bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 4 anförs att det bör införas en polisutbildning med starkare akademisk koppling, med möjlighet att forska eller specialisera sig. I motion 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 5 begärs att polisutbildningen blir en högskoleutbildning med yrkesexamen i enlighet med förslaget i SOU 2016:39. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 16 anför motionärerna att polisutbildningen bör göras mer attraktiv och vara en kvalificerad yrkesutbildning med både teori och praktik, till skillnad från det förslag med betoning på teoretiska kunskaper som förs fram i SOU 2016:39. I motion 2017/18:3403 av (M) yrkandena 1 och 2 begärs det en gemensam grundutbildning för polisens, och brottsbekämpande personal samt att tull- och kustbevakningsutbildningen, liksom polisutbildningen, jämställs med högskoleutbildning. Det har också väckts ett flertal motioner om lokaliseringen av en ny polisutbildning. I motion 2017/18:3187 av (M) yrkande 3 anförs att en av polisens nya utbildningar bör placeras i . Även i motion 2017/18:1037 av m.fl. (KD, M, C) framhålls som en lämplig region för en ny polisutbildning. I motion 2017/18:1107 av m.fl. (S), liksom i motion 2017/18:1441 av m.fl. (M), anförs att den nya polisutbildningen bör placeras i . m.fl. (M) föreslår i motion 2017/18:1442 att en ny polisutbildning placeras i . Även i motion 2017/18:2267 av (M) och motion 2017/18:2193 av m.fl. (S) lyfts fram som en lämplig ort. I motion 2017/18:2570 av (M) föreslås att en polisutbildning ska inrättas i . I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 18 efterfrågas en löpande extern tillsyn och utvärdering av polisutbildningarnas kvalitet. I motion 2017/18:1397 yrkande 1 begär och (båda S) åtgärder för att främja rekrytering av polis till glesbefolkade landsdelar. (M) begär i motion 2017/18:1156 yrkande 3 en översyn av hur rekryteringen ska gå till för att möjliggöra långsiktig tillväxt till polisyrket. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 17 framförs krav på tidigare besked om tjänstgöringsort för polisaspiranter för att underlätta övergången från utbildning till arbete. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 6 begär motionärerna en myndighetsöversyn av , som hanterar urvalet av elever vid polisutbildningen, eftersom inte alla utbildningsplatser tillsatts trots högt söktryck. I partimotion 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 9 framförs att högre polischefer bör ha polisiär bakgrund för att öka karriärmöjligheterna och minska förtroendeklyftorna. I motion 2017/18:2187 begär (M) en översyn av karriärmöjligheterna för poliser i yttre tjänst. En lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 2 anförs att det är viktigt att säkerställer att målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet uppnås. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs att polisen ska få en större lokal koppling och att polisen ska vara närvarande, tillgänglig och synlig för dem som bor i området. m.fl. (L) anför i partimotion 2017/18:3576 yrkande 2 att utbyggnaden av polisen bör få genomslag i hela , både på landsbygden och i storstädernas utsatta miljöer. (M) understryker i motion 2017/18:1156 yrkande 1 vikten av ett välfungerande rätts- och polisväsende på landsbygden och i mindre tätorter samt i yrkande 2 vikten av tillgängliga poliser på fältet och av att medborgarnas kontaktmöjligheter ökar. I yrkande 4 anförs att måste ta tag i det faktum att man i vissa orter lokalt ställer upp frivilligt och vaktar och/eller anlitar privata väktarbolag. I motion 2017/18:3201 av (M) betonas vikten av att polis och räddningstjänst finns att tillgå inom rimliga tidsramar även i glesbygd. I motion 2017/18:3115 av (M) efterfrågas en översyn av möjligheten till tidssatta krav för polisiär utryckning vid allvarliga brott för att skapa trygghet oavsett var i landet man bor. Också i motion 2017/18:1950 av (M), i motion 2017/18:1269 av Finn (M) och i motion 2017/18:1924 av (M) påtalas vikten av polisiär närvaro på landsbygden och i mindre orter. (SD) begär i motion 2017/18:3377 yrkande 1 att fler poliser ska stationeras ut i landsbygdskommunerna och i yrkande 2 att öppettiderna för polisstationerna på landsbygden utökas kraftigt. och (båda SD) yrkar i motion 2017/18:95 yrkande 1 att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser. I motion 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 4 anförs att förbättringen av landsbygdstryggheten ska utgå från lokala och regionala behov. (M) begär i motion 2017/18:1336 att möjligheten att förstärka polisen i ska utredas eftersom det är orimligt att lämna stora delar av utan närvarande polis inom rimlig insatstid. I motion 2017/18:1397 yrkande 2 anför och (båda S) att åtgärder för att stärka den polisiära närvaron i hela landet bör övervägas, och i yrkande 3 föreslås en polishelikopterresurs avdelad för norra och inlandet. m.fl. (S) framhåller i motion 2017/18:792 att polisens organisation brister i . (KD) anför i motion 2017/18:3743 yrkande 1 att mer resurser borde omfördelas till Polisregion för att den ökande kriminaliteten i , både i storstäderna och på landsbygden, ska kunna stävjas. m.fl. (S) påtalar i motion 2017/18:2625 vikten av att införa områdespoliser för att polisen ska vara mer närvarande i områden där utmaningarna är stora och kan bedriva arbetet närmare medborgarna och i samverkan med lokalsamhället. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 9 betonas kommunernas ansvar och kommunpolisernas roll i det brottsförebyggande arbetet. Motionärerna anför att kommunpoliserna måste få tillräckliga resurser och en tydligare roll. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 18 begär motionärerna att de lokala medborgarlöften som ställs ut av polisen löpande ska utvärderas. I motion 2017/18:2404 av Boriana (M) yrkar motionären på att det ska tillsättas en utredning om att införa av polis, bl.a. för att stärka polisens lokala förankring i de områden de har ansvar för att skydda, som ett komplement till den statliga polisen. (KD) föreslår i motion 2017/18:3743 yrkande 4 att ska gå före och pröva en modell för polisverksamhet. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 11 begärs en översyn av möjligheten att införa ett system med deltidspolis. Motionärerna anför att det finns särskilda behov av fler poliser i tjänst. Fullt utbildade deltidspoliser skulle enligt motionärerna kunna fylla en viktig funktion. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 10 förs en i princip likalydande begäran fram. I samma motion yrkande 11 begär motionärerna att fler poliser ska kunna gå i deltidspension som ett sätt att mildra poliskrisen. I motion 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 5 pekar motionären på att folkmängden i vissa delar av landet varierar på grund av en stor besöksnäring. Detta kräver nya och flexibla lösningar för att skapa trygghet. En sådan kan vara en deltidspolis på samma sätt som det finns deltidsbrandkårer. Detsamma gäller för fjällräddare och räddningspersonal. Polisens samarbete med Hemvärnet m.fl. I motion 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 8 påtalas vikten av ett bättre samarbete mellan polisen och andra aktörer, exempelvis genom samarbetsavtal med Hemvärnet och andra lokala frivilliga organisationer. I yrkande 12 begärs en översyn av möjligheterna att erbjuda utbildad militärpolis en kompletterande civilpolisiär utbildning. I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 23 anförs att möjligheten att ha ett särskilt polishemvärn som kan bistå polisen bör ses över, med en modell från (Politihjemmevaernet) som förebild. I motion 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 11 föreslås flera åtgärder för att snabbt stärka polisens förmåga i avvaktan på att nya poliser utbildas. Detta bör ske genom att ta hjälp av ordningsvakter, försvarsmakten och pensionerade poliser och att ta in polisstudenter i tillfällig tjänst vid akuta behov. Polisens närvaro i brottsutsatta områden I motion 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs samordning och effektivisering av samhällets insatser för att bryta det utanförskap och den utsatthet som finns i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 13 påtalas vikten av aktivt arbete för att boende i utsatta områden ska få ökat förtroende för polis och myndigheter. Motionärerna anför bl.a. att polisen ska ha direktkontakt med boende och lokala initiativ, företag och religiösa samfund. I partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 25 anförs att rättssamhällets institutioner måste stärkas, återta kontrollen, öka sin närvaro och agera när människors frihet begränsas av kriminella, som ett led i att motverka parallellsamhällen. I motion 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 1 påtalas vikten av att vända trenden i utsatta områden där polisen har svårt att upprätthålla lag och ordning och återupprätta välfärdslöftet. I motion 2017/18:3192 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 begärs tydliga mål för polisens närvaro i särskilt brottsutsatta områden. I motion 2017/18:168 av och (båda SD) yrkande 3 anförs att tydliga mål bör sättas upp för för att komma till rätta med våldsproblematiken i de värst drabbade utanförskapsområdena. I motion 2017/18:47 av (L) yrkandena 1 och 4 yrkas på fler närvarande poliser i de särskilt utsatta områdena samt att polisen ska ta efter den s.k. Södertäljemodellen i resten av för att få stopp på gängkriminaliteten. I motion 2017/18:2571 av och (båda S) anförs att fler poliser borde finnas i utsatta bostadsområden och riskområden i förebyggande syfte. I motion 2017/18:2127 av och (båda M) yrkande 1 påtalas behovet av tillräckligt många poliser för att stävja gängkriminaliteten i utsatta områden och klara polisnärvaron där. I yrkande 2 begär motionärerna en handlingsplan för att trygga personalförsörjningen framåt inom polisen och andra yrkeskategorier som verkar i utsatta områden. (L) begär i motion 2017/18:154 att en speciell funktion hos ska inrättas med fokus på brott riktade mot handelsplatser och butiker, särskilt mot bakgrund av deras utsatthet i brottstyngda områden. I motion 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkande 21 anförs att det bör studeras hur trafikpolisen fungerar i andra europeiska länder för att hitta goda exempel på hur svensk trafikpolis skulle kunna organiseras och arbeta på ett effektivare sätt. Motionärerna anför att har ett system med en federal myndighet för godstransporter, Bundesamt für Güterverkehr (BAG), som inkluderar en effektiv trafikpolis med ett tydligt uppdrag. I motion 2017/18:1981 av (M) begärs att man ska se över möjligheten att införa en liknande trafikpolis som tyska BAG i . Även (M) påtalar i motion 2017/18:1344 fördelarna med att organisera den svenska trafikpolisen med BAG som förebild för att stävja olaglig yrkestrafik. I motion 2017/18:1589 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 1 begär motionärerna att införandet av en särskild trafikpolis bör utredas, liknande den tyska trafikpolisen . m.fl. (S) påtalar i motion 2017/18:714 vikten av att polisen har en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen och menar att ordning och reda i yrkestrafiken är en prioriterad fråga. Även (S) framhåller i motion 2017/18:746 vikten av en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen för att stävja brott som begås på vägarna. och (båda M) anför i motion 2017/18:1485 att regeringen bör se över möjligheten till en långsiktig strategi för hur rätt kompetens ska kunna upprätthållas hos polisen när det gäller tung trafik. (M) anför i motion 2017/18:989 att fler trafikpoliser bör ägna sig åt trafikbrott. I motion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 48 anförs att det finns behov av fler trafikpoliser för att främja cykling och att dessa poliser successivt bör öka i antal. Även i motion 2017/18:36 av (KD) yrkande 3 påtalas behovet av fler trafikpoliser för att göra cykling säkrare vid omkörning. I motion 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkande 9 anförs att polisen ska ges tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och möjlighet att beivra överträdelser. I motion 2017/18:2490 av och (båda M) anförs att uppdelningen mellan polismän och bilinspektörer borde åtgärdas för att uppnå en högre effektivitet vid vägkontroller. Ett i princip likalydande yrkande framförs i motion 2017/18:513 av och (båda M). (MP) anför i motion 2017/18:2746 yrkande 4 att de poliser som är lämpade kunde få fortbildning och tillräcklig kompetens för att få föra sin egen talan vid trafikbrott, en miniåklagarutbildning. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 43 föreslår motionärerna att det ska utredas om det kan införas en tvångsäktenskapsenhet som kan hantera transnationella hedersrelaterade frågor, liknande den s.k. forced marriage unit som finns i . Även i motion 2017/18:499 av (L) framställs ett yrkande om att inrätta en s.k. forced marriage unit, en enhet som hämtar hem bortförda barn som gifts bort eller riskerar tvångsgifte utomlands (yrkande 8). I motion 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 27 anförs att polisen bör ges ökade resurser för att arbeta förebyggande mot våld mot kvinnor. Samarbetet mellan berörda myndigheter måste enligt motionärerna fördjupas, och handläggningen måste bli effektivare. Poliser med kunskaper om orsakerna till våldsbrott kan verka förebyggande. m.fl. (V) begär i motion 2017/18:1145 yrkande 4 att en fristående myndighet som handlägger brottsanmälningar mot poliser ska inrättas, för att upprätthålla förtroendet för handläggningen. Ombildningen av polisen och den nya organisationen m.m. ombildades polisen till en sammanhållen myndighet, . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen (Ju2014/2492/PO). Utvärderingen skulle omfatta en bedömning av i vilken utsträckning ombildningen har skapat bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Den första delrapporten av uppdraget redovisades till regeringen och den andra delrapporten . Slutredovisningen ska ske . Av den andra delrapporten (Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet, Delrapport 2 – om den nya organisationens genomslag) framgår att Statskontorets slutsatser i korthet är bl.a. följande (s. 99 f.): De övergripande målen med ombildningen av polisen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Det är inte rimligt att förvänta sig att målen med reformen ska ha uppnåtts redan. Erfarenheter från stora myndighetsreformer visar att genomförandet ofta är svårare och tar än planerat. Som vi konstaterade i vår första delrapport har den nya organisationen skapat bättre förutsättningar för den operativa ledningen på nationell nivå, vilket bland annat har gjort det lättare att tillfälligt flytta resurser och genomföra samordnade polisinsatser över region- och områdesgränser. Det har även skett en viss utveckling för de utmaningar som vi identifierade för i delrapport 1. Stödavdelningarna möter numera bättre kärnverksamhetens behov och förutsättningarna för det lokala arbetet och ett stärkt medarbetarskap har delvis förbättrats. har också tagit inledande steg till att finna en balans mellan central styrning och lokalt ansvar. Polisen har även vidtagit åtgärder som kan förbättra utredningsresultaten. har dock utredningsverksamheten främst påverkats negativt av omorganisationen. Statskontoret bedömer sammantaget att delar av reformen börjar få genomslag. finns det flera utmaningar för om målen för reformen ska kunna nås . Vi bedömer att det är särskilt viktigt att utveckla styrningen, ytterligare förbättra förutsättningarna för det lokala arbetet och att få full utväxling av de åtgärder som genomförs inom utredningsverksamheten. Statskontoret konstaterar vidare bl.a. följande: styrning får inte fullt genomslag i organisationen. Detta riskerar att leda till att flera av målen för reformen inte kommer att nås, bl.a. målen om att öka tydlighet i ledningen, få större enhetlighet, bedriva en effektivare verksamhet och förbättra verksamhetsresultaten. Förutsättningarna för lokalt arbete och för polisen att komma närmare medborgarna har förbättrats. Lokalpolisområdescheferna behöver dock ett bättre ledningsstöd och områdespolisernas roll behöver definieras. Resultaten inom utredningsverksamheten har fortsatt att försämras och de vidtagna åtgärderna har ännu inte gett effekt. Organisatoriska hinder inom utredningsverksamheten, t.ex. gränsdragningsproblem mellan polisområdes- och lokalpolisområdesnivån, bör undanröjas. Regeringen anför i regleringsbrevet för avseende att myndigheten ska säkerställa att uppföljningen av verksamheten vidareutvecklas, konkretiseras och implementeras i hela myndigheten. Vidare ska bl.a. redovisa vilka nationella beslut som har fattats rörande brottsutredningsverksamheten sedan ombildningen av polisen och göra en bedömning av utvecklingen av den faktiska personalresursen i den verksamheten samt lämna en delredovisning av resultatutvecklingen där. Dessa uppdrag redovisades till regeringen . och ska även i en gemensam rapport analysera och bedöma resultatet för verksamheten utredning och lagföring. I den ovan nämnda delredovisningen av resultatutvecklingen (Delredovisning av brottsutredningsverksamheten, januari–) uppger bl.a. följande. Polisen har kunnat vända den negativa resultatutvecklingen, och redovisar polisen fler ärenden till åklagare än föregående år. Några exempel på de åtgärder som har vidtagits: • har ca 1 400 civila tillsvidareanställts, varav många har placerats i utredningsverksamheten. har beslut fattats om att anställa ytterligare 300 civila. • Teknikstödet i utredningsverksamheten utvecklas med nya it-stöd för anmälan och utredning. • Ett brett metodutvecklingspaket är igång som bl.a. innehåller utvecklad brotts- och ärendesamordning, utvecklad resultatuppföljning, kompetensutveckling för förundersökningsledare och fördjupad samverkan med . Utöver det uppger att den genomfört flera strukturella förändringar som ska effektivisera anmälningsmottagningen och arbetet med initiala förstahandsåtgärder. De viktigaste delarna är ombildningen till sju regionala ledningscentraler och ett utvidgat uppdrag för polisens kontaktcenter (PKC). Polisens bedömning är att de beslutade åtgärderna har lagt grunden för en fortsatt långsiktig förbättring av utredningsresultatet. Det fortsatta arbetet handlar , enligt redovisningen, om att få fullt genomslag inom hela polisen för de beslutade åtgärderna samt att fylla på med fler medarbetare i utredningsverksamheten. Detta uppges bli möjligt både genom de resurstillskott som har aviserats av regeringen och de effektiviseringar som pågår inom . Utskottet har föreslagit tillkännagivanden till regeringen om polisens organisation i olika avseenden. Vid behandlingen av budgetbetänkandet (bet. 2015/16:JuU1) föreslog utskottet bl.a. tillkännagivanden om krav på uppföljning av den nya polisorganisationen, om redovisning av åtgärder för en effektivare polis och om fler poliser. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:106). Vid behandlingen av fjolårets budgetbetänkande anförde utskottet att det mot bakgrund av fjolårets tillkännagivande om en effektivare polis inte fanns anledning att på nytt föreslå att skulle göra ett tillkännagivande i den frågan eller i frågan om en renodling av polisens uppgifter (bet. 2016/17:JuU1 s. 68). Utskottet, som utgick från att såg till att den utformade lämpliga mål för verksamheten både lokalt och nationellt, fann inte heller anledning till något initiativ i frågan om tydliga och mätbara mål för att underlätta en uppföljning av polisens verksamhet. Motioner med detta innehåll avstyrktes. Av regeringens skrivelse 2016/17:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen framgår bl.a. följande när det gäller tillkännagivandet om uppföljning av den nya polisorganisationen (s. 27 f.): Regeringen delar utskottets syn på vikten av att följa upp ombildningen av polisen. Regeringen har därför noga följt arbete med att utveckla sin organisation alltsedan den nya myndigheten bildades och på olika sätt begärt och tagit del av information. I regleringsbreven ställde regeringen krav på att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen har bl.a. skett på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. […] Regeringen har […] för avsikt att liksom tidigare på olika sätt noga följa utvecklingen inom för att säkerställa att målet med polisreformen nås. Därför begär regeringen i regleringsbrevet att ska analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. ska också bedöma hur väl myndigheten svarar upp emot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Det finns även andra krav på återrapportering i regleringsbrevet som har kopplingar till myndighetens arbete med ombildningen. Återrapporteringen ska ske i myndighetens årsredovisning . Regeringen redovisade tillkännagivandet som slutbehandlat. Utskottet delade dock inte denna bedömning, bl.a. mot bakgrund av att Statskontorets slutredovisning ska ske först och att uppdragen i regleringsbrevet också kommer att redovisas först (yttr. 2016/17:JuU8y). Regeringen har i budgetpropositionen redovisat att punkten åter står som öppen (s. 46). Regeringen anför bl.a. följande i skrivelse 2016/17:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen när det gäller tillkännagivandet om en effektivare polis (s. 28 f.): Som ett led i arbetet med att renodla uppgifter i syfte att frigöra mer resurser till kärnverksamheten har regeringen föreslagit att Kriminalvården i större utsträckning ska utföra transporter som annars skulle ha utförts av . Regeringen anser, i likhet med utskottet, att förmåga att både förebygga och utreda brott behöver stärkas. Regeringen har därför i regleringsbrevet gett i uppdrag att, på ett flertal punkter gällande såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten, återkomma med redovisning om vilka åtgärder myndigheten vidtagit i syfte att förbättra verksamheten på dessa områden. Även detta tillkännagivande ansåg utskottet vara felaktigt redovisat som slutbehandlat, bl.a. eftersom det inte finns någon oberoende statistik om polisens resultat som kan visa på någon ökad effektivitet (yttr. 2016/17:JuU8y). Regeringen har också i budgetpropositionen redovisat att punkten åter står som öppen (s. 46). Regeringen överlämnade proposition 2016/17:224 Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet till . I årets budgetproposition anför regeringen följande i fråga om tillkännagivandet om fler poliser: Regeringen tillförde nya medel såväl i vårändringsbudgeten som i budgeten i syfte att myndigheten skulle kunna utbilda och anställa fler poliser samt fler civilanställda. skulle därmed komma att ha fler än 20 000 poliser framöver. anser dock att regeringen bör ha en uttalad målsättning om att antalet poliser ska vara minst 20 000 och att därför inte anser tillkännagivandet slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Regeringen uttryckte redan i budgetpropositionen uppfattningen att det är verksamhetens behov som ska styra sammansättningen av de anställdas kompetenser. Därför ska själv förfoga över vilken kompetens som ska rekryteras. Det är en uppfattning som regeringen fortsatt vidhåller. Regeringen kommer därför inte att tillmötesgå krav på en uttalad målsättning om en miniminivå på 20 000 poliser. Istället tillför regeringen ytterligare medel i budgeten . Dessutom tillförde regeringen extra medel på vårändringsbudgeten innevarande år. Syftet med de föreslagna tillskotten är dels att ge förutsättningar att utbilda och anställa betydligt fler poliser än de 1 500 som myndigheten redan planerar för, dels att ytterligare utöka antalet civilanställda. Regeringens ambition är att antalet anställda i successivt ska öka.