bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 14 samt 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 11. ska verka för att de frivilliga åtagandena inom ramen för framöver ska utformas så att de enkelt ska kunna jämföras. Det är problematiskt att det är omöjligt att jämföra ländernas frivilliga åtaganden. Grundläggande måste också vara att det är de länder som släpper ut mest som också ska minska utsläppen mest. Problematiskt är också att kraven är mycket lågt ställda på utvecklingsländerna där potentialen är stor för kraftiga utsläppsökningar . Regeringen ska i EU och i globala förhandlingar verka för att bördefördelningen när det gäller minskade utsläpp av klimatgaser ska ha en tydlig koppling till nationernas faktiska utsläpp. Om ska kunna klara inhemsk industri och handel måste vi ta med i beräkningen vad vi faktiskt släpper ut i förhållande till andra när vi beslutar om utsläppsminskningar. står endast för av världens totala utsläpp av växthusgaser. Då är det inte rimligt att ska krävas på större utsläppsminskningar än andra länder. Räknar man nettoutsläpp, reglerat för nettoupptag av koldioxid av våra växande skogar, hamnar utsläpp på . Regeringens linje vid förhandlingar i EU och på global nivå måste vara att de som släpper ut mest också ska ta de största åtagandena att minska sina utsläpp när det kommer till bördefördelningen inom EU och globalt. Klimatinvesteringar i andra länder, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:724 av (M). Regeringen bör vara pådrivande för att utformningen av kostnadseffektiva flexibla mekanismer inom ramen för FN:s klimatavtal drar lärdom av tidigare flexibla mekanismer såsom CDM-projekten (Clean Development Mechanism). Man bör därför arbeta fram nya flexibla mekanismer, likt dagens CDM och JI (Joint Implementation), som ger länder som under Kyotoprotokollet har åtagit sig vissa utsläppsbegränsningar möjlighet att komplettera sina nationella utsläppsminskningar genom att förvärva utsläppsminskningar från projekt i andra länder. Dessa mekanismer har visat sig vara mycket kostnadseffektiva och gett goda resultat på flera områden såsom klimat, luftkvalitet, hälsa, tekniköverföring och teknikutveckling. Frihandelsavtal om miljövaror, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 15. Regeringen bör inom EU driva på arbetet med ett grönt frihandelsavtal. EU har tullar och kvoter på i stort sett alla förnybara energislag. På fossila bränslen har EU inga tullar alls. Det måste bli lättare att handla med miljövänliga produkter. Att underlätta för handeln med miljövänliga och miljöförbättrande produkter är ett alldeles utmärkt sätt att möta klimathot och andra miljöproblem. EU har äntligen börjat förhandla om ett grönt frihandelsavtal, det s.k. Environmental Goods Agreement. Vi ser en annan stor miljövinst i att EU sluter frihandelsavtal, TTIP (Transatlantic Trade and Investment Partnership), med . Om avtalet sluts finns det stora möjligheter att påverka detta att bli ett grönt frihandelsavtal. Ansvarsfördelningen för utsläppsminskningar inom EU m.m., punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 15. Vi anser att regeringen i förhandlingarna om bördefördelning inom EU ska verka för att inte ska åläggas hårdare krav än vad som är genomsnittet bland EU-länderna. Det första förslaget från kommissionen om bördefördelningen är mycket problematiskt. Enligt förslag är det land inom EU som ska minska sina utsläpp mest. Detta är besynnerligt mot bakgrund av att utsläpp av växthusgaser per capita redan ligger kraftigt under genomsnittet för industrialiserade länder. Regeringen har genom att frivilligt ta på sig de mest ambitiösa och kostsamma utsläppsminskningar nu bidragit till att andra länder i EU kan komma att sänka ambitionen på området. Bindande mål för att minska utsläppen av växthusgaser ska uppnås utan att äventyra vare sig de enskilda nationernas eller hushållens ekonomi. Det är nödvändigt att åtaganden inom EU kopplas till ansträngningar att komma fram till bindande mål på global nivå. EU står trots allt endast för en liten del av världens utsläpp. Regeringen bör vid förhandlingar inom den klimat- och energipolitiska ramen verka för att EU:s medlemsstaters åtaganden ska kunna justeras utifrån framtida faktiska globala överenskommelser. Markanvändning och skogsbruk, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:2336 av (SD). Regeringen bör driva linjen att EU:s medlemsstater vid beräkningen av utsläpp av klimatgaser ska utgå från faktiska nettoutsläpp som inkluderar markanvändning. LULUCF (land-use, land-use change and forestry) ska ingå i medlemsstaternas mål om utsläpp av klimatgaser. Detta är viktigt för att uppnå rättvisa och stimulera till en ansvarsfull skogspolitik. Enligt vore det dock märkligt om medlemsstaterna efter förhandlingar endast kan tillgodoräkna sig nya förändringar av markanvändning. Utgångspunkten måste givetvis vara att fastställa nationernas faktiska nettoutsläpp med markanvändning inkluderat och sedan utgå från dessa nya siffror i samtliga beräkningar. Ett effektivt europeiskt klimatarbete, punkt 17 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 10 i denna del. måste gå före om världen ska klara klimatkrisen. Att en union som kan driva på i internationella förhandlingar och ta ansvar för samordning av klimatpolitiken här hemma finns på plats har en avgörande betydelse. lanserade EU världens största handelssystem för utsläppsrätter för växthusgaser. Handelssystemet omfattar endast industriutsläpp. Majoriteten av alla utsläpp träffas därför inte. Ett gemensamt ramverk bör sättas upp för en koldioxidbeskattning av den del som inte träffas av utsläppshandeln, t.ex. transportsektorn. Tillsammans bör vi inom EU komma överens om en gemensam miniminivå för koldioxidbeskattningen. Utvidgning av EU:s utsläppshandelssystem till att gälla alla växthusgaser, punkt 19 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 20 i denna del. Jag anser att handeln inom EU med utsläppsrätter, som är ett kostnadseffektivt verktyg för att nå klimatmål, behöver utvecklas. Alla växthusgaser bör omfattas av EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Nationellt klimatarbete, punkt 20 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi anser att ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar och att vi ska ta ansvar för våra historiska utsläpp. ska fortsätta vara en internationell förebild genom sitt nationella klimatarbete och genom att bidra till finansiering av utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. har visat att det går att förena klimatomställningen med välfärd och god konkurrenskraft. minskade utsläppen i i den icke-handlande sektorn, alltså i den sektor där svensk regering och riksdag har direkt möjlighet att påverka. Utsläppen från de inrikes transporterna minskade och det trots att trafikarbetet ökade. Vi konstaterar att detta skett som har en mycket stark ekonomisk positiv utveckling. För att ska kunna fortsätta gå före i omställningen behövs en långsiktig och stabil klimatpolitik som är brett förankrad över partigränser och riksdagsperioder. Det är viktigt att samhällets olika aktörer ges förutsättningar att inkludera klimataspekten i den strategiska planeringen av sin verksamhet. Regeringen valde därför att ge den parlamentariska Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk och en strategi för en samlad och långsiktig klimatpolitik. Miljömålsberedningen har lämnat ett flertal förslag om inriktningen av den svenska klimatpolitiken, med bred parlamentarisk enighet. Regeringen har lämnat ett förslag till ett klimatpolitiskt ramverk, med utgångspunkt i Miljömålsberedningens förslag, som behandlas i detta betänkande. När det gäller det s.k. Klimatklivet har anslaget 1:17 Klimatinvesteringar förlängts till 2020 med 2019–2020 (prop. 2016/17:1 utg.omr. Regeringen ökar också anslaget med 2017–2018. I vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99) föreslår regeringen att Klimatklivet stärks med ytterligare för att öka takten i omställningen till ett fossilfritt . Åtgärderna som kan få stöd avser bl.a. att installera laddpunkter för elfordon, konvertera från fossilt bränsle till förnybart och utöka produktion av biogas. Klimatklivet väntas, med den föreslagna satsningen, minska de årliga utsläppen med ca koldioxidekvivalenter. Det motsvarar en femtedel av de totala årliga utsläppen från alla bensinbilar i . Endast projekt som ger rejäla utsläppsminskningar per investerad krona beviljas stöd. I genomsnitt levererar Klimatklivet utsläppsminskning per investerad krona. Regeringen har klimatet som en av sina huvudsakliga prioriteringar och höjer ambitionen för att skynda på omställningen till ett hållbart samhälle. Att ta täten i klimatomställningen är inte bara moraliskt rätt, det är också ekonomiskt smart. Minskad klimatpåverkan är på lång sikt förutsättningen för en utvecklad ekonomi och ett ökat välstånd. Den gröna omställningen kan skapa nya jobb i hela . förbättras vår livskvalitet, och vår natur bevaras för våra barn och barnbarn. Vi anser således att den klimatpolitik som förs i är långsiktigt effektiv och bedrivs så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med god ekonomisk utveckling. Industrins konkurrenskraft m.m., punkt 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Regeringen bör göra en analys av effekterna av en föregångspolitik på klimatområdet. En sådan analys bör genomföras skyndsamt så att inte värdefull svensk industri försvinner utomlands till stor skada för samhället men med ringa nytta för miljömålen. Vidare bör regeringen låta utreda riskerna för s.k. koldioxidläckage till följd av ogynnsamma konkurrensförhållanden för svensk industri. Svensk klimatpolitik har länge byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Tanken bakom detta är att på detta sätt ska kunna påverka andra länder i samma riktning. Problemet med denna strategi är att det inte finns något som tyder på att den fungerar. Det finns ingen forskning på området som stöder att denna föregångspolitik på något sätt bidrar till minskade utsläpp. Enligt teorin om koldioxidläckage kan det till och med vara så att denna politik genom s.k. koldioxidläckage bidrar till att öka utsläppen i andra länder. Varken regeringen eller myndigheterna har samlat analyserat och rapporterat hur mycket olika branscher behöver betala för utsläppsminskningarna och om de företag som gynnas verkligen är de som omfattas av en risk för koldioxidläckage. Vi föreslår vidare att ökat fokus bör ligga på insatser för att åstadkomma teknisk utveckling snarare än på att genom ökade skatter minska utsläppen i . Det är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i den utsträckningen att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. Det bör göras djupare konsekvensanalyser av att en ambitiös klimatpolitik ensidigt förs i en begränsad del av världen. Nollvisionsstrategi för basindustrin, punkt 22 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 8. Regeringen bör påbörja arbetet med en nationell nollvisionsstrategi för basindustrin i dialog med branschen. Många delar av klimatpolitiken behöver ses över för att de ambitiösa utsläppsmålen som föreslagits av Miljömålsberedningen ska kunna nås. En av dessa delar är hur basindustrin ska fortsätta att bidra till utsläppsminskningarna. En nollvisionsstrategi för basindustrin bestående av två ben är en bra väg framåt. Det ena benet är utsläppsfri processteknik och det andra benet är s.k. CCS-teknik (koldioxidavskiljning och koldioxidlagring). I nollvisionsstrategin är dialog och samverkan mellan basindustrin och staten nyckeln för att skapa bra förutsättningar för fortsatta utsläppsminskningar parallellt med en växande ekonomi. Skogens roll i klimatomställningen, punkt 23 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 4. Skogen har en central roll i den gröna omställningen och är en av nycklarna för att bryta vårt fossilberoende. Skogsråvara kan användas i produkter som substituerar t.ex. plast och andra energikrävande material och för att ersätta fossila drivmedel. Skogsmarken i sig binder kol. För att få bästa resultat för klimatets skull behöver skogen brukas. Därför är det viktigt att det nationella skogsprogram som tar form på allvar bejakar möjligheterna att minska klimatpåverkan genom insatser som ökar produktionen och ökar uttaget av biomassa. Att skapa förutsättningar för ökad tillväxt och ökad produktion i de svenska skogarna ökar också potentialen för substitution av fossila produkter. Skogsprodukter för byggindustrin både i och i andra länder bidrar också till att minska klimatpåverkan från andra, mer energikrävande byggmaterial, varför ökad export av trä också kan bidra till minskad klimatpåverkan. Förnybar energi m.m., punkt 24 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 3. Regeringen bör verka för att göra fritt från fossila bränslen. har målsättningen varit ett förnybart energisystem inom en generation som ett mål på vägen till 2050-målet. Motionärerna anser nu att detta mål ska tidsättas för att tydliggöra ambitionerna och för att öka sannolikheten att når tvågradersmålet och kan vara den kraft i den globala omställningen som vi varit. bör därför bli fritt från fossila bränslen och nå ett förnybart energisystem till 2040. Torvbrytning m.m., punkt 25 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29. Förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark bör utredas. Torven är ett inhemskt långsamt förnybart bränsle då den nybildas kontinuerligt. klassas torven i som förnybar vid kraftproduktion och är berättigad till elcertifikat, medan den vid värmeproduktion omfattas av handel med utsläppsrätter då EU klassar torven som fossil energi. Det vore eftersträvansvärt att reducera import av fossila bränslen genom torveldning. Torven kan skapa arbetstillfällen på de platser där torvbrytningen är möjlig och skulle kunna utgöra en viktig sysselsättningsfaktor på landsbygden. Vidare anser vi att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU ETS. Regeringen bör verka inom EU för att torv från påverkade torvmarker ska behandlas på samma sätt som övriga biobränslen inom EU:s system för handel med utsläppsrätter. Reduktionsplikt m.m., punkt 26 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 37, 2016/17:1141 av (S) i denna del och 2016/17:2826 av m.fl. (S). Vi anser att ett system med reduktionsplikt bör införas i syfte att minska koldioxidutsläppen från transportsektorn. Regeringen bör ta fram ett sådant förslag som grundas på drivmedlens klimatprestanda och baseras på hur stora reduktioner av utsläpp av växthusgaser som drivmedlet ger upphov till. Genom successivt ökad inblandning av biodrivmedel minskar de fossila koldioxidutsläppen fram till målnivån . behöver det fortsättningsvis finnas ett system som hanterar de höginblandade biobränslen som finns , för att undvika att de missgynnas på kort sikt. Reduktionsplikten måste utformas på ett sätt som inte slår mot konkurrenskraften för exempelvis svensk transportnäring. Den bör därför utformas i samråd med berörda parter. har goda möjligheter att producera stora mängder biobränslen av hög kvalitet, både från skogen och jordbruket. Utformningen måste dock ske med beaktande av de regelverk som finns på EU-nivå. Reduktionsplikt m.m., punkt 26 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 37 och 2016/17:1141 av (S) i denna del, 2016/17:2826 av m.fl. (S) och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 4. Förnybara drivmedel bör främjas med ökad inblandning och kvotpliktsystem. I första hand ska förnybara bränslen främjas med hjälp av en beskattning som sker utifrån klimatprestanda. En annan viktig del för att främja förnybara bränslen är att öka inblandningen av förnybara bränslen i bensin och diesel för att befintliga fordon ska kunna minska sin klimatpåverkan. För att nå målet till 2030 vill motionärerna införa en teknikneutral och ambitiös kvotplikt för förnybara drivmedel, som ålägger drivmedelsbolagen att stegvis minska sina utsläpp. Kvotplikten ska vara kompatibel med EU:s lagstiftning och ska gälla för alla förnybara bränslen. Den ska baseras på bränslets klimatprestanda och bör öka med ambitiösa fastställda kvoter enligt en trappstegsmodell för att driva på utvecklingen och ge långsiktiga förutsättningar. Långsiktiga villkor för biodrivmedel, punkt 27 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 7. För att nå målet till 2030 behöver många olika förnybara bränslen utvecklas och kommersialiseras och fler transporter elektrifieras. Detta innebär att starkare incitament behövs för fordonsflottan, men även för flyg- och sjötransporter. Möjligheterna att driva företag och bo utanför storstäderna behöver förstärkas. För det behövs bl.a. en fossiloberoende fordonsflotta. För att tydliggöra för branschen behövs långsiktiga och stabila villkor för biodrivmedel. På så sätt underlättas investeringar som har ett längre tidsperspektiv. Att fortsatt främja teknikutveckling och skapa goda och långsiktiga spelregler för användandet av förnybara drivmedel med stor klimatnytta inom detta område är avgörande för vår möjlighet att nå ett hållbart transportsystem. Andelen miljöbilar minskar och fossiloberoendet ter sig allt mer avlägset. Ett system som premierar klimatsmarta bilar framför fordon med större utsläpp, ett s.k. bonus–malus-system, är ett styrmedel i rätt riktning. Det förslag som presenterades i betänkande SOU 2016:33 bör fortsätta att utvecklas. Förslaget ställer orimliga krav på att konsumenten själv ska klara av att göra krångliga beräkningar. Systemet bör utvärderas och bonusnivåerna justeras . Med förslaget uppnås inte heller de långsiktiga spelregler som branschen ständigt efterfrågar. Koldioxidskattebefrielse inom EU, punkt 28 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 5. Att gynna förnybara drivmedel framför fossila går emot om fri konkurrens. har därför begärt undantag för att kunna befria klimateffektiva biodrivmedel från koldioxidskatt. Ska ha en möjlighet att bli fossilfritt behöver vi fortsättningsvis kunna utveckla marknaden för hållbara och klimatsmarta biodrivmedel. Den svenska modellen med koldioxidskattebefrielse bör gälla inom hela EU. Styrmedel för biodrivmedel m.m., punkt 29 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 3–6. Den största utmaningen när det gäller att bryta beroende av fossila bränslen är transportsektorn. Denna sektor bidrar med den största nationella påverkan på klimatet och innebär både en belastning på miljön och en säkerhetspolitisk risk. Regeringen bör inom EU verka för långsiktiga och teknikneutrala styrmedel som premierar biodrivmedel med hög klimatnytta och verkar för att öka omställningstakten från fossilt till förnybart i transportsektorn. Alla råvaror som är lämpliga för produktion av biodrivmedel ska kunna omfattas av nationella styrmedel. I där transportsektorn är den stora klimatutmaningen i såväl som hela EU finns det fler anledningar än någonsin att premiera fossilfria alternativ. Därför är det viktigt att styrmedel inte exkluderar särskilda råvaror för produktion av biodrivmedel. Vidare bör regeringen inom EU verka för en revidering av EU:s riktlinjer för stöd till miljöskydd och energi. Dessa riktlinjer beslutades och innebär att medlemsländerna inte längre får ge livsmedelsbaserade biodrivmedel olika former av driftsstöd, t.ex. i form av undantag från energi- och koldioxidskatter. Detta är beklagligt i och med att det inte behöver finnas en konflikt mellan matproduktion och biodrivmedel. fick det positiva beskedet från EU om fortsatt svensk skattebefrielse på biogas och skattebefrielse eller skattelättnad på andra hållbara biodrivmedel . I och med detta ges hållbara biodrivmedel viss befrielse från energiskatt och hel befrielse från koldioxidskatt. Det är regeringens ansvar att se till att det finns styrmedel för biodrivmedel som på ett kostnads- och klimateffektivt sätt minskar utsläppen från transportsektorn som det inte exkluderar import från tredjeland. Regeringen bör ta fram sådana förslag på styrmedel. Utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner m.m., punkt 30 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 32–35, 54 och 55.