bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — Utskottet välkomnar nationella regleringar på området och Kemikalieinspektionens arbete med ett nationellt åtgärdsprogram. Det behövs även åtgärder på EU-nivå och det är därför positivt att Kemikalieinspektionen ska verka för en handlingsplan på EU-nivå. Regeringens satsning på miljöövervakningen och utökad kontroll av högfluorerade ämnen i miljön och Kemikalieinspektionens arbete med att öka registreringskraven i produktregistret för högfluorerade ämnen är enligt utskottets mening viktiga åtgärder för att begränsa dessa ämnen. Utskottet föreslår med det anförda och i avvaktan på resultatet av det pågående arbetet att motion 2016/17:824 (C) yrkandena 10 och 35 lämnas utan vidare åtgärd. Tillämpning av växtskyddsmedelslagstiftningen m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Kemikalieinspektionens agerande när det gäller bekämpningsmedel vid odling av lök och bönor, hur Kemikalieinspektionen ska agera vid beslut om godkännande av bekämpningsmedel, snabbare handläggning av bekämpningsmedel, Kemikalieinspektionens samverkan med myndigheter och branschorganisationer, flytt av ansvaret för att pröva ansökningar om godkännande av bekämpningsmedel till och att inta en vetenskapsbaserad syn i EU-sammanhang när det gäller glyfosat. Jämför reservationerna 25 (M), 26 (SD), 27 (C) och 28 (KD). Bekämpningsmedel är kemiska eller biologiska produkter som är avsedda att förebygga eller motverka att djur, växter eller mikroorganismer orsakar skada på egendom eller skadar människors eller djurs hälsa. Genom dessa egenskaper kan bekämpningsmedel också orsaka skada på hälsan och miljön. Det är därför viktigt att de är godkända och att de används på rätt sätt. Av skrivelsen framgår att väsentliga delar av EU:s växtskyddsmedelsförordning, bl.a. om zonindelning och ömsesidiga erkännanden, kommer att ses över (och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv /117/EEG och 91/414/EEG). bjöd in berörda aktörer till ett diskussionsmöte om den förestående översynen som ett led i arbetet med att utforma en svensk ståndpunkt. Som en del av översynen har kommissionen inrättat en tillfällig expertgrupp som bereder frågor om hållbar användning med särskild inriktning på växtskyddsmedel med ”låg risk”. tog initiativ till gruppen för att skynda på arbetet med att göra sådana medel tillgängliga och därigenom öka användningen av dem i ett integrerat växtskydd. Regeringen har välkomnat initiativet och Kemikalieinspektionen medverkar i arbetsgruppen. Yrkande 1 i motion 2016/17:973 av (M) handlar om bekämpningsmedel vid odling av lök och bönor och yrkande 2 om att Kemikalieinspektionen vid beslut om bekämpningsmedel ska bedöma risk kontra nytta innan beslut fattas. Enligt motion 2016/17:1563 av (M) i denna del bör regeringen genomföra de förslag som växtskyddsrådet har framfört i sin årsrapport (2016:09). Det handlar om att undvika beslut om förbud eller villkorsändringar mitt under säsong och betydelsen av forskning och utveckling inom växtskyddsområdet. Enligt motion 2016/17:2004 av och (båda C) måste Kemikalieinspektionen i sina beslut om bekämpningsmedel också beakta hur övriga EU-länder agerar. Enligt kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 12 bör godkännandeprocessen för växtskyddsmedel ses över för snabbare hantering av ansökningar. ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna jämfört med de flesta andra länder men mer kan göras. Förenklingsarbetet måste fortsätta för att bl.a. snabba på olika typer av godkännandeprocesser. I motion 2016/17:2098 av (M) tar man upp behovet av att effektivisera Kemikalieinspektionens godkännande av nya bekämpningsmedel. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 32 uppmärksammas Kemikalieinspektionen och dess arbete med godkännande av bekämpningsmedel. har konstaterat att har tillgång till betydligt färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än övriga europeiska konkurrentländer. Tillgången till lämpliga växtskyddsmedel har en betydelse för att vi ska kunna bibehålla och utveckla det svenska lantbruket. Kemikalieinspektionen behöver ges i uppdrag att förenkla handläggningen av ansökningar om godkännande av växtskyddsmedel. Dessutom bör myndigheten ha ett ansvar för att säkra tillgången på växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden. Motion 2016/17:2463 av (KD) lyfter fram de gällande förutsättningarna för svensk lökodling och att regeringen ska se över problematiken med olika regeltolkningar i olika EU-länder. När Kemikalieinspektionen gör andra tolkningar av de gemensamma EU-reglerna än vad som görs i andra länder blir konkurrensvillkoren snedvridna. Enligt kommittémotion 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör arbetet med att korta ned Kemikalieinspektionens handläggningstider intensifieras. Ökade kostnader och ökad osäkerhet för svenska företag bidrar till att försämra svenska företags konkurrenskraft. Enligt yrkande 4 bör regeringen ge Kemikalieinspektionen instruktioner att i större utsträckning sträva efter harmonisering med övriga EU-länder när det gäller ansökningar om godkännande och dispenser. Det är viktigt i detta arbete att ha ett brett perspektiv där hänsyn tas till företags konkurrenskraft samt miljökonsekvenserna av en ökande import, vilket blir resultatet om svenska jordbrukare inte kan konkurrera med andra länder. Många företag upplever handläggningen som stel och svår att förutse. För att råda bot på detta bör Kemikalieinspektionen ges ett tydligare uppdrag att samverka med andra myndigheter samt branschorganisationer (yrkande 5). Enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 5 ska ansvaret för att pröva ansökningar om tillstånd att få sälja och använda växtskyddsmedel ligga på i stället för Kemikalieinspektionen. Motionärerna anser att om prövar ansökningarna ger det bättre förutsättningar för en helhetsbedömning enligt intentionerna i växtskyddsförordningen. Enligt motion 2016/17:1818 av (SD) ska regeringen i EU framhärda en vetenskapsbaserad syn på glyfosat. De produkter som innehåller glyfosat och som finns på den svenska och europeiska marknaden har godkänts i enlighet med befintlig lagstiftning. Produkterna kan därmed inte anses vara skadliga för människor, djur eller för miljön under förutsättning att de används i enlighet med produktgodkännandet. behandling och kompletterande uppgifter På förslag av regeringen beslutade att anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen ökas med 2017 i syfte att satsa resurser på en giftfri miljö och prövning av bekämpningsmedel. Detta bedöms göra det möjligt att öka antalet anställda med ca 10–15 personer vid Kemikalieinspektionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20, bet. 2016/17:MJU1, rskr. 2016/17:116). Enligt proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet är öronmärkta för prövning av bekämpningsmedelsärenden. Regeringen höjde även anslaget 2015 med just för detta syfte. Enligt Kemikalieinspektionens regleringsbrev ska prövningen av bekämpningsmedel så långt som möjligt effektiviseras i syfte att förkorta handläggningstiderna och med en fortsatt hög rättssäkerhet och en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön. Av Kemikalieinspektionens årsredovisning framgår att myndigheten deltar i möten och arbetsgrupper på EU-nivå med syftet att harmonisera och effektivisera arbetet med tillståndsprövning av både växtskyddsmedel och biocidprodukter mellan medlemsländerna. fick Kemikalieinspektionen i uppdrag av regeringen att föreslå lösningar som ger förbättrad balans i handläggningen av ärenden om bekämpningsmedelsprodukter. Uppdraget redovisades i rapporten av handläggning av prövningsärenden (Kemikalieinspektionen rapport 5/16). I rapporten redovisar myndigheten bl.a. att de aktivt ska bidra till samordning mellan länderna inom EU för god framförhållning och beredskap inför pågående genomföranden av lagstiftningen och kommande regeländringar, och att de ska öka samverkan med andra myndigheter som bidrar till tillståndsprövningen. Kemikalieinspektionen beslutade om ambitionsnivåer i tillståndsprövningen för växtskyddsmedel, t.ex. när det gäller kommentering av andra länders utvärderingar och att i större utsträckning följa andra länders produktutvärderingar. Enligt ovannämnda livsmedelsstrategi börjar vidtagna åtgärder nu ge effekt och myndigheten har förbättrat ärendebalansen för växtskyddsmedel. Den utgående balansen av växtskyddsmedel har minskat . betänkande (SOU 2015:15) överlämnades till regeringen . Betänkandet har remitterats, och flertalet av remissinstanserna är positiva till utredningen i sin helhet och till utredningens förslag om att ta fram en nationell strategi för tillväxt och värdeskapande för trädgårds- och jordbrukssektorn, och som inbegriper att sätta nationella mål. Delar av utredningens förslag har fått ett blandat mottagande, bl.a. området växtskydd. En aspekt som flera remissinstanser saknar i analyserna är samhälleliga värden, inklusive hälso- och miljömässiga, samt sociala konsekvenser av förslagen. var ett av underlagen när livsmedelsstrategin togs fram. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framför regeringen att flera utvecklingsområden är viktiga för att stärka företagens produktivitet, bl.a. växtförädling som ger tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet samt växtskydd. Ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Effektiva och hållbara förebyggande åtgärder och bekämpningsåtgärder krävs när det gäller såväl etablerade som nya växtskadegörare. Detta är inte bara viktigt för livsmedelsproduktionen utan har också betydelse för bl.a. skogsproduktionen och för bevarandet av biologisk mångfald. I livsmedelsstrategin gör regeringen bedömningen att det bör finnas god tillgång till växtskyddsmedel som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljö. Detta är avgörande för såväl ett konkurrenskraftigt jordbruk som för ett långsiktigt hållbart växtskydd. Godkännandeprocessen för växtskyddsmedel ska vara effektiv och i detta avseende är reglerna om ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel viktiga. Regeringen anser att det är viktigt att växtskyddsmedelsförordningen tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater. Ett aktivt deltagande i zonsamarbetet kan innebära en snabbare och mer effektiv handläggning av ärenden om ömsesidigt erkännande. Regeringen avser även att se över , dess funktion och placering, och syftet med detta är att skapa ett forum för bl.a. en fördjupad dialog och kunskapsutbyte, framförhållning för brukarna, bättre utformning av hanteringsvillkor och konsekvensanalyser. gav regeringen ett uppdrag till Formas att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov inom växtskyddsområdet. Uppdraget redovisades i rapporten för hållbarhet och konkurrenskraft. En slutsats i rapporten är att en ökad investering i svensk växtskyddsforskning krävs för att landet ska kunna säkerställa de viktiga näringarnas konkurrenskraft och en hållbar produktion och för att uppfylla lagstiftningens krav, nå uppsatta miljömål och främja människors hälsa. Rapporten bereds nu inom . Vidare arbetar med ett projekt för att skapa en framförhållning inom växtskyddet kallat Strategi för växtskyddsmedel. Syftet med strategin är att behålla förutsättningarna för en konkurrenskraftig produktion även om växtskyddsmedel försvinner. ska hänsyn tas till olika miljömål. har projektet jobbat med ett femtontal grödor. Regeringen anför i livsmedelsstrategin att satsningar på att säkra tillgången till växtskyddsmedel och andra växtskyddsåtgärder för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden är ytterst angelägen. Landsbygdsminister informerade i sitt svar på fråga 2016/17:223 om användning av växtskyddsmedel att regeringen satsade på ett projekt som () driver för att säkra tillgången till växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning samt för begränsade användningsområden, och till dessa hör bl.a. lökodlingen. Ministern framhöll att några av försöken ser ut att kunna bidra till att ge lökodlarna i fler verktyg när det gäller ogräsbekämpning. Enligt LRF tror man sig ha hittat minst ett nytt preparat som kommer att hjälpa till att klara lökodlingen, och eventuellt kan man söka godkännande för några fler . I betänkande 2015/16:MJU18 redovisas godkännandeprocessen för bekämpningsmedel. Följande anförs om processen: Växtskyddsmedel måste vara godkända för att få släppas ut på marknaden och användas i . Även när det gäller biocidprodukter är huvudregeln att produkten måste vara godkänd för att få släppas ut på marknaden och användas. Ansökan om godkännande av växtskyddsmedel och biocidprodukter prövas av Kemikalieinspektionen. Regler om godkännande finns i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och förordning (EU) nr 528/2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter. Gemensamt för dessa förordningar är att de bygger på försiktighetsprincipen och att en produkt bara får godkännas om det kan säkerställas att den inte innebär någon risk för människors hälsa och miljön. Både när det gäller växtskyddsmedel och biocidprodukter är det möjligt att ansöka om ett s.k. ömsesidigt erkännande av ett godkännande som har meddelats av en annan medlemsstat. Det innebär att den som har fått en produkt godkänd i en medlemsstat kan ansöka om att få godkännandet erkänt i en annan medlemsstat. När det gäller biocidprodukter får varje berörd medlemsstat avslå en ansökan om ömsesidigt erkännande eller anpassa villkoren i ett produktgodkännande om det kan motiveras av bl.a. skyddet av miljön eller människors, djurs eller växters hälsa och liv. Motsvarande regler gäller för växtskyddsmedel, men där gäller reglerna om ömsesidigt erkännande bara godkännanden som har beviljats av medlemsstaterna i samma zon (medlemsstaterna är indelade i tre zoner). En medlemsstat behöver inte erkänna ett produktgodkännande av ett växtskyddsmedel som har beslutats av en annan medlemsstat om den på grund av sina specifika miljö- eller jordbruksförhållanden har underbyggda skäl att anse att den aktuella produkten utgör en oacceptabel risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön. Kemikalieinspektionens beslut går att överklaga till mark- och miljödomstolen. Den som har fått ett avslag på en ansökan om godkännande av ett växtskyddsmedel kan på så sätt få en prövning om Kemikalieinspektionens beslut varit korrekt i förhållande till gällande rätt. Vid debatten om interpellation 2016/17:14 om Kemikalieinspektionen, växtskyddsmedlen och generationsmålet lyfte miljöminister fram vikten av att värna en hållbar användning av växtskyddsmedel i europeisk livsmedelsproduktion och europeisk odling. Vidare betonade ministern att regeringen kommer att vara aktiv i den kommande översynen av växtskyddsmedelsförordningen och lägger särskild vikt vid att analysera vilka effekter förordningen har på konkurrenskraften. I livsmedelsstrategin framhålls att det är angeläget att översynen även inkluderar lagstiftningens påverkan på jordbrukets mångfald samt på människors hälsa och på miljön i enlighet med förordningen. Regeringen anser att det är viktigt att verka för att den samordning som förordningen syftar till ska få tydligare genomslag. Enligt Miljö- och har beslutat att i samband med översynen av EU:s växtskyddsmedelsförordning även göra en genomgång, en s.k. fitness check, av hela växtskyddsmedelsförordningen och förordning (EG) nr 396/2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Genomgången beräknas vara klar . När det gäller vilken myndighet som ska ha ansvaret för att pröva ansökningar om växtskyddsmedel framförde miljöminister vid debatten om interpellation 2015/16:689 Kemikalieinspektionen och växtskyddsmedlen att det är hennes bedömning att Kemikalieinspektionens prövning av godkännande av växtskyddsmedel uppfyller de krav som ställs i EU:s växtskyddsmedelsförordning och i regeringens instruktion. Regeringens utgångspunkt är att alla myndigheter agerar i enlighet med sin instruktion. Regeringens uppföljning och utvärdering av myndigheters instruktion sker löpande. Vidare anförde ministern att regeringen står fast vid att stötta den ordning som finns . Aktiva substanser hanteras på EU-nivå mot den gemensamma inre marknaden. Där gör man avvägningar och helhetsbedömningar. I medlemsstaterna är det en strikt myndighetsutövning som sker och i denna följer Kemikalieinspektionen de instruktioner som finns. Enligt Miljö- och pågår det inget arbete när det gäller frågan om att ändra ansvarsförhållandet för prövning av ansökningar om växtskyddsmedel. För att glyfosat ska få användas i ett växtskyddsmedel måste det vara godkänt som verksamt ämne på EU-nivå enligt EU:s växtskyddsmedelsförordning. Varje växtskyddsmedel som innehåller glyfosat måste dessutom vara godkänt i det land där det ska användas. Glyfosat ingår i godkända växtskyddsmedel i alla EU:s medlemsländer. Enligt Kemikalieinspektionen var en förlängning av godkännandet för glyfosat uppe för omröstning inom EU:s kommittéförfarande . Kommissionen fick inte kvalificerad majoritet för sitt förslag till beslut. Processen resulterade i att kommissionen själv fick fatta beslut i frågan. beslutade kommissionen om en förlängning av godkännandeperioden för glyfosat. Beslutet trädde i kraft . Beslutet innebär att ämnets godkännande förlängs från den dag då kommissionen tar emot ett yttrande från Europeiska kemikaliemyndigheten för riskbedömning, eller som längst t.o.m. . lämnade in ett förslag till Echa om klassificering av glyfosat. Förslaget följdes av ett offentligt samråd som pågick t.o.m. . Efter det började med att utarbeta en rekommendation om klassificering av glyfosat, vilken kommer att sändas till kommissionen för slutligt beslut. Hela denna process kan förväntas ta . Miljöminister har i debatten om interpellation 2015/16:712 om bekämpningsmedlet glyfosat framfört följande: Den stöder förslag om en temporär förlängning av innevarande godkännande. Det innebär bland annat att den europeiska kemikaliemyndighetens, Echa, bedömning av glyfosats cancerframkallande egenskaper och behovet av en harmoniserad klassificering slutförs innan ett förnyat godkännande behandlas. Vad gäller både detta och andra ämnen är det, och har varit, regeringens inställning att besluten ska ha vetenskaplig grund. Det är därför vi nu stöder den tillfälliga förlängningen med för detta ämne. Det ger möjlighet för Europeiska kemikaliemyndigheten att komma med en rapport. Vi har alltså klartecken från vissa delar av EU-systemet, men vi väntar på en mycket viktig rapport. är en rimlig tid för att rapporten ska hinna komma och vi ska få möjlighet att analysera den och därefter fatta ett gemensamt beslut. Regeringens inställning är att denna fråga framför allt ska lösas på EU-nivå, och därför har vi en nära samverkan med andra medlemsstater och en nära kommunikation med kommissionen i frågan. Att kommissionen nu föreslår en temporär förlängning kan ses som ett uttryck för att det finns osäkerheter kring glyfosat. Dessa osäkerheter måste vi ta på stort allvar. Det är som sagt därför vi tycker att det är bra att kommissionen har justerat sitt förslag utifrån de ursprungliga nio åren. Den har anpassat sig och närmat sig medlemsstaternas oro för frågan. Vi deltar även framöver aktivt i diskussionen, och vi kommer att vidhålla vår inställning att alla beslut ska fattas på god vetenskaplig grund. Jag vill avsluta med att upprepa att kemikaliefrågorna är högt prioriterade av regeringen. De är i ständig förändring, dels för att det kommer nya ämnen på marknaden, dels för att kunskapen kring ämnenas användning och påverkan på människor och djur uppdateras. Det är ett gediget arbete att följa denna kunskapsutveckling och anpassa de politiska besluten därefter. Utskottet noterar att Kemikalieinspektionens anslag har förstärkts bl.a. för att effektivisera prövningen av bekämpningsmedel och att det även i myndighetens regleringsbrev står att prövningen ska effektiviseras i syfte att förkorta handläggningstiderna. Det har även framgått att myndigheten ska öka samverkan med andra myndigheter som är delaktiga i besluten, vara mer delaktig i samordningen mellan EU-länderna etc. Det är positivt att man nu kan börja se effekter av vidtagna åtgärder och att ärendebalansen minskar. Utskottet delar regeringens syn att godkännandeprocessen ska vara effektiv och välkomnar därför regeringens avsikt att vara aktiv vid den kommande översynen av växtskyddsmedelsförordningen och att särskild vikt ska läggas vid analyser av effekterna på konkurrenskraften. Utskottet anser att en god tillgång till effektiva växtskyddsmedel är viktigt för livsmedelsproduktionens konkurrenskraft men även för människors hälsa och miljön. Utskottet tycker att det är positivt att de försök som görs för att säkra tillgången till växtskyddsmedel för grödor som odlas i liten omfattning och för begränsade användningsområden är framgångsrika. Detta innebär att fler verktyg kommer att finnas tillgängliga för lantbrukarna. Utskottet noterar även regeringens bedömning att Kemikalieinspektionens prövning av godkännande av växtskyddsmedel uppfyller de krav som ställs i EU:s växtskyddsmedelsförordning och i regeringens instruktion. Utskottet ser därför ingen anledning att ändra ansvarsförhållandena när det gäller prövning av ansökningar om växtskyddsmedel. Utskottet föreslår att motionerna 2016/17:973 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1563 (M) i denna del, 2016/17:2004 (C), 2016/17:2023 (C) yrkande 12, 2016/17:2098 (M), 2016/17:2446 (SD) yrkande 32, 2016/17:2463 (KD) och 2016/17:2449 (SD) yrkandena 3–5 med det anförda och i avvaktan på pågående arbete lämnas utan vidare åtgärd. Vidare avstyrker utskottet motion 2016/17:3173 (M) yrkande 5. Utskottet delar regeringens syn att beslut om godkännande av ämnen, inklusive glyfosat, ska fattas på vetenskaplig grund. Eftersom det verkar råda osäkerhet när det gäller godkännande av glyfosat är det bra att EU:s kemikaliemyndighet ska analysera ämnet närmare och komma med en rapport innan slutgiltigt beslut fattas. Utskottet anser att motion 2016/17:1818 (SD) med det anförda kan lämnas utan vidare åtgärd. Substitution och utfasning av farliga kemikalier Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan mellan forskning och näring för att underlätta substitution och om att öka ambitionerna när det gäller att minimera användningen av farliga kemikalier. Jämför reservation 29 (C). I skrivelsen anförs att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö bedöms vara ett av de miljökvalitetsmål som är svårast att uppnå. Regeringen har därför gjort ytterligare satsningar för att stärka och skynda på åtgärder som bidrar till att nå målet. Regeringen och förstärkte i vårändringsbudgeten 2015 (prop. 2014/15:99, bet. 2014/15:FiU21, rskr. 2014/15:255) anslaget 1:6 Kemikalieinspektionen med . Regeringen föreslog i budgetpropositionen 2016 (prop. 2015/16:1) att anslaget förstärks med ytterligare för att vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag. Regeringen har även förstärkt anslagen till och . Regeringens vision är ett giftfritt med en vardag fri från hälsoskadliga ämnen. Barnen är mest utsatta för farliga kemikalier och är därför särskilt prioriterade att skydda. Skolor och förskolor ska vara fria från farliga kemikalier. Regeringen prioriterar arbetet med att uppnå en giftfri miljö för att våra barn och barnbarn ska kunna växa upp utan att påverkas av hormonstörande ämnen eller dricksvatten som blivit förorenat av hälsofarliga ämnen. Det är viktigt att påverka utvecklingen av kemikalielagstiftningen inom EU.