bet · H401AU6 · 2017-02-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, L). 60 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Mottagande och insatser , punkt 1 (SD) 2.Mottagande och insatser , punkt 1 (C) 3.Mottagande och insatser , punkt 1 (V) 4.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (M) 5.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (SD) 6.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (C) 7.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (V) 8.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (L) 9.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (C) 10.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (V) 11.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (L) 12.Samhällsinformation, punkt 4 (M) 13.Samhällsinformation, punkt 4 (C) 14.Samhällsinformation, punkt 4 (V) 15.Samhällsinformation, punkt 4 (L) 1.Mottagande och insatser , punkt 1 (M) 2.Mottagande och insatser , punkt 1 (L) 3.Mottagande och insatser , punkt 1 (KD) 4.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (L) 5.Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (KD) 6.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (M) 7.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (SD) 8.Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (KD) 9.Samhällsinformation, punkt 4 (SD) 10.Samhällsinformation, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1316 av (MP), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 14 och 36, 2016/17:2907 av och (båda SD), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 1, 2 och 38 samt 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 18. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 12, 14 och 16, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41, 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26. Reservation 4 (M) Reservation 5 (SD) Reservation 6 (C) Reservation 7 (V) Reservation 8 (L) 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 11, 15, 16, 22 och 23. Reservation 9 (C) Reservation 10 (V) Reservation 11 (L) 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 21, 2016/17:1243 av (M), 2016/17:2041 av (SD), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 21, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 29, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 12 (M) Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) Reservation 15 (L) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (S), (SD), (L), (KD), i (S), (M) och (V). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 60 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. En förteckning över förslagen finns i bilagan. Under budgetberedningen har information med bäring på detta ärende lämnats till utskottet av • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör • genom enhetschef . Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (V) samt särskilda yttrandena 1 (M), 2 (L) och 3 (KD). I partimotion 2016/17:3409 av m.fl. betonar att ett ansvarsfullt flyktingmottagande måste utgå från om det finns möjligheter att välkomna nya personer in i samhället. För detta krävs bl.a. en balanserad arbetsmarknad och en befolkning som vill och känner sig redo att ta emot de nyanlända. Partiet vill därför återgå till ett frivilligt flyktingmottagande i kommuner samt i fortsättningen värna enskilda kommuners självbestämmanderätt gällande flyktingmottagande genom avtal med (yrkande 18). I motion 2016/17:2973 av m.fl. betonar vikten av öppenhet mot omvärlden och att alla som tas emot i ska kunna bli en del av samhället på ett snabbt och effektivt sätt (yrkande 1). Partiet konstaterar att utmaningarna är stora och mot bakgrund av mottagningssystemets långa handläggningstider, den tudelade arbetsmarknaden och svårigheterna att få tag i en bostad finns det behov av genomgripande reformer (yrkande 2). som antalet deltagare i etableringsuppdraget och kostnaderna väntas öka kraftigt har etableringsreformen enligt misslyckats med att nå upp till önskade resultat. Ansvaret för mottagandet bör därför flyttas tillbaka till kommunerna. Kostnaderna för nyanlända invandrare ska dock även fortsättningsvis täckas av staten (yrkande 38). I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. argumenterar för att arbetet med att inkludera nyanlända i samhället måste inledas direkt efter ankomsten till . För att stärka asylsökandes möjligheter att arbeta bör de kunna skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och därmed få tillträde till de tjänster och det stöd som andra som söker jobb får (yrkande 14). Enligt i samma partimotion ska mottagandet ha en tydlig nationell styrning, men själva genomförandet av introduktionen bör kommunerna ansvara för, eftersom det är där de nyanlända ska bo, arbeta och bygga sig en framtid. Det kommunala åtagandet bör regleras i en särskild förordning, där det bl.a. bör framgå att kommunen är skyldig att behandla alla lika oavsett ekonomisk ställning (yrkande 36). I motion 2016/17:1316 uppmärksammar (MP) arrangemanget National Welcoming Week som genomfördes i i syftet att lyfta fram vad flyktingar och immigranter bidrar med och visa goda exempel på hur ett mer välkomnande samhälle kan skapas. Motionären föreslår att något liknande, en årlig välkomstvecka för flyktingar, införs i . I motion 2016/17:2907 anser och (båda SD) att de destruktiva omständigheter som gav regeringen anledning att föreslå den s.k. bosättningslagen inte längre råder. Eftersom föråldrad lagstiftning enligt motionärerna bör upphöra föreslår man att nämnda lag avskaffas senast nästa . (SD) anser i motion 2016/17:2513 att de statliga ersättningarna till kommunerna för att ta emot nyanlända och till asylsökande ungdomar bör avskaffas. Flyktingsituationen i , särskilt med den snabba och dramatiska ökningen av antalet personer som sökte sig till , har inneburit och innebär fortfarande stora utmaningar för det svenska samhället. Mottagande och etablering spänner över flera olika politikområden, och enligt utskottet är behovet stort av samordning mellan berörda områden för att skapa nödvändiga förutsättningar för en effektiv etablering. Mycket har gjorts, som det finns behov av fler reformer t.ex. när det gäller bostadsförsörjningen, skolan och effektivisering av etableringsuppdraget. Vi behöver fortsätta arbeta för att höja kapaciteten inom mottagandet och förbättra etableringen för att vara bättre rustade som samhälle både för tider när det kommer många och tider när det kommer få asylsökande. Att ta till vara nyanländas erfarenheter och kompetenser, och skapa vägar in på arbetsmarknaden, är en av vår tids stora möjligheter. Yrkanden om en förändring av kommunernas ansvar för mottagandet finns i motioner av och . för sin del vill att kommunernas ansvar ska vara helt frivilligt. Utskottet delar till att börja med inte uppfattning om vad som är ett ansvarsfullt mottagande. Det sätt på vilket partiet hänvisar till påstått hindrande omständigheter som arbetsmarknadsläget och folkviljan framstår för utskottet mest som en förevändning att ta emot så få människor som möjligt. Den anvisningslag för bosättning som trädde i kraft kommer enligt utskottet förhoppningsvis att leda till en jämnare fördelning av nyanlända mellan landets kommuner, och till att kommuner som har goda förutsättningar för etablering tar emot nyanlända i större utsträckning . Från gäller också att är ansvarig myndighet för anvisning om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Utskottet vill understryka att mottagandet av nyanlända invandrare måste vara ett gemensamt ansvar för alla kommuner. Det är inte rimligt att enbart vissa kommuner tar ett stort ansvar så som var fallet tidigare, något som också gav ett totalt sett otillräckligt mottagande. Ett jämnare mottagande är också av betydelse för att motverka social och etnisk boendesegregation. I sammanhanget bör man även uppmärksamma det uppdrag som en särskild utredare fått att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande, nyanlända samt ensamkommande barn (dir. 2015:107). Utredningen har fått förlängd tid för hela uppdraget som ska slutredovisas . Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag. Den tid som den enskilde befinner sig i asylprocessen är viktig att ta till vara, och arbetet med att inkludera nyanlända i samhället måste inledas . I detta avseende kan utskottet instämma i vad som sägs i partimotion och vill här påminna om att utskottet vid höstens budgetbehandling ställde sig bakom regeringens förslag om en förstärkning av medlen för tidiga insatser . Som utskottet framhållit tidigare är arbete en avgörande faktor för en lyckad etablering i . Asylsökande som efter beslut av är undantagna från kravet på arbetstillstånd (AT-UND) har rätt att arbeta i och har därmed också rätt att skriva in sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen, där ett grundläggande stöd kan ges, t.ex. översättning av utbildningsdokumentation. Det är viktigt att fler asylsökande får rätt att arbeta och att hinder för asylsökandes möjligheter att arbeta undanröjs. Detta bereds inom , inklusive möjligheten att ta del av tjänster hos Arbetsförmedlingen och en översyn av reglerna kring AT-UND. Det bör i sammanhanget uppmärksammas att på uppdrag av regeringen kommit med förslag som innebär att ges möjlighet att rekvirera s.k. samordningsnummer för samtliga asylsökande. De förändrade reglerna, som träder i kraft , kommer antagligen att väsentligt underlätta Arbetsförmedlingens arbete med asylsökande. Sammantaget anser utskottet att regeringen för en politik som skapar bästa möjliga förutsättningar för att ta emot nyanlända invandrare, som det pågår ett aktivt arbete med att identifiera ytterligare relevanta åtgärder. I övrigt ser utskottet ingen anledning att uttala sig om ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna eller om förändrade uppgifter för aktörer inblandade i mottagandet av de nyanlända invandrarna i linje med vad som föreslås av och . Utskottet finner alltså inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 4 (M), 5 (SD), 6 (C), 7 (V) och 8 (L) samt särskilda yttrandena 4 (L) och 5 (KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. konstaterar att språket är vägen in i samhället och att utan språkkunskaper är det näst intill omöjligt att få ett jobb. För dem som saknar jobb och egen försörjning bör därför tydliga krav på ansträngningar för att lära sig svenska vara en central del i prövningen inför ett permanent uppehållstillstånd (yrkande 7). För att uppnå bättre kvalitet och kontinuitet inom etableringsuppdraget föreslår också att full etableringsersättning villkoras mot att den som har en etableringsplan blir kvar i den kommun som han eller hon har anvisats eller själv har valt (yrkande 16). I samma partimotion påpekar att det inom asylprocessen och etableringsuppdraget inte sällan är så att mannen särbehandlas, det är han som är och på olika sätt kommer i fokus för myndigheternas åtgärder. Partiet anser att detta ger en felaktig bild av vad står för och menar att det är regeringens ansvar att säkerställa att kvinnor och män behandlas lika av myndigheterna (yrkande 26). Ett liknande förslag finns i motion 2016/17:3078 av m.fl. där uppmärksammar bristande jämställdhet när det gäller de etableringsinsatser som erbjuds av Arbetsförmedlingen (yrkande 14). Att skapa förutsättningar för att öka deltagandet på arbetsmarknaden bland utrikes födda kvinnor är enligt i samma motion centralt för integrationen (yrkande 13). I motion 2016/17:2511 av och anför att konsekvensen av instegsjobben, som innebär att arbetsgivare som anställer nyanlända invandrare får lönekostnaden subventionerad , blir att svenska medborgare diskrimineras. Partiet vill därför slopa instegsjobben (yrkande 14). I motion 2016/17:2973 av m.fl. anför att etableringsreformen inte har uppnått önskade resultat. Partiet föreslår därför att ansvaret för etablering flyttas tillbaka till kommunerna (yrkande 4). Kostnaderna för nyanlända invandrare ska dock även fortsättningsvis täckas av staten. Partiet uppmärksammar också att ersättningssystemen behöver ses över ur ett integrations- och etableringsperspektiv. Vad som avses är bl.a. en reformering av föräldrapenningen för att sänka kostnader och gynna föräldrarnas etablering på arbetsmarknaden (yrkande 14). I samma motion skriver också att möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället måste förbättras (yrkande 41). Det offentliga behöver bl.a. bli bättre på att bjuda in till samtal och samverkan samt på att göra sina lokaler tillgänglig för föreningslivet på tider som annars är outnyttjade. vill även se över hur föreningar och frivilliga nätverk kan utveckla nya sätt att erbjuda en väg in i samhället för nyanlända (yrkande 40). konstaterar i partimotion 2016/17:2471 av m.fl. att utvecklingsprogrammet Jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM) genom sin granskning har visat att det finns stora förbättringsbehov inom bl.a. Partiet välkomnar att man har förändrat patriarkala strukturer i myndighetsutövningen och föreslår att JiM får i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen (yrkande 1). I samma partimotion påtalar att enligt de nuvarande reglerna har personer som får uppehållstillstånd genom anknytning inte rätt till introduktion om de inte kommer till efter det att anknytningspersonen fått uppehållstillstånd. Samma situation gäller för dem som fått uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till en svensk medborgare. föreslår att etableringslagen ändras så att den omfattar alla som får uppehållstillstånd genom anhöriginvandring (yrkande 3). Dessutom hänvisar till I skuggan av hög arbetslöshet – om flykting- och anhöriginvandrares arbetsmarknadsetablering som beskriver hur stereotypa föreställningar om nyanlända kan prägla arbetsförmedlarens bemötande och därmed riskera att påverka matchning och förmedling av etableringsinsatser på ett ofördelaktigt sätt. För att motverka diskriminering bland arbetsgivare och arbetsförmedlare krävs det enligt partiet en kunskapssatsning riktad till Arbetsförmedlingen om gruppen asylsökande (yrkande 19). uppmärksammar i sin partimotion att omställningsorganisationerna har visat sig vara framgångsrika när det gäller att ta arbetssökande vidare till nästa relevanta jobb. menar att det här finns en potential som bör tas till vara och föreslår att omställningsorganisationernas uppdrag omformuleras så att det också omfattar nyanlända (yrkande 20). Med stöd i granskningsrapporter från drar slutsatsen att den nuvarande utformningen av etableringsuppdraget innebär en risk för att Arbetsförmedlingen i sitt arbete prioriterar kortsiktiga åtgärder i stället för långsiktiga. Därför bör man utreda om det går att ta bort 24-månadersgränsen för etableringsinsatser (yrkande 22). I sammanhanget konstateras också att de begränsade möjligheter som gäller för att få uppehållstillstånd i innebär att etableringsinsatserna kortas ned ytterligare, eftersom de inte får vara längre än uppehållstillstånden. Mot denna bakgrund föreslår partiet att etableringsinsatser som sträcker sig längre än uppehållstillstånden bör tillåtas (yrkande 23). I samma partimotion uppmärksammar vikten av att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga och anpassa insatserna därefter. hänvisar till att Röda korset i samarbete med Arbetsförmedlingen, i , ett antal kommuner och civilsamhället drivit projektet – Integrerad preventionsmodell för psykosocialt stöd – där man arbetat just på detta sätt. I finns ett liknande projekt under namnet Inspira. föreslår att projekten ska fungera som modeller för hela landet (yrkande 10). I partimotion 2016/17:1068 av m.fl. menar att det behövs fler praktikplatser och att den nuvarande begränsningen till sex månaders praktik är för att bli anställningsbar, särskilt för den som har bristande språkkunskaper. Det behöver därför bli möjligt att anordna praktikplatser som löper (yrkande 6). Liberalerna skriver i samma partimotion att kraven på att delta i etableringsinsatser, t.ex. i svenskundervisning och samhällsorientering, måste göras tydligare, liksom kopplingen som enligt gällande regler finns mellan deltagande i etableringsinsatser och rätten att få ersättning (yrkande 12). Liberalerna betonar att det civila samhällets engagemang är ett omistligt komplement till det offentligas insatser, och det bidrar till fler vägar in i det svenska samhället för nyanlända. Partiet anser att det är rimligt att det offentliga bidrar med finansiellt stöd till sådan verksamhet, som det måste göras en tydligare granskning i samband med bidragsgivning, bl.a. för att undvika att skattemedel går till organisationer som motverkar jämställdhet och demokratiska principer (yrkande 16). Liberalerna lyfter också fram att alltför många utrikes födda kvinnor, särskilt de som kommer som asylsökande eller är anhöriginvandrare, står utan jobb och är beroende av antingen samhällets ekonomiska stöd eller sin makes. Fler insatser behövs därför för att öka utrikes födda kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Partiet anser att kvinnor och män måste mötas av samma förväntningar och krav på att jobba och få en egen lön att leva på (yrkande 14). Förslag på insatser för att på olika sätt påverka nyanlända invandrares etablering finns också i ett antal enskilda motioner. m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:1642 behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen i en växande , bl.a. för att överbrygga skillnaderna i livschanser mellan utrikes och inrikes födda (yrkande 7). I motion 2016/17:1635 anger m.fl. (S) att utrikes födda kvinnors etablering på arbetsmarknaden är en särskild utmaning. Därför behövs det en genomlysning av Arbetsförmedlingens olika stöd och insatser samt en strategi för att se till att dessa i större utsträckning kommer nyanlända kvinnor till del (yrkande 6). Eftersom språket är en av nycklarna för att kunna ta sig in på arbetsmarknaden förslår motionärerna också att det ska bli möjligt att läsa svenska för invandrare (sfi) redan under asylprocessen (yrkande 1). För att åstadkomma en effektivare och långsiktig etableringsprocess är det viktigt att fortsätta arbetet med myndighetssamverkan (yrkande 3). För att snabbt förbättra integrationen i hela landet föreslår m.fl. (S) i motion 2016/17:1624 att blir försökslän för ett nytt arbetssätt när det gäller introduktion av nyanlända på arbetsmarknaden. m.fl. (M) anför i motion 2016/17:2880 att det krävs ett regelverk som ser bortom omhändertagandeperspektivet och därmed inte motverkar syftet med integrering för att åstadkomma en förbättrad integration och ett bättre mottagande av barn och ungdomar. (M) påtalar i motion 2016/17:830 bristen på kontakter är det största hindret för invandrade akademiker att få en anställning som motsvarar deras utbildning. Ett sätt att underlätta etableringen skulle kunna vara att Arbetsförmedlingen startar nätverk med akademiker som redan är förankrade på arbetsmarknaden. För att fler nyanlända ska komma in på arbetsmarknaden föreslår (M) i motion 2016/17:295 att det ska vara möjligt att studera på masternivå med bibehållen ersättning från Arbetsförmedlingen eller kommunen. I motion 2016/17:3128 anser m.fl. (M) att staten bör söka en fördjupad samverkan med civilsamhällets aktörer för att skapa fler och enklare vägar till egenföretagande för utrikes födda och nyanlända. Bland annat bör man utarbeta en modell där företagare fungerar som mentorer för att utveckla nyanlända i deras entreprenörskap (yrkande 21). Motionärerna påpekar att för många som av olika anledningar inte är beredda att starta egen firma, är egenanställning en möjlighet att snabbt komma i arbete och pröva entreprenörskap (yrkande 22). För att även fortsättningsvis ska kunna vara ett öppet land dit människor som vill skapa sig en bättre tillvaro kan flytta anser (M) i motion 2016/17:3344 att kostnaderna för flyktingmottagandet måste bli betydligt lägre. Det behövs ett nytt samhällskontrakt som innebär att vissa välfärdstjänster för nyanlända villkoras mot egen försörjning (yrkande 1). För att ytterligare sänka kostnaderna för mottagandet föreslås att nyanlända ska finansiera sina egna offentliga migrations- och integrationskostnader, t.ex. för flyktingboende och undervisning, med lån motsvarande systemet för studielån (yrkande 3). Mot bakgrund av den stora skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda kvinnor och för att öka möjligheten att komma in på arbetsmarknaden föreslår Per Åsling och (båda C) i motion 2016/17:3003 bl.a. en utvidgning av de arbetsförberedande etableringsinsatserna så att de omfattar fler anhöriginvandrare. Inledningsvis vill utskottet slå vakt om den grundläggande samsynen över partigränserna om behovet av att åstadkomma ett fungerande mottagande och en effektiv etablering av nyanlända invandrare. är här det parti som skiljer ut sig när de ifrågasätter värdet av invandring och motsätter sig etableringsinsatser värda namnet. För partiet räcker det inte ens med en starkt begränsad invandring utan man förespråkar också återvandring, dvs. att personer på olika sätt ska förmås återvända till sina gamla hemländer. Detta är ett synsätt som utskottet tydligt tar avstånd ifrån. ska fortsätta vara ett land som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet. Liksom tidigare vill utskottet i stället framhålla den potential och möjlighet att investera som migrationen innebär. Detta görs bl.a. genom att tillhandahålla verktyg så att de nyanlända snabbt kan etablera sig och bidra till det svenska samhället och den framtid som är vår gemensamma. Med detta sagt vill utskottet betona att etableringsuppdraget ständigt behöver anpassas efter nya förutsättningar och att de insatser som erbjuds måste vara väl anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov. Utskottet välkomnar därför det förslag om ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet som bereds inom (Ds 2016:35). En utgångspunkt i arbetet med detta förslag har enligt promemorian varit att regeringen och Arbetsförmedlingen vid behov ska kunna anpassa verksamheten i etableringsuppdraget efter ändrade förutsättningar. En annan utgångspunkt har varit att göra regleringen av nyanländas etablering mer lik det arbetsmarknadspolitiska regelverket i övrigt. Enligt förslaget ska ansvaret för etableringen, dvs. det statliga åtagandet för att nyanlända erbjuds etableringsinsatser, regleras i lag. Bedömningen är att bestämmelser om etableringsinsatsernas innehåll och individersättningar för nyanlända ska regleras på förordningsnivå. I förslaget anges vidare ett antal enligt utskottet viktiga utgångspunkter för det fortsatta arbetet på förordningsnivå. Anpassningen till det generella arbetsmarknadspolitiska regelverket innebär bl.a. att inslaget av rättighetslagstiftning utgår; rättigheten till en etableringsplan tas bort och ersätts med en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt etableringsprogram. Den innebär även att nyanlända, liksom övriga arbetssökande, bör få en individuell handlingsplan upprättad.