bet · H501SfU2 · 2017-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 11, som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till nya mål för utgiftsområdet och regeringens förslag om bemyndigande om ekonomiska åtaganden. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag som rör anslagen och pensionsfrågor i övrigt avstyrks. I betänkandet finns fem reservationer (C, V, L, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mål för utgiftsområde 11 Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Anslag inom utgiftsområde 11 Garantipension och bostadstillägg till pensionärer 1.Garantipension och bostadstillägg till pensionärer, punkt 3 (V) 2.Pensionssystemet, punkt 4 (C) 3.Pensionssystemet, punkt 4 (V) 4.Pensionssystemet, punkt 4 (L) 5.Pensionssystemet, punkt 4 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 2 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 2 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 2 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 2 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 11, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för utgiftsområde 11 godkänner de mål för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 11 punkt 2. Anslag inom utgiftsområde 11 anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 11 punkt 4 och avslår motionerna 2017/18:3609 av m.fl. (SD), 2017/18:3704 av m.fl. (C) yrkande 1, 2017/18:3754 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3807 av m.fl. (L) och 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 9 och 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 11 punkt 1 och avslår motion 2017/18:3704 av m.fl. (C) yrkande 2. c) Bemyndigande om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet vid handel med fondandelar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 11 punkt 3. Garantipension och bostadstillägg till pensionärer 2017/18:262 av (C), 2017/18:531 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6, 2017/18:780 av m.fl. (S), 2017/18:1119 av och (båda S), 2017/18:1956 av (M), 2017/18:3219 av (M) och 2017/18:3325 av (M). Reservation 1 (V) 2017/18:61 av (KD), 2017/18:500 av (L), 2017/18:531 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2017/18:1098 av (S), 2017/18:1574 av (SD), 2017/18:2030 av (M) yrkande 3, 2017/18:2498 av (M), 2017/18:2838 av (C), 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 16, 2017/18:3175 av (M), 2017/18:3251 av (M), 2017/18:3533 av (SD), 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 5, 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 21–23, 2017/18:3779 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 4. Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (L) Reservation 5 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (C)*, (MP), (L)*, (V), (KD)*, (S), (S), (S), (SD)*, (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. I bilaga 1 finns en redovisning av yrkandena i propositionen och motionerna. I bilaga 4 finns regeringens lagförslag. Bilaga 2 innehåller en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser som , föreslår. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i det första steget fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom till 34 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende (steg två) ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen inom utgiftsområdet ska fördelas inom ramen för utgiftsområdet. ställningstagande till anslagen för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 8 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden gått igenom regeringens resultatredo-visning för utgiftsområde 11 i budgetpropositionen. Genomgången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att de föreslagna nya målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och motionerna som gäller anslag samt lagförslag och bemyndigande inom utgiftsområde 11. Slutligen behandlas ett antal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /18. Dessa yrkanden, som inte gäller anslagen , avser de pensionsrelaterade förmånerna, utformningen av det allmänna pensionssystemet och vissa andra pensionsfrågor. Mål för utgiftsområde 11 godkänner regeringens föreslagna mål för utgiftsområde 11 av följande lydelse. Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas kostnadseffektivt och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. De nu gällande målen för utgiftsområde 11 är: Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. I propositionen föreslår regeringen två mindre förändringar av målen för utgiftsområdet. Regeringen anger att den nuvarande lydelsen har gällt . Inriktningen ska behållas men målen förtydligas. ”Med låga kostnader” ersätts av ”kostnadseffektivt” eftersom den nuvarande formuleringen inte är optimal som ett mål att följa upp. Ordet ”samlade” läggs till framför ”framtida pension” då det fallit bort i budgetpropositionen . Med ändringen avses att informationen utöver den allmänna pensionen även ska innefatta tjänstepensionen. De förändringar av målen som regeringen föreslagit innebär endast förtydliganden. Utskottet är positivt till att målen ändras på det sätt som regeringen föreslår. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till nya mål för utgiftsområde 11 och tillstyrker därmed proposition 2017/18:1 punkt 2. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 11 Utgångspunkter för regeringens resultatredovisning Regeringens resultatredovisning utgår från de mål som gäller för utgiftsområdet. Kvinnor och män med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Kunskapen om livsinkomstens betydelse för den framtida pensionen ska öka för kvinnor och män. De centrala indikatorer som regeringen använder för att redovisa resultaten inom utgiftsområdet är bl.a. följande: • Grundskyddets utveckling och omfattning. • Risk för låg ekonomisk standard, utveckling och omfattning. • De olika förmånernas utveckling och omfattning och deras bidrag till att garantera ett värdesäkrat grundskydd. • Efterlevandes ekonomiska standard i förhållande till andra gruppers ekonomiska standard. • Kvalitet i besluten. • I vilken omfattning pensionsspararna vet hur de kan göra en prognos och om de har gjort en prognos på sin framtida pension samt om prognosen har gett dem bättre förutsättningar att fatta beslut i frågor kring pensionen. Regeringen anger att som en följd av att den inkomstgrundade pensionen ökar kommer statens utgifter för grundskyddet till äldre att minska . Ytterligare en förklaring till de lägre utgifterna är att de pensionärer som träder in i systemet har högre pensioner än de som lämnar systemet och därmed inte har behov av grundskyddet i samma omfattning som . Även om behovet av grundskyddet minskar visar analyserna att förmånerna har en mycket stor betydelse för att upprätthålla en rimlig ekonomisk standard för dem som får dessa och att förmånerna lyfter många pensionärer över gränsen för låg ekonomisk standard. Grundskyddet har också en omfördelande effekt på så sätt att förmånerna går till pensionärer med inga eller relativt låga inkomstgrundade pensioner. Det innebär enligt regeringen även att den största delen av grundskyddet går till kvinnor och därmed bidrar till att öka den ekonomiska jämställdheten. Analyserna visar också att den absoluta fattigdomen bland kvinnor och män är mycket låg. Risken för relativ fattigdom (låg ekonomisk standard) är dock högre och har ökat . Inom ramen för den pågående översynen av pensionssystemet har Pensionsgruppen startat ett särskilt projekt med fokus på att åstadkomma mer jämställda pensioner. Orsakerna till kvinnors lägre pensioner ligger visserligen utanför pensionssystemet, men det finns delar med anknytning till pensionssystemet där det finns skäl att närmare analysera möjligheter till åtgärder som bidrar till mer jämställda pensioner. Att behovet av grundskydd minskar är enligt regeringen positivt, men inte i sig ett tecken på att målet är uppfyllt. För detta krävs också att de som får del av grundskyddet faktiskt också behåller ett värdeskydd. Analysen visar att alla typhushåll har fått en realt förbättrad ekonomisk standard. De med lägst pensioner har haft den procentuellt sett bästa ekonomiska utvecklingen. Regeringen anser därmed att målet är uppfyllt men ser trots detta ett behov av en översyn av hela grundskyddet. En sådan genomförs av en arbetsgrupp inom och ska pågå till (S2017:A). Grundskyddet i form av efterlevandestöd till vuxna Trots att efterlevandepensionen i dominerande grad betalas ut till kvinnor, är andelen med låg ekonomisk standard högst bland äldre ensamstående kvinnor. Orsaken till detta ligger enligt regeringen varken i pensionssystemet eller i systemet för efterlevandepension. Regeringen anser trots detta att det finns skäl att analysera hur väl systemet för efterlevandepension är konstruerat för att motverka en hög andel ekonomiskt utsatta äldre pensionärer. En sådan analys har påbörjats inom ramen för Pensionsgruppens projekt om jämställda pensioner. Vid bedömningen av uppfyllelsen av målen måste hänsyn tas till att förmånerna änkepension och omställningspension är så olika. Både kvinnor och män med omställningspension har en ekonomisk standard som ligger närmare sammanboendes ekonomiska standard än ensamståendes, vilket enligt regeringen indikerar att stödet fyller sin funktion. I fråga om änkepensionen bidrar den till att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor utan änkepension och kan därmed sägas uppfylla sitt syfte. Regeringen bedömer att målet om att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall kan anses vara uppfyllt. Det finns dock skäl att analysera hur avvecklingen av änkepensionen påverkar pensionsgapet. En sådan analys ingår i grundskyddsutredningen (S2017:A). Utgifterna för administrationen av ålderspensionen täcks av avgifter som tas från AP-fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende räntekontokredit. För att sprida dessa kostnader över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad . Regeringen bedömer att bedriver ett gott arbete med informationsgivning för att fler ska få en samlad bild över sin pension och förstå vad som kan påverka den. Det är tydligt att informationssatsningen Prognos till alla har ökat såväl andelen som kunnat bedöma sin framtida pension som andelen som förstår livsinkomstprincipens betydelse. Det är dock enligt regeringen oroväckande att av pensionsspararna känner till att det antal år man arbetar påverkar storleken på pensionen och att enbart uppger att arbetets omfattning (hel- eller deltid) påverkar pensionen. Regeringens bedömning är att den övervägande delen av ärendehandläggning uppvisar goda resultat med korta handläggningstider och hög kvalitet i besluten. Det är positivt att kvaliteten förbättrats något inom bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd där resultaten länge varit svaga. Regeringen anser dock att det är angeläget att kvaliteten fortsätter att förbättras så att fler pensionärer får rätt utbetalning i rätt tid och kommer att följa utvecklingen. arbete inom ramen för regeringens satsning för jämställdhetsintegrering av myndigheter har bl.a. resulterat i uppföljningar som visar att det inte finns indikationer på att ärenden för kvinnor och män behandlas olika. som helhet bedömer regeringen att uppfyller målet vad gäller ärendehandläggningen. Som en del i den löpande uppföljningen har utskottet gått igenom regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 11. Genom-gången har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budget-propositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. En utgångspunkt för utskottet är att resultatredovisningar ska vara utformade på ett sätt som gör det möjligt att följa kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens budgetförslag. Det är önskvärt att regeringens resultatredovisning koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen. Det är vidare viktigt att regeringens bedömning av om målen för utgiftsområdet har uppnåtts framgår tydligt. Utskottet konstaterade i samband med behandlingen av fjolårets budgetproposition att den resultatredovisning som presenterades i stora delar var utformad på ett tydligt och logiskt sätt. Enligt utskottets uppfattning gäller detta även årets resultatredovisning. Redovisningen har även utvecklats och blivit fylligare och ger ett mer samlat intryck av mål, insatser och effekter kopplade till regeringens budgetförslag. I fjolårets redovisning saknades närmare analyser och slutsatser vad gällde bostadstillägget till pensionärer och äldreförsörjningsstödet. I årets redovisning finns dels en analys av dessa förmåner, dels tydligare indikatorer för grundskyddet, vilket utskottet ser positivt på. Målet när det gäller informationsgivning följs upp genom årliga enkätundersökning. Den visar att av pensionsspararna vet hur de kan ta reda på sin framtida pension. I årets resultatredovisning finns en analys av det resultat som insatser inom administrationen och informationsuppdraget till gett, vilket är positivt. En ytterligare förbättring från fjolårets budgetproposition är att det finns indikatorer för administrationen och förvaltningen samt för att följa upp resultatet av den ökade informationsgivningen. Anslag inom utgiftsområde 11 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom i enlighet med regeringens förslag, lämnar det bemyndigande som regeringen har begärt och antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslag 1:1 Garantipension till ålderspension bestäms till 13 . Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (införandelagen). Behovet av garantipension minskar bl.a. till följd av att inkomstpensionerna och antalet ålderspensionärer ökar. Inkomstpensionerna beräknas öka även för åren 2018–2020, vilket gör att garantipensionen förväntas fortsätta att minska. Regeringen föreslår att anslag 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna bestäms till 10 . Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Änkepensionen är dominerande i både antal och kostnader och svarar för av utgifterna inom anslagsområdet. Tendensen för åren framöver är att antalet kvinnor med änkepension kommer att minska i samma takt som tidigare och att antalet kvinnor och män med omställningspension kommer att vara förhållandevis stabilt. Sammantaget innebär detta att utgifterna för anslaget beräknas minska med mellan . Regeringen föreslår att anslag 1:3 Bostadstillägg till pensionärer bestäms till 9 . Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadstillägget är inkomstprövat och utgifterna är därför, förutom när det gäller boendekostnaderna, beroende av pensionärernas inkomster och förmögenheter. De senaste årens positiva reala inkomstutveckling och den inkomstgrundade pensionens ökningar har medfört att det är färre som behöver bostadstillägg. Det är betydligt fler kvinnor än män som får bostadstillägg. Medelbeloppen har ökat för både kvinnor och män främst på grund av ökade bostadskostnader och regelförändringar. Mörkertalet för bostadstillägget är sannolikt relativt stort, vilket innebär att fler än de som får bostadstillägg skulle ha rätt till det om de ansökte. Förändrad kunskap och ändrat beteende kan få en relativt stor påverkan på antalet personer som får bostadstillägg och därmed även på utgifterna. För att stärka stödet för personer med små ekonomiska marginaler och bl.a. för att bostadstillägget bättre ska täcka de faktiska bostadskostnaderna föreslår regeringen en förstärkning av förmånen. Förslaget innebär att ersättningsgraden höjs från av bostadskostnaden , samt att taket höjs till med en ersättningsgrad på i intervallet . Därtill föreslås att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå höjs för särskilt bostadstillägg. Anslaget höjs till följd av förslaget med och ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår att anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd bestäms till 1 . Anslaget får användas för utgifter för äldre-försörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. Äldreförsörjningsstödet är inkomstprövat. har antalet kvinnor och män som får äldreförsörjningsstöd ökat och antalet förväntas fortsätta öka. Enligt äldre regler kunde en person få del av hela grundskyddet bosättning i . Personer födda omfattas av dessa äldre bestämmelser och har därför som regel en tillräckligt hög garantipension och får inte äldreförsörjningsstöd. De årskullar som inte omfattas av dessa bestämmelser ökar och därmed även antalet pensionärer som kan få äldreförsörjningsstöd. Utöver detta förväntar regeringen att kostnaderna inom ramen för anslaget kommer att öka till följd av de senaste årens ökade asylinvandring. I likhet med bostadstillägget finns sannolikt ett förhållandevis stort mörkertal när det gäller äldreförsörjningsstöd, vilket innebär att antalet personer och kostnaderna för det skulle kunna vara högre. Förslaget till förstärkning av bostadstillägget innebär emellertid enligt regeringen att behovet av äldreförsörjningsstöd minskar. Regeringen föreslår att nivåerna för skälig bostadskostnad och skälig levnadsnivå i regelverket för äldreförsörjningsstöd höjs. Anslaget höjs till följd av förslaget med . Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår att anslag 2:1 bestäms till . verksamhet finansieras av anslag på statens budget, de allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna) och premiepensionssystemet. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. För att stärka informationsverksamhet och konsumentstärkande insatser föreslår regeringen att avsätts för detta. förvaltningsanslag tillförs därför , och övriga avsätts från AP-fondssystemet och premiepensionssystemet. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt för vissa andra mindre pensionsrelaterade förmåner. Förvaltningsanslaget tillförs för att hantera förändringar inom bostadstillägg till pensionärer. Regeringen föreslår även att , tillsammans med och , ska utöka antalet servicekontor . Regeringen föreslår att för detta tillförs 2018. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet med fondandelar. m.fl. föreslår i kommittémotion 2017/18:3754 yrkandena 1 och 2 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension minskas med i förhållande till regeringens förslag. En person som bott i får full garantipension. Pensionen minskar med 1/40 som pensionären inte bott i . För flyktingar och andra skyddsbehövande finns en undantagsregel som innebär att bosättningstiden i hemlandet kan räknas in i försäkringstiden. Genom att ta bort undantaget för flyktingar eller skyddsbehövande kan anslaget minskas. Vidare ökas anslag 1:4 Äldreförsörjningsstöd med . Flyktingar och andra skyddsbehövande kan, till följd av förslaget att ta bort undantagsregeln inom garantipensionen, i stället behöva äldreförsörjningsstöd. m.fl. föreslår i kommittémotion 2017/18:3609 att anvisar 4 mer än regeringen till utgiftsområdet. Anslag 1:1 Garantipension till ålderspension ökas med . Många svenska pensionärer har inte råd med grundläggande saker som mediciner eller tandläkarbesök.