa parkeringsytor för bilpoolsbilar då de inte kan tilldela platser till fristående bolag. Vi anser därför att det är mycket positivt att det även i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) bl.a. föreslås att det ska införas lagstadgade kriterier för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon, vilka sedan kan användas som grund för statliga eller lokala stimulansåtgärder. Vi förväntar oss att regeringen agerar utifrån utredningens slutsatser för att få på plats en juridisk definition av bilpool i syfte att göra bilpooler mer lättillgängliga. Vi kan också konstatera att Klimatkommunerna vid sitt besök i utskottet framhöll behovet av en juridisk definition av begreppet bilpool för att bl.a. göra det möjligt för kommuner att reservera särskilda parkeringsutrymmen för bilpoolsbilar. Vi vill även framhålla att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt sätt att påverka i vilken utsträckning ett mer miljövänligt fordon väljs när det väl är dags att köpa ett nytt. Det är positivt att det är möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. Det bör även vara möjligt för kommuner att välja att premiera ägare till bilar i bilpooler eller miljöbilar på ett liknande sätt. Vi vill därför ge kommuner rätt att införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning i syfte att främja framväxten av fler miljövänliga fordon. Klimatkommunerna framhöll även i detta sammanhang att ett verkningsfullt styrmedel för kommunerna i sitt arbete med att nå målen om en fossiloberoende fordonsflotta är att kunna differentiera parkeringsavgifter. Vi vill även lyfta fram att Miljömålsberedningen i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) bl.a. föreslog att trafikförordningen respektive lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, ändras så att kommuner ges möjlighet att differentiera avgifter på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljözoner, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2016/17:1171 av (C) yrkande 2. Jag kan konstatera att många svenska kommuner jobbar hårt med att förbättra luften i innerstäderna. För detta behövs fler och utvidgade lokala verktyg som kan styra trafiken, inte minst personbilstrafiken. Vi i vill därför se ett paket med regelförenklingar på och regional nivå för att främja miljövänliga, tysta transportalternativ med låga halter av partikelutsläpp där de mest miljövänliga transportalternativen gynnas. Beslutsrätt över lokala miljözoner är ett viktigt verktyg. Jag vill i sammanhanget framhålla att Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande (SOU 2016:47) har gett förslag om hur kommuner bör ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. Här anges att genom ändringar i trafikförordningen kan kommuner ges möjlighet att införa sådana miljözoner, något som vore önskvärt att åstadkomma skyndsamt för att ge kommuner bättre möjlighet att komma till rätta med utsläpp i innerstäderna. Jag vill också påminna om att även Klimatkommunerna framhöll vikten av miljözoner även för lätta fordon vid sitt besök i utskottet . Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Miljözoner, punkt 9 – motiveringen (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Luftkvaliteten i har förbättrats , men inte minst i våra städer utgör fortfarande föroreningar ett hälsoproblem, där människor riskerar sjukdomar och en förkortad livslängd. välkomnar därför att kommuner ges fler verktyg för att komma åt lokala miljö- och hälsoproblem och betonar att åtgärderna i många fall med fördel ska vara just lokala snarare än nationella eftersom det ser väldigt olika ut i olika delar av landet. Vi anser att miljözoner för lätta fordon kan vara ett sådant verktyg, men måste användas på rätt sätt. Vi vill framhålla att miljözoner som verktyg bör användas varsamt och kopplas till särskilda villkor och förutsättningar. De samhällsekonomiska konsekvenserna av införandet av miljözoner måste noga studeras och analyseras. Eventuella införanden av miljözoner bör tydligt kopplas till risken för överskridna gränsvärden och ska inte användas av kommunpolitiker som vill förbjuda bilen i största allmänhet. Vi vill understryka att proportionalitet i relation till problemet med luftvärden måste vara en förutsättning. Vi anser också att det är att föredra att miljözoner införs på enskilda gator snarare än inom hela områden och att de kopplas till särskilda väderförhållanden då luftkvaliteten blir ett större problem. har till exempel infört förbud mot dieselbilar vid ogynnsamt väder. Med hänvisning till detta avstyrks motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 43 och 2016/17:1171 (C) yrkande 2. Övriga styrmedel, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 29, 40 och 41 samt 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 10, 2016/17:2274 av och (båda M) och 2016/17:3374 av (L) yrkande 6. miljöpolitik grundar sig i den sociala, ekologiska och ekonomiska hållbarheteten. Att ställa om till ett hållbart samhälle där vi lyckas nå tvågradersmålet är en av våra viktigaste uppgifter. Jag vill framhålla att för att lyckas med omställningen bör vi ta hjälp av ekonomiska styrmedel så som grön skatteväxling som bygger på principen om att den som förorenar ska betala för sin miljöpåverkan som det som är bra för miljön främjas. I takt med att fordonen blir allt energieffektivare och mer bränslesnåla kommer energiskatterna att få en allt mindre styrande effekt och nya typer av styrmedel kommer att behöva utvecklas för att driva på utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta. När vi väl når målet om en fossiloberoende fordonsflotta bör det i teorin innebära att skatteintäkterna uteblir förutsatt att energiskatterna sjunker på fossila bränslen. Därför anser jag att vi långsiktigt behöver utreda ekonomiska styrmedel för minskad klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn för att fortsatt vara miljöstyrande till 2030 och därefter. Som ett ytterligare steg för att synliggöra en bils klimatprestanda för konsumenten anser jag vidare att det inom EU bör införas krav på att varje ny bil som säljs ska energideklareras, liknande det system som finns för vitvaror. Jag anser också att ett paket med regelförenklingar på nivå bör genomföras i syfte att öka kommuners självbestämmande och främja miljövänliga och tysta transportalternativ. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Övriga styrmedel, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 10 samt 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 29, 40 och 41, 2016/17:2274 av och (båda M) och 2016/17:3374 av (L) yrkande 6. Vi i anser att stadsmiljöavtal som regeringen infört i flera delar är ett för staten lämpligt sätt att medfinansiera åtgärder för hållbara stadsmiljöer och hållbart resande. Vi ser därför även positivt på att satsningen nu utvidgas till att även gälla investeringar i cykelinfrastruktur. I likhet med och åtgärder för att minska transportsystemets utsläpp av växthusgaser (2016:043) anser jag dock att stadsmiljöavtalen kan utvecklas ytterligare. Förutom att åtgärder för cykel även bör ingå, bör stadsmiljöavtalen också kunna användas för gång samt för samordnade varutransporter. Stadsmiljöavtalen bör även tydligare utgå från ett nationellt stadsmiljömål om minskad biltrafik och ökad tillgänglighet för kollektivtrafik, gång och cykel. Det har visat sig effektivt att kombinera flera åtgärder för att kunna nå ett kraftigt ökat resande med kollektivtrafiken. Genom att öka tillgängligheten för kollektivtrafik och minska tillgängligheten för bil som priset sänks i kollektivtrafiken kan man få en starkare styreffekt för en överflyttning av resenärer till kollektivtrafiken. Detta ger störst effekt när det görs i en planeringsmodul som fångar upp alla dessa tre ben och inte endast med insatser på något av dem. För att nå fördubblingsmålet för kollektivtrafiken behöver vi arbeta med en sådan tydlig strategi. Jag vill understryka att samordnade godstransporter i städerna kan minska flödet av vägtrafik och förbättra miljön för kommuninvånarna. Jag delar därför bedömning att kommunerna bör ges möjlighet att delfinansiera en distributionscentral eller på annat sätt stödja utvecklingen av samordnade godstransporter.