bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — Även hushållens höga skuldsättning och stigande bostadspriser kan påverka konsumtionen. Bostadsinvesteringarna kan utvecklas starkare än väntat, detta eftersom efterfrågan på bostäder är hög och byggföretagen enligt konjunkturbarometern ser arbetskraftsbrist som det främsta hindret för ökat byggande. Prognosen för hur arbetslösheten utvecklas är också osäker; bl.a. är det svårt att bedöma i vilken takt nyanlända får arbete. Regeringen redovisar två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. I det första alternativscenariot antas att en åtstramning av penningpolitiken i sker snabbare än väntat och leder till låga räntor och stigande riskpremier. Det skulle sammantaget medföra att tillväxten i omvärlden blir lägre än i huvudscenariot. I sin tur skulle det medföra en lägre svensk exportefterfrågan och därmed dämpa BNP-tillväxten. Sammantaget väntas BNP-tillväxten i scenariot bli lägre 2018 och 2019 och arbetslösheten bli något högre. I det andra alternativscenariot antas att uppgången i euroområdet blir starkare än i huvudscenariot. Enligt regeringen är det möjligt att den expansiva penningpolitiken, i kombination med en starkare efterfrågan, kan leda till en starkare investeringsutveckling än vad som antagits i prognosen. Svensk exporttillväxt skulle stärkas och BNP-tillväxten bli högre. Sammantaget väntas BNP-tillväxten i scenariot bli högre 2018 och 2019 och arbetslösheten lägre än i huvudscenariot. Jämförelser med andra bedömningar I tabell 1.4 jämförs regeringens prognos för den svenska ekonomin med (Konjunkturuppdatering ) och (Penningpolitisk rapport ) bedömningar. och prognoser publicerades cirka före regeringens prognos. prognos avser 2017–2019, medan 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN avser 2017–2018. Som framgår av tabellen räknar med en något lägre BNP-tillväxt än vad regeringen räknar med 2017 och 2018, medan räknar med en något högre tillväxt. har ungefär samma bedömning av arbetslösheten 2017 men beräknar att den stiger mer 2018, jämfört med regeringens bedömning. räknar inte med att arbetslösheten kommer att sjunka lika mycket Enligt regeringen kan en förklaring till skillnaden i arbetslöshetsprognoserna vara att effekterna av de åtgärder som föreslås och aviseras i budgetpropositionen inte beaktats i de andra prognoserna. BNP, årlig procentuell förändring Inflation (KPIF), årsgenomsnitt Arbetslöshet, procent av arbetskraften –0,5 –0,5 –0,3 –0,5 –0,5 –0,25 –0,5 –0,5 –0,4 Anm.: Regeringens prognos presenterades , och . prognos för den ekonomiska utvecklingen bedömer i sin prognos att oväntat starka utfall för näringslivets fasta bruttoinvesteringar och hushållens konsumtion bidrar till att BNP-tillväxten revideras jämfört med juniprognosen (men revideras ned jämfört med augustiuppdateringen). Den expansiva finanspolitiken, i kombination med justeringen av de fasta bruttoinvesteringarna, bidrar till att prognosen för BNP-tillväxten revideras . Prognosen för arbetslösheten revideras ned för . Prognosen för inflationen (KPIF) uppgår till 2017, en 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN upprevidering jämfört med augustiuppdateringen . bedömer i sin penningpolitiska rapport att världshandeln ökar i god takt och även om det fortfarande finns både politisk och ekonomisk osäkerhet i omvärlden är stämningsläget gott bland såväl hushåll som företag i många länder. I visar såväl inhemsk efterfrågan som export styrka, och indikatorer tyder på en fortsatt god tillväxt de närmaste kvartalen. För både 2017 och 2018 väntas BNP-tillväxten uppgå till (jämfört respektive i septemberprognosen) och växla ned till 2020. Nedväxlingen beror på att tillväxten på exportmarknader dämpas och att bostadsinvesteringarna i sjunker något. Inflationen mätt med KPIF väntas uppgå till 2018, en nedrevidering jämfört med septemberprognosen. Prognosen är oförändrad. prognos för arbetslösheten är oförändrad jämfört med prognosen . IMF:s prognos för världsekonomin Sammantaget räknar IMF med en BNP-tillväxt i världsekonomin på 2018, vilket är högre jämfört med IMF:s prognos . Starkare tillväxtutsikter för euroområdet, och flera framväxande ekonomier kompenserar för något sämre utsikter för och . Prognosen för BNP-tillväxten i de avancerade ekonomierna har justerats upp , då utvecklades starkare än förväntat i främst euroområdet, och . Den största justeringen gäller euroområdet, som väntas växa 2017, vilket är högre än i aprilprognosen. BNP-prognosen 2018 för de avancerade ekonomierna har justerats ned , baserat på något sämre utsikter för och . Den brittiska ekonomin förväntas växa 2018. BNP- tillväxt förväntas uppgå till 2018. Enligt kommissionens höstprognos väntas ekonomin i euroområdet växa i den snabbaste takten . BNP-tillväxten beräknas uppgå till 2017, vilket är en ökning jämfört med vårprognosen. BNP-tillväxten bedöms fortsätta att växa i samma takt 2018 för att dämpas något . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Enligt kommissionen förväntas tillväxten i fortsätta vara stark 2017 och 2018 för att därefter avta något 2019. BNP väntas växa med 3,2, 2,7 och för åren 2017–2019. Den inhemska efterfrågan, och då framför allt investeringar från byggsektorn, bedöms främst ligga bakom den starka Investeringarna väntas emellertid komma att avta, och en förstärkt aktivitet i den globala ekonomin bedöms i större utsträckning bidra till den Kommissionen konstaterar att gynnsamma ekonomiska förutsättningar bidrog till en sysselsättningsnivå på i , den högsta nivån i EU. Som en följd av en akut brist på utbildad arbetskraft kommer nedgången i arbetslöshet sannolikt att bromsas, enligt kommissionens Arbetslösheten väntas fortsätta att minska från 2016 Inflationen förväntas förbli strax över prognoshorisonten som en följd av en försvagad krona och lägre energipriser. Ny statistik över läget i svensk ekonomi Regeringens prognos i budgetpropositionen bygger på information som fanns tillgänglig fram till . Nedan redovisas ett antal indikatorer över den svenska ekonomins utveckling som publicerats efter det datumet. BNP steg jämfört med och jämfört med . Det visar () andra beräkning av nationalräkenskap- erna . Enligt den första beräkningen, som publicerades och som ligger till grund för regeringen prognos, steg BNP jämfört med , och jämfört med . Det var främst export och fasta bruttoinvesteringar som bidrog till uppgången. Den faktiska BNP-ut- vecklingen för reviderades upp till . (Källa: SCB, publicerat .) Inflationstakten, mätt enligt konsumentprisindex (KPI), steg till , en ökning . Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet KPIF (dvs. KPI rensat för ränteförändringar) var , vilket är en oförändrad inflationstakt jämfört med augusti. (Källa: SCB, publicerat .) Enligt arbetskraftsundersökningen () var 5 052 000 personer sysselsatta (inte säsongsrensat), vilket är en ökning med 136 000 personer jämfört med . Det motsvarar en sysselsättningsgrad på . Andelen arbetslösa uppgick till , en ökning jämfört med . Bland ungdomar i åldern 15–var 95 000 personer arbetslösa, vilket är 9 000 fler jämfört med . Andelen arbetslösa ungdomar uppgick till , högre än . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Säsongsrensade och utjämnande data visar på en fortsatt ökning av både antalet och andelen sysselsatta. (Källa: SCB, publicerat .) Arbetsförmedlingens månadsstatistik visar att 359 263 personer var inskrivna som öppet arbetslösa och i program med aktivitetsstöd , vilket är 1 650 personer fler jämfört med . Antalet inskrivna inrikes födda har minskat till 151 298 personer, medan antalet inskrivna födda utanför ökade till 169 854 personer. Enligt var av den s.k. registerbaserade arbetskraften arbetslös, lägre än . Arbetslösheten bland inrikes födda uppgick till , medan den var bland utrikes födda. Andelen arbetslösa i åldern 18–uppgick till , lägre än . varslades 2 547 personer om uppsägning, en minskning med 1 500 personer jämfört med . Antalet nyanmälda lediga platser var 102 000 , mot 104 000 samma månad . (Källa: Arbetsförmedlingen, publicerat .) Hushållskonsumtionen ökade jämfört med motsvarande månad 2016, i kalenderkorrigerade tal. Enligt säsongsrensade uppgifter ökade hushållskonsumtionen juli–. (Källa: SCB, publicerat .) Enligt SCB:s småhusbarometer steg huspriserna med jämfört med . På årsbasis steg huspriserna med . (Källa: SCB, publicerat .) Tillväxttakten för hushållens lån uppgick till , en oförändrad tillväxttakt jämfört med augusti. Totalt ökade hushållens lån med jämfört med motsvarande månad 2016. Bostadslånen uppgick till , en ökning med jämfört med . Det innebär att bostadslånens årliga tillväxttakt uppgick till . (Källa: SCB, publicerat .) Produktionsvärdeindex för det totala näringslivet ökade jämfört med motsvarande månad , i kalenderkorrigerade tal. Produktionsutvecklingen inom byggsektorn ökade , tjänstesektorn och industrisektorn , på årsbasis och i kalenderkorrigerade tal. (Källa: SCB, publicerat .) Antalet nyregistrerade bilar uppgick till 33 226 , en ökning jämfört med oktober . (Källa: SCB, publicerat .) Enligt sjönk konjunkturbarometern, som visar det aktuella stämningsläget i den svenska ekonomin, från 113,9 till 113,3 . Det är sjunde månaden i rad som indikatorn överstiger 110, dvs. indikerar betydligt starkare tillväxt än normalt i svensk ekonomi. Den marginella nedgången förklaras av tillverkningsindustrin vars 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN konfidensindikator backade något från den högstanivå som uppmättes i Industriföretagen är fortfarande nöjda med orderstockarna, och produktionskapaciteten har byggts ut ytterligare. Kapaciteten anses trots det inte vara tillräcklig, och det främsta hindret för ökad produktion uppges vara brist på maskin- och anläggningskapacitet. Indikatorerna för samtliga övriga sektorer steg och hushållens förtroende för ekonomin ökade. , publicerat .) Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen i propositionen redovisar en prognos över ekonomins utveckling tillsammans med en utvärdering av olika bedömares prognoser för BNP-tillväxten i enlighet med budgetlagen (9 kap. 3 § och 9 kap. 5 §). Utskottet konstaterar att den prognos som presenteras i propositionen över den ekonomiska utvecklingen också är den som oppositionspartierna baserar sina alternativa beräkningar på. Förbättrade utsikter i omvärlden Utskottet noterar att konjunkturen i världsekonomin har stärkts, där utsikterna för euroområdet och flera framväxande ekonomier har förbättrats . Utskottet kan även notera att Europeiska kommissionen räknar med att ekonomin i euroområdet är på väg att växa i den snabbaste takten . väntas tillväxtutsikterna dämpas något i de avancerade ekonomierna och fortsätta att stärkas i de framväxande ekonomierna. Enligt regeringens bedömning uppgår den globala BNP-tillväxten till 2018, främst drivet av ökad efterfrågan och starkare förtroende bland hushåll och företag. Utskottet konstaterar att prognosen är i linje med vad andra bedömare räknar med. Som en liten öppen ekonomi påverkas i hög grad av konjunkturutvecklingen i omvärlden. Utskottet noterar regeringens bedömning om att svensk exportmarknad kommer att växa 2018, för att sedan avta något till , vilket är en procentenhet lägre än den genomsnittliga tillväxttakten 1993–2016. Utskottet konstaterar att BNP-tillväxten i har varit hög . uppgick BNP-tillväxten till , och enligt regeringens prognos uppgår BNP-tillväxten för , främst drivet av investeringar samt hushållens och den offentliga sektorns konsumtion. Prognosen för BNP-tillväxten 2017 är högre än vad som presenterades ekonomiska vårproposition, vilket till stor del beror på starkare tillväxt i investeringar i bostadsbyggande. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN konjunkturbarometer indikerar ett mycket starkt läge i svensk ekonomi och att hushållens förtroende för ekonomin ökat. väntas BNP-tillväxten avta något till som en följd av lägre investeringstakt och åren närmast därefter till 2,0–2,då bidraget från nettoexporten väntas minska något och utvecklingen av den offentliga konsumtionen dämpas. Baserat på indikatorer såsom antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner bedömer regeringen att efterfrågan på arbetskraft fortsätter att vara stark. Antalet sysselsatta väntas öka , och arbetslösheten bedöms av regeringen minska från under respektive –2020. Utskottet noterar att andelen arbetslösa uppgick till enligt Arbetsförmedlingens arbetskraftsundersökning. Resursutnyttjandet, mätt med BNP-gapet, bedöms av regeringen vara högre än normalt 2017 och det bedöms stiga ytterligare något . Regeringens prognos bygger i enlighet med praxis på en oförändrad politik, och resursutnyttjandet förväntas –2020 gradvis balanseras eftersom den offentliga konsumtionen utvecklas relativt svagt. Det höga resursutnyttjandet väntas bidra till att företagen successivt kan höja sina priser och enligt regeringens bedömning bidra till att inflationen, mätt med KPIF, går från ett årsgenomsnitt på 2020. Utskottet noterar att regeringens prognos för BNP-utvecklingen i stort sett ligger i linje med de bedömningar som gjorts av andra efter det att budgetpropositionen överlämnades. Regeringen är något mer positiva i sin bedömning av BNP-utvecklingen (3,jämfört med 2,8–2,), medan andra bedömare prognostiserar en starkare utveckling (2,7–2,jämfört ). Regeringens prognos för arbetslösheten är i linje med andra bedömares, men något lägre (5,jämfört med 6,3–6,). Prognosen för inflationsutvecklingen och 2018 är i huvudsak i linje med andra bedömares. Utskottet kan notera att den årliga tillväxttakten av hushållens bostadslån uppgick till , vilket var en ökning jämfört med augusti, enligt SCB:s finansmarknadsstatistik. Utskottet noterar även att SCB:s småhusbarometer visar på en ökning i huspriser med jämfört med . Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla osäkerheten i prognosen för den makroekonomiska utvecklingen. Det finns ett antal faktorer som kan leda till att utvecklingen blir en annan än den som prognostiseras, t.ex. det pågående arbetet med utträdesförhandlingarna mellan och , innehållet i den amerikanska regeringens ekonomiska politik och den aviserade omställningen i ekonomi. Dessutom utgör den höga och ökande skuldsättningen hos svenska hushåll och stigande bostadspriser en 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN osäkerhetsfaktor som kan leda till en annan utveckling än den som nu 2 Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Utvecklingen för de offentliga finanserna har vänt efter en femårsperiod med underskott, och det strukturella sparandet har stärkts med av BNP sedan regeringen tillträdde. och svensk ekonomi är i en styrkeposition som ska användas ansvarsfullt och rättvist så att de ekonomiska framgångarna kommer alla till del, i hela landet. Det ska ske genom kraftfulla investeringar i jobb, skola och klimat som också kommer att bidra till en mer jämlik fördelning. Utgiftstaket gör det möjligt att även framöver genomföra prioriterade reformer. Inriktningen på den ekonomiska politiken och budgetpolitiken innebär en lämplig övergång till det nya lägre överskottsmålet som föreslås gälla . Målet om att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU 2020 ska vara vägledande för den ekonomiska politiken. Mer ska göras för att få fler i arbete. Vägarna till arbete ska bli fler och enklare genom subventionerade anställningar och genom en omläggning av etableringsuppdraget. ska byggas ut så att människor i hela landet får bättre förutsättningar att utbilda sig och stärka sina möjligheter på arbetsmarknaden. Investeringar i bostadsbyggandet ska fortsätta så att det går att hitta en bostad när man får jobb eller en studieplats. Politiken ska präglas av jämställdhet. För att uppnå en jämlik kunskapsskola behöver både lärare och elever prioriteras. ska vara ett ledande välfärdsland och välfärden ska vara generell, omfatta alla och komma alla till del. Vården och omsorgen ska få utökade resurser. Klimat- och miljöarbetet ska stärkas så att kan bli ett fossilfritt välfärdsland. ska vara ett tryggt land, och en ökad polisnärvaro är angelägen. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I detta kapitel behandlas riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Propositionens förslag till riktlinjer beskrivs i avsnitt 2.1 och oppositionspartiernas förslag i avsnitt 2.2. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Offentliga finanser och budgetpolitiska mål I propositionen framhålls att en ansvarsfull finanspolitik i kombination med tillväxten i svensk ekonomi har gjort det möjligt både att vända det stora underskottet på 2014 till ett stort överskott och att finansiera angelägna samhällsinvesteringar. och svensk ekonomi är enligt regeringen i en styrkeposition, och det är nu dags att de ekonomiska framgångarna kommer alla till del i hela landet. Med starka statsfinanser och med allt fler som arbetar kan regeringen nu gå vidare med kraftfulla investeringar i jobb, skola och klimat. Med den svenska modellen som grund och moderniseringen som verktyg vill regeringen bygga ett hållbart samhälle där ingen lämnas efter och ingen heller hålls tillbaka. Den generella och gemensamt finansierade välfärden är en central del i denna modell. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Enligt regeringen ska skattepolitiken skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Det finanspolitiska ramverket är grunden för regeringens ekonomiska politik. Tack vare stärkta offentliga finanser och en förväntat god BNP-tillväxt beräknas den offentliga sektorns skuldkvot minska i snabb takt, och regeringen konstaterar att statsskuldskvoten är på sin lägsta nivå . Regeringen bedömer att det finansiella sparandet 2018 ligger i nivå med överskottsmålet på av BNP över en konjunkturcykel. Den finanspolitiska inriktning som presenteras i propositionen anser regeringen innebär en lämplig övergång till det nya lägre överskottsmålet på en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel som föreslås gälla . Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen ska regeringen redovisa för hur målet för det finansiella sparandet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. I tabell 2.1 redovisas utfall och regeringens prognos för det finansiella sparandet, de indikatorer som ligger till grund för analysen av måluppfyllelsen och de indikatorer som används för att bedöma budgetutrymmet mot målet för det finansiella sparandet i ett framåtblickande perspektiv. Indikatorerna i tabellen utgår från antagandet om oförändrade regler, dvs. ingår inga nya regeländringar eller förslag utöver de som föreslås och aviseras i propositionen. Det genomsnittliga finansiella sparandet uppgick till av BNP 2007–2016. Enligt regeringen förklaras den låga nivån delvis av den utdragna 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinansierade skattesänkningar som den förra regeringen genomförde. Sjuårsindikatorn visar att det finansiella sparandet understeg målnivån 2016 men den förbättras av BNP till 2017. Regeringen bedömer att både det finansiella och det strukturella sparandet ligger i linje med överskottsmålet . Tabell 2.1 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Procent av BNP respektive potentiell BNP Utfallsdata och prognoser –2020 –0,2 Källa: Budgetpropositionen . Utgiftstaket för staten – uppföljning och förslag Enligt 9 kap. 3 § ska regeringen i budgetpropositionen redovisa prognoser över utgifterna under utgiftstaket. Om det finns risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas ska regeringen enligt 2 kap. 4 § budgetlagen för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. Tabell 2.2 Utgiftstak för staten enligt regeringen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor därav Minskning av anslagsbehållningar Utgifter för ålderspensionssystemet vid Budgeteringsmarginal i procent av Utgiftstak för staten i procent av Anm.: Prognos . Källa: Budgetpropositionen . I tabell 2.2 redovisas de utgiftstak beslutat om och regeringens förslag till utgiftstakets nivå 2020 tillsammans med prognosen för 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN de takbegränsade utgifterna. Regeringen bedömer att budgeterings- marginalens storlek är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i prognoserna över utgiftsutvecklingen –2019. att budgeteringsmarginalen blir något större 2017 jämfört med den prognos som redovisades ekonomiska vårproposition, medan den och 2019 blir något mindre. Regeringen anger att detta främst förklaras av de reformer som föreslås i propositionen. I propositionen lämnar regeringen i enlighet med 2 kap. 2 § budgetlagen förslag till nivå på utgiftstaket för staten för det tredje tillkommande året. Regeringen föreslår att utgiftstakets nivå ska uppgå till 1 471 Då regeringen ekonomiska vårproposition första gången redovisade en bedömning av nivån utgjorde den i det närmaste samma andel av potentiell BNP som utgiftstaket . till nivå innebär att utgiftstakets andel av potentiell BNP växer från 27,8 procent till 2017–2020. Efter att hänsyn tagits till regeringens riktlinje för budgeteringsmarginalens minsta storlek vid budgeteringstillfället medger förslaget till utgiftstak enligt regeringen att de takbegränsade utgifterna blir ca högre än vad som prognostiseras . utgiftsökningar motsvarar av BNP 2020 konstaterar regeringen. betonar man att reformer på utgiftssidan kan göras först efter avstämning mot överskottsmålet och de inkomstförstärkningar som kan komma att krävas. Förslaget innebär en större årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgiftstaket infördes – Till följd av ökningstakten ökar även budgeteringsmarginalens storlek relativt snabbt och uppgår 2020 till 8,8 procent av de takbegränsade utgifterna. Regeringen konstaterar att en budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle kunna medföra att möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på Om det under de kommande åren bedöms förenligt med överskottsmålet är det rimligt att reformer kan genomföras på budgetens utgiftssida. förekomsten av ett utrymme under utgiftstaket i sig inte betyder att det kommer att användas för att öka de faktiska takbegränsade utgifterna. Med anledning av tillkännagivandet som riktade till regeringen om att utgiftstakets nivå bör sättas så att det återfår sin styrande effekt (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349) konstaterar regeringen att nya bedömningar av utgiftstakets nivå normalt lämnas i vårpropositionen, varför regeringen avser att återkomma i frågan ekonomiska vårproposition. Avslutningsvis föreslår regeringen i propositionen att de beslutade utgiftstaken höjs med respektive år till följd av tekniska justeringar. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ändringar i det budgetpolitiska ramverket Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition, i enlighet med (SOU 2016:67) förslag, att nivån på överskottsmålet bör ändras till en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och att det budgetpolitiska ramverket bör kompletteras med ett skuldankare för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, den s.k. Maastrichtskulden. I vårpropositionen redogjorde regeringen också närmare för motiven bakom bedömningarna och för remissinstansernas synpunkter. I budgetpropositionen hänvisas till att finansutskottet vid behandlingen av vårpropositionen välkomnade regeringens bedömningar (bet.