bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Utskottet har framfört att det är synnerligen angeläget att åtgärda de problem som uppmärksammas i utskottets rapport om biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft. Utskottet har också välkomnat aviserade förslag från regeringen i frågan och i likhet med utskottets tidigare ställningstaganden även regeringens förutsedda proposition med anledning av . Utskottets fördjupade uppföljning 2011 genomförde miljö- och jordbruksutskottet en fördjupad uppföljning av statens insatser för biologisk mångfald i rinnande vatten. Uppföljningen inriktades på att studera ansvarsfördelningen mellan olika aktörer i samband med vattenkraft. Utskottet konstaterade i sin behandling av uppföljningen bl.a. att dammar, vattenkraftverk och regleringsmagasin påverkar den biologiska mångfalden i rinnande vatten på ett mycket negativt sätt, som vattenkraften har flera fördelar samt att det saknades en helhetsbild av vilka insatser som gjorts på området och resultatet av dem. godkände vad utskottet anförde i denna fråga. 6.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 6.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Större tydlighet om preciseringar önskvärd I årets redovisning har regeringen använt kortfattade rubriker till preciseringarna i stället för, som tidigare, en förkortning av preciseringarna. Man kan tolka detta som att preciseringarna har ändrats eller omformulerats. Det saknas en förklaring som beskriver att preciseringarna är desamma som . Uppföljnings- och utvärderingsgruppen anser att det skulle ha varit bra om detta hade omnämnts i redovisningen. Varje avsnitt inleds med en beskrivning av vad preciseringarna innebär. Några av beskrivningarna är otydliga eftersom de kan uppfattas som resultat i stället för en beskrivning av ett mål, t.ex. ”Preciseringen förtydligar att andelen hotade arter har återhämtat sig och livsmiljöer har återställts i värdefulla sjöar och vattendrag”. Gruppen anser att det tydligt ska framgå att preciseringen är ett mål och inte ett resultat. Ny indikator förbättrar redovisningen men det behövs en analys Gruppen anser att regeringen har förbättrat redovisningen , t.ex. i form av en indikator som visar utvecklingen . Dock anser gruppen att det saknas en analys av t.ex. målkonflikter mellan miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag och det ökande strandnära byggandet. Likaså anser gruppen att det vore önskvärt med en analys av det strandnära byggandet ur ett klimatförändrings- och klimatanpassningsperspektiv. Det skulle också vara önskvärt om regeringen kunde kommentera senaste statistik om strandskyddsbeslut. Det är en fördel om regeringen i ökad utsträckning presenterar tidsserier som speglar utvecklingen för de olika preciseringarna av miljökvalitetsmålet samt ger en analys av utvecklingen. Gruppen ser positivt på att regeringen har redovisat vad olika anslag användes till , t.ex. att anslag 7:2 Vård av kulturmiljöer användes till kulturmiljöåtgärder kopplade till miljökvalitetsmålet i olika län. Det skulle även vara önskvärt att regeringen så långt som möjligt kan redovisa insatsernas resultat kopplade till målen. 6.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Uppföljnings- och utvärderingsgruppen vill i likhet med uppföljningen understryka att det är viktigt med en helhetsbild av vilka insatser som gjorts för biologisk mångfald i rinnande vatten och resultatet av dem. Gruppen anser inte att tillkännagivandet är slutbehandlat Gruppen vidhåller den inställning som utskottet lämnade i sitt yttrande till om regeringens slutbehandling av tillkännagivandet om vattendirektivet i skrivelse 2016/17:75. Utifrån regeringens uttalanden i budgetpropositionen utgår gruppen från att regeringen dels inte längre anser tillkännagivandet vara slutbehandlat, dels avser att vidta ytterligare åtgärder och först efter dessa återkomma till med sin bedömning om huruvida det aktuella tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat eller inte. Gruppen ser dock fram emot att ta del av regeringens förslag till åtgärder i regeringens kommande proposition om modernisering av miljövillkoren för vattenkraften. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö anger följande: • Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. • Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. • Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Regeringen har beslutat om preciseringar av miljökvalitetsmålet. Preciseringarna beskriver innebörden av miljökvalitetsmålet och det tillstånd som ska uppnås. Preciseringarna av målet är följande: • Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar är inte skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. • Användningen av särskilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. • Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten, och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga. • Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa. • Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper är tillgänglig och tillräcklig för riskbedömning av hälsa eller miljö. • Information om hälso- och miljöfarliga ämnen i material, kemiska produkter och varor är tillgänglig. En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och generationsmålet har antagits av . [31] Syftet är att ge tydlig prioritet åt insatser inom områden där det finns ett stort behov av åtgärder för att öka takten så att målen nås. Strategin utgörs av åtta etappmål och av andra insatser. Etappmålen syftar till följande: • Minskad användning av särskilt farliga ämnen. Etappmålet riktar in sig på att nå förändringar inom EU eller internationell nivå. • Ökad kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper. Etappmålet tar sikte på att utveckla EU:s förordningar om information. • Förbättrad information om farliga ämnen i varor. Etappmålet inriktas på regelverk eller överenskommelser inom EU eller internationellt. • Utveckling och tillämpning av , bl.a. Reach (en förordning om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier). • Effektivare kemikalietillsyn inom EU med hjälp av en förstärkt och effektiviserad tillsyn i medlemsländerna och en utvecklad tillsynssamverkan inom unionen. • Giftfria och resurseffektiva kretslopp. Etappmålet syftar till en säker användning av återvunna material. Målet uppnås genom en åtgärdsstrategi inom EU. • Minskade hälsorisker för barn till följd av exponering för farliga kemikalier. Regelverk och andra styrmedel ska användas för att minska hälsoriskerna för barn till följd av den samlade exponeringen för kemikalier. • Ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. Regelverken för läkemedel ska i ökad utsträckning väga in miljöaspekter. Regeringen tydliggör i resultatredovisningen att det finns en koppling mellan miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och följande Agenda 2030-mål: 2 Ingen hunger, 3 Hälsa och välbefinnande, 6 Rent vatten och sanitet, 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, 12 Hållbar konsumtion och produktion, 14 Hav och resurser samt 15 Ekosystem och biologisk mångfald. Preciseringarna för miljömålet används som rubriker i resultatavsnittet. En av preciseringarna (om spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper) saknas dock och diskuteras varken i resultatavsnittet eller i analys- och slutsatsavsnittet. Regeringen har dessutom omformulerat en precisering. Enligt Ds 2012:23 lyder målpreciseringen: ”Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponeringsvägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden”. I resultatredovisningen skriver dock regeringen: ”Preciseringen handlar om att minska användning och den sammanlagda exponeringen av farliga ämnen för miljön och människor, såväl kvinnor som män, flickor som pojkar”. Inga indikatorer presenteras i resultatredovisningen. På miljömålsportalen presenterar följande 12 indikatorer för miljökvalitetsmålet: miljögifter i modersmjölk och blod, allergiframkallande kemiska produkter, konsumenttillgängliga kemiska produkter, hälsofarliga kemiska produkter, förorenade områden, växtskyddsmedel i ytvatten, växtskyddsmedel, ekologisk animalieproduktion, ekologisk mjölk, ekologiskt odlad mark, miljöledningssystem samt nickelallergi. En sifferuppgift anges i resultatredovisningen, nämligen antalet förorenade områden och hur många saneringar som pågår. Ingen tidsserie presenteras dock. Resultatredovisningen tar upp etappmålen. Inte heller här redovisas indikatorer. Under rubriken och slutsatser diskuteras preciseringarna, och för vissa av dem görs en kort bedömning. Läget för en av preciseringarna (spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper) kommenteras inte alls. Avsnittet innehåller också kortfattade bedömningar av miljökvalitetsmålet och etappmålen. I övrigt innehåller resultatavsnittet beskrivningar av olika vidtagna åtgärder. Några sakområden som regeringen särskilt lyfter fram i resultatredovisningen är plaster, läkemedel, förorenade områden och kemikalier i textilier. Redovisningen beskriver vidtagna åtgärder bl.a. i form av tillsatta och presenterade utredningar, arbete med lagar och förordningar och uppdrag till myndigheter. När det gäller miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har EU-arbetet stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade mål, och en stor del av resultatredovisningen beskriver hur har arbetat tillsammans med och försökt påverka EU. Regeringen beskriver arbetet inom ramen för den handlingsplan för en giftfri vardag som Kemikalieinspektionen ansvarar för. Handlingsplanen sjösattes , och myndigheten kommer att få ett fortsatt uppdrag till 2020. Enligt regeringen har satsningen på handlingsplanen gjort det möjligt att öka antalet förslag på reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Den ökade satsningen på EU:s kemikalielagstiftning har lett till att tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder, och de ämnen som prioriterar är sådana som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Kemikalieinspektionen har vidare inom ramen för handlingsplanen startat ett nätverk om giftfri vardag för att underlätta för kommunerna att sprida goda exempel och att samverka med varandra. Nätverket består nu av 134 kommuner (samt åtta landsting och 13 länsstyrelser). Handlingsplanen har också enligt regeringen bidragit till att det ställs ökade kemikaliekrav vid offentlig upphandling till förskolor. Handlingsplanen har enligt regeringen också bidragit till att tillsynen har kunnat stärkas rejält. Elprodukter inom lågprissortimentet har prioriterats eftersom Kemikalieinspektionen sett en hög andel brister inom denna produktgrupp. Regeringens bedömning är att det behövs ytterligare åtgärder för att nå miljökvalitetsmålet. Dagens miljöutmaningar är till stor del gränsöverskridande, och det aktuella målet kan enligt regeringen inte lösas enbart genom åtgärder inom landet utan kräver åtgärder i EU och internationellt. Regeringen skriver att det ännu är för tidigt att se en tydligt positiv eller negativ riktning för utvecklingen inom området och bedömer att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de miljökvalitetsmål som är svårare att uppnå. I bedömningen av preciseringarna skriver regeringen att kunskapen om effekter av den sammanlagda exponeringen för farliga kemiska ämnen är mycket begränsad. Någon bedömning av hur utvecklingen ser ut för den sammanlagda exponeringen för farliga ämnen görs däremot inte. Ingen bedömning görs heller av användningen av särskilt farliga ämnen. Regeringens åsikt är att informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är mycket bristfällig. Läget för spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper kommenteras inte. Regeringen bedömer att riskerna för miljö och hälsa från förorenade områden inte kommer att vara åtgärdade 2020. Kunskapsläget för kemiska ämnens hälso- och miljöfarliga egenskaper väntas dock bli bättre . Informationen om innehåll av farliga ämnen i material och varor är enligt regeringen mycket bristfällig. Slutligen görs bedömningar av etappmålen. Inget av etappmålen bedöms kunna nås . Några av etappmålen bör enligt regeringen gå att nå . Det finns förutsättningar för att nå deletappmålet för veterinärmedicinska läkemedel. Resultatredovisningen kommenterar inte att utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev () lägre än anvisat i statens budget på grund av att det tagit att sätta igång saneringsprojekt än beräknat. 7.3 Utskottets tidigare ställningstaganden 7.3.1 ställningstaganden om redovisningens struktur I budgetbetänkandet välkomnade gruppen regeringens redovisning i budgetpropositionen av uppföljningen av handlingsplanen för en giftfri vardag. Gruppen konstaterade att regeringen i hög grad hade tagit fasta på vad utskottet tidigare anfört. Både insatser och konkreta resultat hade redovisats till när det gällde tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. Gruppen ansåg dock att det skulle vara önskvärt att rapporteringen till kompletterades med regeringens bedömning av uppnådda resultat i förhållande till mål och kostnader. Regeringen lämnade en särskild resultatskrivelse om giftfri miljö till . [33] Med anledning av att den särskilda skrivelsen inte var färdigbehandlad för budgetbetänkandet analyserade inte miljö- och jordbruksutskottet regeringens resultatredovisning av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i budgetbetänkandet . genomförde miljö- och jordbruksutskottet en uppföljning av de medel som Kemikalieinspektionen tilldelats för arbetet med en handlingsplan. [34] Utskottet lyfte särskilt fram vikten av att regeringen löpande följer utvecklingen av insatserna och att resultaten av dessa redovisas till , inte minst vad gäller satsningens konkreta betydelse för tillsynen, dialogen med andra aktörer och EU-arbetet inom kemikalieområdet. 7.3.2 ställningstaganden om resultat Utskottet har tidigare framhållit att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå. Utskottet har understrukit att det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå målet. Utskottet har betonat att det för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö behövs ett uthålligt arbete med åtgärder som genomförs såväl på nationell nivå som inom EU och på global nivå. Utskottet har också ansett det glädjande att regeringen haft ett långsiktigt perspektiv på satsningen på handlingsplanen för en giftfri vardag i och med att resurser aviserats . 7.4 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar 7.4.1 Gruppens iakttagelser och bedömningar av strukturen Indikatorer, statistik och tidsserier saknas Gruppen konstaterar att det för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö saknas uppgifter om den faktiska utvecklingen för dess olika delar, alltså om huruvida förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället hotar människors hälsa och den biologiska mångfalden, om hur höga halterna av naturfrämmande ämnen är och hur de påverkar människors hälsa och ekosystemen samt om hur höga halterna av naturligt förekommande ämnen är. Gruppen konstaterar vidare att en redovisning av indikatorer, statistik och tidsserier saknas. Gruppen anser därför att det inte är möjligt att utifrån resultatredovisningen få en uppfattning om måluppfyllelsen i denna del. Enligt gruppen vore det önskvärt att regeringen förtydligar varför man väljer att inte redovisa indikatorer eller andra motsvarande uppgifter för ett resultatområde och återkommer till med underlag som gör det möjligt att bedöma den faktiska utvecklingen inom området. Önskvärt med kopplingar till strategi En särskild strategi för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö antogs av 2014 (rskr. 2013/14:185). Gruppen anser att det hade varit önskvärt att regeringen i sin resultatredovisning hade anknutit till strategin. Gruppen ser fram emot åtgärder med anledning av tillkännagivandet Regeringen lämnade en särskild resultatskrivelse om giftfri miljö till . [35] I samband med behandling av skrivelsen fattade beslut om ett tillkännagivande till regeringen. [36] Enligt tillkännagivandet är det angeläget att regeringen intensifierar arbetet och med kraft fortsätter att verka för ett förbättrat så att hanteringen och bedömningen av grupper av kemiska ämnen blir mer effektiv. Gruppen ser fram emot att regeringen återkommer till med en beskrivning av vad regeringen avser att vidta för åtgärder med anledning av tillkännagivandet. 7.4.2 Gruppens iakttagelser och bedömningar av resultaten Eftersom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är ett av de allra svåraste miljökvalitetsmålen att uppnå har utskottet tidigare understrukit att det behövs en kraftsamling för att skapa förutsättningar för att nå målet. Gruppen ser fram emot fler förslag inom området så att den kraftsamling som behövs kommer till stånd. Gruppen delar regeringens bedömning att EU-arbetet har stor betydelse för möjligheten att uppnå beslutade miljökvalitetsmål Giftfri miljö. Gruppen ser positivt på att tillhör den grupp medlemsländer som lämnar flest förslag på åtgärder för reglering av hälsofarliga och miljöfarliga ämnen inom EU. Det är också enligt gruppen positivt att gentemot EU prioriterar sådana ämnen som framför allt förekommer i varor som hanteras av konsumenter och som barn kan komma i kontakt med. Önskvärt med tydliga resultat av nya satsningar I årets budgetproposition föreslår regeringen en satsning på hållbara textilier, vilket bl.a. ska bidra till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Vidare avsätts medel för att påbörja arbetet med att inrätta ett substitutionscentrum. Gruppen ser fram emot att regeringen i kommande budgetpropositioner återkommer till med en rapportering om hur medlen har använts och vilka resultat som har uppnåtts genom satsningarna. [1] 4 kap. 8 § regeringsformen (1974:152). [2] 10 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). [3] Förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23, framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [4] Framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21. [5] . 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [6] . 2016/17:MJU:1, rskr. 2016/17:116. [7] Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag följs upp i sin helhet, till skillnad då endast de delar som berörde biologisk mångfald i rinnande vatten och vattenkraft följdes upp. [8] Prop. 1995/96:220, s. 21 f. [9] Se bl.a. prop. 1987/88:150 bilaga 1 s. 68–74 och prop. 1990/91:100 bilaga 1 s. 53 f. [10] Prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, s. 772 f. [11] Se bet. 2015/16:FiU1, s. 165. [12] Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183, prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48, prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. [13] Prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. En utförligare beskrivning av de nya etappmålen finns i avsnitt 4.1. [14] Dessa åtta myndigheter är , Havs- och vattenmyndigheten, , , , , och geologiska undersökning. [15] , Indikatorer för miljökvalitetsmålen och generationsmålet, redovisning av regeringsuppdrag, skrivelse , ärendenummer NV-04676-16. [16] Skr. 2016/17:75, s. 154–155. [17] Se vidare kapitel 4–7 för uppföljning av miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag samt Giftfri miljö. [18] Skr. 2016/17:75, s. 154–155. [19] Prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. [20] Regeringen anser i likhet med Miljömålsberedningen att det finns en osäkerhet kring vilken koncentrationsnivå som behövs för att nå temperaturmålet. 2016/17:146 s. 25. [21] Prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300 och prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320. [22] Med utsläpp i ESR-sektorn avses växthusgasutsläppen utanför EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS), i enlighet med den tredje handelsperiodens omfattning exklusive LULUCF (markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk) och utrikes transporter. Detta motsvarar den icke-handlande sektorn –2020. [23] . 2009/10:MJU21, rskr. 2009/10:223. [24] Stöd till lokala åtgärder mot övergödning – En uppföljning 2014/15:RFR1. [25] Havs- och vattenmyndigheten (2017): Åtgärder för havs- och vattenmiljö – Rapportering av användningen av anslag 1:12 , s. 11, 76. [26] Skr. 2016/17:75, s. 154–155. [27] Preciseringarna har sedan förra årets budgetproposition fått en kortare rubricering i likhet med de rubriceringar som använder i sin årliga uppföljning. [28] . 2015/16:MJU14, rskr. 2015/16:209. [29] . 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295 och 296. [30] 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. [31] Prop. 2013/14:39, bet. 2013/14:MJU13, rskr. 2013/14:185. [32] Årsredovisning för staten 2016, s. 122. [33] Skr. 2015/16:169 Giftfri vardag. [34] . 2011/12:MJU1. [35] Skr. 2015/16:169 Giftfri vardag. [36] . 2016/17:MJU7. Jag vill inleda debatten med att säga att vi moderater inte deltar i anslagsbeslutet eftersom vårt förslag till budgetramar har fallit. Därför hänvisar jag i stället till vårt särskilda yttrande. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård är ett brett utgiftsområde, men jag tänker ägna huvuddelen av mitt anförande åt att tala om den största frågan som ryms här - klimatpolitiken. Utan en politik som minskar utsläppen av koldioxid och växthusgaser finns det nämligen få eller inga möjligheter att prata om andra miljöfrågor. Ökade klimatutsläpp leder till att haven värms upp och hamnar i obalans. Ökade klimatutsläpp leder till extremt väder som utsätter människor för fara. Ökade klimatutsläpp leder långsiktigt till att jordbruk omöjliggörs på vår planet. Klimatutmaningen är alltså central. En modern klimatpolitik vilar i huvudsak på tre ben. För det första vet vi att klimatutmaningen är global. Att bara titta på vår lilla plätt här uppe i blir därför ganska bristfälligt. Vi behöver se till hela vår stora värld som ryms på vår lilla planet. Därför är internationellt samarbete och internationella åtgärder ett fundament i klimatpolitiken. Det är ofta mer kostnadseffektivt att finansierar utsläppsminskningar i andra länder än att vi gör det på hemmaplan. Det är inte bara billigt utan också rätt. Jämte det arbetet är det tydligt att behöver fortsätta sitt arbete med att minska utsläppen, främst från inrikes transporter och den tunga industrin. Här har och stora ambitioner. För det andra vet vi att politik är ett trubbigt verktyg. Politiken varken kan eller ska lägga sig i och försöka lösa alla problem, men med rätt politik kan vi gynna de entreprenörer och företag som vill utveckla ny teknik och sedan ta den till breda marknader. Med fri och sund konkurrens och marknadsekonomiska lösningar kan exportera klimatinnovationer och ta del av de skarpaste idéerna från andra länder. För det tredje är klimatpolitik egentligen som annan politik. Det är inte så att det parti som kan skriva störst siffra på nedersta raden vinner. Reformer på alla områden, även detta, måste finansieras ansvarsfullt, ställas mot andra satsningar och bidra till största möjliga nytta. Ska vi långsiktigt bygga upp trovärdighet för svensk klimatpolitik behöver vi klimatmaxa varenda skattekrona vi spenderar. Mot bakgrund av det jag just beskrev är det svårt att förstå den av regeringen föreslagna budgeten. I den budget som den rödgröna regeringen lägger fram tillsammans med finns inga samlade beräkningar av hur stora de totala utsläppsminskningarna förväntas bli. Därför blir det på sätt och vis så att regeringen famlar lite i mörkret - om man inte vet vad den förda politiken förväntas uppnå, hur ska man veta om man gör tillräckligt? Och hur ska man veta att man gör rätt saker?