bet · H401KU20d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Innehållsförteckning – Bilaga B Bilaga B1 Närings- och innovationsminister .................... Bilaga B2 F.d. näringsminister ................................................ Bilaga B3 Kultur- och demokratiminister .................... Bilaga B4 Utrikesminister ............................................. Justitie- och migrationsminister ................. Bilaga B1 Närings- och innovationsminister Granskningsärende 11 Regeringens uttalande om att den varit förhindrad att stoppa försäljningen av brunkolsverksamhet (se avsnitt 3.4) Ordföranden: till konstitutionsutskott! Jag förklarar dagens sammanträde öppnat. Vi har en öppen utfrågning med närings- och innovationsminister om KU:s granskningsärende 11 Regeringens uttalande om att den varit förhindrad att stoppa försäljningen av brunkolsverksamhet. Vi välkomnar statsrådet med bisittare till utskottet. Ordningen är den att statsrådet först får möjlighet att göra en inledning om ärendet. Därefter ställer ledamöterna frågor, först anmälande parti och därefter partierna i storleksordning. Efter första rundan får vi se om det finns ytterligare frågor som behöver ställas. Jag välkomnar statsrådet att inleda och presentera sin bisittare. : Herr ordförande! Jag är här för att svara på utskottets frågor om vissa uttalanden, eller kanske snarare kommentarer, som gjordes i medierna av mig och statsrådet i samband med försäljning av sin tyska brunkolsverksamhet. Efter att ha läst anmälan till utskottet och utskottets underlag kan jag konstatera att detta ärende ytterst handlar om vilka ramar regeringen har att förhålla sig till i förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Låt mig därför kort beskriva regeringens mandat när det gäller de statligt ägda bolagen. Det är staten, inte regeringen, som äger de statligt ägda bolagen. Regeringens uppdrag är att förvalta bolagen i enlighet med det uppdrag som har beslutat för respektive bolag. Regeringen representerar visserligen ägaren i förhållande till bolaget, men regeringen är i sin styrning av bolaget bunden av vad har beslutat. Om regeringen vill göra något annat än vad har beslutat måste regeringen inhämta godkännande. För att beslut ska bli aktiebolagsrättsligt giltigt ansvarar regeringen för att uppdraget blir en del av bolagets bolagsordning, som antas vid en bolagsstämma. Därigenom blir beslut styrande och bindande för bolagets styrelse, som har att hantera förvaltningen av bolagets verksamhet i enlighet med vad som står i bolagsordningen. 2016/17:KU20 BILAGA B UTFRÅGNINGAR beslutade om nuvarande uppdrag . Uppdraget innebär att ska generera marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet, så att bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Detta finns inskrivet i bolagsordning sedan en extra bolagsstämma . Affärsmässighet är alltså det övergripande föremålet för verksamhet. tog jag i egenskap av ansvarigt statsråd emot en begäran om ägarsamordning från beträffande en föreslagen avyttring av brunkolsverksamhet. hade vid ett styrelsemöte dagen innan fattat beslut om avyttringen men villkorat den med ägarens ställningstagande. En ägarsamordning syftar till att säkerställa att ägaren har samma syn som bolaget i en viss fråga, en för bolaget avgörande fråga. Det innebär att när ett statligt ägt bolag står inför ett särskilt viktigt avgörande ska styrelsen genom sin ordförande samordna sin syn med regeringen, som är företrädare för ägaren. Jag har som ansvarig för de statligt ägda bolagen sett till att ägarsamordningen är en skriftlig process. Det är bolagets styrelse som ska ta initiativ till en ägarsamordning och bedöma i vilket fall samordning ska ske. Det kan exempelvis handla om en avyttring som innebär att bolagets riskprofil eller balansräkning förändras på ett avsevärt sätt. Just den här ägarsamordningen innebar att regeringen hade att säga ja eller nej till den transaktion som redan hade fattat beslut om, det vill säga att avyttra brunkolsverksamheten i . För att avgöra om svaret skulle bli ja eller nej gjordes en analys för att se 1) om den föreslagna transaktionen var förenlig med det uppdrag som hade beslutat om för , 2) om transaktionen var i överensstämmelse med budgetlagens krav på affärsmässighet och 3) om transaktionen var förenlig med statens ägarpolicy i relevanta delar. Det var på förhand givet att det var dessa parametrar som skulle analyseras inom ramen för en ägarsamordning, men det var såklart inte på förhand givet vad svaret skulle bli. Regeringens process för hanteringen av ägarsamordningen har varit omfattande. Transaktionen har granskats noggrant av med hjälp av en extern finansiell rådgivare. Efter genomförd analys gjorde regeringen sin slutgiltiga bedömning , då jag i ett brev meddelade bolagets styrelse att regeringen ställde sig bakom den föreslagna avyttringen. Avslutningsvis vill jag kort uppehålla mig vid de kommentarer om ägarsamordningen som jag och statsrådet gjort till medierna och som nämns i anmälan till utskottet. Kommentarerna baserade sig dels på hur uppdrag till var formulerat, dels på det faktum att regeringen rent konstitutionellt har att hålla sig inom de ramar som har beslutat. Vid fördes det fram argument i den allmänna debatten om att regeringen borde säga nej till transaktionen i syfte att lägga ned brunkolsverksamheten och låta kolet stanna i marken. Både bolaget och gjorde bedömningen att en sådan nedläggning inte skulle vara affärsmässig och därmed inte heller förenlig med det uppdrag som hade beslutat för bolaget. Att skulle fatta beslut om ett nytt eller väsentligt förändrat uppdrag för bedömdes det inte finnas någon majoritet för i . Detta bekräftades även i samband med en aktuell debatt i kammaren . Regeringen hade att bedöma transaktionen i ljuset av det uppdrag som beslutade . Efter den omfattande processen i som jag nämnde tidigare gjorde regeringen bedömningen att den transaktion som fattat beslut om var affärsmässig och att regeringen som företrädare för ägaren delade bolagets uppfattning att det i ett finansiellt perspektiv var mer affärsmässigt att avyttra tillgångarna än att behålla dem och driva dem vidare. Regeringen delade även bolagets bedömning att transaktionen möjliggjorde för att växa genom att tillvarata affärsmöjligheter i det nya energilandskapet och driva utvecklingen mot ett hållbart energisystem, minska de risker som förknippas med koldioxidintensiva tillgångar samt möjliggöra för att rikta in sin verksamhet för att bli ett av de ledande företagen inom förnybar energi på kärnmarknader. Därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på era och ledamöternas frågor. Ordföranden: , statsrådet, för inledningen! Då lämnar jag ordet först till anmälande parti, som är . , var så god! (SD): Tack för redogörelsen! Denna anmälan handlar just om regeringens och statsrådens uttalanden om att man varit förhindrad att låta bli att sälja brunkolsverksamheten i . Som anledning till detta har man refererat till de ägardirektiv som finns och de formuleringar som finns där. som man gör det finns det dock ett flertal oberoende experter som har menat att regeringen gör en felaktig bedömning. konstaterar samma sak i sin rapport. De experter som har uttalat sig säger att man inte behöver gå till för att förändra ägardirektiven. En annan expert hävdar att man skulle kunna välja att helt enkelt stoppa affären eller att inom ramen för nuvarande ägardirektiv inte sälja. Även en rundringning till de övriga politiska partierna ger vid handen att det står regeringen fritt att själv, men naturligtvis under parlamentariskt ansvar, fatta beslut om att stoppa försäljningen. Hur kommer det sig att man kommer fram till så olika slutsatser? : Herr ordförande! Tack för frågan, ! Som jag sa i min inledning handlar en ägarsamordning om att säga ja eller nej. Det var inte på förhand givet vad svaret skulle vara. De kommentarer som vi gav i medierna handlade däremot om den konstitutionella frågan om huruvida bolaget och regeringen är bundna av det uppdrag som har gett bolaget. Det menar vi att vi är och ska vara i styrningen av de statliga bolagen. Jag har naturligtvis tagit del av vad medierna har skrivit om de olika professorernas uttalanden. Jag kan inte rimligen recensera vad de tycker. Den bedömning som vi gjorde i , med stöd av den rättsliga kompetens som finns där, innebär dock att regeringen i sin styrning var bunden av det uppdrag som har beslutat om för bolaget. verksamhetsföremål sådant det beslutats av anger affärsmässighet som det övergripande föremålet för bolagets verksamhet, något som också har bekräftats i förarbetena till det beslutet. Regeringen är bunden av det uppdrag som har fastställt och behöver godkännande för att kunna ändra verksamhetsföremålet för ett statligt ägt bolags bolagsordning. Jag tycker nog att dels var de kommentarer vi gjorde principiella, dels har jag redogjort för att en ägarsamordning handlar om att kunna säga ja eller nej inom de ramar som har beslutat om. (SD): Den ägarsamordning som ni hade tillsammans med bolaget följdes ju av en analys, om jag förstod det rätt, eller möjligtvis föregicks den av en analys om just frågan om det skulle bli någon försäljning eller inte. I den analysen har man bedömt att det är affärsmässigt riktigt att driva igenom försäljningen. Det har vi nog alla fått klarhet om. Men på vilket sätt gjorde man en analys av vad det skulle innebära om man avstod från en försäljning. Vilka konsekvenser skulle det få? Fanns det över huvud taget med som en del i analysen, och vad innebar det i så fall? : Eftersom en ägarsamordning innebär ja eller nej till en transaktion hade ett nej till beslutet inneburit att fortsätter att driva brunkolsverksamheten affärsmässigt. I den allmänna debatten fanns det, vilket jag refererade till i mitt förra svar, en diskussion om att ett nej till affären skulle innebära att all brunkolsverksamhet lades ned eller försvann. Det beslutet uppfattade både bolaget och jurister som ett avsteg från affärsmässigheten. Men det är klart att vi prövade ett ja eller nej till transaktionen. Det var hela poängen med ägarsamordningen. Där tog vi hjälp av Rothschild som externa finansiella rådgivare. De bedömde också att den föreslagna transaktionen var affärsmässig och inom de ramar som hade gett. (SD): Tack! Då konstaterar jag att statsrådet ändå vidhåller att man var konstitutionellt förhindrad att vid ägarsamordningen säga nej till en försäljning. Har jag tolkat detta rätt? : Nej, själva poängen med ägarsamordningen är att säga ja eller nej. Annars skulle vi ju inte ha någon ägarsamordning. Om vi däremot hade sagt nej till affären hade det inneburit att hade fortsatt att driva den energiverksamhet man gjorde innan, det vill säga brunkolsverksamhet i . Skulle eller regeringen vilja något annat som inte ingår i det uppdrag som hade och som regeringen också jobbar efter hade vi behövt gå till för att inhämta ett nytt beslut. (SD): Jag har inga ytterligare frågor. Ordföranden: Då går vi vidare med partierna i storleksordning, först Socialdemokraterna och . Var så god! (S): Uppfattar jag statsrådet rätt att det alltså var en icke-politisk bedömning av jurister att man var tvungen att gå till och att regeringen annars skulle ha satt sig upp emot sina ickepolitiska jurister och därigenom riskerat en KU-anmälan om att man går emot det konstitutionella läget? : Det är korrekt att både bolaget och våra jurister i bedömde att om vi ville förändra inriktningen på bolaget på ett sådant sätt att man till exempel skulle låta kolet ligga i marken, vilket ju den allmänna debatten handlade om, hade vi behövt gå till för en diskussion och ett nytt beslut. Den grundläggande verksamheten i är att bedriva affärsmässig verksamhet. Detta var både juristernas och bolagets åsikt. Hade vi brutit mot detta är jag säker på att jag hade hamnat i KU utifrån en annan diskussion om huruvida jag följde det uppdrag som har beslutat eller inte. (S): Statsrådet sa också att man har ändrat rutinerna så att ägarsamordningen är skriftlig, vilket har gjort att vi i det här ärendet har kunnat ta del av handläggning och kommunikation med på ett bra sätt, till skillnad från när det gäller till exempel Nuon-affären. Är det de tidigare erfarenheterna som har gjort att statsrådet har ändrat på hur ägarsamordningen går till? : Det är en delförklaring. Vi tyckte inte att det var en tillräckligt bra ordning. Inte minst KU har kritiserat att man inte i efterhand kunde reda ut vad som låg bakom och vad som förekom vid ägarsamordningen. Därför ville vi ha en ökad tydlighet. Styrelsen ska skriftligt begära en ägarsamordning, och svaret tillbaka ska vara i skriftlig form. Så gjorde vi . Det gör att alla kan ta del av både begäran och de argument som regeringen väljer att basera sitt beslut på. Det skapar mycket enklare granskning, en större offentlighet i frågorna och långsiktigt ökat förtroende för vår bolagsförvaltning i statlig regi. (S): Det som styrde var alltså ett beslut när det var borgerlig majoritet i . Man skulle ha varit tvungen att gå till för att söka stöd. Har jag uppfattat statsrådet rätt att man gjorde en bedömning att det inte fanns en majoritet för att ändra styrningen av ? Är det korrekt uppfattat? : Det var en allmän debatt också om detta. Jag bedömde att det inte fanns en majoritet av politiska partier som ville ändra styrningen av , utan jag bedömde att man inom ramen för det uppdrag som redan fanns för hade att navigera och agera. Det var den allmänna bedömning som vi gjorde. Det var också en särskild debatt i . Dagen efter anmälan gjordes var det en riksdagsdebatt där partierna klargjorde sina ställningar. Ytterst kan jag konstatera att har det inte funnits någon majoritet för att ändra uppdraget för . har haft ända på sig att göra ändringar – och har inte gjort det. (M): Statsrådet betonar affärsmässigheten i verksamhetsföremålet i bolagsordningen. Verksamhetsföremålet är egentligen lite längre. Hade resultat blivit högre eller lägre om man hade fortsatt att äga denna brunkolsverksamhet? : Vår bedömning, bolagets bedömning och våra finansiella rådgivares bedömning var att det var bättre att genomföra affären och sälja tillgångarna än att behålla dem. Den nedskrivning av värdet som skulle ske på mellan 23 och 27 miljarder, om jag kommer ihåg rätt, som bolaget räknade med, som sedan landade på en nedskrivning på 21 miljarder, hade blivit större och mer negativ för bolaget om man hade behållit tillgångarna och drivit dem vidare. Det var den bedömning som också våra finansiella rådgivare gjorde till oss. Det är korrekt att det nuvarande uppdraget är längre. Uppdraget är att generera marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljövänlig hållbar energiproduktion. Det förtydligandet gjordes 2010, och därav uttalade sig näringsutskottet och tyckte, som vi tolkade det, att det fanns ett klargörande i detta gentemot en osäkerhet som fanns tidigare om just affärsmässighet. (M): Anser statsrådet att det fanns några argument som talade emot att göra affären? : Jag tycker att man alltid ska ha ett stort mått av skepsis när man granskar frågor, så att man inte på förhand bestämmer sig för resultatet av en ägarsamordning. Men i det här fallet var det en fråga om att säga ja eller nej till en transaktion som styrelsen redan hade fattat beslut om. Det var det frågan handlade om. Det var det våra finansiella rådgivare gav rådgivning om, men vi gjorde också egna analyser av bolagets ställningstagande. Vi kom fram till att det var rätt både finansiellt och strategiskt för bolaget att genomföra affären. (MP): Ordförande! Tack, statsrådet, för inledningen! är en återkommande fråga i KU, och det var väl inte direkt svår- tippat att just den här affären skulle hamna i KU för granskning. Det handlar just om den motstridiga formuleringen om , att man ska vara ledande i omställningen och agera affärsmässigt. Den har varit en svårighet för alla regeringar. Där kan jag instämma i att det är bra att vi kan följa granskningarna något bättre framöver. Om jag har tolkat ministern rätt bedömde regeringen att det fanns en tydlig möjlighet att säga både ja eller nej till försäljningen, men ett ja skulle bygga på egen tolkning och förstås regeringens underlag, ett nej skulle innebära att regeringens egen granskning kom fram till andra resultat än vad i så fall hade när det gällde affärsmässighet. Statsrådet har redan tagit upp en del av de egna externa granskningarna. Kan jag få höra lite mer fylligt om vad Rothschild och de andra granskarna kom fram till? Jag inser att en del av detta inte är öppet – men det som går att berätta. : Det finns dokumenterat där vi hänvisar till Rothschilds bedömning. De gjorde en fairness opinion, som det brukar kallas, där de granskade den föreslagna affären för att se vilket utfall som blir mest fördelaktigt ekonomiskt. De konstaterade då följande. Att behålla verksamheten och driva den vidare skulle vara ett dyrare och mer kostsamt alternativ för än att göra försäljningen. De gjorde också en bedömning av huruvida transaktionen låg i linje med de strategier och det uppdrag som hade. De konstaterade att det skulle bli lättare för att leverera på sitt strategiska arbete, inte minst när det gäller hållbarhetsarbete, genom att genomföra affären. Om jag får gå vidare lite vid sidan av – vi såg också en del andra bedömningar. En del finansiella institut gjorde också bedömningar av affären. De konstaterade att vid en försäljning skulle vara starkare ekonomiskt och mindre osäkert än med tillgångarna kvar. är ett stort bolag, och det är ett bolag som är beroende av sin ställning på kapitalmarknaden. Det fanns också skäl som talade för att affären var finansiellt riktig, och den skapade också mindre osäkerhet med de tillgångsslag som finns i portföljen fortsättningsvis. Det gjorde att vi bedömde att man ännu bättre kan leverera på den strategi regeringen har att ska vara ledande i omställningen av energisystemet mot mer förnybara energikällor. (C): Jag skulle vilja ta upp ett uttalande som gjordes av . Hon gav då uttryck för att det inte var möjligt att stoppa affären med försäljning av brunkolsverksamheten. Just det uttalandet uppfattar jag överensstämmer inte med de uppgifter som har lämnat. Hur ser på det uttalande som gjordes av ? : Jag vill hänvisa till vad jag sa tidigare. Det är två diskussioner. Den första är att vi har att säga ja eller nej. Det är själva poängen med ägarsamordning. De alternativen stod öppna. Vi var tvungna att göra en sådan prövning. Men det var inom ramen för det affärsmässiga. I den allmänna debatten fördes mycket diskussioner om att ett nej till en försäljning skulle innebära att kolet låg kvar i marken. Det var den allmänna miljödiskussionen. Det alternativet hade vi inte att ta ställning till i ägarsamordningen. Ägarsamordningen sa ja eller nej till det beslut som dagen innan hade fattat innan det blev föremål för ägarsamordning. Vår bedömning juridiskt var att om man skulle göra en sådan förändring av hade vi behövt gå till med ett sådant beslut. Då frångår man affärsmässigheten. I den allmänna debatten och i medierna blandades nog en del av begreppen ihop: Korrekt. Ja eller nej. Inte bestämt på förhand, men inom ramen för affärsmässigheten. Det var om man ville frångå affärsmässigheten som vi bedömde att man behövde gå till . (V): Herr ordförande! Jag vill uppehålla mig en del vid att det inte var möjligt att säga nej med hänvisning till affärsmässigheten. ska vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Om man ska göra så kan det tänkas ske på olika sätt, bland annat att man själv ändrar det man äger och har och lägger ned det man håller på med. Men det blir konstigt att tänka sig att det inte över huvud taget skulle betyda att man kan tänka större än det egna bolaget. Att leda utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion borde väl inte innebära att man helt avsäger sig möjligheten att påverka brunkolsbrytning? När man säljer brunkolet till ett annat bolag, som inte har som ambition att bidra till utvecklingen av en miljömässigt hållbar energiproduktion, undrar jag hur man lever upp till det ansvar som bolaget har. Det handlar inte bara om affärsmässigheten, utan det handlar också om att vara ledande i utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Hur resonerades runt detta? : Herr ordförande! Tack för frågan! Det var exakt otydligheten runt uppdraget som var anledningen till att den dåvarande regeringen gick med en proposition till för att förtydliga uppdraget för . Uppdraget förtydligades så att det skulle generera marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Förtydligandet gjordes mot bakgrund av den otydlighet som fanns i tidigare uppdrag mellan affärsmässighet och att vara ledande i omställningen, vilket hade kritiserat, genom att det nya uppdraget förtydligades så att verksamheten i bolaget skulle bedrivas affärsmässigt. Regeringen anförde i propositionen att lönsamhet är grundförutsättningen för hela verksamhet och överlevnad. Vidare anförde regeringen då att energiproduktion och distribution är verksamheter med mycket kapitalkrävande investeringar. En marknadsmässig avkastning måste därför vara utgångspunkt för all verksamhet i . Vid en extra bolagsstämma antogs en ny bolagsordning där verksamhetsföremålet förtydligades i enlighet med beslut. Vi bedömer att det verkligen är möjligt för att driva och vara en positiv kraft i omställningen av energisystemet. Det är också därför som den här regeringen har gjort ett omtag av styrningen av och ökat kompetensen i styrelsen med två nya ledamöter med hållbarhetsprofil. anser att har en viktig roll för omställningen av energisystemet i . Det har också varit diskussioner där har redovisat offentligt att det finns en skarp målsättning till 2030 i . De nyinvesteringar bolaget fokuserar på är förnybart. Det förutsätter att verksamhet är ekonomiskt sund så att man har råd att göra de investeringar som omställningen kräver. Vi gjorde bedömningen att det var finansiellt rätt och strategiskt rätt för att vara ledande i omställningen av energisystemet. (V): ska bedrivas affärsmässigt, och det måste finnas en lönsamhet. Vad jag har förstått har ni inte kommit fram till att just att behålla brunkolsverksamheten inte skulle betyda att det inte skulle bli någon avkastning. Man hade kunnat behålla brunkolsverksamheten och ändå fått en avkastning. I ett senare skede hade man också kunnat välja att successivt trappa ned brunkolsbrytningen. Har ni kommit fram till att det inte skulle bli någon avkastning om brunkolet behölls i ägo? Vi har ställt så många frågor om hur det utreddes att eventuellt säga nej. Vi har inte fått några ordentliga svar. Vi har frågat om det fanns med som ett tydligt alternativ. Då sägs det att ni skulle svara ja eller nej. Vi har kollat om ni kunde säga ja, men vi har aldrig fått något svar på på vilket sätt ni faktiskt kollade om ni kunde säga nej. : Vi skulle kolla om vi skulle säga ja eller nej. Det var själva poängen med en ägarsamordning. Om vi hade gjort bedömningen att den bedömning som bolaget hade gjort var felaktig, om våra externa rådgivare sagt att bolaget hade gjort en felaktig bedömning, hade vi definitivt sagt nej till transaktionen. Vi gjorde inte det. Frågan huruvida det var bättre att behålla och driva vidare brunkolet prövades i ägarsamordningen. Det visade sig vara en mer kostsam affär för staten – ägaren – och bolaget än att genomföra transaktionen. Det hade varit mer kostsamt för bolaget, inneburit färre möjligheter att göra investeringar i förnybar omställning, än det alternativ vi valde.