bet · H401UbU17 · 2017-04-27 00:00:00 — I läroplanerna tydliggörs det även närmare att skolan ska vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt att undervisningen ska vara saklig och allsidig. Utskottet ser positivt på att det har vidtagits ett flertal åtgärder för att stärka skolans värdegrund och personalens kompetens när det gäller denna. Inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen har t.ex. fortsatt arbetet med att stärka kompetensen bland skolans personal när det bl.a. gäller frågor om främlingsfientlighet och rasism samt likabehandling. Utskottet vill även påminna om att flera andra aktörer har i uppdrag att bedriva arbete inom dessa viktiga frågor, däribland Forum för levande historia och den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. Regeringen har även presenterat en skrivelse med en strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, en strategi som bl.a. sätter frågor om hedersrelaterat våld och förtryck i fokus. Utskottet kan också konstatera att det förekommit mer samarbete och utbyte av erfarenheter på EU-nivå inom frågor som gäller arbetet med att stärka de grundläggande värdena samt förebygga radikalisering och våldsbejakande extremism. När det särskilt gäller frågan om förbud mot slöja vill utskottet hänvisa till den behandling av frågan som () har gjort, senast i betänkande 2015/16:KU15. KU:s ställningstagande är, i enlighet med vad utskottet har uttalat, att en lagstiftning som förbjuder slöja för barn i vissa verksamheter inte bör komma i fråga. finner inte anledning att göra något annat ställningstagande i denna fråga. I fråga om politisk information i skolan kan utskottet konstatera att regeringen har meddelat att den avser att lämna en proposition till om denna fråga. Utskottet vill inte föregripa behandlingen av regeringens kommande förslag. Med hänvisning till gällande rätt samt pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2016/17:5 (SD), 2016/17:135 (V) yrkande 2, 2016/17:835 (SD) yrkande 10, 2016/17:1043 (S), 2016/17:1045 (S), 2016/17:1354 (SD) yrkande 1, 2016/17:1366 (SD), 2016/17:2043 (SD), 2016/17:2837 (SD) yrkande 1, 2016/17:2705 (S), 2016/17:3037 (C) yrkandena 19 och 23 samt 2016/17:3290 (M) yrkandena 1 och 2. Särskilt om könsuppdelad undervisning Frågan om könsuppdelad undervisning är både aktuell och angelägen. Utskottet är medvetet om det uppdrag som regeringen gav till om att föreslå ändringar i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter. Utskottet är dock av meningen att det behöver göras mer för att hantera denna fråga. De grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som är utgångspunkten för skolans värdegrund gäller alla skolor, oavsett skolhuvudman eller inriktning på skolan. Skolans styrdokument är mycket tydliga med att skolan ska motverka traditionella könsmönster och att alla barn och elever ska ges möjlighet att utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån kön. Det fria skolvalet och den mångfald av skolor och inriktningar som föräldrar och elever har att välja mellan bygger på att alla skolor, oavsett skolhuvudman, står upp för och följer den skollag och värdegrund som har beslutat om. Utskottet är tveksamt till utformningen av skollagen när det gäller dessa frågor. Skolinspektionen har gjort en tolkning av skollagen som ger klartecken till att permanent dela upp flickor och pojkar i exempelvis idrottsundervisningen. Jämställdhet i skolan är en förutsättning för att alla barn ska kunna komma till sin rätt, oavsett kön. Utskottet vill därför se över och skärpa skollagen så att det inte råder några tvivel om att huvudregeln i den svenska skolan är att undervisningen inte ska vara könsuppdelad. Detta utesluter dock inte att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 2016/17:3078 (M) yrkande 30 och 2016/17:3389 (M) yrkande 25 samt tillstyrker delvis motion 2016/17:1996 (L) yrkande 2 och avstyrker motion 2016/17:135 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kränkande behandling. I motion 2016/17:1042 av m.fl. (S) förordar motionärerna att möjligheterna till en skärpning av lagstiftningen för att motverka mobbning ska undersökas. Motionärerna anför att det är angeläget att regeringen ser över möjligheten att skärpa lagen så att skolor inte kan frångå sin skyldighet att få stopp på mobbningen inom . I motion 2016/17:2800 av m.fl. (S) föreslår motionärerna att en lex införs i skolan. Motionärerna förklarar att alla som arbetar i skolan ska ha en skyldighet att göra en anmälan om ett barn far illa på grund av missförhållanden. Bakgrund och gällande rätt Arbetet mot diskriminering och kränkande behandling regleras i skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen (2008:567). Diskrimineringslagen förbjuder diskriminering, och 6 kap. skollagen har som ändamål att motverka kränkande behandling. Båda lagarna ställer krav på att skolor bedriver ett målinriktat arbete för att dels främja barns och elevers lika rättigheter och möjligheter, dels förebygga och förhindra trakasserier och kränkande behandling. Skollagen ställer även krav på att skolan och förskolan upprättar en plan mot kränkande behandling, och enligt diskrimineringslagen ska en årlig likabehandlingsplan upprättas. I 6 kap. 3 § skollagen definieras kränkande behandling som ett uppträdande som utan att vara diskriminering enligt diskrimineringslagen kränker ett barns eller en elevs värdighet. Det är skolhuvudmannen som ska se till att det genomförs åtgärder för att förebygga och förhindra att barn och elever utsätts för kränkande behandling (6 kap. 7 §). Skollagen föreskriver vidare att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. En förskolechef eller rektor som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten är skyldig att anmäla detta till huvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Dessa regler ska tillämpas på motsvarande sätt om ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för trakasserier eller sexuella trakasserier på ett sätt som avses i diskrimineringslagen (6 kap. 10 §). Om huvudmannen eller personalen åsidosätter sina skyldigheter enligt bestämmelserna i skollagen ska huvudmannen dels betala skadestånd till barnet eller eleven för den kränkning som detta innebär, dels ersätta annan skada som har orsakats av åsidosättandet (6 kap. 12 §). ringa betalas det inte ut något skadestånd. Skolinspektionen har tillsyn över att bestämmelserna i skollagen följs, och har tillsyn över att bestämmelserna i Barn- och elevombudet () vid Skol- inspektionen har bl.a. till uppgift att utreda kränkande behandling som riktats mot barn och elever och att företräda barn eller elever i domstol när BEO:s utredning visar att ett barn eller en elev utsatts för kränkande behandling och det finns förutsättningar att kräva skadestånd från den som driver skolan. Allmänna råd för arbetet mot diskriminering och kränkande behandling riktar sig till skolhuvudmän, rektorer, förskolechefer och övrig De allmänna råden anger hur dessa bör arbeta för att metodiskt främja likabehandling samt för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, trakasserier och diskriminering. Som beskrivits i föregående avsnitt, gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra s.k. nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till skolhuvudmän och skolor (se t.ex. U2015/03844/S). har inom ramen för uppdraget bl.a. presenterat en genomförandeplan för ett program om kunskaper och värden. innefattar exempelvis kompetensutvecklande insatser för lärare när det gäller delaktighet och inflytande samt främjande av likabehandling. följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering avseende 2016 och 2017 . () har vidare i samarbete med andra tillsynsmyndigheter på området tagit fram handledningar och utbildningar om det främjande och förebyggande arbetet. För att ge mer kunskap och metodstöd har DO i samarbete med Barn- och elevombudet () vid Skolinspektionen och tagit fram ett gratis webbverktyg () som ska hjälpa skolorna att utforma planer för ett effektivare arbete mot diskriminering och kränkande behandling. Den förra regeringen tillsatte 2014 Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering (dir. 2014:10, dir. 2014:79), som bl.a. hade till uppgift att analysera hur samarbetet mellan DO och Skolinspektionen fungerar samt bedöma behovet av förändringar utifrån detta. tilläggsdirektiv (dir. 2015:129), som bl.a. innebar att den skulle analysera och ta ställning till om, och i så fall hur, diskrimineringslagens regler på det skollagsreglerade området bör flyttas till skollagen. framförde i tilläggsdirektivet att den nuvarande regleringen med två lagar som överlappar varandra har ansetts bidra till att skapa otydligheter om lagstiftningens innehåll och därför försvåra möjligheterna för skolans personal och huvudmän att tillämpa reglerna på det sätt som är avsett, vilket ytterst är till nackdel för den enskilda eleven. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande (SOU 2016:87). I betänkandet konstaterar utredaren bl.a. att ett samlat ansvar för att motverka kränkningar – i alla dess former – i skollagsreglerad verksamhet är mest förenligt med barnets bästa. Utredningen föreslår därför att arbetet med åtgärder mot diskriminering i skollagsreglerad verksamhet flyttas från () till Skolinspektionen. Till följd av detta föreslås det att diskrimineringslagens regler som rör skollagsreglerad verksamhet flyttas till skollagen och samordnas med reglerna där om kränkande behandling. Utredningen framför att denna förändring skulle innebära att många av de problem som man pekar på finns på grund av det delade ansvaret skulle försvinna. Det skulle också bli tydligare för såväl huvudmän som för vårdnadshavare, barn och elever vad som gäller och vem som ansvarar. Enligt information från kommer utredningen att remitteras . Vidare beslutade under /13 om ett tillkännagivande till regeringen rörande att en s.k. lex ska införas i skolan. Enligt tillkännagivandet innebär detta att all skolpersonal oavsett huvudman ska vara skyldig att rapportera missförhållanden i skolan eller om läroplanen eller värdegrunden inte följs, däribland om skolan inte får stopp på de kränkningar och trakasserier en elev utsätts för (bet. 2012/13:UbU6, rskr. 2012/13:186). Regeringen redovisade senast i skr. 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder att detta tillkännagivande inte är slutbehandlat. Regeringen anför bl.a. i skrivelsen att man inom gör fortsatta överväganden av vilka konsekvenser en sådan rapporterings- och anmälningsskyldighet kan få för lärares administrativa arbete. Regeringen avser enligt skrivelsen att återkomma till i frågan . Utskottet vill poängtera att skolans ansvar för att förebygga och åtgärda kränkande behandling, mobbning, diskriminering och trakasserier är tydligt fastlagt i skollagen. Skollagen föreskriver bl.a. att lärare, förskollärare eller annan personal som får kännedom om att ett barn eller en elev anser sig ha blivit utsatt för kränkande behandling i samband med verksamheten har en skyldighet att anmäla detta till förskolechefen eller rektorn. Förskolechefen eller rektorn har på motsvarande sätt en skyldighet att anmäla förekomsten av kränkande behandling till skolhuvudmannen. Huvudmannen är skyldig att skyndsamt utreda omständigheterna kring de uppgivna kränkningarna och i förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra kränkande behandling . Utskottet kan vidare konstatera att flera myndigheter har till uppgift att ge stöd till skolan och att följa hur skolan hanterar detta ansvar. () stöder skolans personal genom material Genom sin tillsyn uppmärksammar och återkopplar Skolinspektionen brister i skolornas arbete med dessa frågor. elevombudsmannen (BEO) har vidare en viktig roll i att ge elever och vårdnadshavare stöd vid anmälningar om kränkande behandling. Utskottet vill sammanfattningsvis understryka att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och att ingen elev ska behöva utsättas eller känna oro för kränkande behandling eller trakasserier i skolan. Arbetet med att ge barn och elever en trygg miljö i skolan, utan kränkande behandling eller trakasserier, måste därför hållas levande och aktivt hos alla som är berörda. Enligt utskottets mening finns det förutsättningar för att göra detta utifrån gällande reglering och det arbete som utförs av ansvariga. därutöver särskilt avvakta beredningen av den avlämnade utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering, som bl.a. har lämnat förslag om ett samlat myndighetsansvar för arbetet mot kränkande behandling inom skolans verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1042 (S) och 2016/17:2800 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa undervisningsämnen. Jämför reservationerna 5 (L) och 6 (M, C, L, KD). Motion 2016/17:220 av (M) handlar om möjligheterna till en översyn av informationen om socialförsäkringssystemet till elever i den svenska och gymnasiet. I motion 2016/17:1499 av i (M) yrkande 3 anför motionären att även unga som bor på hem för vård eller boende (HVB-hem) har rätt till likvärdig undervisning i sex och samlevnad. Personal på boenden för ensamkommande flyktingbarn och flyktingungdomar behöver enligt motionären därför kompetens att möta frågor och behov som gäller sexuell hälsa och rättigheter. I yrkande 4 föreslår motionären vidare att språkintroduktion och utbildning i svenska för invandrare (sfi) bör innefatta sex- och samlevnadsutbildning. I motion 2016/17:852 av (SD) framförs ett förslag om att införa fler obligatoriska språk i skolan. Motion 2016/17:1381 av (SD) handlar om att återinföra det skrivna ordet och låta skrivstil i årskurs 1–3 bli obligatoriskt. I motion 2016/17:2544 av och (båda SD) föreslår motionärerna att hemkunskapsämnet i ska utvecklas till att omfatta grundläggande kriskunskap. I motion 2016/17:2600 av (SD) yrkande 1 föreslår motionären att ett uppdrag ges till lämpliga myndigheter att utreda frågan om hur totalförsvarskunskap kan läras ut i skolans årskurs 9. I yrkande 2 föreslår motionären vidare att civilförsvarets utveckling bör ingå i utbildningen. I motion 2016/17:2983 av Per Lodenius (C) anförs att förslag bör tas fram på hur utlärning av teckenspråk till alla barn i skolan ska ske och hur kunskapen om teckenspråk kan bli större i hela samhället. Partimotion 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 3 handlar om sexualundervisning. Motionärerna anser att sexualundervisningen behöver ses över så att frågor kring sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck finns med på ett tydligare sätt och blivande lärare får möjlighet att fördjupa sina kunskaper i dessa frågor. I kommittémotion 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 5 framförs att programmering och digital kunskap ska vara en del av undervisningen. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 35 föreslår motionärerna att programmering införs i . I motion 2016/17:2664 av (MP) lyfts frågan om att FN:s Agenda 2030 ska integreras i undervisningen samt att utbildningsmaterial och läromedel om Agenda 2030 avsett för samtliga nivåer ska utarbetas. Bakgrund och gällande rätt Enligt 1 kap. 11 § skollagen (2010:800) ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. ämnen räknas upp i 10 kap. 4 § skollagen. Undervisningen ska omfatta bild, engelska, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, matematik, musik, naturorienterande ämnen (biologi, fysik och kemi), samhällsorienterande ämnen (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap), slöjd, svenska eller svenska som andraspråk och teknik. Dessutom ska modersmål, för de elever som ska erbjudas sådan undervisning, och språkval finnas som ämne. För varje ämne ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner (10 kap. 8 §). Utöver undervisningen i de särskilda ämnena finns elevens val och skolans val (10 kap. 4 §). Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Skolans val får omfatta ett lokalt tillval, om har godkänt en plan för undervisningen. eller hela utrymmet för skolans val ska kunna användas till ett sådant lokalt Det kan handla om ett speciellt område som inte täcks av kursplanerna. I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 avsnitt 14.3) framgår att läroplanen inklusive kursplanerna och kunskapskraven uttrycker de kunskaper och värden som eleverna ska ha med sig från . utformningen av undervisningen, bl.a. val av stoff och metoder, framgår det av förarbetena att dagens styrdokument ger stor frihet för varje skola att organisera undervisningen efter egna förutsättningar och pedagogiska val. Vidare anges det i förarbetena att i dagens mål- och resultatstyrda system bör det finnas möjligheter för skolorna att organisera utbildningen på ett flexibelt sätt utifrån lokala behov. I 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) anges det att om inte något annat följer av de bestämmelser som återges nedan eller andra av regeringen meddelade föreskrifter, får meddela föreskrifter om vilka ämnen och kurser som ska ingå i respektive program och i de nationella Det specificeras i 4 kap. gymnasieförordningen att på humanistiska programmets inriktning språk får inom språk kurser i engelska, klassisk grekiska – språk och kultur, latin – språk och kultur, moderna språk, modersmål eller svenskt teckenspråk för hörande På naturvetenskapsprogrammets inriktning naturvetenskap och samhälle får som naturvetenskapligt ämne kurser i biologi, fysik eller kemi I läroplanen för gymnasieskolan framgår det att de gymnasiegemensamma ämnena är ämnen som alla gymnasieelever läser. De varierar i omfattning mellan de olika programmen. Det finns nio gymnasiegemensamma ämnen: engelska, historia, idrott och hälsa, matematik, naturkunskap, religionskunskap, samhällskunskap och svenska/svenska som andraspråk. Varje program innehåller också ett antal programgemensamma ämnen, ämnen är ämnen som De ger programmet dess prägel. Inriktningar finns på alla program utom vård- och omsorgsprogrammet. En inriktning är ett område som eleven väljer inom ett program. Programfördjupningen innehåller ämnen och kurser som ligger inom ramen för examensmålen och programmets karaktär och som kompletterar och fördjupar de programgemensamma ämnena. Den ska ge utrymme för specialisering inom programmets karaktär. Inom det individuella valet på yrkesprogrammen ska skolan erbjuda kurser som krävs för grundläggande högskolebehörighet. Estetiska kurser och kurser i idrott och hälsa ska alltid erbjudas på samtliga program. Dessutom ska de nationella programmen innehålla ett gymnasiearbete som sammanfattar utbildningen på programmet. Gymnasiearbetet måste vara godkänt för att eleven ska få examen. Särskilt om undervisning i sex- och samlevnad Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) har rektorn ansvar för att undervisningen integrerar ämnesövergripande kunskapsområden, vilket bl.a. inkluderar sex och samlevnad. I Lgr 11 anges även bl.a. att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter samt motverka traditionella könsmönster. I läroplanen för gymnasieskolan anges det att rektorn inom givna ramar har ett särskilt ansvar för att eleverna får kunskap om sex och samlevnad. Läroplanen för gymnasieskolan anger även att skolan aktivt och medvetet ska främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan att begränsas av rådande föreställningar och normer om vad som är kvinnligt och manligt. Frågor om sex och samlevnad ingår även specifikt i kurs- och ämnesplanerna för flera ämnen i och gymnasieskolan. har därutöver tagit fram stödmaterial för sex- och samlevnadsundervisningen i olika åldrar och olika skolformer. har även anordnat ett antal konferenser och seminarier på temat, tillsammans med bl.a. . Särskilt om undervisning i programmering fick i uppdrag (U2015/04666/S) att föreslå nationella it-strategier för skolväsendet. Inom ramen för detta uppdrag tog bl.a. fram förslag på hur digital kompetens och programmering ska förstärkas och tydliggöras i undervisningen. bedömning är att programmering inte ska bli ett nytt ämne i utan ingå framför allt i matematik och teknik. lämnade med detta förslag även förslag på ändringar i läroplaner och kursplaner. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 201) att man, utifrån de förslag som redovisat , arbetar med att utarbeta it-strategier inom skolväsendet. Som en del av detta arbete beslutade regeringen om förtydliganden och förstärkningar i vissa av skolans styrdokument, bl.a. läroplanerna för och gymnasieskolan, för att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna innebär bl.a. att programmering införs som ett tydligt inslag i flera olika ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena. Ändringarna ska tillämpas senast fr.o.m. . Skolhuvudmännen kommer att kunna välja när de ska börja tillämpa ändringarna inom ett ettårigt tidsspann fr.o.m. . När det gäller motionsyrkanden om undervisning i vissa ämnen vill utskottet allmänt peka på gällande rätt och den flexibilitet som finns i skollagen för elevens val och skolans val. Vidare vill utskottet uppmärksamma att det är regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, som utformar innehållet i skolans läroplaner och kursplaner. När det gäller frågan om undervisning i sex och samlevnad konstaterar utskottet att flera begrepp som rör sex och samlevnad ingår i kursplaner och gymnasieskolans ämnesplaner. Läroplanerna förtydligar vidare att undervisningen i sex och samlevnad är ett ämnesövergripande kunskapsområde som ska integreras i utbildningen. Utskottet vill i detta sammanhang även påminna om att skollagen och skolans styrdokument tydliggör att utbildningen bl.a. ska utformas i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna som individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. I fråga om undervisning i programmering i kan utskottet konstatera att lämnade ett förslag till regeringen om hur programmering kan integreras i främst ämnena matematik och teknik. Utifrån detta förslag beslutade regeringen om vissa ändringar i skolans styrdokument för att bl.a. införa tydliga inslag av programmering i flera ämnen i , framför allt i teknik- och matematikämnena. Ändringarna ska tillämpas av skolhuvudmännen senast fr.o.m. . Utifrån det ovan anförda ser utskottet inte några skäl att vidta ytterligare åtgärder med anledning av yrkanden om vissa undervisningsämnen.