bet · H501FiU8 · 2017-09-21 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. I sitt ställningstagande framhåller utskottet att det kan övervägas om det inte nu finns skäl att utmönstra skrivelsen och ersätta den med en mer utvecklad redovisning i budgetpropositionen. I övrigt föreslår utskottet att avslår motionsyrkanden som handlar om kommunsektorns långsiktiga ekonomi, riktade statsbidrag och insyn i välfärden, främst med hänvisning till redan pågående arbete. I betänkandet finns tre reservationer (M). Skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Två yrkanden i en följdmotion. Ett yrkande i en motion från den allmänna motionstiden /16. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn 1.Kommunsektorns långsiktiga ekonomi, punkt 2 (M) 2.Riktade statsbidrag, punkt 3 (M) 3.Insyn i välfärden, punkt 4 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2016/17:102 till handlingarna. 2016/17:3745 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M) 2016/17:3745 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 2 (M) 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 3 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (V), (KD), (S), (M), (SD), (M) och (L). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn och två motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen samt ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden /16. Sedan budgetpropositionen för /94 har regeringen lämnat en skrivelse till med en redogörelse för utvecklingen inom den kommunala sektorn. Det är en följd av att regeringen kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150) föreslog att dåvarande riktade statsbidrag skulle avvecklas och ersättas av ett generellt bidrag till kommunerna. Vid behandlingen av propositionen påminde finansutskottet om vad utskottet tidigare hade anfört om behovet av en övergripande uppföljning av omläggningen av samspelet mellan staten och kommunerna i finansiellt hänseende (bet. 1991/92:FiU29). I budgetpropositionen /94 uttalade regeringen att det var nödvändigt för och regeringen att mer samlat kunna följa upp och utvärdera verksamheten i landets kommuner och landsting (prop. 1992/93:100 bil. 1 s. 67). har regeringen lämnat skrivelsen. Utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. Utskottet anser att det finns skäl att överväga en utmönstring av skrivelsen till förmån för en mer utvecklad redovisning i budgetpropositionen. Skrivelsen utgör regeringens årliga redovisning av hur den kommunala sektorn har utvecklats . Redovisningen omfattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn, utvecklingen av kommunernas och landstingens tillgångar och skulder samt resultat för vissa riktade statsbidrag. Vidare lämnas en fördjupad redovisning av de riktade bidragen inom hälso- och sjukvården, och skolväsendet. I skrivelsen görs också en översiktlig redovisning av den demografiska utvecklingen i riket, landstingen och kommunerna mellan 2000–2016. Uppgifterna som redovisas för kommunernas och landstingens ekonomi baseras på preliminära bokslutsuppgifter som sammanställts av . ökade antalet folkbokförda i med 144 100 personer, vilket motsvarade en tillväxt på . Det var den högsta tillväxten . Den höga befolkningstillväxten förklaras främst av invandringen till . Invandringsöverskottet, dvs. antalet invandrade minus antalet utvandrade, stod för av tillväxten 2016 och födelseöverskottet för . ökade folkmängden med ca 1,1 miljoner människor eller . Den genomsnittliga tillväxten uppgick till . Sammantaget stod invandringsöverskottet för och födelseöverskottet för av befolkningstillväxten. Det är framför allt den vuxna befolkningen som ökat. Den procentuella tillväxten var som högst i gruppen . Som en följd av befolkningsutvecklingen inom olika åldersgrupper har den demografiska försörjningskvoten ökat från 1,70 till 1,74 2016. Det betyder att varje person i förvärvsaktiv ålder ska försörja ytterligare 0,74 personer som inte är förvärvsaktiva. Mål för den kommunala ekonomin God ekonomisk hushållning och balanskrav utgör mål för den kommunala ekonomin och regleras i kommunallagen (KL). Enligt KL ska kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. Enligt balanskravet ska varje enskild kommun och landsting som huvudregel besluta om en budget där intäkterna överstiger kostnaderna. Redovisning av den ekonomiska utvecklingen Resultatet för kommunsektorn uppgick preliminärt till 2016, vilket var nästan högre än 2015. Av resultatet svarade kommunerna för , vilket kan jämföras med 2015. Landstingen svarade för resterande ca , vilket är nästan högre än 2015. Kommunsektorns intäkter ökade , vilket bedöms vara en relativt kraftig ökning i förhållande till genomsnittet –2016 på . Ökningen av intäkterna 2016 förklaras främst av ökade statliga migrationsrelaterade ersättningar till följd av ett stort antal asylsökande och nyanlända, satsningar inom utbildningsområdet och ett extra statsbidrag på ca för att stärka hälso- och sjukvården. Flera kommuner har genomfört försäljningar av fastigheter, vilket också bidrog till att öka intäkterna. Kommunsektorns kostnader ökade relativt kraftigt, men långsammare än intäkterna. Det är en relativt hög ökningstakt jämfört med genomsnittet –2016 på . Skatteintäkterna ökade 2016, främst som en följd av att skatteunderlaget ökade. De generella statsbidragen ökade . Det var en relativt stor ökning jämfört med genomsnittet –2016 på . Ökningen förklaras nästan uteslutande av det tillfälliga statsbidraget för att hantera flyktingsituationen som utbetalades men till stor del periodiserades till 2016. Utöver det utbetalades ett statligt bidrag på för att främja bostadsbyggandet, vilket också bidrog till ökningen. Av de kommuner som lämnat preliminära uppgifter redovisade 281 () positiva resultat, vilket var fler än 2015. Av landstingen redovisade 17 () positiva resultat, vilket också var fler än 2015. Spridningen i resultaten mellan enskilda kommuner och landsting varierar mellan åren, t.ex. till följd av stora realisationsvinster och kostnader för att lösa in (försäkra bort) pensionsåtaganden. Ett vanligt förekommande mål för god ekonomisk hushållning i sektorn är att årets resultat bör uppgå till av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. uppgick årets resultat som andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen för kommunerna och landstingen sammantaget till , vilket var högre än 2015. Kommunernas samlade resultat uppgick till och landstingens till . Resultatets andel av skatteintäkterna och de generella statsbidragen varierade kraftigt mellan kommuner och landsting 2016. Det var 252 kommuner () och 14 landsting () som redovisade en andel som var högre än genomsnittet 2016. Kommunernas och landstingens tillgångar uppgick sammantaget till 2016, vilket var en ökning jämfört med . Den genomsnittliga ökningen 2012–uppgick till . Ökningen av tillgångarna förklaras bl.a. av den höga nivån på investeringsutgifterna och är en följd av att urbaniseringen och befolkningsökningen kräver nybyggnation och av att en stor del av kommunernas fastighetsinnehav behöver renoveras, vilket påverkar investeringsnivån. Skulderna ökade och uppgick sammantaget för kommuner och landsting till , vilket var en ökning jämfört med . Den genomsnittliga ökningstakten –uppgick till . Skulderna avser bl.a. avsättningar till pensioner och långfristiga skulder i form av lån i banker och kreditinstitut. De långfristiga skulderna har fortsatt att öka, vilket förklaras av att delar av kommunernas och landstingens investeringar lånefinansieras, att antalet vidareförmedlade lån via kommuner och landsting till de kommunala företagen har ökat och av en ökad medfinansiering av statlig infrastruktur. Redovisning av statsbidragen till kommuner och landsting Statsbidragen till kommuner och landsting uppgick till 2016, varav utgjordes av generella statsbidrag och av riktade statsbidrag. Statsbidragen motsvarade av kommunernas och landstingens intäkter, vilket var en oförändrad andel jämfört med . ökade statsbidragen med . De generella statsbidragen minskade med och de riktade statsbidragen ökade med . Minskningen av generella statsbidrag förklaras av att det gjordes en tillfällig utbetalning på 2015 till kommunsektorn för att hantera flyktingsituationen. Även ökningen av de riktade statsbidragen förklaras av ökade utbetalningar med kopplingar till flyktingsituationen. Jämfört med ökade statsbidragen med nästan 2016, vilket i huvudsak berodde på en ökning av de riktade statsbidragen. har de riktade statsbidragen ökat . utbetalades riktade statsbidrag från 19 utgiftsområden och från 91 anslag. Skrivelsen lämnar en fördjupad redovisning av de riktade statsbidragen inom hälso- och sjukvården, och skolväsendet då dessa områden utgör den största delen av kommunernas och landstingens verksamhet. Redovisningen omfattar t.ex. bidragens syfte, budgeterat och utbetalt belopp samt resultat från eventuella utvärderingar. Fördjupad redovisning av de riktade statsbidragen fanns det 22 statsbidrag som var riktade till verksamheter inom hälso- och sjukvården, som landstingen ansvarar för. Bidragen utbetalades från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. I skrivelsen redogörs för dessa statsbidrag som sammantaget uppgick till ca 2016. Bland de olika statsbidragen till landstingen svarade bidrag för läkemedelsförmånerna för det högsta enskilda beloppet: . Sammantaget uppgick kommunsektorns kostnader 2015 för samtliga verksamheter inom hälso- och sjukvården till netto. Specialiserad somatisk vård svarade för den största delen av kostnaderna, , medan tandvård stod för den minsta delen, . Antalet anställda inom hälso- och sjukvården uppgick till 271 300 personer, varav var kvinnor och män. Målen för verksamhetsområdet anges bl.a. i hälso- och sjukvårdslagen och i tandvårdslagen. Inom område fanns avsatta för riktade statsbidrag, fördelade på nio riktade statsbidrag 2016. Samtliga statsbidrag finansierades inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Av de 3,1 miljarderna utbetalades 2016. Av de riktade statsbidragen avsattes som mest nästan för stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Åren 2012–2015 avsattes ca för riktade statsbidrag inom socialtjänstområdet. Ökningen av beloppet förklaras framför allt av regeringens satsning på stärkt bemanning inom äldreomsorgen. Sammantaget uppgick kommunsektorns kostnader för verksamheterna inom område till 2015. Vård och omsorg av äldre svarade för den största delen av kostnaderna, , insatser till personer med funktionsnedsättning svarade för och individ- och familjeomsorg svarade för . Antalet anställda inom område som bedrevs i regi uppgick till 249 000 personer. Av dessa var kvinnor och män. Målen för verksamheterna inom regleras bl.a. i socialtjänstlagen. Skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Skrivelsen redogör för 40 riktade statsbidrag som är avsedda för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet som 2016 huvudsakligen utbetalades från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Enligt skrivelsen avsattes sammantaget ca för dessa statsbidrag. Den största avsättningen, ca , gjordes till maxtaxa i förskolan, på fritidshem och i annan pedagogisk verksamhet. För yrkeshögskoleutbildning avsattes , för det s.k. Lärarlönelyftet avsattes , för fler anställda i lågstadiet avsattes ca och för karriärtjänster för lärare avsattes ca . Större delen av dessa belopp utbetalades. Att inte hela beloppen utbetalats förklaras bl.a. av att ett antal huvudmän inte rekvirerat samtliga medel som de ansökt om. När det gäller riktade statsbidrag för bl.a. utbildningskontrakt och viss utbildning för arbetslösa ungdomar i åldern 20–och för utbildning som kombineras med traineejobb utbetalades mindre än hälften av de avsatta beloppen på 178 miljoner respektive . Skrivelsen lämnar ingen förklaring till detta. De totala kostnaderna för skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet uppgick till . svarade för den största delen av kostnaderna, , förskolan för och gymnasieskolan för . Antalet anställda inom skolväsendet uppgick till 308 100, varav var kvinnor och män. Målen för verksamhetsområdet regleras bl.a. i skollagen. I betänkande 2016/17:FiU8 behandlade utskottet föregående års skrivelse 2015/16:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. I den framhöll utskottet att skrivelsen utgör ett viktigt underlag för i dess arbete med att följa upp verksamheterna inom den kommunala sektorn. Utskottet välkomnade också den fördjupade redovisningen av de riktade statsbidragen som regeringen lämnade i skrivelsen. framhöll utskottet att redovisningen av riktade statsbidrag i större utsträckning skulle kunna fokusera på uppnådda resultat. I betänkandet framhölls vidare att utskottet såg fram emot att fortsätta den dialog som förs mellan och utskottet om att utveckla skrivelsens utformning. Utskottet kan konstatera att sedan skrivelsen infördes har den översiktligt redogjort för hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting utvecklats . Från och med skrivelse 2015/16 redovisas också i större utsträckning omfattningen och utvecklingen av riktade statsbidrag. Detta görs som en följd av att finansutskottet efterfrågat en fördjupad redovisning av riktade statsbidrag. Däremot redovisas inte längre i samma omfattning som tidigare hur verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats. De uppgifter som presenteras i skrivelsen redovisas också till stor del i budgetpropositionen. Den stora skillnaden är att skrivelsen redovisar preliminära uppgifter och uppgifter på kommungrupp och landstingsnivå. Dessutom redovisas de riktade statsbidragen mer samlat. Skillnaden mellan den redovisning som görs i skrivelsen och den som görs i budgetpropositionen är enligt utskottets bedömning relativt liten. Mot den bakgrunden anser utskottet att en utmönstring av skrivelsen kan övervägas till förmån för en mer utvecklad redovisning i budgetpropositionen. Om en sådan konsolidering av redovisningen kan genomföras utan att det väsentliga helhetsperspektivet går förlorat, skulle onödig dubbelredovisning undvikas och resultatinformationen presenteras vid ett och samma tillfälle. Utfallet av tidigare års prioriteringar kan då bedömas när också förväntas ta ställning till prioriteringarna för den närmaste framtiden. Det måste ur ett budgetprocessperspektiv anses vara en ändamålsenlig ordning. En möjlighet som skulle kunna övervägas i detta sammanhang är att utveckla den samlade redovisningen av den ekonomiska utvecklingen på kommun- och landstingsgrupper som görs i budgetpropositionen. Den redovisningen bör också kompletteras med en samlad redogörelse av de riktade statsbidragens omfattning, utveckling och resultat som kan presenteras i en bilaga till utgiftsområde 25, som den utgiftsområdesspecifika redovisning som görs inom respektive utgiftsområde bibehålls. Därmed föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet och hänvisar till den av beslutade inriktningen av politiken. Jämför reservation 1 (M). I motion 2016/17:3745 av m.fl. (M) yrkande 1 anförs att regeringen blundar för de många hot som finns mot kommunsektorns långsiktiga ekonomi samt behovet av att skapa stabilitet i ekonomin för att kunna möta en kommande lågkonjunktur. Enligt motionärerna krävs ett tydligare fokus på företagande och fler jobb och att fler människor kan försörja sig själva för att kommunsektorns ekonomiska styrka ska kunna öka. Kostnaderna i bidragssystemet måste också minska, och det behöver etableras kontroll över migrationskostnaderna. Därför anser motionärerna att incitamenten att gå från bidrag till arbete bör skärpas för att stärka den kommunala ekonomin långsiktigt och hållbart. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2016/17:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken. Där framhöll utskottet att den ekonomiska utvecklingen i har varit bland de absolut bästa i . En ansvarsfull finanspolitik i kombination med en betydande sysselsättningstillväxt har gjort det möjligt att utradera tidigare underskott och finansiera viktiga samhällsinvesteringar. Utskottet välkomnade att regeringen avsåg att fortsätta arbeta med att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen genom investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat. Utskottet delade inte flera av oppositionspartiernas förslag om att förbättra drivkrafterna att arbeta genom lägre skatter och stramare bidragsnivåer. I stället förordade utskottet regeringens förslag till inriktning av politiken där staten ska fortsätta att understödja jobbtillväxten genom en väl avvägd finanspolitik med åtgärder inom ramen för regeringens jobbagenda. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:349). Utskottet kan konstatera att kommunsektorn sammantaget har redovisat positiva resultat . redovisade kommunsektorn ett starkt resultat där både intäkter och kostnader ökade relativt kraftigt. noteras att det finns kommuner och landsting som har en svag ekonomi. Utskottet kan också notera att kommuner och landsting står inför betydande utmaningar som t.ex. den demografiska utvecklingen, mottagandet av asylsökande och nyanlända, den snabba urbaniseringstakten och medborgarnas förväntningar på likvärdig service av god kvalitet. Detta är utmaningar som enligt utskottet ställer krav på långsiktigt hållbara finanser. Som framhålls i skrivelsen svarade skatteintäkterna för motsvarande två tredjedelar av intäkterna 2016. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att det är viktigt att fortsätta arbetet med att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen genom investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat. Utskottet har inte ändrat sin uppfattning utan står fortfarande bakom regeringens inriktning av politiken där staten ska fortsätta att understödja jobbtillväxten genom en väl avvägd finanspolitik med åtgärder inom ramen för regeringens jobbagenda. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet och hänvisar till det arbete som regeringen bedriver när det gäller styrsignaler till kommunsektorn. Jämför reservation 2 (M). I motion 2016/17:3745 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att en viktig fråga är hur mycket staten ska styra kommunsektorns verksamhet genom riktade statsbidrag. Det anses bekymmersamt att kommun- och landstingspolitik i allt högre grad drivs på nationell nivå i ett land med långtgående självstyre. Mot bakgrund av att de riktade statsbidragen har ökat bedöms det som angeläget att följa utvecklingen. Motionärerna anser också att möjligheten att förenkla de administrativa processerna för att söka statsbidrag bör ses över. Budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. I budgetpropositionen framhöll regeringen att antalet styrsignaler som kommuner och landsting möter är för många. Enligt regeringen bör generella statsbidrag som utgångspunkt användas när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det kan finnas tillfällen när riktade statsbidrag är lämpliga att använda. Enligt regeringen är det viktigt att minska det totala antalet styrsignaler till kommuner och landsting, bl.a. noteras att antalet riktade statsbidrag till kommuner och landsting ökat . Enligt propositionen arbetar regeringen för att uppnå en mer strategisk användning av statsbidragen. Det handlar dels om att pröva möjligheten att låta riktade statsbidrag ingå i det generella statsbidraget, dels om att se över möjligheten att förenkla befintliga riktade bidrag. Utskottet behandlade propositionen i betänkande 2016/17:FiU3, och beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2016/17:117). Svar på skriftlig fråga 2016/17:1776 besvarade civilminister en fråga om vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställa att riktade statsbidrag går till verksamheter de är avsedda för, vilket systematiskt uppföljnings- och utvärderingsarbete regeringen genomför och hur det säkerställs att medborgarnas skattepengar används ansvarsfullt, till det de är avsedda för. Enligt civilministern arbetar regeringen kontinuerligt med att följa upp utvecklingen av de riktade statsbidragen till kommunsektorn. Som exempel nämnde han skrivelse 2016/17:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Regeringens utgångspunkt är att generella medel bör användas när staten förmedlar pengar till kommuner och landsting, även om det finns tillfällen när riktade statsbidrag är lämpligt att använda. Det bedöms som viktigt att minska det totala antalet styrsignaler till kommuner och landsting, t.ex. i form av riktade statsbidrag. Mot den bakgrunden pågår enligt civilministern ett arbete för att uppnå en mer strategisk användning av statsbidragen. Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme (SOU 2017:56) överlämnade Tillitsdelegationen sitt delbetänkande till regeringen. I betänkandet kartläggs ersättningsmodellernas styrande effekter i hälso- och sjukvården och . Delegationen presenterar de ersättningsmodeller som är mest aktuella i och diskuterar sedan deras betydelse för möjligheten att tillvarata medarbetarnas kompetens och förmåga och därigenom bidra till en ändamålsenlig, kostnadseffektiv och innovativ välfärd av hög kvalitet. Delbetänkandet syftar till att vidga diskussionen om ersättningsmodellerna, bortom de ekonomiska incitamenten som vanligtvis är i förgrunden, för att skapa en bredare förståelse för ersättningsmodellernas effekter. kommer delegationen att redovisa sitt slutbetänkande, i vilket den har för avsikt att se över den sammantagna styrningen, av och inom kommuner och landsting, och hur denna bättre kan ta till vara medarbetares kompetens för att skapa större värde för medborgare och företag. Utskottet kan konstatera att antalet riktade statsbidrag har ökat . I likhet med regeringen anser utskottet att riktade statsbidrag kan utgöra en risk om de blir alltför många, omfattande och detaljerade. Riktade statsbidrag kan också vara omständliga att både ansöka om och redovisa, och de kan i vissa fall vara förknippade med en detaljstyrning som inte är ändamålsenlig. Det är därför angeläget att statsbidragen utformas så att de inte missgynnar huvudmän med små administrativa och ekonomiska resurser. I likhet med regeringen anser utskottet att generella statsbidrag bör vara utgångspunkten när staten förmedlar pengar till kommunerna, även om det i vissa sammanhang finns tillfällen när riktade statsbidrag är lämpliga. Utskottet kan också notera att regeringen arbetar för en mer strategisk användning av statsbidrag, där större hänsyn ska tas till den samlade mängden styrsignaler från staten, liksom till kommuners och landstings olika förutsättningar. Regeringen är också tydlig i sin ambition att utforma statsbidragen så att den administrativa bördan för kommunerna blir så liten som möjligt. Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet och hänvisar till det arbete som redan pågår när det gäller insyn i välfärden. Jämför reservation 3 (M). I motion 2015/16:3074 av m.fl. (M) yrkande 8 anförs att ska ha en trygg välfärd i hela landet och att alla ska ha tillgång till en gemensamt finansierad välfärd med hög kvalitet. Enligt motionärerna finns det tydliga kvalitetsbrister inom såväl skolan som hälso- och sjukvården och äldreomsorgen.