bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Med anledning av det har regeringen i och med satsningen på höjt investeringsstöd för solel också fått ganska mycket kritik, bland annat av . Man menar att det inte finns några analyser som visar att detta ger någon särskild effekt, och man menar att skattepengarna skulle kunna användas mycket mer effektivt någon annanstans. säger till och med att inte har haft tillräckligt goda underlag för att kunna fatta beslut i frågorna. Mot bakgrund av detta och av den kritik som har kommit från branschen - den bransch som alltså ska subventioneras mer med regeringens satsning på solenergi - skulle jag vilja ställa en fråga till . Tycker Socialdemokraterna och regeringen att det är ansvarsfullt att använda skattebetalarnas pengar på det här sättet? När det gäller solceller tar jorden emot lika mycket energi från solen som hela världens befolkning använder . Det gäller att hitta sätt att använda solenergin smart, precis som tar upp, både i och i andra länder. Jag kan konstatera att har lämnat sin rapport med ett antal rekommendationer om stödet till solel. Vi får återkomma i denna fråga. Det jag kan konstatera är att också lämnade en rapport om stöd till olika energislag. Man sa ungefär samma sak då. Jag ska citera ur vad man skrev då, 2013: "Den övergripande slutsatsen är att det finns en risk att staten inte använder sina styrmedel inom klimat och energipolitiken så att utsläppen minskar i enlighet med klimatmålen och till rimliga kostnader." Det ingår naturligtvis i uppdrag att granska , men detta sa man alltså under er regeringsperiod, och man säger det även . Vi kommer naturligtvis att återkomma i den här frågan . Det är jag helt övertygad om. Men jag noterar förstås också vad har sagt. STYLEREF Kantrubrik \* Det är oerhört viktigt att vi, som sitter på ansvaret att fördela skattebetalarnas pengar, ser till att varje skattekrona används så effektivt som möjligt, särskilt inom miljö- och klimatpolitiken. Vi står ju inför ett enormt klimathot. Det räcker alltså inte bara med att göra satsningar och ha en feelgoodpolitik - där man vidtar symboliska åtgärder och sedan sover gott om natten - som inte ger den största möjliga effekten. Det är just detta som vi har kritiserat. Om det finns svidande kritik inte bara från utan också från branschen själv måste man åtminstone ha en ordentlig analys och ordentligt underlag för att motivera varför en viss subvention är den mest effektiva, mot bakgrund av alla andra saker man skulle kunna lägga skattepengar på. Jag skulle återigen vilja fråga Socialdemokraterna och regeringen: Litar man inte på granskning? Delar man inte den uppfattning som har, eller står man upp för att det är rätt att använda skattepengar utan att ha ett ordentligt underlag och ordentliga analyser som grund för hur vi använder dem? Och tror inte även att det finns bättre sätt att använda skattebetalarnas pengar när det tydligt framgår av den rapport som har kommit att denna satsning troligtvis inte har större effekt än andra möjliga satsningar? Som jag sa har jag också sett rapporten. Vi kommer naturligtvis att återkomma i debatten om den. Genom energiöverenskommelsen är vi överens om att vi måste ta ett antal steg för att bli bättre på klimatområdet. Det är ganska tuffa mål vi har satt upp åt oss själva. Det tycker jag, som är ny i utskottet. Det är tuffa mål som ger spänst i debatten. Då är frågan: Om man som drar ned 1,2 miljarder på energibudgeten, anser man då att det blir mer klimatsmart energi, eller anser man att det inte har någon effekt? Det borde åtminstone enligt mitt sätt att se det ha en ganska ordentlig effekt. 1,2 miljarder är ju oerhört mycket pengar. Någonstans borde det synas. Det är ju inte så att pengarna bara försvinner, även om inte gillar solceller. eller 2009, då jag var villaägare, var jag själv väldigt intresserad av att investera i solceller. blev det inte så för mig, för det blev kö. Det fanns inte resurser. Så kan det naturligtvis vara. Men det var faktiskt ni som införde solcellsstödet. Vi har byggt ut det, för vi tycker att det är en bra investering. Sedan är det naturligtvis så att det här energislaget, liksom många andra nya energislag, inte är kostnadseffektivt på en gång, men kommer det också att vara det. Det är en del av den elmix vi kommer att ha . Det är jag helt övertygad om. STYLEREF Kantrubrik \* Vi behöver smarta styrmedel som gynnar energieffektivisering, och vi behöver miljösmarta drivmedel. Vi behöver de långsiktiga spelregler som ledamoten talar om. Vi behöver också gynna de kloka investeringar som har gjorts. Men tyvärr går regeringens politik helt på tvärs mot detta när det handlar om sjöfarten. De nya farledsavgifterna minskar miljöstyrningen. När svensk sjöfart skriker efter tuffare regler, helst på internationell nivå, gör regeringen ingenting. Man minskar i stället miljöstyrningen. Hur kan regeringen försvara ett sådant beslut, ? Tack, , för frågan. Där får jag säga pass. Jag är för ny när det gäller de här frågorna. Jag kan inte svara på frågor om sjöfarten. Tyvärr, jag kan inte svara på detta. Tyvärr säger också regeringen pass när det gäller de här frågorna. Man har väldigt höga klimatambitioner internationellt sett. Men när vi har en svensk bransch som skriker efter internationella spelregler - en bransch som ligger i framkant och som skulle gynnas av mycket tuffare miljökrav - gör regeringen ingenting. I stället har man nya farledsavgifter som minskar miljöstyrningen. De nya elfärjorna mellan och får en 76-procentig ökning, trots att man har investerat 300 miljoner för att de ska gå på el i stället för på fossila drivmedel. Det är helt oacceptabelt! Jag hoppas att tar med sig detta och ser till att det blir förändring av detta hos regeringen, så att man inte behöver svara pass framöver. Absolut, vi får återkomma i den här frågan. Jag har en fråga till och när det gäller budgeten. Jag ser ju att regeringens budgetram och budgetram ligger väldigt nära varandra, vilket är glädjande. Men naturligtvis är det olika profiler på utgiftsområdena. När det skiljer så mycket mellan och när det gäller budgeten på energiområdet undrar jag: Vem är det som kommer att bestämma en eventuell alliansbudget på energiområdet - är det som blir tongivande i energifrågorna, eller kommer man att falla till föga för ? Detta är en viktig fråga, om inte annat för väljarna. Det är ju avgrundsstora skillnader när det gäller ramanslaget på energiområdet. Inte mycket av det som oppositionspartierna har lyft fram i den här debatten har handlat om den budget vi har att diskutera här och . Farledsavgifter hänger till exempel inte alls ihop med den här budgeten, men det är väldigt kreativt att lyfta in andra frågor i den här debatten. STYLEREF Kantrubrik \* Jag hoppas att vi ska tala om den budget som handlar om utgiftsområde 21, Energi, som vi har att diskutera i den här debatten. Det finns en budgetpost som jag är glad försvinner års budget. Det är anslaget Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av . Det är totalt som har betalats i skadestånd till kärnkraftsägarna för de två reaktorer som stängdes i och 2005. När olönsam och farlig kärnkraft stänger är det inte rimligt att det är staten och i förlängningen skattebetalarna som ska betala för det. Därför är jag glad att vägen till målet förnybar elproduktion inte går via en återinförd avvecklingslag, som innebär att skadestånd betalas ut när kärnkraft stänger ned. Det är marknaden som ska ta det ansvaret. Fem partier har enats om målet att ska ha förnybar elproduktion . Detta, tillsammans med målet att ska vara en av världens första fossilfria välfärdsnationer, är grunden i det budgetförslag som regeringen tillsammans med har lagt fram. När vissa säger att arbetet ska göras någon annanstans säger tvärtom att har en viktig roll. Genom att visa vägen till ett hållbart samhälle kan vi påverka det globala miljöarbetet i långt högre grad än vad som står i proportion till hur många procent av världens befolkning som bor just här. Utvecklingen av förnybar energi i är en del av en global trend. meddelades att nu har drivits förnybar energi i . har bättre geografiska förutsättningar än de flesta länder för denna omställning, tack vare vattenkraften, skogen och goda vindlägen. Vi har också företag och forskning som ligger i framkant. Regeringen har presenterat en energibudget med ett totalt anslag på . Den största andelen är satsningen på energiforskning. Andra stora satsningar gäller solcellsstöd, åtgärder för energieffektivisering och bonus till kommuner som satsar på vindkraft. De borgerliga partierna och har gemensamt att de gör stora nedskärningar i budgeten. skär ned mest - . Det är alltså av regeringens budget som försvinner. Det blir färre solceller, mindre energieffektivisering och mindre energiforskning. Solenergi är det mest populära energislaget hos svenska folket. Under den borgerliga regeringens år växte kön med människor som väntade på att få del av solcellsstödet. Under den förra regeringens tid satsades på solceller. avsätts och framöver. Skillnaden visar den stora ambitionsskillnaden. I budgeten föreslås också att utbetalningen av investeringsstödet ska göras enklare. Min granne hemma ska inte behöva fylla i papper för att få del av stödet, utan pengarna ska i stället betalas ut automatiskt. Det skulle vara ett sätt att ytterligare sänka trösklarna för solcellsinvesteringar. STYLEREF Kantrubrik \* Flera förbättringar har gjorts från regeringens sida. Jag kan konstatera att det aldrig har varit så enkelt och lönsamt att sätta solceller på sitt tak som det är . Dessutom förlängs nu i budgeten stödet till energilager. Det är en väldigt spännande teknisk utveckling att människor kan ha solceller på taket och lagra energi i ett batteri, som kan användas när man behöver ett tillskott. vill att fler människor ska delta i energiomställningen. växte solcellsmarknaden , jämfört med året tidigare. bedömer att solel kan stå för av vår totala elförsörjning och därmed vara en väldigt viktig pusselbit i omställningen till ett helt förnybart energisystem. De fem partierna bakom energiöverenskommelsen är överens om ett mål om att ska ha effektivare energianvändning 2030. För att nå det målet behövs det fler åtgärder. Energieffektivisering är bra för både miljön och konkurrenskraften. kommer ett nytt program för energieffektivisering i industrin på plats. Mycket av energieffektiviseringsarbetet handlar om att göra alla de där smarta lösningarna för minskad energianvändning. Det handlar om bättre ventilation och belysning i våra fastigheter och om nya uppvärmningslösningar eller om att tilläggsisolera vinden. De åtgärderna vidtas runt om i landet. Många små åtgärder ger totalt sett en stor effekt. Därför är det viktiga satsningar i budgeten på de kommunala klimat- och energirådgivarna, som ger hjälp och råd till företag och människor när det gäller deras situation och deras fastigheter. Vi har också den nya satsningen på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbete hos de offentliga aktörerna på regional och lokal nivå. De borgerliga partierna skär bort denna satsning. gör det med motiveringen att det är en diffus titel. För att klara våra klimat- och energipolitiska mål behöver alla vara med: staten, regionerna, kommunerna, företagen och privatpersoner. Klimatet är vår tids ödesfråga. har just presenterat den officiella utsläppsstatistiken för . Utsläppen i fortsätter att minska. Men takten måste öka. Transporterna är ett nyckelområde. Regeringen har gjort flera satsningar som kommer att vara avgörande för att minska transporternas utsläpp: Klimatklivet, reduktionspliktssystemet för mer biobränsle i tanken och det nya bonus-malus-systemet för miljöbättre bilar. Dessutom är det viktiga satsningar på att stärka biogasens roll och en nationell plan för elektrifiering av transportsektorn. Det tar tid att vända den atlantångare som transportsektorns fossilberoende kan liknas vid. bedömer i sin nya rapport att dagens beslutade och planerade styrmedel kommer att leverera betydande utsläppsminskningar. Det innebär att klimatmålet till 2030 nu är i sikte, enligt myndigheten. siffror omfattar inte flygets utsläpp. Räknar man in flygets utsläpp är läsningen mer dyster. Svenskarnas flygande ökar och därmed också utsläppen. Att regeringen nu inför en flygskatt, som är på plats från , är ett viktigt steg på vägen. Viktig är också den utredning som tillsätts om att se över möjligheterna att ha mer flygbiobränsle. Tyvärr vill alla de borgerliga partierna riva upp flygskatten. Vi minns att man till och med har hotat med att fälla ministrar för att man ogillar idén om en flygskatt som innebär att alla transportslag betalar för sina klimatutsläpp. har gått så långt att man sagt att det första man skulle göra om man hamnar i en regering är att riva upp flygskatten. Att ha som högsta politiska prioritering att riva upp en flygskatt är svårt att förstå, med tanke på de samhällsutmaningar som och världen står inför. STYLEREF Kantrubrik \* Avslutningsvis vill jag ge några kommentarer till de borgerliga partiernas budgetförslag. Det är inte mycket som förenar deras förslag förutom vissa likalydande textstycken, där man kritiserar regeringen. Oppositionspartier kan unna sig att inte presentera alla konsekvenser av de nedskärningar de gör, men det är inte lätt att se vad det är som försvinner i deras budgetförslag. Liberalernas budget är kanske den som är mest lättläst. Men jag har svårt att förstå varför Liberalerna exempelvis vill ta bort informationsplattformen för solceller, som nu ska ta fram. Det är ett förslag som myndigheten lade fram i sin solelsstrategi . Både och Liberalerna räknar på en lägre pris- och löneomräkning, vilket påverkar beräknad kostnad för bland annat myndigheterna. Detta siffertrixande ger en besparing på som de presenterar som nya budgetpengar att satsa på annat. Jag skulle hypotetiskt kunna räkna på att ingen statligt anställd skulle ha någon sjukdag , men det skulle inte vara en särskilt trovärdig budget. Förnybar energi och effektiv energianvändning kan bidra till att lösa klimatutmaningen. Jag är stolt över en budget med flera viktiga satsningar för mer vindkraft, solceller, energieffektivisering och åtgärder för minskade klimatutsläpp. Jag yrkar bifall till regeringens budgetförslag. Energipolitiken berör många områden. Klimatfrågan är ett område som vi ofta debatterar. Men en annan fråga som energipolitiken numera går in på är säkerhetspolitiken. Energidebatten har fått en enorm sprängkraft i och med planering av Nord Stream 2. Detta innebär att får ett utökat inflytande över . Det cementerar också beroendet av naturgas för hela . Det gör att bygget av Nord Stream 2 är oerhört allvarligt både ur säkerhetssynpunkt och ur klimatsynpunkt. Här har regeringen agerat ganska passivt . Och inte minst har den S- och MP-styrda majoriteten i sagt ja till att ryska rör ska lagras där. Jag är oerhört oroad över den utveckling som sker i , där blir mer auktoritärt, men också över den energipolitik där det nu finns en risk att Nord Stream 2 byggs. Jag skulle därför vilja fråga , som representant för ett av regeringspartierna: Är regeringen för eller emot Nord Stream 2? STYLEREF Kantrubrik \* Tack, , för frågan! Jag håller helt med om att den fossila energin är en stor utmaning, både av klimatskäl och av säkerhetspolitiska skäl. Regeringen har föredragit sin åsikt vid besök i näringsutskottet. Man ser med oro på planen att bygga Nord Stream 2. har varit drivande för att få upp frågan om den nya gasledningen på EU:s agenda. Också EU behöver engagera sig i frågan, som inte bara handlar om ett samarbete mellan och . Vi behöver fasa ut den fossila energin för att klara klimatmålen. När man har diskuterat målen har pekat ut att ökade insatser för energieffektivisering och mer förnybar energi är helt avgörande för att vi ska kunna bli mer självförsörjande inom EU vad gäller energi. Jag känner inte riktigt att har varit särskilt tydliga i diskussionen om hur vi behöver mer förnybar energi och energieffektivisering för att stärka den säkerhetspolitiska situationen. Vi har ju i möjlighet att ställa om till ett helt förnybart energisystem och sluta importera både uran och olja, som vi är beroende av. Jag skulle säga att den som är engagerad i fråga om säkerhetspolitik och energi också har ansvar för att svara på hur vi ska kunna minska vårt beroende av uran, som köper från andra länder. Så länge vi fortsätter att ha kärnkraft i kommer vi att fortsätta importera uran. Min fråga tillbaka till är: Hur brett är engagemang för att på riktigt fasa ut såväl den fossila energin i och som importen av uran? Det handlar om att sätta upp tydliga ambitioner om mer förnybar energi och energieffektivisering. Där välkomnar jag som miljöpartist om blir mer aktiva. Jag tyckte att jag ställde en ganska konkret fråga till , nämligen om regeringen är för eller emot Nord Stream 2. Den här frågan har vi ställt gång på gång från oppositionens och Alliansens sida. Vi är också oroliga. Vi är också glada att frågan kommer upp på agendan och att regeringen vill diskutera frågan i EU. Men det viktiga är ju inte bara att frågan diskuteras, utan även vad man säger i de diskussionerna. Om man på riktigt vill påverka EU:s ställningstagande i den här frågan och vill påverka våra nordiska grannländer att hjälpa oss till exempel i den här debatten måste man ha ett tydligt ställningstagande om huruvida man är för eller emot Nord Stream 2. Jag tycker att det är självklart att regeringen borde kunna sätta ned foten och säga: Vi ser det här som ett stort säkerhetshot. Vi är emot Nord Stream 2 och kommer att göra allt som står i vår makt för att det inte ska bli ett bygge av den här gasledningen. Detta har jag ännu inte hört från regeringen, men jag hoppas på att kanske få det svaret i nästa replik, så jag ställer frågan igen: Är regeringen för eller emot ett bygge av Nord Stream 2? STYLEREF Kantrubrik \* frågar mig om regeringens åsikt. Jag tillhör visserligen ett regeringsparti, men jag är riksdagsledamot. Frågor om regeringens åsikt är det klokare att ställa i ett annat forum. Men jag kan konstatera att regeringen har varit tydlig i den offentliga kommunikationen. Bland annat har utrikesminister pekat på många av de risker regeringen ser med ett bygge av Nord Stream 2. Det skulle ge oss ytterligare infrastruktur i som ökar den ryska energipolitiska makten och det fossilgasberoende som vi har . Det blir också en fråga om vem som kommer att ha makt att avgöra om den här kabeln ska byggas eller inte. Som jag förstår det kommer inte i något officiellt sammanhang att få en fråga att svara ja eller nej på. Vi kan dock ställa många frågor och uttrycka den oro som finns samt lyfta upp frågan på EU:s agenda. Jag har inte noterat att uttryckt någon åsikt om vad man tycker om kabeln, men det vore väldigt välkommet. har tyvärr inte någon mer replik, men hon svarade inte på min fråga om engagemanget för att öka självförsörjningen och minska den ryska energipolitiska makten. Detta handlar också om att importerar uran. Kanske får vi återkomma till detta vid ett annat tillfälle. Vi debatterar nu vad som finns i energibudgeten och kanske framför allt vad som inte finns i den. Jag var på en biogaskonferens, och i går besökte jag en biogasanläggning. Krisen för den svenska biogasen fördjupas för som går. Svensk biogas håller i snabb takt på att konkurreras ut av dubbelsubventionerad importerad dansk biogas. ställde jag en fråga till regeringen om vad man gör för att avvärja krisen. I en debattartikel svarade man att man ser situationen och tar den på allvar. har det gått mer än . En budget har lagts fram. Men ingenting har hänt. har situationen för de svenska biogasanläggningarna förvärrats ytterligare. Fler anläggningar är nu på väg att läggas ned eller försöks säljas. Andra anläggningar hittar inte avsättning för sin gas och tvingas därför fackla gasen, det vill säga bränna den till ingen nytta. Hur länge kan regeringen låta det här fortgå? Miljarder skattekronor och privata investeringar håller bokstavligt talat på att gå upp i rök. Den svenska biogas- och biogödselsatsningen är unik och ligger i världsklass. Men om inget görs i närtid riskerar inte bara ett utmärkt exempel på cirkulär ekonomi att eroderas. Det är också så att en ny industrigren riskerar att slås ut. När, , får vi rimliga förutsättningar för den svenska biogasen? För sa sig regeringen vara medveten om problematiken. Ändå görs ingenting. Det finns ingenting i den här budgeten som kan åtgärda situationen. Betyder det att regeringen inte bryr sig, eller hur har ni tänkt lösa situationen? Än en gång lyfts en fråga som inte har någon koppling till utgiftsområde 21 Energi, som vi debatterar här och . Men jag ska göra ett försök att svara på den här viktiga frågan ändå. STYLEREF Kantrubrik \* I regeringens budget - men inom två andra utgiftsområden - finns två satsningar som är viktiga för biogasen. Den ena är Klimatklivet, som är den största investeringssatsning på biogas som har funnits i en statlig budget. Klimatklivet betalas ut via och ges till de projekt som har största möjliga klimatnytta per investerad krona. En mycket stor del av de pengar som betalas ut till Klimatklivet har gått just till biogas, för där finns en stor klimatnytta. och de andra borgerliga partierna föreslår att skrota Klimatklivet, som har varit en viktig del i den biogasutveckling vi har sett i . Den andra viktiga satsning på biogas som finns i budgeten, men inte i det utgiftsområde som vi debatterar , är den så kallade metanreduceringsersättningen, som ligger under utgiftsområde 20. Det är ett stöd som ges till bönder som tillverkar biogas av gödsel. Sådan biogasproduktion har en dubbel klimatnytta, eftersom man fångar in gödsel som annars läcker metan och i stället tillverkar biogas som kan ersätta fossila alternativ. Situationen för biogasen är väldigt allvarlig. Det är en utmaning att har valt att satsa på att gynna miljöfordon, bland annat biogasbilar, medan har kraftiga produktionsstöd. Detta gör att många tankar dansk biogas i miljöbilar som har subventionerats av . Biogasen är i ett allvarligt läge. Den här regeringen tycker jag satsar väldigt tydligt på biogasen i budgeten, bland annat genom Klimatklivet. Jag kan inte förstå varför vill skrota hela satsningen på Klimatklivet. verkar inte förstå att biogas kan användas på många ställen, inte minst i elproduktion, vilket i högsta grad är relevant för den här diskussionen. Något som inte heller riktigt verkar koppla är att investeringar i nyproduktion genom Klimatklivet inte kommer att hjälpa dem som redan har investerat men inte har avsättning. Dessutom verkar ha missat att de flesta som har sökt om de här pengarna antagligen kommer att behöva lämna tillbaka dem - jag fick rapporter om det - därför att de inte kan bygga med nuvarande priser och med tanke på situationen. De svar jag får gäller en sak som redan har funnits länge, nämligen metangasreduceringsstödet, som inte spelar någon roll för den nuvarande uppkomna situationen, samt Klimatklivet, som innebär att vi ska ha in fler producenter, vilket definitivt inte hjälper till. Om de anläggningarna över huvud taget hade byggts hade det ju snarare förvärrat situationen. På kort sikt klarar regeringen inte av att leverera någonting över huvud taget. På lång sikt behöver vi definitivt tillsätta en utredning om styrmedel gällande vad som ska hända efter 2020 och gärna även . Vi behöver en nationell strategi för biogasen, där man tar vara på all nytta. Det har inte bara att göra med elproduktion - det är en nytta. Det gäller klimat, självförsörjning, säkerhet, luftkvalitet och alla de andra sakerna också. På kort sikt föreslår en ny miljöbilsdefinition. Vi behöver se över hur trängselskatterna kan kopplas till det här. Vi behöver se över parkeringsregler, miljözoner och ursprungsmärkning vid pumpen. Vi behöver tuffa mål när det gäller insamling av matavfall. Vi måste se till att vi upphandlar på ett helt annat sätt. STYLEREF Kantrubrik \*