bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — Regeringen har gett ett flertal uppdrag (U2010/7699/S delvis, U2011/263/S delvis, U2011/2269/S delvis och U2011/5947/S) att göra insatser för en förstärkt elevhälsa liksom att kartlägga och granska hur insatserna har bidragit till att förstärka elevhälsan. slutredovisade uppdraget om att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (dnr 2012:1077). Sammantaget har betalat till huvudmän som har utökat sin personal inom elevhälsan. Huvudmän har kunnat ansöka om statsbidrag för följande personalkategorier: skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. Det utbetalda bidragsbeloppet har resulterat i en förstärkning motsvarande 2 164 heltidstjänster runt om i landet. I genomsnitt har 660 000 elever omfattats av satsningen . Uppföljningar som gjort visar att huvudmännen som har tagit del av statsbidragen anser att personalförstärkningen har haft positiva effekter och bidragit till att stärka såväl elevhälsans verksamhet som elevhälsoteamens eget arbete. av huvudmännen som tagit del av bidraget bedömer att eleverna har kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen tack vare personalförstärkning inom elevhälsan. har också inom ramen för uppdraget erbjudit utbildningsinsatser och tagit fram stödmaterial och andra typer av kunskapsstöd. Verket har vidare deltagit i andra myndigheters arbete med att ta fram kunskapsstöd och underlag. fick 2016 ett nytt uppdrag av regeringen att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordningen [2016:400] om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. kan bidraget även sökas för att behålla det utökade antal tjänster en huvudman tidigare fått bidrag för, förutsatt att den uppnådda ökade personaltätheten behålls. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål (U2016/02937/S, U2016/02926/BS [delvis]). Uppdraget delredovisades till (dnr 2016-1616) och ska slutredovisas . visar i delredovisningen att man inom ramen för uppdraget bl.a. har utlyst ett bidrag till huvudmän för att utveckla sitt hälsofrämjande och förebyggande arbete. redovisar vidare att flera av de huvudmän som kommer att delta i uppdraget själva har tagit initiativ till att samarbeta med forskare och lärosäten som en del i sin satsning. kommer även att samverka med en grupp forskare som har i uppdrag att på övergripande nivå kartlägga de olika projekten och de vägval som huvudmännen gör. har inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen (se bl.a. U2015/03844/S och avsnittet ovan om läraryrket) tagit fram ett program om elevhälsa och barns omsorg. Programmet syftar till att skapa bättre förutsättningar för att arbeta främjande och förebyggande för att stödja barnen och eleverna i deras lärande och hälsa i utvecklingen mot utbildningens mål. Inom ramen för programmet ingår bl.a. ovanstående möjlighet för huvudmän att ansöka om statsbidrag för pågående eller nya insatser som kan bidra till hälsofrämjande skolutveckling. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering . Skolinspektionen följer i sin tillsyn löpande hur skolor hanterar frågor om elevhälsa. En sammanfattande redovisning utifrån inspektionens särskilda kvalitetsgranskning med inriktning mot elevhälsans arbete i årskurs 6–9 presenterades (rapport 2015:05). Resultaten visade att elevhälsans arbete inte fullt ut motsvarar elevernas behov. Bristerna gällde särskilt avsaknad av förebyggande och hälsofrämjande arbete. , som regeringen tillsatte 2015 (dir. 2015:35), redovisade ett delbetänkande (SOU 2016:38). Enligt delbetänkandet anser kommissionen att skolelevers välbefinnande och psykiska ohälsa är ett område som kräver ökad uppmärksamhet. Kommissionen anser även att det behövs ökad kunskap och stöd till skolor när det gäller hur det hälsofrämjande arbetet ska utformas. Utredningen överväger bl.a. att föreslå att ett nationellt kunskapscenter ska inrättas för elevhälsa. delbetänkande redogör för kommissionens överväganden inför sitt kommande arbete med slutbetänkandet, som ska redovisas . Utskottet vill understryka elevhälsans roll och betydelse för elevers välbefinnande och möjlighet att utvecklas mot utbildningens mål. Utskottet kan konstatera att en mängd insatser har genomförts och pågår fortfarande för att förstärka elevhälsan i skolan, särskilt genom medel för att förstärka personaltätheten i de kategorier som enligt skollagen har i uppdrag att arbeta med elevhälsa, inklusive satsningar på specialpedagogisk personal. Utskottet uttalade , i samband med utskottets uppföljning av statsbidraget för satsningen på förstärkt elevhälsa, att de positiva resultaten av satsningen är glädjande (bet. 2016/17:UbU1 s. 23 och 213 f.). Skolinspektionens tillsyn är vidare ett viktigt verktyg i arbetet med att uppmärksamma brister och bidra till insatser för att förbättra elevhälsan. har också, i samverkan med andra ansvariga myndigheter, tagit fram stödmaterial och utbildat berörd personal. uppföljningar visar att de satsningar som har gjorts på personalförstärkningar inom elevhälsan har haft positiva effekter för elevers möjlighet att få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är många instanser och myndigheter som ansvarar för elevhälsofrågor och att samverkan och samarbete är nyckeln till ett framgångsrikt arbete. Enligt utskottet innebär inte minst de satsningar som görs på fortsatta personalförstärkningar att det finns förutsättningar för elevhälsan att fortsätta utvecklas och hantera många viktiga frågor, inte minst psykisk ohälsa och suicidproblematik samt olika trauman och hälsoproblem som nyanlända elever kan bära på. Mot bakgrund av det anförda och med hänvisning till att utskottet inte vill föregripa eventuella förslag om elevhälsan i slutbetänkande avstyrks motionerna 2016/17:2471 (V) yrkande 9 och 2016/17:3000 (L) yrkande 15 och 2016/17:3193 (L) yrkande 15. Idrott och fysisk aktivitet m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. antalet idrottstimmar i och skolmat. Jämför reservationen 18 (KD). Idrott och fysisk aktivitet I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 34 föreslås att antalet idrottstimmar ska utökas i och att antalet timmar i elevens val minskas med motsvarande antal timmar. Det ska vidare enligt motionärerna preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. Målet är att det ska vara idrott med fysisk aktivitet på schemat . I motion 2016/17:1138 av (S) framhålls behovet av att skapa möjligheter att främja inlärningen av matematik och naturvetenskapliga ämnen genom att använda sig av barns och ungdomars intresse för idrott. I motion 2016/17:1666 av (S) framhålls mot bakgrund av grundskolebarnens dåliga simkunskaper och förekomsten av drunkningsolyckor behovet av att vidta åtgärder som att exempelvis föra in en definition av simkunnighet i läroplanen för . I motion 2016/17:2114 av m.fl. (M) föreslås att skollagen ska tillföras bestämmelser om att skolmåltiden ska vara god, trivsam, näringsriktig, hållbar, säker och integrerad i verksamheten. Bakgrund och gällande rätt Idrott och fysisk aktivitet I 10 kap. 4 § skollagen (2010:800) framgår vilka ämnen som ska finnas i , däribland idrott och hälsa. För varje ämne ska det enligt 10 kap. 8 § finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. En del eller hela utrymmet för skolans val () ska kunna användas till ett sådant lokalt tillval. Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . I timplanen för framgår att undervisningstiden i idrott och hälsa totalt uppgår (bilaga 1 till skollagen). Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag från rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges att skolan ska sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Vidare framgår att hälso- och livsstilsfrågor ska uppmärksammas. I kursplan för ämnet idrott och hälsa anges sammanfattningsvis att eleverna genom undervisningen i ämnet ska ges förutsättningar att • utveckla sin förmåga att röra sig allsidigt i olika fysiska sammanhang • planera, praktiskt genomföra och värdera idrott och andra fysiska aktiviteter utifrån olika synsätt på hälsa, rörelse och livsstil • genomföra och anpassa utevistelser och friluftsliv efter olika förhållanden och miljöer • förebygga risker vid fysisk aktivitet samt hantera nödsituationer på land och i vatten. Dessutom anges i kursplanen ämnets centrala innehåll i olika årskurser samt kunskapskrav. beslutade om ett tillkännagivande, enligt vilket regeringen bör återkomma till med ett förslag om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Regeringen beslutade om ett uppdrag till att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever, såväl flickor som pojkar, i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (U2016/04956/S). I uppdraget ingår bl.a. att analysera vilka åtgärder som behövs för att alla elever ska erbjudas mer rörelse under skoldagen och komma med förslag som syftar till detta. Förändringar eller tillägg, som avser ett ansvar för skolan att i utbildningen inkludera inslag som leder till ökad rörelse bland eleverna, i läroplan eller andra förordningar ska övervägas. Uppdraget ska redovisas . har tidigare haft ett regeringsuppdrag (U2011/5948/S) att erbjuda lärare utbildning samt vid behov utveckla material för att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. En slutredovisning skedde (dnr 2011:1163). Redovisningen innehåller bl.a. en redogörelse över de utbildningsinsatser inom ämnet idrott och hälsa som anordnade för lärare och rektorer inom ramen för uppdraget. Kurser för lärare i idrott och hälsa har genomförts vid olika lärosäten. Olika stödmaterial riktade till lärare har tagits fram. I rapporten föreslår ett fortsatt och långsiktigt stöd till skolors och huvudmäns utveckling av undervisning i ämnet idrott och hälsa. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) framgår av det centrala innehållet i ämnet idrott och hälsa att elever i årskurs 1–3 ska ges förutsättningar att utveckla sin förmåga till lekar och rörelser i vatten samt att balansera, flyta och simma i mag- och ryggläge. På motsvarande sätt ska ämnet idrott och hälsa i årskurs 4–6 omfatta simundervisning i mag- och ryggläge. Enligt de kunskapskrav för betyget E i årskurs 6 som fastställs i läroplanen för ämnet idrott och hälsa ska eleven kunna simma varav i ryggläge. Skollagen (2010:800) ställer krav på att skolmåltiderna i de obligatoriska skolformerna ska vara näringsriktiga (se t.ex. 10 kap. 10 §). Det är huvudmannen som har ansvar för att kontrollera att skolmaten lever upp till skollagens krav på näringsriktiga skolmåltider. Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 374) bör de svenska näringsrekommendationerna vara en utgångspunkt vid bedömningen av vad som är en näringsriktig måltid. Bakgrund och pågående arbete På finns ett nationellt för måltider i vård, skola och omsorg. Kompetenscentrumet utvecklar råd och stödmaterial, samverkar med andra nationella myndigheter och organisationer på måltidsområdet, sammanställer och sprider goda exempel samt anordnar branschdagar och andra mötesplatser för den offentliga måltidsbranschen och dess beslutsfattare. skrift Bra mat i skolan, som reviderades , innehåller en beskrivning av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv samt förtydliganden om hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Skriften riktar sig till kommunerna och de enskilda skolorna som stöd i det viktiga folkhälsoarbetet att främja bra matvanor hos eleverna i skolan. lanserade dessutom och ett gemensamt inspirationsmaterial för att ge skolledare och pedagoger verktyg för att utveckla skolmåltiden till en resurs på skolan (skriften Skolmåltiden – en viktig del av en bra skola). Inspirationsmaterialet innehåller bl.a. information om hur skolmåltiden kan bidra till skolans uppdrag som det anges i skollagen och läroplaner samt en genomgång av hur skolmåltiden är kopplad till kursplanerna. presenterade även satsningen Hej skolmat! som syftar till att underlätta för skolan att ta till vara skolmåltiden i undervisningen. Satsningen innefattar ett kostnadsfritt läromedel med pedagogiska övningar med skolmåltiden som grund. Övningarna behandlar bl.a. ämnen som rör miljö- och klimatpåverkan samt hälsa. Regeringen gav och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet (S2016/03245/FS, delvis). Inom ramen för uppdraget ska myndigheterna analysera och lämna förslag på hur aktörer på nationell, regional och lokal nivå kan medverka i ett långsiktigt arbete för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Uppdraget ska redovisas . Webbplatsen Skolmatsverige erbjuder skolor och kommuner ett webbaserat verktyg för att utvärdera, utveckla och dokumentera kvaliteten på sin måltidsverksamhet. är verktyget tillgängligt för alla landets grundskolor utan kostnad. Skolmatsverige har utvecklats av forskare vid och () i samarbete med bl.a. Kommuner och Landsting, och . Webbplatsen drivs numera av och samhällsmedicin på SLL. Idrott och fysisk aktivitet Utskottet vill inledningsvis lyfta fram det faktum att skolan har ett ansvar för barns och ungas fysiska aktivitet utöver det reglerade antalet undervisningstimmar för ämnet idrott och hälsa. I har skolan ett ansvar för att erbjuda daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen, och gymnasieskolan har ett ansvar för att sträva efter att ge eleverna förutsättningar för att bedriva fysiska aktiviteter. Utskottet vill understryka vikten av att skolan följer läroplanerna i detta avseende. Hur skolan organiserar och hanterar detta ansvar är däremot en fråga för den enskilda huvudmannen och skolan. Utskottet vill dessutom lyfta fram det pågående uppdraget till att se över behovet av mer rörelse under skoldagen och lämna förslag som syftar till mer rörelse under skoldagen för alla elever. När det gäller omfattningen av undervisningstiden ser utskottet ingen anledning att föreslå någon ytterligare undervisningstid utöver det tillkännagivande som ställde sig bakom och som handlade om att utöka undervisningstiden i ämnet idrott och hälsa i , vilket motsvarar en ökning av ämnet (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Utskottet ser i detta sammanhang heller inga skäl för att föreslå någon ändrad reglering när det gäller simundervisning i . Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:1138 (S), 2016/17:1666 (S) och 2016/17:3211 (KD) yrkande 34. Utskottet vill framhålla det ansvar skolhuvudmannen har enligt skollagen att tillhandahålla näringsriktiga skolmåltider. Det har genomförts ett utvecklingsarbete för att utveckla kompetensen i skolmatsfrågor och att stödja huvudmännen i att ta sitt ansvar. Utskottet vill även peka på det digra inspirations- och stödmaterial som finns tillgängligt för kostpersonal och rektorer. Enligt utskottet finns det inte något skäl att ytterligare reglera frågan om skolmåltider. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2114 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevers frånvaro. Jämför reservationen 19 (L). I motion 2016/17:1539 av (M) framförs att det behövs en uppföljning av frånvaron i , för att uppmärksamma sådant som beror på hedersrelaterat förtryck och våld. I motion 2016/16:1082 av (L) yrkande 1 efterfrågas en bättre uppföljning av skolket i skolan. I yrkande 2 menar motionären att det bör ställas tydligare krav i skollagen på huvudmännen att följa upp den otillåtna frånvaron. I yrkande 3 föreslås att ska få ett nationellt uppdrag att genomföra en systematisk uppföljning av frånvaron. Enligt motionären finns det , trots skolplikt, brister i rapportering och insamling av data när det gäller frånvaro. I 7 kap. skollagen (2010:800) finns det bestämmelser om skolplikt och rätt till utbildning. En elev i ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras (7 kap. 17 §). Enligt 7 kap. 20–22 §§ skollagen är det den som har vårdnaden om ett skolpliktigt barn som ska se till att barnet fullgör sin skolplikt. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess grundskola får föreskriven utbildning på något annat sätt. Kommunen ska se till att eleverna i dess grundskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att eleverna i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång. När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en fristående skola eller utan giltig orsak är frånvarande från obligatoriska inslag i betydande utsträckning, ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Enligt 7 kap. 23 § skollagen får hemkommunen förelägga en elevs vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter om en skolpliktig elev inte fullgör sin skolgång. Ett föreläggande får förenas med vite. Även för elever i gymnasieskolan finns bestämmelser om krav på deltagande i utbildningen om det inte finns giltiga skäl att utebli. Om en elev i gymnasieskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras (15 kap. 16 §, 18 kap. 16 § skollagen). Vissa närmare bestämmelser om närvaro och anmälningsskyldighet finns även i skolförordningen (2011:185) och gymnasieförordningen (2010:2039). Bakgrund och pågående arbete har tagit fram allmänna råd för arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan (SKOLFS 2012:34). De allmänna råden om frånvaro och ledighet gäller för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och utgår från de relevanta bestämmelserna. Verket har även tagit fram en juridisk vägledning (reviderad ). genomförde 2014 en nationell kartläggning av frånvaro och närvaro i gymnasieskolan. I den uppgav den övervägande delen av rektorerna att de använde administrativa system för att registrera gymnasieelevernas frånvaro och närvaro liksom för att rapportera frånvaro till vårdnadshavarna och CSN. Enligt rektorerna var elevernas hemsituation eller sociala situation utanför skolan den vanligaste anledningen till att elever var frånvarande från undervisningen utan giltigt skäl. Även stress och en upplevelse av höga prestationskrav bedömdes av rektorerna vara en ganska vanlig eller mycket vanlig orsak. lämnade sitt betänkande En gymnasieutredning för alla – åtgärder för att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utredningen pekar bl.a. på att stöd och vissa arbetssätt behöver utvecklas för att möta behoven hos en alltmer heterogen elevgrupp, liksom att elevhälsan behöver få spela en större roll. Vidare föreslås bl.a. att elevers och vårdnadshavares ansvar för deltagande i gymnasieutbildningen ska tydliggöras. Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom (). lämnade utredningen vända frånvaro till närvaro – en utredning om problematisk elevfrånvaro sitt betänkande till regeringen (SOU 2016:94). I utredningens uppdrag ingick bl.a. att analysera orsakerna till långvarig eller ofta återkommande frånvaro och föreslå hur skolans arbete med att främja närvaro kan förbättras. Syftet med utredningen var att säkerställa alla elevers rätt till en likvärdig utbildning. I betänkandet föreslås bl.a. följande. – Skollagen bör tydliggöra rektorns, huvudmannens och hemkommunens ansvar för att vidta åtgärder om en elev är frånvarande från den obligatoriska verksamheten i sådan omfattning att frånvaron riskerar att ha negativ inverkan på elevens utveckling mot utbildningens mål. – Regeringen bör ge i uppdrag att samla in och redovisa nationell statistik om såväl giltig som ogiltig frånvaro. – Registrering av frånvaro bör ske utifrån gemensamma variabler och riktlinjer för uppföljning. Betänkandet har remitterats med ett sista svarsdatum . har ett brett uppdrag och ska lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och ökad likvärdighet i skolan. I delbetänkandet (SOU 2016:38) gör bl.a. en analys av orsakerna till fallande kunskapsresultat och lämnar förslag till nationella målsättningar och en långsiktig plan med utvecklingsområden. En del i betänkandet rör områden där kommissionen menar att det behövs ytterligare utveckling, t.ex. frågor om arbetsklimat och hälsa för eleverna liksom skolans arbete med stöd. Kommissionen ska lämna ett slutbetänkande . Utskottet vill poängtera att huvudmannen har ett tydligt ansvar enligt skollagen att se till att barn och elever deltar i undervisningen och fullgör sin skolplikt. Det finns också tydliga bestämmelser i skollagen om att rektorn, eller huvudmannen i tillämpliga fall, ska informera vårdnadshavaren om en elev har varit frånvarande liksom att vårdnadshavare har ansvar för att se till att eleven fullgör sin skolplikt. är behjälpligt med råd och stöd om hur verksamheter ska hantera frånvaron. Utskottet anser att kartläggning av frånvaron bland gymnasieelever, och vad som ligger bakom frånvaron, är värdefull. Det avlämnade betänkandet från Utredningen om problematisk frånvaro innehåller många intressanta förslag. Av intresse i sammanhanget är också de analyser som finns i och betänkanden liksom de förslag som lämnas där om betydelsen av stöd och elevhälsa. Utskottet ser med intresse fram emot resultatet av kommande beredningar av de nämnda utredningarna. Utskottet vill inte föregripa pågående berednings- och utredningsarbete och avstyrker därmed motionerna 2016/17:1082 (L) yrkandena 1–3 och 2016/17:1539 (M). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elevers inflytande. Jämför reservation 20 (M, C, L, KD) och 21 (V). I partimotion 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 1 begärs en ändring av skollagen i syfte att ge lärare ökade befogenheter. Lärare och rektorer känner sig pressade av att föräldrar och elever ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Motionärerna vill därför att 4 kap. 9 § skollagen förtydligas så att formuleringen ”Barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som anger att inflytandet inte gäller undervisningen.