bet · H401CU20 · 2017-05-11 00:00:00 — 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bygglov inte ska behövas även om väderskydd placeras i direkt anslutning till ett annat väderskydd för kollektivtrafik och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bygglovsbefrielse även för reklamskyltar som ingår i väderskydd för kollektivtrafiken och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör följa upp att kommunerna inte missbrukar möjligheten att i detaljplaner återinföra bygglov för åtgärder som befriats från bygglov och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda att bygglov inte ska krävas på allmän platsmark, inte heller när kommunen inte är markägare, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3696 av och (båda SD): 1.Riksdagen antar 5 kap. 27 § regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) med den ändringen att orden ”principiell beskaffenhet eller annars av större vikt” i första stycket ska bytas ut mot ”stor vikt eller har principiell betydelse”. 2.Riksdagen avslår 12 kap. 6 § regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som kan föreslås för att minska de hinder som kan uppstå i detaljplanerna och tillkännager detta för regeringen. Svensk bostadsmarknad befinner sig i kris. Trots att byggandet har tagit bättre fart är bostadsbristen utbredd runt om i landet. Enligt sammanställning av läget på bostadsmarknaden råder det brist på hyresrätter i 240 av landets 290 kommuner, företrädesvis i landets större städer och runt de större lärosätena. Bristen på lägenheter får många samhällsskadliga konsekvenser: Unga får svårt att flytta till städer där det finns jobb- och utbildningsmöjligheter. Tillväxtföretag får svårt att rekrytera rätt kompetens och förse anställda med bostäder. Par får svårare att hitta större bostäder när de vill bilda familj. Äldre får svårt att hitta en mindre lägenhet när barnen flyttar ut. Nyanlända får svårare att etablera sig i områden där det finns enklare jobb som skulle kunna underlätta integrationen. Hur löser vi då bostadsbristen? Det är en av de stora frågorna, och svaren behövs akut. Det finns inte ett svar eller en lösning - långt ifrån - och det behövs både kortsiktiga och långsiktiga förändringar. Vi debatterar betänkandet Fler steg för en effektivare plan- och bygglag, där det presenteras förslag på snabbare planeringsprocesser för att få fart på byggandet. Ändringarna syftar till att göra planprocessen mer effektiv och innebär bland annat att kommunerna tidigt i planeringen ska kunna få besked från om vad staten anser om det planerade byggandet. På så vis minskar risken för att kommunerna lägger tid på planering i onödan. Beslut som rör detaljplaner ska kunna delegeras från kommunfullmäktige till kommunstyrelsen eller byggnadsnämnder. Då blir handläggningstiden förhoppningsvis kortare och kostnaderna mindre. Fler åtgärder ska också kunna undantas från kravet på bygglov i . För privatpersoner kan det handla om att bygga en balkong eller ett burspråk i en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan. tycker att dessa steg är bra men hade gärna velat att regeringen gick längre. Likaså kan jag inte låta bli att tänka på vad som hade skett om Socialdemokraterna och hade röstat ja till den proposition som Alliansen lade fram . Då hade dessa förslag redan gått igenom och varit verklighet. Den tid som går från det att någon avser att uppföra ett bostadshus till dess att en nyckel kan sättas i dörren är alldeles för utdragen. Långa ledtider är kostnadsdrivande, höjer risken för den som bygger och försämrar konkurrensen då det främst är stora företag som har råd att ligga ute med pengar under en så som det ofta är fråga om. Ledtiderna står i vägen för en utökad bostadsproduktion och gör att det blir svårare att snabbt växla upp tempot i byggandet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag lämnade ihop med övriga Alliansen en följdmotion där vi är tydliga men vad som ytterligare behövs. Vi anser att det finns ett behov av att minska ledtiderna för bostadsbyggande, särskilt avseende den kommunala detaljplaneringen. Vi föreslår därför att de detaljplanebestämmelser som kommunerna ställer upp ska analyseras för att man ska kunna avgöra vilka krav som är rimliga, i syfte att möjliggöra fler förenklingar i . Vi vill att vissa planbestämmelser i detaljplanen inte längre ska gälla efter genomförandetidens utgång. Vidare är i stort sett alla aktörer inom bostads- och byggsektorn överens om att dagens planeringsprocesser för byggande av bostäder tar överlag. Därför bör ytterligare åtgärder vidtas. Processen till byggstart behöver kortas, och därför bör kravet på startbesked tas bort ur plan och bygglagen. Vi vill även se ytterligare undantag från kravet på bygglov när det gäller väderskydd bredvid varandra samt reklamskyltar i anslutning till väderskydd, vilket också berörs i den proposition som vi diskuterar . Regeringen föreslår i propositionen att vissa förändringar avseende färg, fasadbeklädnad och tillbyggnader ska undantas från bygglov. Vi välkomnar detta, men det finns skäl att följa upp hur denna typ av undantag eller bygglovsbefrielser hanteras av kommunerna. Vi föreslår därför att regeringen ska följa upp att kommunerna inte missbrukar möjligheten att i en detaljplan återinföra krav på bygglov för åtgärder som befriats från bygglov. Det vore också på sin plats att utreda möjligheten att utvidga undantaget för bygglov för nybyggnad till att även gälla nybyggnad på allmän plats där kommunen inte är markägare. Jag tycker att det är positivt att statsrådet deltar i dagens debatt. Utöver de medskick som jag redan gjort vill jag ta tillfället i akt att påminna om det tillkännagivande som finns gällande privat initiativrätt. Med detta yrkar jag bifall till reservation 3. För tids vinnande yrkar även jag bifall till reservation 3, även om vi givetvis står bakom samtliga reservationer från Alliansen. måste ha fler bostäder - nu! Jag vill påstå att det aldrig har varit viktigare. Bostadspolitiken och behovet av fler bostäder är en av absolut största samhällsutmaningar, herr talman. Detta gäller särskilt för kommunerna och för deras utveckling och möjligheter. Migrationsutmaningar, storstädernas befolkningsökning, landsbygdens befolkningsminskning, studier, arbetsmarknad, tillväxt, skattekraft - listan kan göras lång. När bostadspolitik diskuteras och debatteras i samhällsdebatten i stort hamnar vi alltför ofta i en debatt om enskildheter i stället för i en debatt om helheten. Det blir ofta en debatt där experter inom snävt avgränsade områden kastar procentsatser, amorteringskrav, bolånetak, lagparagrafer och kvadratmeter i huvudet på vanligt folk på ett sätt som ofta blir helt obegripligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Naturligtvis är det viktigt med tillväxtaspekten och arbetsmarknadens funktion, men detta är kanske inte det allra viktigaste för den enskilda människan. Bostadspolitik måste handla om möjligheter för alla - unga, äldre, studenter, barnfamiljer och ensamstående. Det handlar om stadens, stadsdelens, förortens, byns och grannskapets liv och innehåll. Det handlar om att bygga ett land, ett samhälle och en gemenskap - ett samhälle som håller ihop. Boendet är grunden till allt. En fungerande bostadsmarknad skapar enorma möjligheter. På motsvarande sätt blir problem i boendet, boendestrukturen och bostadspolitiken en enorm samhällsutmaning - kanske den allra största. Utmaningarna på den svenska bostadsmarknaden spiller över på i stort sett samtliga politikområden. Det finns inga enkla eller enskilda lösningar, utan här handlar det om grundläggande och långsiktigt sunda förutsättningar och spelregler för ett ökat bostadsbyggande över hela linjen. En av nycklarna till detta, herr talman, är förenklingar - snabbare, enklare och billigare. Alliansregeringen genomförde omfattande regelförenklingar, vilket är en av de främsta anledningarna till att vi nu har det mest intensiva bostadsbyggandet i . , herr talman, får vi aldrig slå oss till ro. Därför är det avgörande att vi fortsätter regelförenklingsresan om vi ska hantera nuvarande och framtida utmaningar på bostadsområdet. Den proposition som vi nu diskuterar, Fler steg för en effektivare plan- och bygglag, är ett urvattnat förslag i förhållande till det som alliansregeringen en gång lade fram, men det är ändå ett fall framåt. De partier som utgör regering - eller som utgör delar av det rödgröna regeringsunderlaget - motsatte sig samfällt, tillsammans med eller var för sig, nästan alla regelförenklingar som alliansregeringen föreslog. Talartiden medger inte att jag går igenom alla dessa otaliga exempel, men den proposition som vi nu ska ta ställning till handlar egentligen om att regeringen för sent accepterar de åtgärder som Alliansen föreslog . Detta, herr talman, är inte att föra en aktiv bostadspolitik. När jag, som här , hör miljöpartistiska ministrar och riksdagsledamöter stå och prata om att man genom att bara acceptera de gamla alliansförslag som man tidigare varit emot för en aktiv bostadspolitik - och när man dessutom förväntar sig beröm och tacksamhet för det - kan jag inte annat än reagera, herr talman. Vad man egentligen säger är att människor förväntas vara tacksamma för att har kommit till insikt om att det finns någonting som heter verklighet och realiteter. Jag noterar att regeringspartierna numera påstår sig instämma i vikten av att regelförenklingsarbetet när det gäller bostäder och byggande fortsätter, även om det som vanligt uttrycks i mycket otydliga och väldigt passiva ordalag. Regeringen hade kunnat få vilka regelförenklingar som helst genom om man velat det och om man hade haft några som helst egna förslag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det är lika paradoxalt som ohållbart, och faktiskt direkt oacceptabelt, att ingen tidigare regering har levererat så få förslag som den nuvarande för att göra det lättare att bygga bostäder i , trots att vi ser den värsta bostadskrisen . Inrikesminister har till exempel presenterat 74 propositioner - på bostadspolitikens område har vi fått nöja oss med mindre än en tiondel av det. Detta är, återigen, helt oacceptabelt och helt ohållbart, med tanke på den situation som nu befinner sig i när det gäller bostadsmarknaden. Det är helt oacceptabelt och något som måste ändras , snabbare än kvickt. Regeringen har fått släpas till allt - allt från flexiblare bullerregler till de eftergifter man tvingades till i migrationsuppgörelsen. Återigen, herr talman: Det vi ska fatta beslut om är bra, men det räcker inte. Det räcker inte på långa vägar. Att som den rödgröna regeringen lägga hanterandet av stora samhällsutmaningar, som bostadspolitiken, i malpåse är inte rätt väg för . Det är inte de besked - eller rättare sagt den frånvaro av besked - som behövs. Det är inte heller på det sättet som utmaningar för enskilda människor och för i stort löses. Vi är nog alla överens om att det behövs en rad olika förslag för att få bukt med den bostadsbrist vi har i . Jag är glad att vi ändå, i den situation som råder, kan komma överens om en rad förslag i denna proposition och över blockgränserna ställa oss bakom dem för att få till förbättringar på området. De förslag som har lagts fram skapar förenklingar. Bland annat gör de att det blir enklare för privatpersoner att kunna göra ändringar, att byta färg på bostadens fasad och att kunna slippa bygglov för tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller liknande. Dessa åtgärder kommer att underlätta, men vi kommer att behöva följa upp dem för att se till att det hela fungerar på ett bra sätt efter att förslagen har gått igenom. Det är särskilt viktigt att vi ser till att behålla våra värdefulla byggnader runt omkring i landet och att de inte på något sätt blir ett offer för den nya politiken. Jag hoppas att vi bevakar detta så att det inte blir någon förändring där. Det är i de kommuner som inte särskilt har pekat ut värdefulla byggnader som det kan uppstå problem när vi ändrar lagen . När det gäller förenklingar och att skapa en effektivare plan- och bygglag innehåller propositionen ett förslag om att man ska kunna få ett planeringsbesked från länsstyrelserna när kommunerna tar fram detaljplaner - detta för att inte förgävesplanering, som man kallar det i kommunerna, ska ske. Det här är något som såklart underlättar för att snabbare få fram detaljplaner och skapar förutsättningar för ett snabbare byggande. Vidare införs en tidsfrist för länsstyrelserna att eventuellt upphäva ett beslut om en detaljplan, vilket innebär att man snabbare kan få reda på om en detaljplan gått igenom eller inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Tillsammans med andra åtgärder som regeringen nu äntligen tittar på, till exempel gemensamma byggregler i och förbättrad lånefinansiering för byggbolag och att man förhoppningsvis också börjar titta mer på bättre konkurrensskapande åtgärder och ett regionalt bostadsplaneringsstöd, kanske vi i alla fall kan ta ett par steg framåt för att få till ett bättre byggande i . har två reservationer till betänkandet, och jag vill yrka bifall till reservation 1. För tids vinnande hoppar jag över den andra reservationen. Reservation 1 handlar om att vi från sida inte ställer oss bakom utökad delegationsrätt att anta detaljplaner i kommunstyrelse eller byggnadsnämnd. Anledningen är att vi anser att en detaljplan är så pass viktig att medborgarna ska kunna få ett inflytande, få vara med och påverka och också lyssna till debatten och höra hur partierna ställer sig i olika frågor. Detaljplanerna kan ju handla om konsekvenser som sträcker sig flera decennier framåt. Om besluten fattas i en nämnd eller i en kommunstyrelse är problemet att de ofta är stängda för allmänheten, så man kan inte ta del av den debatt som sker där. Alla partier är inte heller representerade i nämnderna. Det är färre personer som sitter i nämnderna än i kommunfullmäktige. Därför menar vi att det är viktigt att behålla den nuvarande ordningen. Trots att det kanske förlänger processen till viss del menar vi att det är så pass viktigt med fortsatt insyn för medborgarna. Att flytta över beslut om antagande av fler detaljplaner från kommunstyrelse och byggnadsnämnd innebär inte något problem för den enskilda medborgaren när det gäller att ansöka om olika planändringar, utan där kan man fortfarande använda sig av det så kallade standardförfarandet. Det gäller i stället beslut om andra detaljplaner. Vår andra reservation handlar om att se över vilka åtgärder som kan föreslås för att minska hindrandet som uppstår i detaljplaner vid byggande. Det är viktigt att se över hur mycket en detaljplan behöver innehålla, om det finns något som kan regleras för att underlätta byggandet, så att man inte låser upp med alltför många detaljkrav i detaljplanerna. Vi tror att vi skulle kunna komma fram till något som kan göra det enklare för byggföretag och andra aktörer att agera på byggmarknaden. Regelkrångel som fördröjer och hindrar bostadsbyggande ska inte behöva förekomma. Det var tydligt under den förra regeringen, men det har dessvärre blivit något mindre tydligt . Den nu gällande togs fram av den första alliansregeringen på , som leddes av en centerpartistisk minister. Sedan fick vi en bostadsminister, , och därefter har arbetet kunnat fortsätta. Vi kan konstatera att bostadsbyggandet med socialdemokratiskt ledda regeringar har ökat från en stabilt låg nivå på drygt 20 000 bostäder till en åtminstone tillfälligt och jämförelsevis hög siffra med 40 000 färdigställda bostäder 2016, enligt TMF:s statistik. Ökningen påbörjades , när och Alliansen styrde, och fortsatte 2013 och 2014. Än så länge har inte de olika rödgröna bostadsministrarna lyckats sätta stopp för den positiva utvecklingen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Detta är inte tillfället att föra en bred och allmänpolitisk debatt - det sparar vi - men det måste ändå sägas att det behövs större reformer än vissa ändringar på marginalen i den plan- och bygglag som ligger framför oss för beslut. Det som är glädjande är att regeringen äntligen kommer att genomföra en förändring som innebär att kommunfullmäktige kan delegera antagandet av en detaljplan till kommunstyrelse eller byggnadsnämnd, om den inte är av principiell vikt eller större betydelse. Det är ett förslag som kunde ha genomförts för länge sedan, men då ville inte Socialdemokraterna och göra det, och valde att stötta de rödgröna, så genomförandet har dröjt ända till . Som vi hörde tidigare är och fortfarande emot förslaget, eftersom det kan misstänkas att ett ja skulle kunna leda till fler bostäder åt fler människor, och det är ju inte riktigt i linje med deras politik. De andra partierna motiverar sin omsvängning med att det nu finns ett större behov än då av fler bostäder. Det är ett sent uppvaknande, kan man säga. Enligt mitt sätt att se på saken var det kanske ännu mer angeläget då, när planprocesserna behövde fler förenklingar, men då var er samarbetsvilja inte sådan. Och det kanske var gött att slå sig samman med när det gällde att stoppa bra förslag från allianspartierna och sätta käppar i hjulen för den dåvarande regeringen. Man talar fortfarande och ofta om långa och oförutsägbara planprocesser. Det är ganska kännetecknade för regeringspolitiken just , också på bostadsområdet, att den är lång och oförutsägbar. Man kan och borde göra ännu mer för att ta bort steg i planprocesserna, minska kraven på bygglov och detaljplaner och öka tillgången till byggbar mark genom att till exempel se över saker som strandskydd och även riksintressen. Det ges också lättnader i kravet på bygglov när det handlar om smärre förändringar, som att byta färg eller väggbeklädnad om byggnaden vetter mot en kringbyggd gård. Det är ju inga stora förändringar. Detta, herr talman, är så marginella förändringar att det är nästan dumt att ens prata om dem. Jag avstår därför från att hylla regeringens regelförenklingsarbete och övergår till att tala om hur det borde vara. Jag kan kort konstatera att sådant som har kritiserats, och som underlättat utbyggnader som ökar den tillgängliga bostadsytan och dess funktion, får stå kvar, trots attacker från regelkramarpartiet nummer ett - . Vi i vill i stället gå den andra vägen och göra detaljplanerna mer övergripande och mindre styrande. Det har vi motionerat om, och vi har också en reservation om detta. När regeringen hänvisar till pågående utredningar kan man inte låta bli att dra på munnen över hur de själva tidigare raljerade över de 55 utredningar och uppdrag som igångsattes av tidigare bostadsministrar och som regeringen , så gott de kan, försöker förverkliga men tyvärr i en alltför låg takt. Det kan, herr talman, vara ett stort problem för fastighetsägare när en gammal och utgången detaljplan hindrar ett ändamålsenligt användande av byggnader och sätter stopp för modernisering av bostäder, olika tillgänglighetsanpassningar och förtätning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag Det är för oss obegripligt att regeringspartierna genomför det ena av förslag, om delegeringen av beslut från fullmäktige till kommunstyrelse och byggnadsnämnd, och inte det andra, som innebär att man kan gå in och göra små förändringar i de gamla planerna efter genomförandetidens slut. Det skulle få en direkt effekt på möjligheten att förtäta och få fram fler och mer ändamålsenliga bostäder. Varför ska man behöva inleda en lång, kostsam och oförutsägbar planprocess om det handlar om att göra om ett garage till ett gårdshus eller anpassa ett soprum till modern källsortering? Det kan också handla om att genom förtätning och bättre utnyttjande bereda fler människor möjlighet att få en bostad. Detta förslag förtjänar både ris och ros, men i huvudsak förtjänar regeringspartierna ingen blomma alls för vad de gör för att få fram fler bostäder i redan befintliga bestånd. När regeringen får bestämma handlar det uteslutande om att betala privata byggföretag och belöna redan expansiva kommuner med skattemiljarder i form av en byggbonus. Regelförenklingsarbete måste vara en ständigt pågående process som inte kan ersättas med tillfälliga stimulansåtgärder. Det går inte att betala sig fri från ansvaret att korta planprocesser och ledtid från idé till inflyttning. Det behövs riktiga bostadspolitiska reformer som rör beskattningen, rörligheten, hyressättningen och villkoren för att bygga också på små orter utanför storstäderna. Det behövs kraftiga regelförenklingar, som att tillåta byggherrar att själva ta initiativ till och genomföra en planprocess som sedan underställs kommunfullmäktige för beslut. Vad hände med förslaget att ge regionerna en roll i bostadsplaneringen, vilket företrädarna för alla riksdagspartier var överens om i ? De ville att det skulle införas en regional planering som samordnar infrastruktur och bostadsbyggande - det som många talar om som den stora möjligheten för att få fram fler bostäder. Det behövs ett förenklat strandskydd, och det behövs större möjligheter att bygga, trots hinder i form av riksintressen och skydd av olika slag. Det går inte att sitta passiv när behovet av nya bostäder vida överstiger det antal som byggs. Som sagts i debatten: Det går inte att flytta in i en prognos - inte ens om den pekar på en ökning på runt 60 000 bostäder, och speciellt inte då påstår att det finns behov av att bygga 90 000 bostäder . Jag yrkar bifall till reservation 3, som handlar om ytterligare undantag från kravet på bygglov när det gäller väderskydd. Med hänvisning till tidigare debatt är det väl inte önskvärt att någon ska behöva bo i ett väderskydd. åter kommer med fler förslag i frågan i senare debatter. Vi debatterar fler steg för effektivare plan- och bygglag. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Fler steg för en effekti-vare plan- och bygglag För att få igång ett stort och omfattande byggande av bostäder som folk också ska kunna betala för kommer det fortfarande att vara de ekonomiska frågorna i bostadspolitiken som är de viktiga. Finansieringsvillkor och skattevillkor är betydelsefulla verktyg när vi talar om kvantitet och ökat antal bostäder. är det i första hand arbetskraftsbristen som gör att vi inte kan bygga ännu fler bostäder. Försämrade regler, som leder till exempelvis sämre kvalitet i byggandet, ger inte fler bostäder. Inte någonstans kan vi se en sådan effekt. Tvärtom riskerar det att leda till att fel personer ger sig in i byggbranschen av helt fel skäl eller att boendestandarden sjunker, vilket drabbar enskilda personer och i slutändan samhället i stort. Det är inte antalet lagändringar som är det viktiga utan snarare storleken och utformningen av dem. Regeringen har i detta fall föreslagit ett flertal lagändringar, och några av dem är helt okej. Jag har dock svårt att se att de kommer att få någon större betydelse för byggandet av fler bostäder. Några av dem kan dock få en viss effekt. Här föreslås ett antal relativt omfattande åtgärder i den bebyggda miljön, som inte ska föregås av ett bygglov. Konsekvensen blir att kommunen först i efterhand kan ingripa om fel har begåtts. Jag menar att det innebär ett stort resursslöseri och skapar risker även för den enskilde fastighetsägaren. Risken är att för städerna värdefulla byggnader vanställs och förfulas. Det märks att regeringen inser att förslaget i grunden inte är särskilt välavvägt, och man förslår därför vissa undantag - att det till exempel inte ska gälla byggnader som anses vara särskilt värdefulla i ett historiskt, kulturhistoriskt, miljömässigt och konstnärligt perspektiv. Problemet är bara att sådana gränsdragningar inte riktigt finns.