bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Det gäller arbetet med såväl att se till att det finns tillräckliga resurser som en ändamålsenlig organisation för att skapa en så effektiv handläggning av ärendena som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts. Av granskningen, och tidigare granskningar, framkommer att en ökning av antalet ärenden var förväntad och att enheten successivt har förstärkts. framkommer att komplexiteten i ärendena var svår att förutsäga och att handläggningen varit mer resurskrävande än vad som hade kunnat förutses. På grund av lagändringen 2009 och det därpå följande översynsuppdraget till länsstyrelserna ökade antalet ärenden dessutom kraftigt /15, och därtill har det förekommit ett stort antal yrkanden om inhibition och intermistiska yrkanden som måste ges prioritet. Utskottet vill understryka vikten av att det vid lagändringar och beslutade översyner som bedöms medföra en ökad ärendetillströmning, som i det aktuella fallet, genomförs gedigna analyser av resursbehovet för att så långt det är möjligt bereda organisationen på att kunna ta hand om den ökade ärendemängden och därmed hålla nere handläggningstiderna. Visar det sig att resursbehovet blir större än väntat måste åtgärder för att möta upp behovet vidtas skyndsamt. Det ankommer på departementschefen och, ytterst, chef att hantera detta. I det aktuella fallet gäller detta både den nuvarande och den tidigare regeringen. När det gäller det aktuella överklagandeärendet konstaterar utskottet att det gick och 4 månader från det att överklagandeärendet kom in till det att det begärdes kompletteringar. En sådan tidsåtgång är enligt utskottet inte acceptabel. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande från utskottets sida. 2.2 Rekrytering av en statssekreterare vid I en anmälan till (dnr 1469-2015/16), bilaga A2.2.1, begärs att granskar statsrådet beredning av ett regeringsärende. I anmälan anförs att ansvarar för en övergripande extern granskning av kvaliteten på utbildningarna vid universitet och högskolor. Regeringen har i skrivelse 2015/16:76 aviserat att den avser att avskaffa detta system. I stället ska varje lärosäte utvärdera sig självt. Staten ska framöver i första hand utvärdera högskolornas egna system för kvalitetsutvärdering. Den som näst högskoleministern blir den högsta ansvariga för att genomföra avvecklingen av dagens system är , statssekreterare åt . kommer närmast från uppdraget som rektor vid , vilket hon var 2011–2016. visar påtagligt sämre siffror än genomsnittet i de nationella kvalitetsutvärderingar som gjort. I ett rättsfall har en amerikansk student stämt och begärt återbetalning av studieavgifter eftersom hon menar att undervisningen var direkt undermålig. När statsrådet fick en skriftlig fråga (2014/15:451) i om möjligheten för en student att få ekonomisk kompensation om en avgiftsbelagd högskoleutbildning inte håller måttet anförde statsrådet följande: Det aktuella ärendet om återbetalning av studieavgift vid har blivit föremål för prövning i domstol. Regeringen avvaktar därför utgången i målet och avser att följa frågan noggrant. I anmälan framförs att den som har det yttersta tjänstemannaansvaret för regeringens bevakning av frågan är således samma person som fram till var den högsta företrädaren för en av parterna i det rättsfall som ska följas för regeringens räkning. Detta ärende väcker principiella frågor om hur regeringens beredning vid anställning av statssekreterare eller motsvarande chefsposition ska ske. En analys av hur beredningskravet ska uppfyllas i sådana rekryteringsärenden vore av stort vägledande intresse. Anmälaren begär därför att granskar statsrådet beredning av den aktuella rekryteringen i ljuset av de omständigheter som redovisas i anmälan. Till grund för granskningen har legat bl.a. svarspromemorior från , bilaga A2.2.2–3. Vid beredningen av regeringsärenden ska, enligt 7 kap. 2 § regeringsformen (RF), behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. Enligt 12 kap. 5 § första stycket RF anställs arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Av 12 kap. 5 § andra stycket RF framgår att avseende endast ska fästas vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet, vid beslut om statliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Enligt förarbetena (prop. 1973:90 s. 405 f.) är bestämmelsen ett uttryck för principen att statliga tjänster ska tillsättas efter objektiva grunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Med ”förtjänst” avses närmast den vana som förvärvats genom föregående tjänstgöring. Med skicklighet brukar avses lämpligheten för befattningen, ådagalagd genom teoretisk och praktisk utbildning samt den dittillsvarande verksamhetens art. Bestämmelsen är utformad så att även andra sakliga grunder än förtjänst och skicklighet kan få vägas in i bedömningen, och departementschefen nämnde därvid arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn. Vid behandlingen av förslaget till en ny regeringsform kommenterade bestämmelsens formulering. Utskottet förutsatte att arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn kommer att utnyttjas på ett sådant sätt att inga faror för den enskildes rättssäkerhet kommer att uppstå (bet. KU 1973:26 s. 72). Förvaltningslagens regler om jäv I förvaltningslagen (1986:223) finns regler om jäv inom statsförvaltningen. Av 11 § första stycket 1 förvaltningslagen framgår att den som ska handlägga ett visst förvaltningsärende är jävig om saken angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom eller henne själv eller någon närstående. Av 11 § första stycket 2 följer att den som ska handlägga ett ärende är jävig om han, hon eller någon närstående är ställföreträdare för den som saken angår eller för någon som kan vänta synnerlig nytta eller skada av ärendets utgång. Den som ska handlägga ett ärende är jävig enligt 11 § första stycket 3 om ärendet har väckts hos myndigheten genom överklagande eller underställning av en annan myndighets beslut eller på grund av tillsyn över en annan myndighet och han tidigare hos den andra myndigheten har deltagit i den slutliga handläggningen av ett ärende som rör saken. I 11 § första stycket 5 anges att den som ska handlägga ett ärende är jävig om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet. En person är således jävig när denne har ett sådant rättsligt intresse i saken att han eller hon är att beteckna som part i ärendet eller tillhör den krets av personer som har rätt att överklaga beslut i ärendet även om saken inte angår honom eller henne så nära att han kan betecknas som part i beslutsinstansen (sakägarjäv). Vidare är det enligt första punkten fråga om jäv om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för handläggarens faktiska intressen i ärendet (till skillnad från dennes rättsliga intresse i saken). Denna typ av jäv går under beteckningen intressejäv. Från jäv kan, enligt 11 § andra stycket, bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Formellt sett inskränker inte bestämmelsen de jävsgrunder som nämns i första stycket, men regeln innebär att förekomsten av jäv i sådana fall inte ska ge upphov till någon verkan. Även om det i ärendet är tal om en sådan omständighet som enligt första stycket formellt ligger till grund för jäv ska det således vara möjligt att bortse från denna om frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Av ordet ”uppenbarligen” framgår att jäv i tveksamma fall bör beaktas. I 12 § förvaltningslagen behandlas verkan av jäv. Huvudregeln är att den som är jävig varken får vidta någon förberedande åtgärd eller delta i ärendets avgörande. Från denna regel medges undantag t.ex. när en åtgärd måste vidtas och detta inte utan olägligt uppskov kan ombesörjas av någon annan. I skrivelsen 1994/95:225 Förmåner för statssekreterare vid regeringsskifte lämnade regeringen en redovisning av en överenskommelse mellan riksdagspartierna om förmåner och skyldigheter för statssekreterare i samband med regeringsskiften m.m. I skrivelsen anförs att politiseringen av statssekreterarkretsen först kunde sägas vara genomförd. Vidare uttalas i skrivelsen att befattningen som statssekreterare är både politiskt och administrativt betydelsefull. I ett svar till i en granskning anfördes att regeringens uppfattning, såsom den kom till uttryck i skrivelsen, ligger fast (bet. 2003/04:KU20 s. 149 f.). Enligt 23 § förordningen (1996:1515) med instruktion för leds arbetet inom ett departement närmast under departementschefen och övriga statsråd i departementet av statssekreteraren. Enligt 34 § beslutar regeringen om anställning av statssekreterare. utsågs till statssekreterare . Hon kom närmast från , där hon varit rektor . Kvalitetssäkring av högre utbildning Regeringen överlämnade skrivelsen Kvalitetssäkring av högre utbildning till , vilken behandlades av (skr. 2015/16:76). I skrivelsen presenterar regeringen bedömningar när det gäller ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning. Regeringen bedömer att de granskningar som ansvarar för bör beakta lärosätenas eget kvalitetssäkringsarbete i ökad utsträckning. granskningar bör vara inriktade både på kontroll av resultat och på kvalitetsutveckling av högre utbildning. Proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft överlämnades till . I propositionen anförs att det i det nya nationella kvalitetssäkringssystemet för högre utbildning ingår att ska genomföra granskningar av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete. har i uppdrag av regeringen att vidareutveckla och genomföra det nya systemet för kvalitetssäkring (U2016/01349/UH). Mål om återbetalning av studieavgift En amerikansk medborgare yrkade ersättning från eftersom hon var missnöjd med utbildningens kvalitet. förpliktigade i en dom att återbetala de studieavgifter som den amerikanska medborgaren hade erlagt. Tingsrätten hänvisade till att 2013 fann att den aktuella utbildningen inte höll måttet, då fyra av fem examensmål inte uppnåtts och högskolans rätt att meddela examen ifrågasattes. överklagade till , som har prövat fallet. I en dom som meddelades ändrades tingsrättens dom endast på det sättet att högskolan ska återbetala hälften av det yrkade beloppet (och inte hela beloppet, som tingsrättens dom innebar). överklagade domen från till . För att ska pröva målet krävs att målet får prövningstillstånd. granskade utskottet hanteringen av en anställning av statssekreterare i (bet. 2014/15:KU20 s. 136 f.). Utskottets ställningstagande rörde frågor om rättelser av uppgifter i dokument på regeringens webbplats och inte frågor specifikt om statssekreterare. granskade utskottet kulturministerns ansvar för och handläggning av en uppkommen situation på (bet. 2008/09:KU20 s. 298 f.). Situationen bestod enligt anmälan av delikatessjäv i presstödsfrågan för en statssekreterare genom att statssekreteraren var gift med en ledamot i . I anmälan anfördes vidare att ansvaret för frågorna om presstöd, sedan förhållandet uppmärksammats i pressen , fördes över till en statssekreterare på . Bland annat hade föredragning och avstämningar skett med den ifrågavarande statssekreteraren inför de informella mötena med kommissionen, inför arbetet med och remitteringen av departements-promemorian Nya villkor för presstödet (Ds 2008:25) samt inför och under beredningen av de ställningstaganden till förslagen i promemorian som regeringen redovisade i budgetpropositionen . I ett svar från i granskningen anfördes att det i avsnitt 6 i de etiska riktlinjer för som beslutades finns en redogörelse för reglerna om jäv och riktlinjer i jävsituationer. Där hänvisas bl.a. till Statsrådsberedningens riktlinjer Jäv och bisysslor i tjänsten som statsråd (1987:2), där även frågor om jäv för statssekreterare behandlas. I sitt ställningstagande uttalade utskottet att förvaltningslagen formellt inte är tillämplig på regeringsärenden. Enligt utskottets mening är det emellertid mycket viktigt att bestämmelserna för jäv följs i . Jävsreglerna gäller den person som ska ta sådan befattning med ärendet att han eller hon kan tänkas inverka på utgången genom att obehörigen gynna eller missgynna någon. Från jäv kan enligt förvaltningslagen bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. Om det är risk att det finns någon omständighet som kan rubba förtroendet för att ett ärende handläggs på ett opartiskt sätt är det enligt utskottets mening angeläget att vidtar åtgärder för att motverka detta. Utskottet konstaterade att kulturministern i ett tidigt skede kände till den situation som kunde anses grunda jäv. Enligt utskottets mening borde åtgärder genast ha vidtagits när frågan om jäv uppkommit. Så skedde inte. Statsrådet bär ansvaret för detta. granskade utskottet, som en del av granskningar av försäljningen av vissa statligt ägda bolag, utnämningen av statssekreterare (bet. 2007/08:KU20 s. 94 f.). Det skriftliga beslutsunderlag som fanns i regeringsärendet om att utnämna Funered utgjordes av Funereds meritförteckning. Anställningsbeslutet bereddes enligt ett svar från till utskottet på sedvanligt sätt med statsministerns statssekreterare. Statsrådet informerade statsministern om den tilltänkta anställningen. Utskottet gjorde följande ställningstagande (bet. 2007/08:KU20 s. 143): Utnämningen av till statssekreterare skedde före det beslut av som innehöll stark kritik mot verksamheten i , där tidigare varit anställd. Det fanns i medierna vid tiden för utnämningen vissa signaler som tydde på att kritiken från skulle kunna vara allvarlig. hade emellertid inte hörts av och det fanns inga uppgifter inom som tydde på att beslut skulle vara diskvalificerande för . Utskottet, som dock noterar att statsrådet i efterhand uttalat att han borde ha väntat med utnämningen av till statssekreterare till dess han fått ta del av beslut, finner att granskningen inte visat annat än att utnämningen av till statssekreterare skett i enlighet med gällande regler. granskade utskottet försvarsminister handlande eller underlåtenhet att handla för att undvika att en jävssituation uppkom inom Försvarsdepartementet (bet. 2004/05:KU20 s. 118 f.). Frågan gällde en begäran från om undantag från vissa lagregler om offentlig upphandling, som regeringen har möjlighet att besluta. Begäran avsåg ett medgivande om att verket bl.a. skulle hos få upphandla vissa tjänster som gällde marinens korvetter. Regeringen beslutade om det begärda medgivandet. Föredragande statsråd var . Beslutet kontrasignerades av en departementssekreterare, som var son till vice ordföranden i . Utskottet uttalade följande i sitt ställningstagande: Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att jävsbestämmelserna följs i . Ingen skall delta i handläggningen av ett ärende om det finns omständigheter som riskerar kunna leda till att förtroendet till opartiskhet rubbas. För att förebygga risken för att jäv uppstår är det angeläget att bl.a. beaktar vikten av kunskaper i förvaltningsrätt i samband med rekrytering och erbjuder vidareutbildning i förvaltningsrätt. Det är otillfredsställande att beslut fattats i ett ärende som handlagts av en jävig tjänsteman. Med hänsyn till att försvarsministern inte kände till jävsförhållandet och inte heller hade skäl att anta att jäv förelåg när beslutet fattades i det aktuella ärendet kan hon emellertid inte kritiseras för att jäv förelåg. Enligt utskottets mening var det en lämplig åtgärd av försvarsministern att begära att chefer och handläggare på Försvarsdepartementet informeras om jävsbestämmelserna efter att händelsen blev känd för henne. I granskningsbetänkande 1993/94:KU30 (s. 10 f.) redovisade utskottet uppgifter om politiskt tillsatta tjänstemän. Utskottet framhöll därvid att varje statsråd borde ha en stor frihet att tillsätta politiskt sakkunniga och bestämma deras arbetsuppgifter. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på följande frågor: – Vilka regler och riktlinjer gäller vid rekrytering och utnämning av statssekreterare? – Hur tillämpades dessa regler och riktlinjer vid rekrytering och utnämning av den aktuella statssekreteraren? – Vilket beslutsunderlag fanns i regeringens beslut om utnämning av den aktuella statssekreteraren? – Vilka regler och riktlinjer gäller för jäv för statssekreterare? – Har den aktuella statssekretarens tidigare roll som rektor för aktualiserat några jävsfrågor? Hur har de jävsfrågorna i så fall hanterats? Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom (bilaga A2.2.2). I svaret redovisas att regeringen beslutar enligt 34 § förordningen (1996:1515) med instruktion för om anställning av statssekreterare och fastställer enligt 35 § samma förordning lönen för dem. Regeringens beslut om anställning av en statssekreterare bereds inom . Detta innebär bl.a. att lön och andra villkor bereds med personaldirektören och med enheten för statlig personalpolitik vid . I övrigt finns inga bestämmelser eller riktlinjer som specifikt gäller vid rekrytering och anställning av statssekreterare. Den aktuella statssekretaren anställdes genom regeringsbeslut , och beslutet bereddes på sedvanligt sätt inom . Det förekom intervjuer och telefonsamtal med den aktuella statssekreteraren innan beslut om anställning fattades. Olika företrädare för deltog vid de olika intervjutillfällena. Vad som framkom i dessa kontakter tillsammans med uppgifter i hennes cv utgjorde underlag för beslutet. När det gäller jäv anförs i svaret att det finns bestämmelser om jäv i förvaltningslagen (1986:223). Trots att regeringen inte är en förvaltningsmyndighet i förvaltningslagens mening är det viktigt att regeringen i förvaltningsärenden följer de principer som lagen ger uttryck för. En statssekreterare har därför att beakta bestämmelserna i 11 § förvaltningslagen om jäv. För regeringskansliärenden där en statssekreterare på olika sätt deltar är förvaltningslagens bestämmelser om jäv direkt tillämpliga. Frågor om jäv och andra intressekonflikter eller risk för sådana situationer behandlas bl.a. i etiska riktlinjer. Riktlinjerna gäller för alla som arbetar i . I Information för politiken i (den s.k. politikerhandboken) finns kortfattad information om jäv. Vidare anförs i svaret att det inte har aktualiserats några jävsfrågor med anledning av den aktuella statssekreterarens tidigare roll som rektor för . Det har dock bedömts lämpligt att den aktuella statssekreteraren avstått från att delta i den första myndighetsdialogen med , vilken hölls . Utskottet ställde följande kompletterande frågor: – I svaret från anförs att frågor om jäv inte har aktualiserats, men det bedömdes som lämpligt att statssekreteraren avstod från att delta i den första myndighetsdialogen med . Vad var anledningen till det beslutet? – Har det gjorts någon ny bedömning av när statssekreteraren ska börja delta i myndighetsdialogen med högskolan? bedömdes det i så fall lämpligt att statssekreteraren började delta i myndighetsdialogen med högskolan? Som svar överlämnades en promemoria som upprättats inom (bilaga A2.2.3). I svaret anförs att myndighetsdialogen hade till syfte bl.a. att följa upp myndighetens verksamhet och ge återkoppling och bedömning av myndighetens resultat. Statssekreteraren anställdes i och var chef för och ansvarig för dess verksamhet. Mot denna bakgrund bedömdes det lämpligt att statssekreteraren avstod från att delta i den myndighetsdialog som hölls . Vidare anförs att det ännu inte har gjorts någon bedömning av om statssekreteraren ska delta i myndighetsdialogen med . Anledningen till att hon avstod från myndighetsdialogen gör sig dock inte gällande beträffande kommande myndighetsdialoger. Utskottet har fått svar på frågor om vilket beslutsunderlag som fanns när regeringen fattade beslut om utnämning i det aktuella ärendet och på frågor om jäv. Granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. 2.3 hantering av säkerhetsrådskampanjen I en anmälan till (dnr 1913-2015/16), bilaga A2.3.1, begärs att utskottet granskar statsrådet hantering av säkerhetsrådskampanjen. I anmälan tas kandidatur till för perioden –2018 upp. När arbetet startades var utgångpunkten att markera profil som generös och principfast FN-medlem. kandidatur skulle byggas på öppenhet och på en låg kampanjbudget. Detta är också en bild som regeringen och utrikesminister i allt väsentligt gett intryck av att företräda. En tydlig lågbudgetkampanj signaleras i det offentliga rummet. Andra uppgifter visar dock upp en helt annan bild än den offentligt redovisade. Inbjudningar av ambassadörer från ö-stater och stater som hänförs till världens fattigaste länder har enligt uppgift hanterats av det särskilda kampanjkansliet men bokförts på Dag Hammarskjöldfonden och därmed avsiktligt finansierats av biståndet till de fattigaste länderna. Det finns också uppgifter om att resorna gjorts möjliga genom att () tagit ansvar för att nödvändiga försäkringar tagits för de inbjudna ambassadörerna. Kostnaderna är ringa, men verkar ändå ha bokförts på kontot för lokalanställda inom . En bild framträder som reser frågan om huruvida den offentliga bild av budgeten som redovisats är korrekt. Vidare uppkommer frågan om det förekommer formlös styrning eller försök till ministerstyre från utrikesministern när det gäller kampanjen för i säkerhetsrådet. I anmälan begärs att utskottet granskar säkerhetsrådskampanjen för att klargöra hur kampanjen bedrivits och om genomförandet av kampanjen varit förenligt med gällande ordning. I granskningen bör också frågor tas upp om huruvida kampanjen genomförts så att granskningen av densamma försvåras genom hantering av t.ex. kostnader, korrespondens och handlingar. Till grund för granskningen har legat bl.a. svarspromemorior från , bilaga A2.3.2–3, och utfrågningar med utrikesminister , bilaga B4, och statsminister , bilaga B8. Den svenska biståndsramen fastställs av på förslag av regeringen i budgetpropositionen. I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av biståndskommittén vid och utveckling (OECD-Dac). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I biståndsramen ingår också kostnader från andra delar av statens budget som kan klassificeras som bistånd. När det gäller utrikesförvaltningens förvaltningskostnader anförs följande i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr.7 s. 11): I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /Dac:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /Dac:s regler omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2016 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken i multilaterala forum såsom FN, samt i EU. Inom utgiftsområde 1 finns för anslag 7:1 m.m. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.) (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1 s. 65).