bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Utskottet anser att frågan är så viktig att det på nytt [liksom i budgetbetänkandet ] bör göras ett tillkännagivande i saken till regeringen. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det måste säkerställas att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås och tillkännager detta för regeringen. Utskottet avstyrkte motioner som betonade vikten av polisens närvaro på landsbygden samt om att det i varje kommun ska finnas minst en polisstation, att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden bör utökas kraftigt, att bör ställa krav på insatstider vid rapporterade brott och att regeringen kontinuerligt bör följa upp polisens lokala närvaro. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning. Av regeringens skrivelse 2016/17:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår följande när det gäller tillkännagivandet om fler lokala poliser (s. 50): Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete. […] I regleringsbrevet fick […] i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Statskontoret lämnade sin första rapport av tre avseende ombildningen. Av rapporten framgår att flera viktiga delar av omorganisationen är genomförda. Statskontoret lyfter bl.a. fram att den operativa flexibiliteten har ökat avsevärt, att har skapat en grund för att styra och leda polisen som en sammanhållen myndighet och att steg har tagits för att komma närmare medborgarna. påpekar de att lokalpolisområdenas behov bör prioriteras ytterligare. […] Regeringen har, i syfte att ge möjlighet att anställa mer personal, tillfört myndigheten medel såväl i vårändringsbudgeten 2016 som i budgeten . Bl.a. finns det behov av fler poliser för att ytterligare stärka förmågan att lokalt förebygga och bekämpa brott. För att säkerställa polisreformens intentioner avser regeringen att fortsätta följa utvecklingen inom . Regeringen begär därför i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. I likhet med tillkännagivandet om områdes- och kommunpoliser delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandet om en lokalt förankrad polis var slutbehandlat (yttr. 2016/17:JuU8y). Regeringen anför i budgetpropositionen dels att punkten åter står som öppen, dels att man kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen samt Statskontorets slutrapport för att därefter ta ställning till eventuella vidare åtgärder (s. 47). presenterades polisens lägesbild över utvecklingen i utsatta områden, Utsatta områden – Social ordning, kriminell struktur och utmaningar för polisen. Totalt omfattades 61 områden, varav 23 bedömdes vara särskilt utsatta. Antalet utsatta områden var fler 2017 än i det föregående årets rapport. Syftet med rapporten är bl.a. att få en samlad nationell lägesbild över vilka områden som är utsatta för att polisens resurser därefter ska kunna läggas där de behövs som mest. Ett annat syfte med rapporten är att synliggöra situationen och problemen för andra berörda myndigheter och samhällsaktörer så att dessa ska kunna agera gemensamt mot problematiken. På polisens webbplats uppges att rikspolischefen har fattat beslut om åtgärder utifrån rekommendationerna i rapporten. I samtliga 61 områden ska treåriga handlingsplaner upprättas. I dessa ska regionerna bl.a. redogöra för de viktigaste utmaningarna, vilka åtgärder som kommer att vidtas och hur man ska genomföra resursförstärkningen i områdena. gjorde på förslag av utskottet ett tillkännagivande till regeringen om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden i samband med behandlingen av budgetbetänkandet (rskr. 2015/16:106). Även i fjolårets budgetbetänkande behandlade utskottet motioner om polisens närvaro i brottsutsatta områden (2016/17:JuU1 s. 70 f.). Utskottet anförde då att det fortfarande ansåg att en sådan närvaro var viktig. Utskottet anförde vidare att en kartläggning som polisen hade gjort hade visat att det finns områden i där kriminella nätverk har stor negativ påverkan på lokalsamhället. Områdena finns i såväl storstäder som mindre orter, och de har alla som gemensam nämnare att de är socioekonomiskt utsatta. I dessa områden upplevs misstron mot samhället vara utbredd, och på många platser uttrycks det genom att polisen inte är välkommen i området. Det är enligt utskottet nödvändigt att samhället på ett tydligt och kraftfullt sätt tar sig an problematiken. För att bidra till att återupprätta förtroendet för polisen och andra myndigheter är det viktigt med en kontinuerlig polisiär närvaro och personkännedom. Utskottet ansåg därför att regeringen borde vidta åtgärder för att säkerställa detta och föreslog att skulle ställa sig bakom det som utskottet hade anfört om polisens närvaro i brottsutsatta områden. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). Av regeringens skrivelse 2015/16:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (s. 51 f.) framgår bl.a. följande när det gäller tillkännagivandena om polisens närvaro i brottsutsatta områden: En viktig del i ombildningen av polisen är att samverkan med lokalsamhället ska stärkas. […] I regleringsbrevet begär regeringen att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Särskild vikt ska läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Redovisningen ska ske i årsredovisningen . beslutade regeringen ett uppdrag till samtliga myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. Genom uppdraget ska myndigheterna bland annat utveckla det lokala arbetet mot organiserad brottslighet. Ett särskilt fokus ska läggas på problematiken i utsatta områden. har tagit flera initiativ till att förstärka närvaron i de mest brottsutsatta områdena. Ett exempel är insatsen i polisregion där några hundra poliser, utöver områdespoliser, ska förstärka närvaron i fyra särskilt prioriterade områden. fortsätter också arbetet med tillsättning av områdespoliser som ska arbeta lokalt och kontaktskapande gentemot medborgarna. Målsättningen är att de ska vara kända i lokalsamhället och själva ha goda kunskaper om sitt område. Det är dock inte bara en ökad polisiär närvaro som krävs i dessa områden. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, t.ex. fler arbetstillfällen, en bättre skola, en minskad bostadssegregation och ett ökat stöd till civilsamhället. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på såväl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Regeringen kommer dessutom att tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet och har avsatt medel för inrättandet av regionala brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna. Inte heller när det gäller dessa tillkännagivanden delade utskottet regeringens bedömning att de var slutbehandlade (yttr. 2016/17:JuU8y). Regeringen har också i budgetpropositionen redovisat att punkten åter står som öppen (s. 48). Av regleringsbrev framgår att myndighetens trafiksäkerhetsarbete ska bidra till att minska antalet döda och allvarligt skadade i vägtrafikmiljön i enlighet med nollvisionen. ska även vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på detta område förbättras. De åtgärder som vidtas ska redovisas i årsredovisningen . trädde lagändringar i kraft som syftade till att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom bl.a. för uppgifter som dittills endast hade fått utföras av polismän. Ändringarna infördes i bl.a. körkortslagen (1998:488) och vägtrafikskattelagen (2006:227). Bilinspektörer fick genom ändringarna befogenhet att besluta om vissa avgifter, meddela förbud mot fortsatt färd i vissa fall, ta hand om ett fordons registreringsskyltar samt tillträde till fordon för kontroll av alkolås (prop. 2013/14:232, bet. 2014/15:JuU3, rskr. 2014/15:23). Bundesamt für Güterverkehr (BAG) är den oberoende federala myndighet som ansvarar för (kommersiell) godstransport i . I budgetbetänkandet behandlade utskottet även ett antal motioner om hur trafikpolisen ska organiseras (bet. 2015/16:JuU1 s. 51). Utskottet anförde att det är viktigt att det finns ett tillräckligt antal trafikpoliser för att övervaka bl.a. yrkestrafiken och att dessa har den kompetens som krävs. Utskottet ansåg dock att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen ska organiseras och hur dess arbete ska bedrivas, och motionerna avstyrktes. Även i förra årets budgetbetänkande behandlades motioner om trafikpolisen i olika hänseenden. Utskottet ansåg att det kunde vara av intresse att studera hur andra länder har organiserat sin trafikpolis. Utskottet vidhöll dock sin uppfattning att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen bör organiseras och hur dess arbete ska bedrivas (bet. 2016/17:JuU1 s. 72). Utskottet ansåg även att det var uppgift att inom ramen för tilldelat anslag fördela sina medel så att verksamheten fungerar så bra som möjligt, varför en motion gällande resurser för nykterhetskontroller och för att beivra överträdelser avstyrktes. Forced marriage unit m.m. Regeringen beslutade ett kommittédirektiv (dir. 2017:25). En särskild utredare ska enligt direktivet undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. Utredaren ska bl.a. följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring av brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa samt undersöka hur samverkan mellan olika berörda myndigheter fungerar. Uppdraget ska slutredovisas . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2017:78). Enligt dessa ska utredningen även analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands. Exempel på detta kan vara omhändertagande, återkallelse och spärr av pass samt utfärdande av reseförbud i skyddande syfte. Det kan även vara åtgärder för att framtvinga eller underlätta ett återförande till av den utsatta personen. Utredningen ska vidare analysera och ta ställning till hur samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, , skolan och utrikesförvaltningen i ärenden om tvångsäktenskap med internationella inslag kan utvecklas och arbetsmetodiken förbättras. Slutligen ska utredningen analysera och ta ställning till hur arbetsmetodiken kan förbättras och samverkan utvecklas mellan berörda aktörer i ärenden om könsstympning. har genomfört en översyn av sin verksamhet mot hedersrelaterade brott och tagit fram en ny handlingsplan för fortsatta åtgärder (Översyn av polisens verksamhet mot hedersrelaterad brottslighet , dnr A.050.566/2016). Översynen innefattade en särskild genomlysning av ärenden om äktenskapstvång, vilseledande till tvångsäktenskapsresa och könsstympning. Enligt handlingsplanen ska vidta åtgärder för att utveckla och höja kvaliteten i polisens arbetsmetoder och utredningsarbete. Bland annat ska polisen tillsammans med utvecklingscentrum ta fram ett gemensamt metodstöd som vänder sig till utredare och förundersökningsledare samt överväga att införa en ”hedersmarkering” i ärendehanteringssystemet. Utskottet har tidigare uttalat sig med anledning av yrkanden om att införa en enhet motsvarande den brittiska forced marriage unit (bet. 2015/16:JuU20 s. 41). Utskottet anförde i det betänkandet att arbetet mot tvångsäktenskap var mycket viktigt. Utskottet såg därför med tillfredsställelse på det arbete som bedrevs på området, bl.a. ett uppdrag som hade fått i regleringsbrevet att redovisa hur man arbetar med transnationella ärenden där det finns misstanke om hedersrelaterat våld och förtryck, äktenskap mot den egna viljan eller barnäktenskap. Det saknades enligt utskottet, mot bakgrund av det pågående arbetet, anledning att göra något tillkännagivande i frågan till regeringen. Regeringen presenterade i en skrivelse om feministisk politik en strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10). I ett yttrande till arbetsmarknadsutskottet anförde justitieutskottet bl.a. att utskottet såg positivt på de åtgärder som regeringen redovisar i skrivelsen och bedömde utifrån sitt perspektiv att åtgärderna stärker arbetet med att förebygga mäns våld mot kvinnor och bidrar till att målen i strategin nås (yttr. 2016/17:JuU6y). Utskottet behandlade ett motionsyrkande om förebyggande av våld mot kvinnor liknande det nu aktuella motionsyrkandet. Utskottet ansåg att arbetet mot våld mot kvinnor var viktigt och noterade särskilt att regeringen hade presenterat en strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Något tillkännagivande var därför inte nödvändigt, och motionsyrkandet avstyrktes (bet. 2016/17:JuU1 s. 74). Om det uppstår en misstanke om att en anställd inom har begått ett brott ska det utredas av för särskilda utredningar (SU). Alla ärenden som kommer in till SU ska lämnas över till åklagare som beslutar om förundersökning ska inledas eller inte. Detta regleras i förordningen (2014:1106) om handläggning av ärenden om brott av anställda inom polisen och vissa andra befattningshavare. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om att inrätta en fristående myndighet för hanteringen av brottsmisstankar mot poliser och åklagare, bl.a. i samband med genomförandet av en ny organisation för polisen (bet. 2013/14:JuU23 s. 23 f.). Utskottet anförde bl.a. följande: Frågan hur samhället säkerställer att polisen inte överträder sina befogenheter är av grundläggande betydelse för medborgarnas förtroende för rättsväsendet. Flera statliga utredningar har haft i uppdrag att överväga om verksamheten med de särskilda utredningarna bör brytas ut ur polisorganisationen. Saken har analyserats grundligt av den parlamentariskt sammansatta , vars förslag ligger till grund för den organisatoriska reform som genomförs (se SOU 2012:13 s. 276 f.). Som framgår ovan föreslog att verksamheten med särskilda utredningar ska ingå i den nya som en egen avdelning på nationell nivå. Utskottet kan konstatera att kommitténs förslag var enhälligt. Av bl.a. direktiven till genomförandekommittén framgår att regeringen delar bedömning att ska ha en särskild avdelning som handlägger ärenden om brott av framför allt polisanställda, åklagare och domare. Regeringen har också föreslagit att bl.a. en sådan avdelning ska pekas ut i en ny bestämmelse, 2 b §, i polislagen (1984:387). Utskottet instämmer i regeringens bedömning i detta avseende. I likhet med både och regeringen vill utskottet understryka att kvaliteten i de särskilda utredningarna är helt avgörande för att allmänheten ska ha förtroende för verksamheten. Hög kvalitet förutsätter tillgång till bred kompetens och erfarenhet av brottsutredningar. Liksom regeringen anser utskottet att detta bäst garanteras genom att verksamheten finns kvar inom polisen. Det ska dock understrykas att avdelningen för särskilda utredningar självfallet ska vara så obunden som möjligt gentemot den övriga operativa polisverksamheten vid . Utskottet noterar i det sammanhanget med tillfredsställelse att det kommer att inrättas ett insynsråd som bl.a. särskilt ska följa verksamheten med särskilda utredningar. Det är också värt att notera att regeringen, i tilläggsdirektiv till , har gett uttryck för uppfattningen att tillsynen över polisen ska utövas av en myndighet som är fristående från polisen (dir. 2014:17). Mot denna bakgrund var utskottet sammanfattningsvis inte berett att ställa sig bakom motionsförslagen om en fristående myndighet för hanteringen av brottsmisstankar mot poliser och åklagare. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. En effektivare polis m.m. Som framgått ovan gjorde i samband med budgetbetänkandet ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för att åstadkomma en effektivare polis. Regeringen har i propositionen angett att punkten om det tillkännagivandet nu åter är öppen och bereds inom . Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet i den brottsutredande verksamheten inte lever upp till förväntningarna, och att det är oroande att kvaliteten och produktiviteten i utredningsarbetet har försämrats. En större effektivitet i polisorganisationen är enligt utskottet av största angelägenhet. har, som regeringen framhåller, här ett särskilt ansvar för att öka effektiviteten i utredningsarbetet. För att öka effektiviteten och uppnå en större likvärdighet över landet när det gäller arbetssätt, brottsutredningars kvalitet och utredningsresultat måste uppföljningen av polisens resultat förbättras. För detta krävs enligt utskottet att har tydliga och mätbara mål för verksamheten. Dessa mål måste också följas upp såväl internt inom myndigheten som av en extern aktör. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3569 (M) yrkande 3 och 2017/18:3739 (M) yrkande 3. har aviserat ett flertal åtgärder för att vända utvecklingen. Därutöver har regeringen gett ett flertal uppdrag för att stärka verksamheten samt tilldelat myndigheten ytterligare medel. Dessutom är tidigare tillkännagivande om en effektivare polis åter öppet. Utskottet noterar vidare det lagstiftningsarbete som pågår för att renodla polisens arbetsuppgifter. Mot denna bakgrund anser utskottet att bör avslå motionerna 2017/18:1228 (M), 2017/18:3569 (M) yrkandena 1, 2 och 5, 2017/18:3576 (L) yrkande 4, 2017/18:3739 (M) yrkande 1 och 2017/18:3899 (KD) yrkande 7. Utskottet är inte heller berett att ta något initiativ till en parlamentarisk utredning om hur polisens uppgifter ska renodlas och byråkratin minimeras eller till att riva upp delar av polisorganisationsreformen. Även motionerna 2017/18:95 (SD) yrkande 2 och 2017/18:3576 (L) yrkande 8 avstyrks därför. När det gäller bättre it-system m.m. delar utskottet motionärernas uppfattning att ett väl fungerande it-system och annan teknisk utrustning är en viktig del för att öka effektiviteten hos polisen. Som framgått arbetar med dessa frågor, och man har bl.a. utvecklat teknikstödet i utredningsverksamheten. Mot denna bakgrund saknas det anledning för att ta något sådant initiativ som motionärerna efterfrågar. Motion 2017/18:3685 (C) yrkande 6 avstyrks. Utskottet, som i och för sig finner att forskning om olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt är viktig, är inte heller berett att föreslå något tillkännagivande om att inrätta ett nytt organ för forskning inom polisen, ett . Av den anledningen avstyrks motion 2017/18:3899 (KD) yrkande 3. gjorde, som redovisats ovan, i budgetbetänkandet ett tillkännagivande till regeringen om fler poliser. Regeringen förklarar i årets budgetproposition att den anser att punkten om det tillkännagivandet är slutbehandlad. Enligt regeringen är det själv som ska förfoga över vilken kompetens som rekryteras. De medel som tillförs myndigheten för att bl.a. utbilda och anställa både fler civilanställda och fler poliser, innebär att antalet poliser kommer att överstiga 20 000. Regeringen kommer däremot inte att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om en miniminivå om 20 000 poliser. För att ska klara sina uppgifter är det utskottets uppfattning att antalet anställda måste öka väsentligt. Utskottet instämmer emellertid i det regeringen anför om att det är själv som bör förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras inom ramen för tilldelat anslag. Utskottet noterar även det uppdrag om åtgärder på kompetensförsörjningsområdet som fick . Mot denna bakgrund, och i avvaktan på utfallet av den rekrytering som kan förväntas med anledning av de medel som tillförs myndigheten, är utskottet inte berett att på nytt föreslå ett tillkännagivande i frågan om fler poliser. Motionerna 2017/18:3569 (M) yrkande 7, 2017/18:3739 (M) yrkande 5, 2017/18:3751 (KD) yrkande 4, 2017/18:3576 (L) yrkande 1 och 2017/18:3187 (M) yrkande 1 avstyrks. En viktig del i en framgångsrik rekrytering till polisyrket, liksom i att kunna behålla de poliser som redan finns, är goda arbetsvillkor. Frågor om lönesättning m.m. är emellertid enligt utskottet upp till arbetsmarknadens parter att besluta om. Utskottet konstaterar därvid att det genom de kraftiga tillskott till som föreslås skapas utrymme för särskilda lönesatsningar inom polisen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2017/18:3899 (KD) yrkande 1 om en särskild satsning för att höja lönerna och förbättra arbetsvillkoren för vissa poliser i kärnverksamheten. Att det är själv som ska förfoga över vilken kompetens som rekryteras innebär att det även är myndigheten som bör avgöra hur stort antalet civilanställda bör vara inom polisen. Det finns därför inte anledning för utskottet att föreslå något sådant tillkännagivande om antalet civilanställda inom polisen som efterfrågas i motionerna 2017/18:3739 (M) yrkande 9 och 2017/18:3685 (C) yrkande 5. Utskottet anser att även frågor om polisens inre organisation, som storleken på insatsstyrkan och användningen av polishundar, är frågor som är bäst lämpad att avgöra. Detsamma gäller frågan om gränspolisens funktion. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:3685 (C) yrkande 6, 2017/18:1965 (M) och 2017/18:1310 (KD) yrkande 3. När det gäller arbetet mot våldsbejakande extremism delar utskottet motionärernas uppfattning i motion 2017/18:3583 (L) yrkande 2 att en väl fungerande samordning mellan olika aktörer är av stor betydelse. Utskottet är dock, bl.a. mot bakgrund av att det kommer att inrättas ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism vid Brå, inte berett att ställa sig bakom motionärernas begäran om att inrätta en ny regional samordningsfunktion inom . Som framgått ovan var utskottet kritiskt mot förslag till ny polisutbildning (SOU 2016:39) och föreslog ett tillkännagivande om att utbildningen borde innehålla mer praktik än vad utredningen föreslog. följde utskottets förslag. betänkande bereds fortfarande inom . Mot denna bakgrund, och eftersom utskottet i övrigt inte vill föregripa beredningen av betänkandet, finner utskottet inte skäl att ställa sig bakom de förslag rörande polisutbildningens utformning som förs fram i motionerna 2017/18:3553 (SD), 2017/18:3403 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3685 (C) yrkande 4, 2017/18:1145 (V) yrkande 5 och 2017/18:3576 (L) yrkande 16. Ett flertal yrkanden rör den geografiska placeringen av lärosätet för en ny polisutbildning. Utskottet noterar att ska presentera sitt förslag , varefter regeringen kommer att fatta beslut i frågan. Utskottet är inte berett att föreslå något initiativ i frågan och avstyrker motionerna 2017/18:3187 (M) yrkande 3, 2017/18:1037 (KD, M, C), 2017/18:1107 (S), 2017/18:1441 (M), 2017/18:1442 (M), 2017/18:2267 (M), 2017/18:2193 (S) och 2017/18:2570 (M). Utskottet finner, bl.a. mot bakgrund av den pågående beredningen av betänkande, inte anledning för att göra något sådant tillkännagivande om en löpande extern tillsyn och utvärdering av polisutbildningarnas kvalitet som efterfrågas i motion 2017/18:3576 (L) yrkande 18.