bet · H501CU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Slutsatsen i den utvärdering som BKN genomförde 2010 var att hyresgarantierna och stödet för dem bör behållas i dagens utformning. I översyn av hyresgarantierna konstateras att många hushåll borde vara hjälpta av en hyresgaranti för att kunna teckna ett hyreskontrakt. I översynen lämnade också förslag om hyresgarantierna som är föremål för beredning. Med detta föreslår utskottet att motionen avslås. följde utskottets förslag. Regeringen anför i budgetpropositionen bl.a. följande om systemet med kommunala hyresgarantier (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 31): Kommunala hyresgarantier som berättigar till statlig ersättning har funnits . [– – –] uppgick det beviljade bidraget för kommunala hyresgarantier till , vilket motsvarar 166 utfärdade hyresgarantier som utfärdats av 18 kommuner. Det är en ökning jämfört med året innan då det beviljade bidraget uppgick till , motsvarande 110 utfärdade garantier i 14 kommuner. Som framgår av redogörelsen ovan har i sin rapport på bomarknaden föreslagit att staten tar över administrationen av de hyresgarantier som kommunerna kan få statligt bidrag för att ställa ut. Syftet är att kunna hjälpa fler hushåll som har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd, trots att de har förmåga att klara de månatliga utgifter som ett hyreskontrakt skulle innebära. Rapporten är föremål för beredning i . Utskottet anser att det saknas skäl att föregripa det pågående arbetet. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utvärdering av de statliga investeringsstöden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utvärdering av de statliga investeringsstöden. Jämför reservation 13 (L). I partimotion 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet. Stödet för renovering och energieffektivisering av flerbostadshus regleras i förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Stödet till kommuner som bidrar till ökat bostadsbyggande regleras i förordningen (2016:364) om statsbidrag till kommuner för ökat bostadsbyggande. Stödet för att anordna nya hyresbostäder och bostäder för studerande regleras i förordningen (2016:880) om statligt stöd för att an-ordna och tillhandahålla hyresbostäder och bostäder för studerande och i för-ordningen (2016:881) om statligt investeringsstöd för hyresbostäder och bo-städer för studerande. Utskottet behandlade och avstyrkte ett motsvarande motionsyrkande om en utvärdering av de statliga investeringsstöden . Utskottet anförde då följande (bet. 2016/17:CU1): Enligt budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Som en del av utskottets arbete med uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. I den budgetproposition som regeringen kommer att lägga på bord ska regeringen redovisa vilka resultat som uppnåtts . Utskottet förutsätter att regeringen tydligt kommer att redovisa hur investeringsstöden använts och vilka resultat som uppnåtts. Som framgått ovan följer också utvecklingen av statsbidrag som syftar till att öka bostadsbyggandet och avhjälpa bostadsbristen. Utskottet kan således konstatera att på olika sätt kommer att få information om hur investeringsstöden använts och vilka resultat som uppnåtts. Det finns därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare uppföljning. Motionen bör därför avslås. följde utskottets förslag. Av granskningsplan /18 framgår att under de närmaste två tre åren kommer att fokusera sin s.k. effektivitetsrevision på bl.a. området Bostadspolitik och samhällsplanering. anför i denna del bl.a. följande: Med tanke på kommunernas problem att uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar finns det skäl att granska de statliga insatserna. Angelägna frågor på bostadsområdet är om statens styrmedel fungerar effektivt, exempelvis statsbidraget till kommuner för ökat bostadsbyggande (”kommunbonusen”). följer också regeringens genomförande av det bostadspolitiska paket som presenterades med 22 åtgärder för fler bostäder, utvecklingen av investeringsbidraget för byggande av billiga och energieffektiva hyresbostäder […]. Som utskottet framhållit vid tidigare behandling får på olika sätt, dels genom regeringens resultatinformation i den årliga budgetpropositionen, dels genom kommande redovisning av resultatet från sin effektivitetsrevision i aktuell del, information om hur investeringsstöden använts och vilka resultat som uppnåtts. Utskottet har tidigare i betänkandet redogjort för och behandlat regeringens resultatinformation i årets budgetproposition samt framfört vissa synpunkter på hur resultatredovisningen kan förbättras i kommande budgetpropositioner. Det får förutsättas att synpunkterna kommer att beaktas. Utskottet står mot den bakgrunden fast vid sin uppfattning att det inte finns behov av något tillkännagivande till regeringen om någon ytterligare uppföljning. Motionsyrkandet bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att införa ett system med startlån. Jämför reservation 14 (KD). I kommittémotion 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 17 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att införa ett system med startlån vid köp av småhus i syfte att minska trösklarna för att äga sitt boende. Startlånet skulle enligt motionärerna innebära ett statligt stöd till den egna kapitalinsatsen i form av ett topplån. Enligt motionärerna skulle särskilt de norska och brittiska modellerna för att hjälpa unga vuxna in på bostadsmarknaden kunna tjäna som förebilder. I är den dominerande upplåtelseformen egnahem. Inriktningen på ägt boende gör att bostadspolitiken är inriktad på att sänka trösklarna in på mark-naden, bl.a. genom förvärvslån, räntestöd och en bosparstimulans. I erbjuds lån för bostadsförvärv inom det statliga lånepro-grammet Help to Buy. Help to Buy är en form av statligt startlån som kan sökas av alla förstagångsköpare på bostadsmarknaden. Startlånet får uppgå till maximalt av köpeskillingen. Startlånet förutsätter att ett bottenlån beviljas i bank efter en sedvanlig kreditprövning. Utskottet behandlade och avstyrkte ett motsvarande motionsyrkande om startlån (bet. 2016/17:CU1). följde utskottets förslag. Utskottet anser att det som anförs i motionen inte utgör skäl för utskottet att föreslå något initiativ från . Motionen bör därför avslås. Översyn av systemet med statliga kreditgarantier för bostadsbyggande Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om en översyn av systemet med statliga kreditgarantier för bostadsbyggande. Utskottet hänvisar till pågående arbete. I motion 2017/18:2664 av (S) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att se över kreditgarantier för bostadsbyggande. Motionären pekar på att intresset för dessa garantier har ökat , men att det bör ses över hur garantierna kan göras mer ändamålsenliga för att träffa de små aktörerna på byggmarknaden så att mångfalden inom byggbranschen kan öka. I motion 2017/18:2510 av (M) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om ett tilläggsdirektiv till Utredningen om förbättrad bostadsfinansiering om att se över möjligheten till statliga garantier för att un-derlätta uppförandet av bostäder för äldre i form av byggemenskaper och kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen. Motionären anför att bankerna sällan är intresserade av att låna till sådana ekonomiska föreningar som byggemenskaper och spekulationsfria kooperativa hyresrätter. Staten har ett system för kreditgarantier som fungerar som en försäkring som långivare kan teckna för bl.a. lån till ny- eller ombyggnad av bostäder. Garantin ger långivaren ett skydd mot kreditförluster och minskar låntagarens behov av topplån eller egen kapitalinsats. kan lämna en kreditgaranti enligt förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. Garantin får avse lån till bl.a. ny- eller ombyggnad av hyres- eller bostadsrättshus. Vid ny- eller ombyggnad gäller att kreditgarantin vid garantitidens början får avse högst ett belopp som motsvarar av fastighetens eller tomträttens marknadsvärde. Vid nybyggnad av eller ombildning till kooperativ hyresrätt gäller i stället ett tak på av marknadsvärdet. kan lämna ett förhandsbesked om möjligheten att teckna en garanti. Utredningen om förbättrad bostadsfinansiering Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över systemet med kreditgarantier för bostadsbyggande (dir. 2017:1). Utredaren ska utvärdera de befintliga kreditgarantierna och vid behov föreslå hur dessa kan utvecklas. Utredaren ska också analysera om det finns andra sätt att förbättra de långsiktiga finansieringsförutsättningarna för ny- och ombyggnad av bostäder och, om det bedöms lämpligt, lämna sådana förslag. I uppdraget ingår även att lämna förslag på ett system med förmånliga statliga topplån för att underlätta finansieringen av nyproduktion av hyresbostäder och bostäder för studerande. Syftet med översynen är att skapa förbättrade finansierings-förutsättningar för ny- och ombyggnad av bostäder. I uppdraget ingår bl.a. att närmare analysera vilka eventuella hinder som finns för mindre aktörer på bostadsbyggnadsmarknaden. Om analysen visar att det finns hinder, ska utredaren konkretisera vilken reglering som är förknippad med dessa hinder och vid behov lämna de förslag som utredaren bedömer lämpliga för att underlätta finansieringen för mindre aktörer. Uppdraget ska, efter tilläggsdirektiv om förlängning, redovisas . Utredningen om bostäder för äldre En byggemenskap är en grupp människor som i egen regi planerar, låter bygga och använder en byggnad. I slutbetänkandet Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85) lämnas förslag på åtgärder i syfte att bl.a. få fram fler bostäder för äldre, även på svaga marknader, med fokus på boendeformer som ger möjligheter till gemenskap och att underlätta för seniorer att flytta till – eller bo kvar i – en bostad som det går att åldras i. För att främja byggemenskaper som planeringsmodell och boendeform föreslår utredaren att ett stimulansbidrag inrättas, s.k. startbidrag för byggemenskaper. Stödet ska kunna sökas av föreningar som bildats för att gemensamt planera, låta bygga och flytta in i en bostadsfastighet. Bostäderna kan upplåtas med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Stöd ska lämnas till initiala projektkostnader fram till dess att byggnadskreditiv kan lämnas, t.ex. för att anlita en projektsamordnare. Föreningens medlemmar ska själva ha satsat var, och det ska finnas en markanvisning eller motsvarande avtal med en fastighetsägare. Stöd ska kunna lämnas för budgeterade kostnader . Stödet ska hanteras av . Utredaren föreslår att får i uppdrag att i samband med lanseringen av startbidraget tillhandahålla och sprida information om vad byggemenskaper är, vilken funktion de kan ha i bostadsförsörjningen och hur kommuner och bostadsföretag kan samarbeta för att främja sådana initiativ. Utredaren anför att kooperativ hyresrätt kan vara en lämplig upplåtelseform för bl.a. seniorboende och byggemenskaper. Den finansiering som inte täcks av den statliga kreditgarantin kan där täckas av medlemmarnas insatser (upplåtelseinsatser) i stället för topplån. Utredaren föreslår att får i uppdrag att utveckla en statlig garanti till kooperativa hyresrättsföreningar för återbetalning av upplåtelseinsatser. I uppdraget ska ingå att överväga garantins omfattning och olika metoder för riskvärdering för att hålla nere avgiften för garantin. Det föreslås att får direktiv att ta fram rutiner för att hantera lån till upplåtelseinsatsen kopplat till en sådan återbetalningsgaranti. Betänkandet bereds inom . Regeringen anför i budgetpropositionen bl.a. följande om statliga kreditgarantier för bostadsbyggande (prop. 2017/18:1 utg.omr. 18 s. 30): Antalet lägenheter för vilka garantier tecknas är fortsatt lågt även om en viss ökning skett jämfört med året innan. Äldre garantier förnyas inte varför det totala antalet garantier minskar. Som framgår av redogörelsen ovan genomför Utredningen om förbättrad bostadsfinansiering en översyn av systemet med kreditgarantier för bostadsbyggande. I uppdraget ingår bl.a. att närmare analysera vilka eventuella hinder som finns för mindre aktörer på bostadsbyggnadsmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Härigenom får förslaget i motion 2017/18:2664 (S) yrkande 2 anses vara tillgodosett. Motionsyrkandet bör därför avslås. När det gäller förslaget i motion 2017/18:2510 (M) yrkande 3 om att genom statliga garantier underlätta uppförandet av bostäder för äldre i form av byggemenskaper och kooperativ hyresrätt enligt ägarmodellen, konstaterar utskottet till att börja med att uppförandet av sådana bostäder omfattas av det befintliga systemet med kreditgarantier. Systemet är, som framgår ovan, föremål för en allmän översyn. Därutöver lämnas i betänkandet Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85) förslag som syftar till att främja byggemenskaper som planeringsmodell och boendeform. Det rör sig om ett s.k. startbidrag för byggemenskaper och om en statlig garanti till kooperativa hyresrättsföreningar för återbetalning av upplåtelseinsatser. Förslagen är föremål för beredning inom . Utskottet anser mot den bakgrunden att det inte finns behov av något tillkännagivande till regeringen av det slag som begärs. Motionsyrkandet bör därför avslås. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 18 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2017/18:2530 av och (båda SD), bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 18 punkt 2 och avslår motionerna 2017/18:3003 av (M), 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 37, 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 8, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 16, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 37, 2017/18:3710 av m.fl. (C), 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 21, 2017/18:3814 av m.fl. (L) och 2017/18:3862 av m.fl. (M) yrkandena 1, 3 och 4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 8 , 2. ingå ekonomiska åtganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5 med den ändringen att bemyndigandet som avser anslag 1:11 Innovativt och hållbart byggande utgår. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 18 punkt 1 och bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 18 punkt 3. har i sin partimotion om budgeten (mot. 2017/18:2487) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden. För utgiftsområde 18 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar. Vi kan emellertid konstatera att det inte finns något hinder mot att vi , under det andra steget i beslutsprocessen, ställer oss bakom vårt förslag om anslagen inom utgiftsområde 18 som läggs fram i motion 2017/18:2530. Såväl som övriga oppositionspartiers förslag om de aktuella anslagen håller sig väl inom den beslutade utgiftsramen. Inom utgiftsområde 18 föreslår satsningar som bl.a. syftar till fler bostäder och trygga boenden och boendemiljöer. bostadspolitiska vision är att ett hem är grunden för ett tryggt och därmed välmående samhälle. Det ska finnas ett boende för alla oavsett ekonomi. lägger stor vikt vid att barn får en stabil uppväxt och att unga ges goda förutsättningar att både bo och studera. En anpassad och trygg boendeform ska erbjudas våra äldre. Bostadspolitiken ska skapa förutsättningar för människor att bo och leva i de bostadsformer som passar den egna livssituationen bäst. Det ska vara lätt att flytta och hitta ny bostad. Bostadsbyggandet har ökat , men det råder fortfarande stor bostadsbrist i . Det är angeläget att staten på olika sätt tar ökat ansvar för ett tillräckligt bostadsbyggande och upprustningen av bostadsområden. anser dock att byggsubventioner inte är den rätta vägen för att öka bostadsbyggandet och upprustningen av bostadsområden. Subventionerna är kostsamma, och deras effekter kan ifrågasättas. Vi ser en risk i att subventionerna snarare skapar en ordning där byggbranschen avvaktar bidrag i stället för att fokusera på byggandet. Vi anser därför att inte bör anvisa medel för subventioner till renoveringar eller till nybyggnation. bör heller inte anvisa medel för stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande då vi anser att kommunbonusen har en felaktig utgångspunkt. Enligt vår mening bör utgångspunkten i stället vara att byggandet motsvaras av ett tillväxtbehov. Vi kan heller inte se att det finns skäl att införa en ny bidragsform för att främja innovativt och hållbart byggande, och vi anser därför att inte bör inrätta något anslag för ett sådant stöd. Vi anser däremot att det föreslagna anslaget för bidrag till åtgärder mot radon i bostäder bör bifallas av . Det finns t.ex. ett stort antal småhus i behov av radonsanering runt om i . På många platser i är otryggheten extra stor. Framför allt de s.k. miljonprogramsområdena är utformade på ett sätt som gör det svårt för polisen att närvara och upprätthålla lag och ordning utan att utsättas för risk. gör därför en satsning på ökad trygghet i förorterna och föreslår ett antal trygghetsskapande åtgärder i utsatta områden. För att kom-munerna ska kunna arbeta med att förändra områdesplaneringen föreslår vi att ska ligga kvar på anslaget 1:7 och användas till ett bidrag till berörda kommuner. vill vidare se en utökad regional planering för att möta de behov som finns och för att bistå kommunerna med kompetens som de behöver för bostadsplanering. Vi anser att detta är något som framför allt skulle hjälpa mindre kommuner. föreslår därför att det inrättas ett nytt anslag på för detta ändamål. För att möta behoven hos den åldrande befolkningen föreslår vi att det inrättas ett nytt anslag på för tillgänglighetsanpassning av bostäder. Vi vill också underlätta och öka byggandet av studentbostäder och äldrebostäder. För detta ändamål avsätter vi som ska finansieras via anslaget 1:9. Vi föreslår även att anslaget till Lantmäteriet höjs med för att uppdaterade kartor ska kunna tillhandahållas kostnadsfritt. Behovet av uppdaterade kartor visade sig exempelvis vid den stora branden i när räddningstjänsten använde sig av föråldrade kartor. Vad gäller den konsumentpolitiska delen ser vi positivt på arbetet för att uppnå bättre fungerande konsumentmarknader och ett mer ändamålsenligt konsumentskydd. Vi välkomnar att mer fokus sätts på hållbarhet och miljö, för att på så sätt uppnå positiva miljömässiga fördelar som vi ser det som angeläget att god ekonomisk hushållning eftersträvas. Sammanfattningsvis innebär det som anförts ovan att vi föreslår att riksda-gen bifaller motion 2017/18:2530 (SD) om utgiftsområde 18 och avslår samt-liga övriga motionsförslag som behandlas i denna del i betänkandet. Förslaget i budgetpropositionen om anslagen (punkt 2) bör bifallas i de delar det över-ensstämmer med motionsförslaget och i övrigt avslås. Vidare föreslår vi att antar förslagen i budgetpropositionen (punkterna 1 och 3) om be-myndiganden för regeringen som inte står i strid med vårt förslag. Vårt anslagsförslag för utgiftsområde 18 finns sammanställt i bilaga 6. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (V) av Nooshi Dadgostar (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 2. anser att bostaden är en social rättighet. Vi menar att alla människor ska ha möjlighet att leva i bra bostäder till rimliga kostnader i en miljö där man kan känna sig trygg. Så är det inte i bostadsbristens . Att bostaden blivit en vara på en havererad marknad är ett stort misslyckande som behöver rättas till. Det bostadspolitiska mål som gäller , och som ska vara vägledande för regeringens politik på området, antogs under den tidigare borgerliga regeringen . Det är ett mål som bygger på en övertro på marknaden, utförsäljningar och politisk passivitet. Den borger-ligt förda politiken har lett till stora och allvarliga problem på bostads-marknaden, där bostadsbristen måste sägas vara det mest akuta. menar att dessa utmaningar måste mötas med politiskt ansvarstagande i form av en bostadspolitik med höga ambitioner. Bostadspolitiken ska vara en grundläggande del av den generella välfärds-politiken, och vi menar att det därför behövs en tydlig omläggning av politi-kens inriktning. Frågan om att bygga bort bostadsbristen, med fokus på hyres-rätter, bör prioriteras. För detta krävs statliga insatser i form av ekonomiskt stöd för att öka byggandet. Ett första viktigt steg i en sådan omläggning har tagits med de nya statliga stöden för att stimulera bostadsbyggande, renoveringar och energieffektiviseringar. Dessa åtgärder är emellertid inte tillräckliga, och arbetet med att förändra bostadspolitikens inriktning måste fortsätta i en rad frågor. kommer att fortsätta vara drivande i dessa frågor i budgetsamarbetet med regeringen. Den nya inriktningen måste givetvis även avspegla sig i ett annat bostads-politiskt mål än det mål som varit vägledande för den borgerliga bostads-politiken. Det behövs ett nytt mål som ger uttryck för ett samhällsansvar och tydliga sociala ambitioner. föreslår därför att det införs ett bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering. Alla ska ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön ska utgå ifrån människors behov, bidra till jämlika förhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning ska en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Det jag nu anfört om behovet av ett nytt bostadspolitiskt mål för utgiftsområde 18 bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadspolitiskt mål, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:2344 av m.fl. (V) yrkande 1. godkände det bostadspolitiska mål som ska vara väg-ledande för regeringens arbete. Målet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekono-misk utveckling underlättas. Det övergripande målet har sedan konkretiserats i flera delmål som bl.a. ger uttryck för behovet av goda förutsättningar för den fysiska planeringen och samhällsbyggandet, långsiktigt väl fungerande bo-stadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven, en väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighets-sektorn, långsiktigt hållbara byggnadsverk samt effektiva och rättssäkra regel-verk. Målen tar fasta på den enskilda konsumentens valfrihet och återspeglar en ambition att fortsätta reformarbetet inom politikområdet mot mindre detalj- regleringar och sänkta trösklar.