bet · H401CU20 · 2017-05-11 00:00:00 — Utskottet hänvisar till det omfattande arbete som pågår inom området. Jämför reservation 5 (M, C, L, KD) och 6 (SD). Enligt 4 kap. 32 § tredje stycket PBL får en detaljplan inte vara mer detaljerad än som behövs med hänsyn till planens syfte. I kommittémotion 2016/17:3674 anser m.fl. (M, KD, C, L) att det finns ett behov av att minska ledtiderna för bostadsbyggandet särskilt när det gäller den kommunala detaljplaneringen. Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om att göra en analys av vilka bestämmelser kommunerna för in i detaljplanerna för att avgöra vilka krav som är rimliga (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:3696 föreslår och (båda SD) ett tillkännagivande om att regeringen bör se över vilka åtgärder som kan vidtas för att minska de hinder som kan uppstå i detaljplanerna (yrkande 3). överlämnade sitt betänkande Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109) till regeringen. har haft i uppdrag bl.a. att undersöka om en kommuns möjlighet att ställa detaljerade krav i en detaljplan bör begränsas. Bakgrunden till det uppdraget var att detaljplaner ofta utformas med så hög detaljeringsgrad att de kan bli svåranvända om förut-sättningarna för byggande ändras. En anledning till den höga detaljerings-graden är att detaljplanens bestämmelser ofta utformas utifrån ett specifikt byggprojekt. I betänkandet anförs att det i vissa fall kan vara lämpligt med en långt-gående styrning av bebyggelsens yttre utformning vad gäller t.ex. färgsättning och arkitektonisk utformning i övrigt. Lagsystemet måste därför ge kom-munerna möjlighet att hävda sådana krav vad gäller byggnaders utseende. Det är dock utredningens bedömning att en sådan reglering inte behöver ske i detaljplanen, eftersom krav på färgsättning, detaljer i fasadutformning etc. kan ställas vid bygglovsprövningen. Utredningen föreslår därför begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera bygg-nadsverks och tomters tekniska egenskaper. betänkande bereds inom . En begränsning av kravet på detaljplan utreds vidare av en särskild utredare inom ramen för uppdraget En utvecklad översiktsplanering, (dir. 2017:6). Uppdraget ska delredovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Kompetensinsatserna ska pågå 2017-2020. Uppdraget består bl.a. av PBL-utbildning för anställda i kommuner och på länsstyrelser samt utveckling av ytterligare vägledningar om hur PBL-systemet bör tillämpas. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att det är viktigt att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen fortsätter. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den akuta bostadsbrist som råder i stora delar av landet. Utskottet vill peka på att har haft i uppdrag att bl.a. undersöka om en kommuns möjlighet att ställa detaljerade krav i en detaljplan bör begränsas. I sitt betänkande Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109) konstaterar utredningen att det förekommer att detaljplaner för större bostadsprojekt har bestämmelser som reglerar byggnaders utseende på ett mycket detaljerat sätt. Utredningen föreslår begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera byggnadsverks och tomters tekniska egenskaper. Utredningsbetänkandet bereds i . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag på hur översiktsplaneringen kan utvecklas för att underlätta efterföljande planering m.m. och hur dialogen mellan staten och kommunen om fysisk planering i större omfattning ska kunna hanteras inom ramen för översiktsplaneringen. Utredaren ska bl.a. föreslå hur kommunen kan ges större möjligheter att besluta om en tillkommande eller befintlig bebyggelse behöver regleras med en detaljplan. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra kompetensinsatser för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av PBL. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete med frågorna. Det finns därför inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandena bör därför avslås. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bestämmelser i detaljplaner om utformning av byggnadsverk och tomter i fler fall ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut och att kravet på startbesked ska tas bort. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3674 föreslår m.fl. (M, KD, C, L) ett tillkännagivande om att bestämmelser i detaljplaner om utformningen av byggnadsverk ska upphöra att gälla när genomförandetiden löpt ut (yrkande 2). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att kravet på startbesked för byggstart tas bort (yrkande 3). I proposition 2013/14:126 En enklare planprocess föreslog den förra reger-ingen att de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnads-verk och tomter skulle upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Vid sin behandling av propositionen anförde utskottet följande (bet. 2013/14:CU31). föreslog att flertalet s.k. frivilliga planbestämmelser ska upphöra att gälla efter genomförandetidens slut. Detta förslag mötte en omfattande remisskritik och majoriteten av remiss-instanserna avstyrkte förslaget. Det framhölls bl.a. att bygglovsprövningen riskerade att bli mer skönsmässig och oförutsägbar. Vidare framhölls att den föreslagna ordningen skulle kunna inverka negativt på rättssäkerheten. Regeringens lagförslag innebär en förändring i förhållande till utred-ningsförslaget såtillvida att endast de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när genomförandetiden löper ut. Vissa av de synpunkter som framkom under remissbehandlingen har därigenom blivit tillgodosedda. Enligt utskottets uppfattning kvarstår emellertid de principiella invändningar som framkom mot en ordning som innebär att vissa bestämmelser i en detaljplan inte ska tillämpas trots att planen i övrigt är gällande. Detta kan leda till en stor osäkerhet för dem som avser att söka bygglov inom planområdet om vilka krav på utformning som kommunen fortfarande avser att hävda i samband med bygglovsförfarandet. Utskottet anser att det är särskilt allvarligt att regeringen föreslår att de nya bestämmelserna ska få retroaktiv verkan och således även gälla äldre detaljplaner. Detta kan leda till att kommunen för att hävda vissa krav på arkitektonisk eller estetisk utformning känner sig tvungen att förlänga genomförandetider eller upprätta nya detaljplaner med långa genomförandetider. En sådan utveckling är inte önskvärd eftersom långa genomförandetider gör det svårare att göra ändringar i en detaljplan. Därigenom motverkas önske-målet om en mer flexibel hantering av detaljplaneinstrumentet. delar således motionärernas uppfattning att regeringens förslag om att vissa planbestämmelser ska upphöra att gälla efter det att genomförandetiden gått ut inte bör vinna stöd. Vad utskottet anfört innebär att regeringens lagförslag vad gäller 4 kap. 25 a § PBL bör avslås av . följde utskottet (rskr. 2013/14:366). En åtgärd som kräver bygglov, marklov, rivningslov eller anmälan får inte påbörjas innan har gett ett startbesked. För att få ett startbesked ska byggherren kunna visa att åtgärden antas uppfylla kraven i PBL med tillhörande föreskrifter (se bl.a. 10 kap. 3, 18, 23, 24 och 25 §§ PBL). Som redovisats i avsnittet Krav i detaljplaner m.m. överlämnade sitt betänkande Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109) till regeringen. Utredningen föreslår bl.a. begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera byggnadsverks och tomters tekniska egenskaper. betänkande bereds inom . En begränsning av kravet på detaljplan utreds vidare av en särskild utredare inom ramen för uppdraget En utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6). Uppdraget ska delredovisas . Motionsyrkanden om att bestämmelser i detaljplaner om utformning av byggnadsverk och tomter ska upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löpt ut har tidigare behandlats av utskottet (bet. 2014/15:CU10) och (bet. 2016/17:CU15). Utskottet avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena, och följde utskottet. Utskottet ansåg i betänkande 2016/17:CU15 att det inte fanns skäl att frångå utskottets tidigare ställningstagande om att det finns principiella invändningar mot en ordning där vissa bestämmelser i en detaljplan inte ska tillämpas trots att planen i övrigt fortfarande gäller. Däremot välkomnade utskottet det arbete som pågår med att ytterligare utreda frågan om att införa begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera byggnadsverks och tomters tekniska egenskaper. Utskottet ansåg att det pågående arbetet inte bör föregripas med någon åtgärd från . I betänkande 2016/17:CU15 behandlades även ett motionsyrkande om att kravet på startbesked ska tas bort. Utskottet avstyrkte även detta motionsyrkande, och följde utskottet. Som framgår ovan har utskottet behandlat motsvarande motionsyrkanden. Utskottet finner inte anledning att frångå sina tidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena bör därför avslås. Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900) i de delar det avser 5 kap. 27 § första stycket och 12 kap. 6 § och antar lagförslaget i övrigt. 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt bifaller delvis proposition 2016/17:151. Vi motsätter oss förslaget i propositionen att fler detaljplaner ska kunna antas av kommunstyrelsen eller . Vi anser att detaljplaner är av stor vikt för medborgarna och ett beslut att anta en plan får konsekvenser flera decennier framåt. Enligt vår mening bör inte möjligheten för kom-munfullmäktige att uppdra till kommunstyrelsen eller att anta en plan utökas. Det är viktigt att väga in fler aspekter än förenklingen av förfarandet. Om avgörandet ligger på fullmäktigenivå är fler personer involverade i beslutet, och allmänheten garanteras möjligheten att följa debatten om ärendet, vilket är viktigt ur medborgar- och inflytandeperspektiv. De kommunala nämnderna är vanligen slutna för allmänheten medan kommunfullmäktiges överläggningar är öppna. Det nuvarande systemet bör därför behållas. bör således avslå förslaget till ändring i PBL de delar det avser 5 kap. 27 § första stycket och 12 kap. 6 §. I likhet med utskottsmajoriteten anser vi att bör anta regeringens lagförslag i övriga delar. Kravet på bygglov, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3666 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Jag har ställt mig bakom regeringens lagförslag. I sin helhet innehåller propositionen förslag till ändringar i PBL i positiv riktning, och om effekten kan bli att fler bostäder byggs är detta önskvärt. Några av regeringens förslag väcker dock oro för att viktiga värden kan gå förlorade, bl.a. ur en kulturmiljöaspekt. När det gäller förslaget att bygglov inte ska krävas för att byta färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett område med detaljplan, om åtgärden vidtas på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård anser jag att de föreslagna undantagen innebär en risk för att fastighetsägare gör förändringar av kulturmiljöer som är av värde för samhället. Undantagen från kravet på bygglov ska visserligen inte gälla om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som anses vara särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt, men det kan vara svårt att göra denna gränsdragning i varje enskilt fall. Sådana byggnader eller områden behöver inte vara utpekade i förväg för att vara giltiga. Detta ställer orimligt höga krav på den enskilda byggherren att bedöma områdets karaktär och i tveksamma fall ta kontakt med kommunen. När ett bygglovsförfarande ersätts med en möjlighet till tillsyn i efterhand riskerar man dessutom att värden förstörs i onödan och att resurser läggs på åtgärder som senare måste återställas. Jag anser därför att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för krav på bygglov för att byta färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus. Även när det gäller förslaget att bygglov inte ska krävas för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel på en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan finns det enligt min mening risker med att tillåta förändringar som innebär att kulturmiljöer förvanskas utan att myndigheternas specialister tillåts att i förhand göra en granskning. Det är exempelvis svårt att återställa en fasad till ursprungligt skick. Det påpekas även i remissvar att förslaget innebär att kontrollen av att säkerhetskraven på balkonger är uppfyllda i sin helhet inte kommer att bli genomförd. Som ett flertal remissinstanser pekat på innebär vidare ytterligare undantag från bygglovskravet svårigheter för den enskilde att veta vad som gäller. Jag anser därför att regeringen även ska återkomma till med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för krav på bygglov för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel på en- och tvåbostadshus. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ytterligare undantag från kravet på bygglov, punkt 3 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkandena 4, 5 och 7. Vi välkomnar regeringens förslag om undantag från kravet på bygglov för att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare och för att uppföra väderskydd för kollektivtrafiken. Vi har därför ställt oss bakom regeringens lagförslag. Undantaget för att uppföra en mindre byggnad på allmän plats anser vi dock bör kunna utökas till att även omfatta sådana byggnader som uppförs på allmän plats där någon annan än kommunen är markägare. Enligt vår mening bör denna möjlighet utredas. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. När det gäller undantaget för väderskydd för kollektivtrafiken anser vi att det inte finns något övervägande skäl för att begränsa antalet väderskydd som undantas från bygglov. Det är frågor som relativt enkelt bör kunna lösas i dialog mellan kommunerna och kollektivtrafikleverantörerna. Hänsyn ska också i dessa fall tas till omkringliggande bebyggelse och verksamheter, kulturmiljö samt till trafiksäkerhet. Vi anser därför att bygglov inte heller ska krävas för väderskydd som placeras direkt intill ett annat väderskydd. Vidare anser vi att även reklamskyltar som placeras i anslutning till väderskydd ska vara undantagna från kravet på bygglov. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ när det gäller dessa frågor. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Uppföljning av kommunernas möjlighet att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten, punkt 4 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 6. Vi har ställt oss bakom regeringens förslag som innebär att bygglov inte behövs för att på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård och för att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel. Enligt lagändringarna ges kommunerna möjlighet att återinföra lovplikten i detaljplaner för alla typer av miljöer. Vi anser att det finns skäl för regeringen att göra en uppföljning av hur denna typ av bygglovsbefrielse hanteras av kommunerna. Enligt vår mening är det viktigt att kommunerna inte missbrukar möjligheten att i detaljplaner återinföra bygglov för åtgärder som befriats från bygglov. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav i detaljplaner m.m., punkt 5 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 1 och 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkande 3. Det finns ett stort behov av att bygga mer bostäder i snabbare takt. Det är därför viktigt att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen fortsätter. Vi anser att det finns ett behov av att minska ledtiderna för bostadsbyggande när det gäller den kommunala detaljplaneringen. Långa ledtider är kostnadsdrivande och försämrar konkurrensen bland byggföretagen. Detta kan komma att påverka priset på bostäder och innebära att byggnadsprojekt inte genomförs. har haft i uppdrag att bl.a. undersöka om en kommuns möjlighet att ställa detaljerade krav i en detaljplan bör begränsas. I sitt betänkande konstaterar utredningen att det förekommer att detaljplaner för större bostadsprojekt har bestämmelser som reglerar byggnaders utseende på ett mycket detaljerat sätt. Sådana exakta regleringar leder inte sällan till problem i genomförandeskedet som i många fall ligger efter planarbetet. Utredningen föreslår begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera byggnadsverks och tomters tekniska egenskaper. Betänkandet bereds inom . Vi anser att regeringen i det fortsatta beredningsarbetet bör analysera om de krav som kommuner ställer i detaljplaner är rimliga. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Krav i detaljplaner m.m., punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkande 3 och 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 1. Vi anser att det krävs fler åtgärder för en effektivare PBL. Alla åtgärder som kan underlätta och förkorta byggprocessen möjliggör för fler byggbolag att verka på marknaden och att vara med och konkurrera om byggprojekt. Det kan vara svårt att hitta balansen mellan hur ett detaljplanelagt område ska utformas och att undvika för många krav i detaljplanen. har haft i uppdrag att bl.a. undersöka om en kommuns möjlighet att ställa detaljerade krav i en detaljplan bör begränsas. I sitt betänkande konstaterar utredningen att det förekommer att detaljplaner för större bostadsprojekt har bestämmelser som reglerar byggnaders utseende på ett mycket detaljerat sätt. Sådana exakta regleringar leder inte sällan till problem i genomförandeskedet som i många fall ligger efter planarbetet. Utredningen föreslår begränsningar i möjligheterna att i en detaljplan reglera en ny utformning när det gäller färg och material, liksom möjligheterna att i en detaljplan reglera byggnadsverks och tomters tekniska egenskaper. Betänkandet bereds inom . Mot den redovisade bakgrunden anser vi att regeringen bör ta initiativ till att analysera om de krav som kommuner ställer i detaljplaner är rimliga samt vilka åtgärder som kan vidtas för att minska de hinder som kan uppstå vid byggande. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden m.m., punkt 6 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (C), (M), (L) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkandena 2 och 3. I proposition 2013/14:126 En enklare planprocess föreslog alliansregeringen att de bestämmelser i en detaljplan som avser utformning av byggnadsverk och tomter skulle upphöra att gälla när detaljplanens genomförandetid löper ut, förutsatt att bestämmelserna reglerar ett annat område än ett sådant bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Planbestämmelser om utformningen av t.ex. byggnader blir snabbt inaktuella. Vi vill i synnerhet att planbestämmelser om utseendemässig utformning av hus inte ska gälla efter genomförandetidens utgång med de undantag för särskilt värdefulla bebyggelseområden som föreslogs i proposition 2013/14:126. Genom att planbestämmelserna upphör att gälla ökar flexibiliteten för såväl kommuner som aktörer i byggbranschen och man kan gå direkt på bygglov. Vi välkomnar att frågan om vad som ska få regleras i en detaljplan nu utreds, men de förslag som utredaren kan komma att lägga fram kan inte omfatta befintliga detaljplaner. Vi anser därför att det fortfarande finns starka skäl att genomföra alliansregeringens förslag i proposition 2013/14:126. I stort sett alla aktörer inom bostads- och byggsektorn är överens om att dagens planeringsprocesser för byggande av bostäder överlag tar . För att korta processen fram till byggstart anser vi att kravet på startbesked i PBL bör tas bort. Regeringen bör ta nödvändiga initiativ till lagändringar i enlighet med det anförda. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag: antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2016/17:3666 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för bygglov för att byta färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för bygglov för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel på en- och tvåbostadshus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera vilka detaljplanebestämmelser kommunen ställer upp i detaljplanerna och vad som är rimliga krav och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utformningen av byggnadsverk i detaljplaner vars genomförandetid har löpt ut och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på startbesked för byggstart bör tas bort och tillkännager detta för regeringen.