bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — Min bedömning är att det har rått en enighet över blockgränserna om att det beslutsunderlag som har i budgetpropositionen är effekterna av den politik som föreslås i budgetpropositionen snarare än någonting annat. Vill ha ett annat beslutsunderlag är vi naturligtvis öppna för en sådan diskussion. Den här diskussionen är nu ganska förvirrad, inte minst på grund av inlägg i debatten. Det kommer att bli enklare när vi har det nya finanspolitiska ramverket på plats. Då blir det tydligt att vi ska styra mot 1/3 procents strukturellt överskott. Att vi har någonting som ska gälla över en konjunkturcykel förvirrar lite. När det blir tydligt att vi ska styra mot 1/i överskott blir det också tydligare vad som ligger i prognosen. Det som det snarare handlar om är vilket reformutrymme som framtida riksdagar kommer att besluta om. Jag tror att det blir en något klarare debatt efter det. Men vill man ha något annat beslutsunderlag kan vi naturligtvis gissa vad framtida riksdagar ska fatta beslut om eller om kommunerna kommer att fatta beslut om skattehöjningar. En sak är dock tydlig för mig. De överskott som växer fram framöver kommer att behöva användas för att stärka och säkra kvaliteten i välfärden, i kommuner och landsting, eftersom vi ser att andelen äldre och andelen barn ökar väldigt kraftigt. Vi vill inte ha stora nedskärningar i verksamheter eller stora, omfattande kommunalskattehöjningar. Därför kommer kommunerna att behöva stöd framöver. (S): Först har jag en kommentar till Liberalernas fråga om blocköverskridande reformer. När jag var i – alltså i min valkrets – och träffade företagare där lovordade de bland annat den blocköverskridande skattereformen som Liberalerna och regeringen BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 De skickade med till oss att de vill se mer Jag har en fråga till och en fråga till . börjar med frågan till . Vi fick nu svaret på kritiken när det gäller att sparandet var väldigt lågt 2014. Då tyckte rådet att det inte var så Det var inte så stort problem för de offentliga finanserna då, men det sa att det var för att inte visste att det skulle gå så här bra. Det var det som var kritiken. något kan kommentera detta. Kunde du inte veta att det skulle gå så här bra för som det gör just , och i så fall varför inte? Jag vill borra lite mer i det som pläderar för med minimilöner. Du pratade om sänkta löner, men du har ingen synpunkt på detta. ändå att den svenska modellen med att parterna ska göra upp är bra. inga synpunkter på det. Vi har hört det här tidigare, bland annat från borgerliga partier. år sedan var det ungdomar som borde ha lägre löner. Ofta i debatten hörde vi att om de inte får lägre löner kommer arbetslösheten att fortsätta att stiga så som den gjorde under den borgerliga regeringens tid. Det är precis tvärtom. sjunker arbetslösheten bland ungdomar väldigt mycket trots att det är lite dyrare att anställa dem. Den kritiken har tystnat. ger man sig på en ny grupp, nämligen De borde ha lägre löner. Bara man kommer åt någon kan man börja Det är i alla fall så jag tolkar det. Jag skulle gärna vilja höra vad har för kommentar till det. (M): Jag riktar mig i första hand till . står naturligtvis fritt att också kommentera detta. För att uttrycka sig diplomatiskt kan man väl ändå säga att Finanspolitiska rådet är tydligt i sin uppfattning. Mycket av det som tas upp tas också upp av många andra utomstående bedömare. var inne på det. Det är ständigt återkommande. Det är inte så att det återkommer bara under det här året, utan det har funnits Ju det tar innan man kommer till åtgärder och rekommendationer, desto skarpare kanske man måste vara i sin kritik. Man ska inte vara särskilt orolig, svarade på fråga, men ju går utan att det blir några åtgärder på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden och i fråga om de obalanser som finns när det gäller hushållens skuldsättning måste det väl ändå ha en viss betydelse för trovärdigheten för svensk ekonomi på lite . faktor för ekonomisk framgång är att det finns en institutionell tillit. Min fråga är: På lite – givet att arbetsmarknadens funktionssätt inte åtgärdas, att bostadsmarknadens funktionssätt inte åtgärdas och att det inte kommer några förslag med tanke på de rekommendationer som kommer från alla utomstående bedömare för att komma till rätta med hushållens PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 skuldsättning – finns det en risk för att den institutionella tilliten försämras? Vad betyder det i så fall för ekonomiska framgång? : Jag ska först kommentera fråga om lägre löner för ungdomar och lägre löner till invandrare. Det har gått rätt så bra för ungdomar, och ungdomsarbetslösheten har faktiskt sjunkit betydligt . Jag vet inte i vilken omfattning, men en del kan väl bero på konjunkturuppgången. Det har varit en väldigt stark konjunkturuppgång, och det har gynnat ungdomarna. Det har nog gynnat invandrare också till viss del. Men jag ser framför mig de invandrare som har låg utbildning. Ungefär en tredjedel av dem har ju inte ens grundskoleutbildning, och många av dem är funktionella analfabeter. De har inte svenska språket. Kvinnorna kanske inte har någon yrkeserfarenhet. Det säger sig självt, för att få en arbetsgivare att anställa dem krävs det lägre löner. Lönekostnaden måste alltså bli lägre. Annars vill ingen anställa dem. Erfarenheterna från de subventionerade anställningar som vi har haft – det finns många olika skäl till att arbetsgivarna inte har nappat särskilt mycket på de olika program som finns – är att inte ens väldigt låga löner har haft särskilt stor framgång. Jag är ganska säker på att låga löner skulle bidra till att lösa problemet, men jag säger förstås inte att de löser det helt och hållet. frågade om trovärdigheten för svensk ekonomi när vi har så stora problem på olika marknader, framför allt på arbetsmarknaden och bostadsmarknaden. Jag tror att svensk ekonomi klarar sig ganska bra i det stora hela, även om vi har så stora gap som vi har när det gäller tudelningen på arbetsmarknaden. Man behöver bara titta på andra länder i som har ännu värre problem. Det här är framför allt ett socialt problem och ett problem vid till exempel inkomstfördelning. Det blir en tudelning av samhället. Jag är inte så orolig för ekonomin. Jag är mer orolig för de sociala problemen, inkomstfördelningsproblemen och så vidare. Vårt samhälle har varit relativt homogent. Vi har haft en av de jämnaste inkomstfördelningarna bland utvecklade länder. Vi går mot ett samhälle med större inkomstklyftor och större sociala klyftor. Det är klart att det på lång sikt underminerar tilliten i samhället mellan olika grupper. Jag är inte specialist på det här, och jag har förstås inte sagt någonting om det i rapporten. Finansminister : Under framför allt 2016 var utvecklingen överraskande god. Som jag sa har regeringen underskattat styrkan i de offentliga finanserna . Det var högre framför allt momsintäkter och högre kapitalskatteintäkter. BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 utgifterna överraskande stora eftersom kostnaderna för migrationen blev högre än vad man hade kunnat förutse. Så det gäller i båda ändar. Det har sagts att det inte beror på åtgärder från regeringen. regeringen har diskretionärt fört den stramaste finanspolitiken sedan Det var nödvändigt just för att det strukturella sparandet låg långt under målet. Det var också ett negativt strukturellt sparande när vi tog Vi har sett till att finansiera våra reformer, och det är en viktig orsak till att det strukturella sparandet ser helt annorlunda ut. är det ungefär de 10 välfärdsmiljarderna som inte var fullt finansierade via andra besparingar. Men är detta en del av de besparingar som regeringen har föreslagit, framför allt när det gäller ensamkommande flyktingbarn och ungdomar. De verkar nu med full kraft. Den största delen av de 10 välfärdsmiljarderna kommer därför också att finansieras via besparingar . Det som är positivt är att vi ser en stark utveckling på arbetsmarknaden som gör att fler människor arbetar och betalar skatt. Det kom nya siffror alldeles nyss från SCB som visar att sysselsättningen har stigit med över 100 000 människor och att arbetslösheten fortsätter att sjunka. naturligtvis också viktigt. Att människor kommer i jobb är också bra för Risken är väl att vi har underskattat detta. (V): Jag funderar på det här med bostäder. rådet föreslår att hyrorna ska höjas, vilket skulle ge en ökad vinst för vill man möta upp med höjda bostadsbidrag, vilket kommer att leda till en ökad statlig kostnad. Om rådet menar att man behöver strama åt politiken i större utsträckning, så skulle det i sin tur leda till ännu större åtstramningar. engångsbeskattning för framför allt fastighetsägarna. Det känns ju inte som att riskerna är så stora för att ekvationen inte skulle gå ihop och för att den inte leder till de effekter som man vill ha. som inte har någon förmögenhet som finns i hyresbeståndet och som kan förlora sina bostäder genom att de inte har råd att betala en höjd hyra. Sedan skulle jag vilja ha en kommentar till att man bara analyserat Vilka risker har det för politiken när man, som gör, bara tittar på en del av ? Argumentationen för det är att det är den mest överhettade delen av Men ni tycker alltså att politiska beslut ska grundas bara på en liten klick av land? Finns det inte en ganska stor risk för att politiken slår på ett felaktigt sätt? Min avslutande fundering riktar sig framför allt till och gäller ränteavdragen. har det kommit ytterligare en rapport som säger att man bör göra någonting åt ränteavdragen. Du har i princip alla partier med dig förutom från . Skulle man inte kunna inleda PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 Du har varit väldigt tveksam till att trappa ned på ränteavdragen, men har man inte ens ett tak för hur stora ränteavdrag som man kan göra. Det leder till att det finns fem personer i som gör mer än 1 miljon i ränteavdrag . Hur det ens är möjligt har jag lite svårt att förstå med tanke på hur låg räntan är, men det betyder ändå att några tjänar väldigt mycket pengar på dagens system. (S): Vi har hört här att de svenska finanserna är väldigt starka. Därför skulle det vara bra om finansministern kunde ge en bild av hur ligger till med det finansiella sparandet i förhållande till andra EU- länder, så att den bilden blir lite klarare. Jag har även en fråga till och . Den rör inte synpunkterna på ekonomin utan handlar mer om rådet som sådant. I rapporten framför ni från rådet en väldigt skarp oro för att regeringen nu tänker tillsätta en valberedning, med bland andra riksdagsledamöter, som ska utse rådets ledamöter. Ni verkar vara tvärt emot detta, om man uttrycker det enkelt. Ni menar att det skulle innebära att Finanspolitiska rådets oberoende riskeras. Detta får mig att fundera lite grann. har genom ett liknande förfaringssätt med en valberedning tillsatt tre nya riksrevisorer. Mot bakgrund av det ni säger här undrar jag om man ska dra slutsatsen att ni menar att de tre nya riksrevisorernas oberoende kan ifrågasättas. , : Först vill jag säga något om studien om fördelningseffekterna av en övergång mot marknadshyror. Den siktar framför allt in sig på vad detta skulle innebära för olika inkomstlägen och olika hushållstyper, såsom ensamstående, ensamstående med barn och så vidare. Vi har inte varit särskilt detaljerade om hur man skulle göra en sådan övergång och hur den skulle finansieras. Vi pekar på att man kan finansiera åtminstone en del av en sådan reform genom beskattning av de engångsvinster som fastighetsägarna kommer att göra, och man kan även finansiera detta genom höjda bostadsbidrag. Men vi är helt på det klara med att man måste vara betydligt mer detaljerad, om en sådan reform skulle genomföras, när det gäller vilka åtgärder som krävs för att skydda hyresgäster, och framför allt låginkomsttagare, i vilken takt detta skulle göras och hur hyresmarknaden över huvud taget skulle omregleras – det är inte fråga om att avreglera hyresmarknaden utan om att omreglera den. Man ska nog se detta främst som en studie om fördelningseffekterna och inte så mycket som en plan för hur en sådan reform skulle genomföras. Att studien baseras på beror helt enkelt på att det är svårt att få tag på de data som krävs för att göra en studie som denna. Man måste ha tillräckligt många överlåtelser av hyreskontrakt via bostadsförmedling, tillräckligt många försäljningar av bostadsrätter och tillräckliga data för presumtionshyror i nyproduktion. Det är dessutom svårt att få tag på data. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 Dessa data ska sedan kopplas samman med inkomstdata. Detta gjorde att vi begränsade oss till . Men man får nog säga att problemen är störst i när det gäller hyresmarknaden och bostadsmarknaden rent generellt. många områden som är olika beträffande inkomster. Här finns områden där man relativt sett har låga inkomster liksom områden där man kanske har de högsta inkomsterna i riket. Jag tror att detta ger en bra bild, men man ska naturligtvis inte ta de siffror som presenteras som exakt sanning. Det här är bara uppskattningar, som trots allt visar vad man kan förvänta sig: Det slår väldigt olika för olika hushåll avseende inkomst och familjetyp. Ja, , vi har vänt oss mot förslag om att presidiet i finansutskottet skulle ingå. Det sas kanske ”ledamöter från finansutskottet”, men jag tror att man avser att presidiet, alltså ordföranden och vice ordföranden, skulle ingå i valberedningen. åtminstone kunna skada förtroendet för att är oberoende, även om det faktiskt inte betyder att man försöker styra rådet på något sätt. Vi skulle föredra att det inte handlar om ledamöter från finansutskottet. kan i stället till exempel vara generaldirektörer, chefen för eller någon annan statlig myndighet, förutvarande ordföranden i eller något sådant. Jag kan hålla med om att det principiellt sett ser konstigt ut att vi själva är valberedning och att regeringen sedan fattar beslutet. Men en tidigare regering har konstaterat att detta är en väldigt bra ordning som är ägnad att upprätthålla förtroendet för vårt oberoende, att det har fungerat väldigt bra under de år som vi har funnits till och att man har samma ordning i . Där har man haft det under än här, och det har fungerat bra. Jag har ingen uppfattning om hur tillsättandet av riksrevisorer går till och vilka implikationer det har på deras oberoende. Finansminister (S): Jag skulle kunna ge mig in i debatten om huruvida det är bra att organ själva beslutar om sina efterträdare, men jag nöjer mig med att konstatera att det fanns en väldigt bred enighet i om en annan ordning. Vi avser naturligtvis att implementera detta. Det var bra att enigheten var så bred när det gällde att göra förändringar både i det finanspolitiska ramverket och i hur man utser . Självklart är det viktigt att säkerställa att dessa är oberoende, men många partier i har gjort bedömningen att oberoendet säkerställs på andra sätt än att man utser sina egna efterträdare. Jag fick en fråga om ränteavdragen. Ordningen att man avskaffade fastighetsskatten utan att röra ränteavdragen gör att det ser lite konstigt ut i det Det finns ingen fastighetsskatt och ingen skatt på den Däremot finns ett avdrag för räntorna. man kan uppfatta att skattesystemet, som det är utformat , PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 uppmanar till ökad belåning. Det blev också resultatet efter den har många familjer fattat det största beslut som de någonsin kommer att fatta i sitt liv utifrån de regler som finns , nämligen att köpa ett radhus eller en bostadsrätt. Att göra förändringar i beslut som människor redan har fattat är inte något som står särskilt högt på önskelistan. tidigare regeringen och denna har i stället tittat på andra åtgärder. tittat på riskvikter, bolånetak och amorteringskrav. Just nu jobbar vi med att få fram nya mandat så att ytterligare åtgärder kan sättas in fortare, om de bedöms som nödvändiga. Ränteavdragen har varit uppe för diskussion i samband med de bostadspolitiska samtalen, då man diskuterade en bredare överenskommelse. Där kom man dock inte fram, vilket gör att de ligger där de ligger. på en kombination av att man inte kom överens och av att detta inte står högst upp önskelistan hos vare sig tidigare eller nuvarande ansvariga politiker. Jag tycker dock att det är viktigt att framhålla att ingen ansvarskännande politiker kan säga att det aldrig kommer att bli ett läge då man behöver göra något åt ränteavdragen. Fortsätter hushållens skuldsättning att öka kan detta Därför är det också viktigt att människor använder nuvarande låga ränteläge till att amortera, snarare än att öka sin belåning. Jag fick även en fråga om finansiellt sparande i jämfört med andra Vi ligger starkt i det finansiella sparandet och hör till topp tre i EU. Bara och har ett starkare finansiellt sparande än . har alltså en bronsplats och är det enda lite större landet som har ett så starkt Ordföranden: två har satt upp sig på talarlistan. (M): Jag vill ställa några frågor om arbetsmarknadsbiten, som jag tycker är intressant. Vi kan konstatera ett ingen längre tror på regeringens arbetslöshetsmål eller att det finns någon som helst möjlighet att nå det. Detta kan vi alltså avfärda. Diskussionen kommer då in på det som talar om vad gäller sysselsättningsgrad som ett intressantare mått. Just detta fokus har vi från moderat håll när vi säger att vi måste minska skillnaden i arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda. I den bild som redovisade sa hon att en del siffror också går åt rätt håll. Hon pekade på att arbetskraftsdeltagandet ökar bland inrikes och utrikes födda och att det ökar mer bland utrikes födda. invända mot bilden av att det ökar mycket bland inrikes födda. det står ganska stilla, trots att vi har en extremt stark högkonjunktur. händer nästan ingenting vad gäller sysselsättningsgraden bland inrikes födda. Bland utrikes födda ökar det, och min första fråga gäller detta. arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda ut om man räknar PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 arbetskraftsinvandrare som har kommit till följd av Alliansens stora reform Jag har en känsla av att bilden blir helt annorlunda bild som finansministern presenterar. arbetskraftsdeltagandet ut bland dem som har kommit hit som flyktinginvandrare? Jag har även en fråga som framför allt går till . Trots att vi har en stark högkonjunktur ser vi nu att arbetslösheten har slutat att falla. Vi ser till och med tecken på att den ökar, mitt i en mycket stark högkonjunktur. Jag vill fråga hur det ser ut historiskt. Har det någonsin hänt att man har haft en stigande arbetslöshet mitt under en mycket stark högkonjunktur? (M): Jag vill börja med en kort fråga till finansministern, som presenterade en bild som visade att det strukturella sparandet kraftigt har ökat under denna regering. Faktum är väl att ökningen skedde respektive 2015 och 2016, och då var det under alliansbudgetar, vilket kan vara värt att nämna. Min fråga till gäller finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. har ju kommit med kritik mot regeringen för att den har överskattat de positiva bitarna i prognoserna och underskattat de negativa. Detta kan på lång sikt få relativt stora konsekvenser. När man tittar på inte minst tiden –2030 och det nya mått som har tagit fram, det så kallade S35, kan man ställa sig frågan om inte även har varit för positivt. Man tar ju med att pensionsåldern kommer att höjas successivt och att kostnaderna för den offentliga sektorn ligger . , : Vad gäller frågan om att det finns tecken på att arbetslöshetsutvecklingen har börjat stiga tycker jag att det är lite för tidigt att på basis av de senaste siffrorna uttala sig om en trend. Och jag känner inte till tillräckligt mycket för att kunna uttala mig om detta är historiskt unikt på något sätt. Vad gäller huruvida även vi har varit för optimistiska på har vi gjort olika alternativa beräkningar beroende på om det ena eller det andra kommer till stånd, till exempel en höjning av pensionsåldern. En del av dem ser mer positiva ut än grundprognosen, medan andra är mer negativa än grundprognosen. Jag tror dock att prognoser som sträcker sig så långt fram i tiden som frågan gällde ska man ta med en väldigt stor nypa salt. Man gör dem mest för att se om något katastrofalt finns bortom horisonten, och man ska inte lita för mycket på dem. Finansminister (S): Jag börjar med arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningsgraden. Frågan gällde om ökat arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda i huvudsak beror på arbetskraftsinvandring. PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 har inte sett några sådana siffror, och jag vet inte ens om det finns några sådana. Huruvida det är så kan säkert någon som gräver i statistiken säga. Men om man bara med ögonmått tittar på de båda bilderna vad gäller ökad sysselsättningsgrad bland utrikes födda och arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda tycks arbetskraftsdeltagandet öka snabbare än sysselsättningsgraden bland utrikes födda. Av detta borde man kunna dra slutsatsen att det ökade arbetskraftsdeltagandet inte bara kan bero på arbetskraftsinvandrare, för då borde de öka ungefär lika fort. Rimligen betyder detta att en del som har varit i ett tag och inte har stått till arbetsmarknadens förfogande nu gör det. Detta är naturligtvis positivt. Till vill jag säga att det inte var under alliansregeringen som förbättringarna i det strukturella sparandet skedde, utan det var 2015 och 2016. Däremot har helt rätt i att den alliansmotion som gick igenom och som gällde av 2015 var en bidragande orsak till det förstärkta offentlig-finansiella sparandet . Detta berodde på att Alliansen lade fram en budgetmotion som följde regeringens ramar, vilka var betydligt stramare. Om man vill göra en poäng, , så för en stramare finanspolitik i opposition än vad man gjorde i regeringsställning. Ordföranden: Det finns inga ytterligare frågeställare på talarlistan, och därmed har vi kommit till slutet av denna utfrågning. Vi tackar och för årets rapport och diskussionen . Vi tackar även finansministern för föredragningen och för att hon svarade på våra frågor. Därmed avslutas utfrågningen. BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 Bilder från den öppna utfrågningen PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3 BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 BILAGA 3