bet · H401UbU14 · 2017-02-15 00:00:00 — Fristående förskolor kan drivas som t.ex. aktiebolag. Skollagens allmänna bestämmelser för förskolor, liksom läroplanen, gäller även för förskolor med enskild huvudman (8 kap. skollagen och Lpfö 98). I 25 kap. skollagen finns bestämmelser om annan pedagogisk verksamhet, som omfattar: pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds, s.k. ”nattis”. De här verksamheterna är inte en del av skolväsendet, men skollagen innehåller bestämmelser om de krav som finns på verksamheterna och regler om bidrag. ersattes begreppet familjedaghem med pedagogisk omsorg i skollagen (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:11, rskr. 2008/09:220). Pedagogisk omsorg erbjuds i stället för förskola eller fritidshem och vänder sig till barn i samma ålder (1–) som de barn och elever som går i förskola och på fritidshem. Pedagogisk omsorg kan t.ex. vara verksamhet där barn tas om hand i personalens eget hem (traditionellt familjedaghem) eller olika flerfamiljslösningar. Pedagogisk omsorg kan även bedrivas i en särskild lokal. Verksamheten ska stimulera barns utveckling och lärande och utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det innebär att läroplanen inte är bindande för sådan verksamhet men att verksamheten kan tillämpa de delar i läroplanen som är lämpliga utifrån verksamhetens förutsättningar (prop. 2009/10:165 s. 527). Kommunen ska sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det (25 kap. 2 § skollagen). Kommunen ska ta skälig hänsyn till föräldrarnas önskemål om verksamhetsform för sina barn (prop. 2009/10:165 s. 526–528). Pedagogisk omsorg kan bedrivas i eller enskild regi. En kommun får anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg (25 kap. 3 § skollagen). Öppna förskolan ska erbjuda barn en pedagogisk verksamhet i samarbete med de vuxna som följer med som de vuxna ges möjlighet till social gemenskap. Verksamheten vänder sig till barn och föräldrar som är hemma , t.ex. under föräldraledigheten. När det gäller yrkandet om rätt till heltid för förskolepersonal vill utskottet hänvisa till att ett motsvarande yrkande behandlades vid förra av arbetsmarknadsutskottet (bet. 2015/16:AU7). uttalade då bl.a. att regeringen bedriver ett aktivt arbete med frågor som rör rätt till heltid. Vidare framgår det av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 s. 88) att regeringen anser att arbetsmarknaden behöver bli mindre könsuppdelad och att heltidsarbete ska vara norm oavsett kön. Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2016/17:832 (SD) yrkande 6. Vad gäller frågan om att utreda och inrätta ett system med statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan vill utskottet påminna om att det är frivilligt för en kommun att anordna öppen förskola som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. fanns det totalt 474 öppna förskolor i landet. Antalet öppna förskolor har varierat mellan 439 och 476 enheter. Öppna förskolor erbjöds i 203 kommuner 2015, vilket är fler kommuner än (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 93). Utskottet ser positivt på den verksamhet öppna förskolor bedriver men ser inget behov av att vidta några åtgärder. Med det anförda avstyrks motion 2016/17:2506 (SD) yrkande 30. När det gäller yrkandet om att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer vill utskottet anföra följande. Av förarbetena till skollagen framgår bl.a. att mångfald och valfrihet är viktiga kvalitetsfrågor och att andra former av pedagogiska verksamheter utöver förskola och fritidshem därför bör stimuleras (prop. 2009/10:165 s. 526). Utskottet står bakom denna uppfattning och anser att skollagen ger goda förutsättningar till såväl förskola som andra former av pedagogisk verksamhet. Därmed avstyrker utskottet motion 2016/17:3304 (KD) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en utökad rätt till förskola och om omsorg , nätter och . Jämför reservationerna 9 (M), 10 (SD), 11 (V), 12 (KD) och 13 (KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 29 och i kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 17 begärs en utökad rätt till förskola för barn vars föräldrar lever på försörjningsstöd. I kommittémotion 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 9 framhålls att staten bör skjuta till ett öronmärkt anslag för barnomsorg och införa en lagstiftning som ålägger samtliga kommuner att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns. I partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 20 anförs att det behövs bättre information till föräldrarna om barnomsorgspengen och hur den kan användas. Kommunernas skyldighet att informera om barnomsorgspengen behöver därför enligt motionärerna skärpas. I yrkande 21 begärs att man tar bort bestämmelsen i skollagen (25 kap. 10 §) som innebär att kommunen får neka att betala barnomsorgspeng med hänvisning till ”påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet”. Enligt motion 2016/17:2672 av och (båda S) bör regeringen överväga att se över åtgärder för att fler barn ska få ta del av förskolans verksamhet. I partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 16 framförs att det är viktigt att asylsökande och nyanlända barn tidigt får tillgång till förskola och att regeringen bör utreda anledningen till att många asylsökande och nyanlända inte utnyttjar sin rätt till förskola. Bakgrund och gällande rätt Barn som är bosatta i och som inte har börjat i förskoleklassen eller i någon utbildning för fullgörande av skolplikten ska enligt 8 kap. 3 § skollagen erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 §§ (se nedan). Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter eller veckoslut eller i samband med större . Bestämmelsen i 8 kap. 3 § skollagen avgränsar den grupp barn som ska erbjudas förskola till barn som är bosatta i (prop. 2009/10:165 del 2 s. 710). Vilka barn som ska anses bosatta i framgår av 29 kap. 2 § skollagen. Av 29 kap. 2 § första stycket skollagen framgår att med bosatt i landet avses i skollagen den som är folkbokförd här enligt folkbokföringslagen (1991:481). I paragrafens andra stycke föreskrivs att som bosatt i landet ska vid tillämpningen av skollagen anses även den som inte är folkbokförd här men som bl.a. omfattas av 1 § första eller tredje stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Asylsökande barn har rätt till deltagande i förskola på samma villkor som andra barn som är bosatta i . Barn ska enligt 8 kap. 4 § skollagen fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola – s.k. allmän förskola som är avgiftsfri – , om inte annat följer av 5–7 §§. I 8 kap. 5 § skollagen föreskrivs att barn fr.o.m. ska erbjudas förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Det kan t.ex. röra sig om barn med ett annat modersmål än svenska eller om barn i glesbygd. Ett annat exempel som nämns i förarbetena till skollagen är barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psykiska utveckling (prop. 2009/10:165 del 2 s. 711). Enligt 8 kap. 6 § skollagen ska barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn fr.o.m. erbjudas förskola under minst eller . Enligt 8 kap. 7 § skollagen ska barn även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Innebörden av den sistnämnda bestämmelsen är att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte (prop. 2009/10:165 del 2 s. 712). Omsorg , nätter och Kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid när förskolor (eller fritidshem) inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrars förvärvsarbete och familjens situation i övrigt (25 kap. 5 § skollagen). Det finns emellertid inte en skyldighet för kommunerna att erbjuda omsorg . Statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är enligt 1 § att stimulera kommunerna att i ökad utsträckning erbjuda omsorg , nätter och . Statsbidrag lämnas enligt 2 § för ett kalenderår i sänder i mån av tillgång på medel. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. var ca 5 500 barn i åldern 1–inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid, dvs. –6 och . Detta innebär en ökning . Drygt 3 000 barn var inskrivna i omsorg under obekväm arbetstid 2005. Det var 204 kommuner som erbjöd sådan omsorg , vilket är en ökning med 10 kommuner jämfört med och nästan en fördubbling jämfört med då drygt 100 kommuner erbjöd denna form av omsorg (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 93). Inom ramen för Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning av förskolan har inspektionen genomfört en granskning och publicerat rapporten – Om föräldrars möjlighet till omsorg när förskolan är stängd (dnr 2015:8430, 2016). Den s.k. barnomsorgspengen är ett kommunalt bidrag till enskilda godkända förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet (25 kap. skollagen). är kommunerna skyldiga att förutom till förskolor och fritidshem även lämna bidrag till godkända former av pedagogisk omsorg, och därmed finns ett system med en barnomsorgspeng. Det kommunala bidraget följer barnet till den verksamhet som föräldrarna själva väljer. Kommunernas godkännande är en förutsättning för att en enskild huvudman ska ha rätt till bidrag. Verksamheten som får bidrag måste uppfylla de krav på kvalitet som ställs i skollagen – samma krav som ställs på motsvarande verksamhet. Syftet med en barnomsorgspeng är att öka föräldrarnas valfrihet och möjlighet att välja olika former av pedagogiska verksamheter för sina barn. Föräldrar vars barn är berättigade till en plats i förskola, fritidshem eller pedagogisk omsorg kan välja en plats i en verksamhet med en enskild huvudman. Hemkommunen är då skyldig att lämna bidrag (barnomsorgspeng) direkt till huvudmannen för den verksamhet som föräldrarna väljer. Barnomsorgspengen kan bara användas för en plats i förskola, fritidshem eller annan pedagogisk verksamhet. Bestämmelsen om bidrag för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem I 25 kap. 10 § skollagen föreskrivs bl.a. att den kommun där en enskild bedriver pedagogisk omsorg efter ansökan ska besluta att huvudmannen har rätt till bidrag om huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet och verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet och om verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet (med ett visst undantag) och avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen ska informera vårdnadshavarna Enligt 29 kap. 19 § skollagen ska kommunen informera vårdnadshavarna om bl.a. förskolor och sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. skollagen som erbjuds i eller av kommunen. Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskolor, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen. Av allmänna råd om pedagogisk omsorg, som utgår från skollagen, framgår bl.a. att kommunen i sin information om verksamhetsformen pedagogisk omsorg bör klargöra skillnader gentemot skolformen förskola och verksamhetsformen fritidshem, samt informera om att pedagogisk omsorg kan bedrivas i olika former (s. 35–36). Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsen av förskolans roll i att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten, särskilt för de barn som har föräldrar med en kort utbildning och de barn som av olika skäl lever i en utsatt situation. Utskottet delar således de uppfattningar om förskolans betydelse som kommer till uttryck i de aktuella motionsyrkandena om erbjudande av förskola. När det gäller yrkandena om en utökad rätt till förskola, bl.a. till barn vars föräldrar lever på försörjningsstöd, anser utskottet att skollagens bestämmelser om erbjudande av förskola är väl avvägda. Alla barn som är bosatta i eller motsvarande ges möjlighet att delta i den svenska förskolan. Därmed ser inte utskottet skäl att ytterligare utreda förhållanden eller ändra författningar på området. Som nämnts har regeringen utvidgat satsningen Samverkan för bästa skola till att omfatta bl.a. förskolan för att stärka förskolan specifikt i utsatta områden. Detta ger bl.a. möjlighet att ge stöd att utveckla verksamheten i de skolor som har särskilt svåra förutsättningar. Det kan också omfatta insatser för att få fler att gå i förskolan. Med det anförda avstyrks motionerna 2016/17:2672 (S), 2016/17:3372 (M) yrkande 29 och 2016/17:3078 (M) yrkande 17. Vad gäller frågan om asylsökande barn och deras möjlighet till deltagande i förskola har dessa barn enligt skollagen rätt till förskola på samma villkor som andra barn som är bosatta i . Mot denna bakgrund avser inte utskottet att vidta några åtgärder och avstyrker motion 2016/17:2471 (V) yrkande 16. När det gäller yrkandet om ökade statliga resurser till barnomsorg , nätter och , s.k. nattis, anser utskottet att det i ett modernt samhälle bör finnas tillgänglig barnomsorg av god kvalitet på de tider när föräldrarna faktiskt arbetar. Antalet kommuner som erbjuder omsorg , nätter och fortsätter att öka. Utskottet finner denna utveckling positiv inte minst ur jämställdhetssynpunkt i och med att denna omsorg förbättrar i synnerhet kvinnors möjlighet till förvärvsarbete. Regeringen har sedan den tillträdde 2014 prioriterat och gjort satsningar på denna verksamhet (prop. 2014/15:1, prop. 2015/16:1, prop. 2016/17:1). Statsbidrag lämnas enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Syftet med statsbidraget är att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda sådan omsorg. Vad särskilt gäller frågan om att göra kommuner skyldiga att tillhandahålla nattöppen förskola om rimlig efterfrågan finns föreskrivs det i 25 kap. 5 § skollagen att kommunerna ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid när förskola inte erbjuds i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete och familjens situation i övrigt. Utskottet ser inte skäl till att ändra bestämmelsen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:832 (SD) yrkande 9. Inte heller ser utskottet skäl att ändra bestämmelsen i 25 kap. 10 § skollagen som föreskriver under vilka förutsättningar en enskild som bedriver pedagogisk omsorg har rätt till bidrag. Utskottet anser att bestämmelsen är väl avvägd och avstyrker därmed motion 2016/17:3304 (KD) yrkande 21. Slutligen vad gäller yrkandet om att det behövs bättre information till föräldrarna om barnomsorgspengen och hur den kan användas vill utskottet hänvisa till att det finns en tydlig bestämmelse i 29 kap. skollagen om att kommunen ska informera vårdnadshavarna om bl.a. förskolor och sådan pedagogisk omsorg som avses i 25 kap. skollagen som erbjuds i eller av kommunen. Mot denna bakgrund avstyrks motion 2016/17:3304 (KD) yrkande 20. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om förskolan (S, M, SD, C, V, L och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU8, bet. 2015/16:UbU11 och bet. 2015/16:UbU14). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionerna 2016/17:454 (M), 2016/17:564 (M), 2016/17:832 (SD) yrkandena 1–3, 7 och 10–12, 2016/17:890 (S), 2016/17:1198 (V) yrkande 2, 2016/17:2506 (SD) yrkandena 21, 24, 27–29 och 35, 2016/17:2508 (SD), 2016/17:3001 (L), 2016/17:3037 (C) yrkande 12, 2016/17:3046 (M) yrkande 2, 2016/17:3078 (M) yrkande 3, 2016/17:3211 (KD) yrkandena 38, 39, 41 och 42, 2016/17:3304 (KD) yrkandena 19, 22 och 26–29 och 2016/17:3389 (M) yrkandena 26, 29 och 31. Förskolans inriktning, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2784 av m.fl. (S) och 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33. Att utbildningssystemet hänger ihop måste genomsyra utbildningspolitiken. En del i att förstärka den sammanhållna skolan är en mer likvärdig överlämning från förskolan till förskoleklassen. Det behöver ses över hur vi kan säkerställa att alla förskolor lämnar över kunskaper om barnens utveckling genom en kvalificerad överlämning mellan förskolan och förskoleklassen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förskolans inriktning, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17, 2016/17:2784 av m.fl. (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30. En mycket viktig del i en fungerande förskola är att det inte är fler barn per grupp än man kan garantera en god omsorg. tog bort sin rekommendation om maximalt 15 barn per förskolegrupp. Detta anser vi vara oansvarigt då barngrupperna redan då ökade i storlek. När rekommendationen togs bort blev det på ett helt annat sätt legitimt för förskolor att öka gruppernas storlekar. En annan orsak till att barngrupperna ökar är bristen på förskollärare. Positivt i den aspekten är att intresset för att utbilda sig till förskollärare har ökat . Vi vill erbjuda en förskola med god kvalitet och en arbetsmiljö för personalen som är både stimulerande och trivsam. Detta är viktigt inte minst när det gäller att få förskolläraryrket attraktivt. Vi vill därför införa en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per barngrupp. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förskolans inriktning, punkt 1 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33 och 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2784 av m.fl. (S) och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30. Systemet med maxtaxa i förskolan bör reformeras. Inkomsttaket i maxtaxan bör höjas för att ge större frihet åt kommunerna att bestämma över avgiftsnivåerna för hushåll med högre inkomster. Därmed skapas utrymme för satsningar på ökad kvalitet, såsom förbättrade öppettider, inklusive ”nattis”, förstärkt personalbemanning, mindre barngrupper och mer pedagogik. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förskolans inriktning, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17 och 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2784 av m.fl. (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30. Språkutvecklingen är som mest intensiv i livet. För asylsökande och nyanlända gäller det både modersmålet och det svenska språket. Därför är det viktigt att barnen även får modersmålsundervisningen redan i förskolan. Det är också viktigt att förskollärare får tillgång till kompetensutveckling i språkutvecklande arbetssätt som utgår från förskolans uppdrag. I arbetet med att stärka modersmålsundervisningen bör man även ta till vara de språkliga och pedagogiska kunskaper som finns hos asylsökande och nyanlända. På så vis kan deras kunskaper komma till användning som de kan få möjligheter till relevant sysselsättning. Vid vilken ålder modersmålsundervisningen ska påbörjas är en fråga som får utredas närmare. Regeringen bör utreda möjligheterna att ändra skollagen så att rätten till modersmålsundervisning i förskolan utvidgas. Förskolans kvalitet, punkt 2 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 35. Friskolornas etablering har lett till ökad konkurrens, vilket leder till högre kvalitet. För familjerna har fristående förskolor inneburit ökade möjligheter att välja en förskola utifrån egna önskemål, exempelvis inriktning eller pedagogik. Det har även medfört en ökad rörlighet för lärarna. Grund- och gymnasieskolorna kontrolleras av Skolinspektionen. Men förskolor är kommunens ansvar, som i sin tur kontrolleras av Skolinspektionen. Den fria konkurrensen är viktig, och förskolan måste oavsett huvudman få en opartisk bedömning. Tillsynen över förskolor bör därför ses över så att lika förutsättningar råder oavsett huvudman. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Organisatoriska frågor m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 18. Vi vill utöka möjligheterna till heltidsanställning för förskolepersonalen. Att kunna arbeta heltid om man så vill är en viktig fråga främst för kvinnor, och en jämlikhetsfråga. Genom att ge utökade möjligheter till heltid för förskolepersonal ökar vi antalet arbetstimmar och personaltätheten inom förskolan, och erbjuder vi de som vill arbeta heltid en sådan tjänst. Detta anser vi kommer att stärka attraktiviteten för förskolläraryrket. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Organisatoriska frågor m.m., punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 18 och 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 6. För att alla föräldrar ska hitta ett alternativ som passar just dem och deras barn måste det finnas en väl utbyggd barnomsorg med olika alternativ. Jag vill att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän: familjedaghem, förskolor, öppna förskolor och fritidshem. Det ställer krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Öppen förskola, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 30.