bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att förstärka RUT-avdraget och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ytterligare avdrag inom nuvarande RUT-avdrag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur ROT-avdraget kan utvecklas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3316 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör stödja utvecklingen av modeller för de som använder sig av flyttcykeltjänster och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3326 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna för äldre och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3331 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en sänkning av arbetsgivaravgifterna och andra inkomstrelaterade skatter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3353 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra och utveckla avdragsrätten för gåvor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3356 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda möjligheten att lägga skatt på pensioner på samma nivå som skatt på förvärvsinkomst och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3363 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till en utredning för att se över reseavdraget i syfte att det ska motsvara kostnaden för resan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3373 av (L): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av avdrag för resor till arbetet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3377 av (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om friskvårdsförmån även för ridsport och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3401 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det är angeläget att regeringen lägger fram ett förslag om hur regelverket för personaloptioner kan förbättras, förenklas och göras mer konkurrenskraftigt, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3405 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av återinförandet av särskild löneskatt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av höjda marginalskatter och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till regeringen att utvärdera effekterna av ROT- och RUT-avdragens förändring och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att effekterna av avskaffandet av skattereduktion för gåvor bör utvärderas och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att analysera och redovisa enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och påverkan på sysselsättningen och tillkännager detta för regeringen. Det går bra för - det är vi alla överens om. Men den uppgång i svensk ekonomi som vi nu ser kommer inte alla till del. Den ekonomiska och sociala tudelningen ökar. Skillnader mellan dem som har jobb och dem som inte har jobb blir allt tydligare. Skatter är ett viktigt instrument för att förbättra utvecklings- och tillväxtmöjligheterna för olika delar av landet men också för människor med svaga ekonomiska förutsättningar. En viktig reform är att regionalisera skattebaser så att resurser som finns i olika regioner kommer regionerna till del. Det ska löna sig att arbeta, utbilda sig och starta företag. Denna princip följde Alliansen vid makten. Regeringen har höjt skatterna i en sådan omfattning att toppar marginalskatteligan med en marginalskatt på . Låt mig sätta marginalskatter i en internationell kontext. har högst marginalskatter på arbete bland . I jämförelse med andra länder med höga marginalskatter är dessutom de svenska brytpunkterna väldigt låga. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt Även statliga myndigheter ifrågasätter bedömning av resultat efter skatteförändringar. anser att "överskattar förstärkningen av de offentliga finanserna på grund av avtrappat jobbskatteavdrag och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Detta eftersom regelförändringarna kan ge upphov till lägre beskattningsbara arbetsinkomster än vid oförändrade regler." beräknar att regeringens skattehöjningar inte kommer att leda till ökade intäkter. Att regeringen nu blundar för dessa effekter riskerar att skapa hål i den offentliga ekonomin. Jobb skapas inte här i kammaren. De skapas av små och medelstora företag runt om i landet. Vår uppgift här är att ge företagen de rätta förutsättningarna för att skapa dessa jobb. vill se att skatteskalan görs mindre brant så att den inte bestraffar utbildning och arbete, som i så fall riskerar att utebli och aldrig komma samhället till del. vill se en grön skatteväxling, där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som skatteintäkterna återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i de statliga finanserna. I regeringsställning bidrog till skatteväxling. Skatten på arbete sänktes. höjdes miljöskatterna, och fordonsskatten miljödifferentierades. Detta kan stå som exempel. Skattebördan på arbete minskade, och skattebördan på föroreningar ökade. I den budgetmotion som presenterade , alltså 2016, hade vi ytterligare konkreta förslag, och vi återkommer på området. På grund av de kraftigt stigande bostadspriserna är det på många platser nästan omöjligt att köpa sin första bostad. Det är ofta kontantinsatsen som utgör ett hinder. Därför bör kravet om kontantinsats ses över. En förutsättning är att amorteringsgraden på bolånet ökar i motsvarande takt så att köparen har en realistisk bild av bostadskostnaderna. Ett särskilt riktat bosparande för ungdomar skulle skapa drivkrafter för unga människor att redan i tidig ålder sätta undan en del av den skattepliktiga inkomsten för framtida investeringar. Det har varit en framgångssaga för jobben, för ekonomin och inte minst för integrationen. har fått igenom en breddning av RUT-avdraget, men vi vill inkludera fler tjänster och höja avdraget till . Närmare hälften av alla anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda. Vi vill utveckla för att fler ska kunna få jobb. Det här är väldigt viktigt för integrationen. Reseavdrag kan göras av den som använder bil för att resa mellan bostaden och arbetsplatsen utifrån vissa kriterier. vill att systemet blir mer miljöstyrande och gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, som det gynnar avdragets grundläggande syfte, nämligen att främja arbete och boende i hela landet. Reseavdraget bör ses över för att gynna miljövänligare resor samt boende och arbete på landsbygden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt Dagens medieuppgifter om att Skype flyttar 120 jobb från landet är ett exempel som visar på behovet av att våra skatter är konkurrenskraftiga gentemot omvärlden. Svenska företag flaggar för svårigheter i att rekrytera kompetens från andra länder. När nu och stänger sina gränser möjliggör det för att locka expertis från andra länder, men detta kan endast ske om vi gör det attraktivt för utländska företag och personer att välja att etablera sig i just . Låt mig också lyfta fram Alliansens motion om personaloptioner som ett exempel. är det svårt för företag att i tidiga skeden attrahera nödvändig kompetens. I många andra länder löser man detta problem genom olika incitamentsprogram där personer med nyckelkompetens får optioner, det vill säga rätt att köpa aktier i företaget till ett förutbestämt pris. För att skapa fler ägarledda företag och ge fler företag möjlighet att locka rätt kompetens är det viktigt att regelverket för personaloptioner förbättras. Alliansregeringen inledde ett sådant arbete. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 2. Jag ställer mig givetvis bakom övriga reservationer från och Alliansen, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall här och . Det går bra för ! Högkonjunktur råder, och våra företag har fullt i sina orderböcker - härligt! Det går så bra att företagen skriker efter kompetent arbetskraft. För att kunna möta detta behövs det att fler får den rätta kompetensen och att fler faktiskt väljer att arbeta fler timmar. Det är inte bara företagen som behöver utbildad och kompetent personal. Det finns behov av fler poliser på stadens gator och torg, sjuksköterskor, läkare, lärare och socionomer, för att bara nämna några yrkesgrupper som det råder brist på. lämnade en rapport som visade att bristen på specialistsjuksköterskor är så stor att den riskerar patientsäkerheten. Var tredje kvinna känner sig otrygg på gator och torg, och antalet obehöriga lärare har aldrig varit så stort. Vad gör då den rödgröna regeringen för att möta detta behov? Jo, man höjer skatterna så att det blir mindre lönsamt att utbilda sig och mindre lönsamt att jobba en extra timme. Får den rödgröna regeringen som den vill kommer den att ha höjt skatterna med , allt enligt . Från finansministern hörs det att det är marginella skattehöjningar på jobb och tillväxt. Jag kan bara konstatera att skattehöjningarna motsvarar i princip hela försvarsbudgeten. Ska också den ses som marginell, kanske? Totalt betalar nu 1,4 miljoner människor i den extrema marginalskatten, och fler blir det när man nu väljer att inte räkna upp skiktgränsen för statlig inkomstskatt i samma utsträckning. Regeringen aviserar nu att ytterligare 80 000 människor ska bli höginkomsttagare i . Grattis till specialistsjuksköterskan, barnmorskan, polisen som tillhör denna grupp av Socialdemokraternas höginkomsttagare! får ni behålla hela av den sist intjänade hundralappen. Det måste kännas fint efter ha kommit hem efter ett nattpass på akuten, en stökig utanför krogen eller en utdragen natt på förlossningsavdelningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt Jag vet inte, herr talman, om barnmorskan ser sig som en höginkomsttagare, direkt; jag har i alla fall inte mött någon . Vad jag däremot möter är att allt fler väljer tid med barn och familj i stället för att jobba för . Vad de rödgröna än säger går det inte att komma undan att skatter styr beteenden: Det vi vill ha mer av beskattar vi lägre, och det vi vill ha mindre av beskattar vi högre. Med den rödgröna skattepolitiken, starkt påhejad av , kan man inte annat än att dra slutsatsen att den sittande regeringen varken vill ha fler som väljer att utbilda sig eller fler arbetade timmar. Det lönar sig helt enkelt för dåligt. Det är fråga om lose-lose i stället för win-win, som professor beskriver det. Det är skattehöjningar som enligt leder till hål i statens budget i stället för en förstärkning. Den rödgröna regeringen verkar inte heller uppskatta att människor över 65 fortsätter att arbeta vidare. Jag fick mitt egna pensionsbesked , och om ska jag få samma pension som pensionärer vore det bra om jag jobbar vidare fram till dess att jag blivit . steg antalet äldre som valde att arbeta vidare, men 2015 blev de färre. Alliansens borttagande av den särskilda löneskatten - som den rödgröna regeringen valt att återinföra - var en starkt bidragande faktor. Vi kunde se att inte minst kvinnor valde att arbeta vidare. Även här väljer regeringen att minska företagens incitament att anställa och behålla äldre också efter 65-årsdagen. Trots ett skriande behov av fler som väljer att fortsätta arbeta högre upp i åldrarna möter regeringen detta behov med att helt enkelt göra det dyrare. Varför ska jag välja att stanna kvar efter 65 om det uppenbart inte uppskattas, när jag i stället kan njuta av i solen, kanske , lära mig det där språket jag inte lärde mig eller bara få med mina barnbarn - något som småbarnsföräldrarna skulle uppskatta? Jag inledde mitt anförande med att det går bra för , och det gör det. Och det är jättekul! Men det gör inte det för alla. Trots en högkonjunktur finns en stor grupp människor som står långt bort från arbetsmarknaden. Det är människor som kommit från ett annat land utan vare sig kunskaper i det svenska språket eller en egen utbildning - till och med inte ens en grundskoleutbildning. Att utbildningsmässigt möta dessa med krav på gymnasiebehörighet och yrkesutbildning kan göra den sträckan in på arbetsmarknaden alldeles för lång för att få ett första jobb i det nya landet. För att denna grupp människor ska ta sig in på arbetsmarknaden behövs det jobb som inte kräver en längre skolgång. RUT-branschen är en sådan bransch som erbjuder just sådana jobb. RUT-reformen, som Alliansen införde, har gjort att helt nya jobb har skapats. Svarta jobb har blivit vita, och ett nytt entreprenörskap, inte minst bland kvinnor och utrikes födda, har uppstått. Sysselsättningseffekterna av RUT-reformen är tydliga. Enligt ger RUT-avdraget bestående högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Reformen har så här långt skapat mer än 20 000 nya jobb. Tre av fyra jobb har dessutom gått till människor som kommit direkt från arbetslöshet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt Enligt beräkningar från skulle en RUT-vänlig politik leda till ytterligare 16 000 nya jobb. För en månad sedan fanns ca 120 000 inskrivna på Arbetsförmedlingen som tillhörde just den gruppen, och de lär inte bli färre utan tyvärr fler. Då blir det extra svårt att förstå de rödgrönas halvering av just RUT-avdraget. Det första jobbet i det nya landet är det bästa sättet att snabbt komma in i det svenska samhället, det vill säga att gå från utanförskap till innanförskap och att vara med och bidra i stället för att belasta. I en rapport som jag har beställt från framkommer det dessutom att om en person går från försörjningsstöd till ett arbete bidrar det i kommunkassan med . Det borde vara högintressant även för socialdemokratiska kommunalråd. Även Arbetsförmedlingens generaldirektör är starkt kritisk till försämringen av RUT-avdraget eftersom det försvårar för de människor som står allra längst bort från arbetsmarknaden att komma in. Vi moderater föreslår i stället att RUT-avdraget tripplas så att det blir möjligt att få göra avdrag med . I överenskommelsen med regeringen finns det nu fler tjänster som inbegrips. Tyvärr valde regeringen att halvera avdraget. Fler tjänster som konkurrerar om avdraget och halvera avdraget blir något av en paradox om tanken är att fler ska få ett första jobb. Dessutom är väl varken flyttjänster eller ittjänster de jobb som gör att utrikes födda kvinnor som har det absolut tuffast att komma in på marknaden får det lättare. På ett seminarium var det väl ingen som inte förstod att inte var helt förtjust i RUT-sektorn. Jag undrar vad svar är till de utrikes födda kvinnor som inte får ett första jobb. Regeringens jobbpolitik har ju inte direkt rosat marknaden. Satsningen på extratjänster har väl än så länge genererat ett helt jobb i . Eller är det så att och hans regering hellre ser att människor är kvar i försörjningsstöd i stället för att gå till jobbet? Som det ser ut är det inte alla gånger ens lönsamt att gå från bidrag till jobb eftersom även arbeten med lägre löner beskattas mycket högt. Till och med LO ser problemen. Ja, herr talman, det går bra för . Det är bra. Det råder högkonjunktur, och det är glädjande! Många har ett jobb att gå till, men det finns också en stor grupp som inte har ett jobb att gå till. Det är också glädjande att vi blir allt friskare och lever . Detta sammantaget innebär, herr talman, att fler måste gå från bidrag till arbete, fler måste jobba högre upp i åldrarna och det behövs fler arbetade timmar. Då behöver vi en regering som uppskattar i stället för beskattar jobb och tillväxt. Jag vill yrka bifall till reservation 4 och Alliansens reservation 7. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. har en pragmatisk syn inom skattepolitiken och ser ingen betydelse av att låsa sig vid specifika skattenivåer av ideologiska skäl. Men vi har ambitioner inom välfärd och trygghet, vilka inte medger skatter som är låga ur ett globalt perspektiv. Dock har dåliga erfarenheter av att ha haft OECD-områdets högsta skattetryck . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt delar för övrigt utskottets mening om att skattepolitiken ska finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter samt skapa förutsättningar för en stabil och hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Gällande inkomstskatter - det vill säga dagens debatt om utskottets betänkande nr 22 - har marginalskatter där de högsta nivåerna är i världstopp. Detta riskerar att verka hämmande på löntagares vilja att arbeta mer. Det är inte fel med en progressivitet i inkomstbeskattningen, men även om den högsta marginalskatten skulle sänkas till skulle fortfarande ligga betydligt högre än OECD-genomsnittet. Det borde inte vara en orimlig målsättning. Jag vill förtydliga att inte har föreslagit detta, så vi är inte heller fria från synd, men som ett inspel i debatten borde det inte vara ett orimligt mål. För att spinna vidare på visioner för större förändringar av skattepolitiken har börjat tala om låga skatter på låga inkomster. Detta kommer sig av att det pågått en debatt om huruvida de så kallade lägstalönerna ligger på en rimlig nivå i . På vissa håll förespråkas att lägstalönerna ska sänkas. Argumentet är att om vissa, inte minst många nyanlända som står långt ifrån arbetsmarknaden, har en lön som ligger under lägstanivån, och om lönerna bara sänks tillräckligt, skulle dessa individer hamna i sysselsättning i stället för i utanförskap, om än till en lägre lön. Motargumentet från inte minst arbetstagarorganisationerna gör i stället gällande att sänkta lägstalöner slår negativt mot samtliga löntagare och att personer riskerar att fastna i en så kallad låglönefälla. Båda argumenten har en viss relevans. Forskningen tycks spreta en aning. Å ena sidan finns studier som visar att risken att människor fastnar i låglönefällan faktiskt existerar och att denna risk är betydligt mer påtaglig för kvinnor. Å andra sidan finns det studier som i stället visar att det huvudsakligen är ungdomar som kommer i fråga för låglönejobb. I takt med att de blir äldre och skaffar sig arbetslivserfarenhet avancerar de också på lönemarknaden och lämnar låglönejobben bakom sig. I ett sådant fall, där det förvisso finns en viss andel låglönejobb men där också lönerörligheten är hyfsat stor, är det svårt att finna argument mot förekomsten av låglönejobb på såväl kollektiv som individuell nivå. Om det vid varje givet tillfälle finns ett antal individer som har relativt låg lön men det vid en jämförelse visar sig att det inte är exakt samma individer, då finns det uppenbart en hög grad av lönerörlighet som kompenserar för den lägre initiala lönen genom högre lön senare i livet, vilket också påverkar pensionen. Om lönerörligheten inte är påtaglig uppstår däremot problem. Det är mening att det på vissa håll finns en överdriven tilltro till denna lönerörlighet. Vi vill därför låta utreda en modell där man i stället för att sänka lönerna sänker inkomstskatterna på de lägre arbetsinkomsterna. En utgångspunkt skulle kunna vara att ingen betalar inkomstskatt över huvud taget på taxerad arbetsinkomst . Vår ambition att avskaffa skatteklyftan mellan inkomst av pension och inkomst av tjänst står också fast. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt En sådan reform skulle kunna få tre konsekvenser. För det första blir det mer attraktivt att acceptera en anställning till låg lön eller en deltidsanställning jämfört med exempelvis försörjningsstöd, akassa eller motsvarande eftersom man blir befriad från inkomstbeskattning. Det leder till ökat arbetskraftsutbud. För det andra blir det billigare för företaget att anställa eftersom löntagaren är intresserad av sin nettolön snarare än av sin bruttolön. Det leder till ökad arbetskraftsefterfrågan. För det tredje blir det en kraftig förbättring av den lägsta inkomstdecilens levnadsstandard. De med lägst inkomst får enligt beräkningar högre levnadsstandard, vilket också leder till ökad konsumtion. Alla dessa parametrar var för sig och tillsammans för en uppgång i sysselsättningen och skulle också göra det mer attraktivt att gå från en svart anställning till en vit sådan. En sådan här skattereform skulle naturligtvis fordra en ganska rejäl och omfattande finansiering. Vad vi har föreslagit är alltså en utredning av det hela, en parlamentarisk kommitté. I kommittén skulle man kunna utreda en finansieringslösning där nuvarande jobbskatteavdrag i praktiken blir ett riktigt avdrag i stället för en skattereduktion. Man skulle kunna se över momssatserna. Ränteavdraget skulle kunna slopas eller minskas i försvarbar takt, och arbetsmarknadspolitiska reformer som visat sig ineffektiva skulle kunna slopas. Det behövs ett brett stöd i kammaren för att ens utreda frågan, och än så länge har vi inte märkt av något stort intresse från övriga partier. Men det behövs som sagt en parlamentarisk kommitté för att utreda detta. Kommittédirektiven bör inriktas på att dels utreda de sysselsättningspolitiska konsekvenserna, dels involvera arbetsmarknadens parter, dels i detalj utreda de fördelningspolitiska aspekterna avseende såväl inkomstgrupper som andra grupper som kan bli negativt påverkade - exempelvis pensionärer, studenter och ensamstående småbarnsföräldrar - och dels föreslå eventuella kompensationer för det fall att någon grupp med svagare köpkraft blir särskilt negativt påverkad. Att ta ut skatt från någon som har låg inkomst ökar risken för att personen i fråga blir beroende av andra typer av transfereringar från det offentliga, vilket är en viktig aspekt att ta med i det här fallet. (forts. § 18) Jag ska börja med att, något chockerande, hålla med både Per och . Det är inte alltid det händer! Men det går ju riktigt bra för svensk ekonomi just . Alla kurvor pekar åt rätt håll, arbetslösheten minskar och människor är lyckliga. Det kommer dock inte alla till del att det går så himla bra för . Det är en ekonomi för de rika. Det är ett system riggat för att göra vinnare till ännu större vinnare och rika ännu rikare. Vi saknar helt enkelt ett omfördelande skattesystem som bidrar till ökad jämlikhet och minskade klyftor. Per och lyfte fram att klyftan består mellan dem som har och dem som inte har jobb, och så är det ju till viss del - men inte enbart. För visst har ni väl hört talas om, och kanske till och med känner till, människor som har sms-jobb, som arbetar på en otrygg arbetsmarknad, som utsätts för hyvling? Det är människor som jobbar i taxibranschen, med handel, inom städ, som undersköterskor eller inom transportsektorn. Alla dessa grupper har till stora delar otrygga arbeten, och många av dem är även lågavlönade. som ekonomin växer ser vi alltså hur klyftorna växer. som fler får jobb ökar också pressen på arbetsplatserna, och allt fler tvingas till jobb på otrygga villkor - inte minst efter den olyckliga AD-dom som tillåter hyvling av arbetstiderna, vilket nu sätts i system på allt fler arbetsplatser. som inkomsterna har rakat i höjden för vissa står andra kvar och stampar med sina låga löner. Inom vissa utsatta branscher ser vi till och med lönesänkningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Inkomstskatt Ni har redan tagit upp låglönejobb i era inlägg. Låga löner leder till en låglönemarknad. Det leder till pressade villkor. Det leder till pressade arbetare. Det leder till ett hårdare klimat på arbetsmarknaden och till ökade klyftor.