bet · H401SoU7 · 2017-04-28 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, främst med hänvisning till pågående arbeten. I betänkandet finns 21 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Ett yrkande i en följdmotion väckt med anledning av skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Sexualitet och reproduktiv hälsa Folkhälsofrågor – förenklad behandling 1.Nya folkhälsomål, punkt 1 (SD, L) 2.Förebyggande strategi för bättre folkhälsa, punkt 2 (M) 3.Astma och allergi, punkt 4 (KD) 4.Jämlik hälsa, punkt 6 (C) 5.Jämlik hälsa, punkt 6 (V) 6.Jämlik hälsa, punkt 6 (L) 7.Kosmetika, punkt 7 (C) 8.Sexualitet och reproduktiv hälsa, punkt 9 (SD, KD) 9.Sexualitet och reproduktiv hälsa, punkt 9 (C) 10.Självmordsprevention, punkt 12 (SD) 11.Självmordsprevention, punkt 12 (V) 12.Självmordsprevention, punkt 12 (L) 13.Informationsplikt, punkt 13 (M, V, L) 14.Hiv, punkt 14 (L) 15.Hepatit C, punkt 15 (SD) 16.Hepatit C, punkt 15 (L) 17.Tuberkulos, punkt 16 (SD) 18.ANDT-området, punkt 17 (V) 19.Vaccinationsprogram, punkt 18 (M) 20.Vaccinationsprogram, punkt 18 (SD) 21.Vaccinationsprogram, punkt 18 (V) 1.Nationellt abortregister, punkt 10 (KD) 2.Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (M) 3.Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (SD) 4.Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion väckt med anledning av skrivelse 2015/16:86 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 6, 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 7, 2015/16:1867 av m.fl. (S), 2015/16:2345 av m.fl. (S), 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 12. Reservation 1 (SD, L) Förebyggande strategi för bättre folkhälsa 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6 samt 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 24. Reservation 2 (M) 2016/17:861 av (M), 2016/17:2613 av (MP) yrkande 3 och 2016/17:2634 av (MP) yrkandena 1–3 och 5. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 62. Reservation 3 (KD) 2016/17:1346 av (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:3377 av (L) yrkande 4. 2015/16:1607 av och (båda MP), 2016/17:479 av m.fl. (V), 2016/17:523 av (M), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:1197 av m.fl. (V) och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 25. Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) Reservation 6 (L) 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:944 av (S). Reservation 7 (C) 2015/16:1516 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Sexualitet och reproduktiv hälsa 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 54, 2016/17:2947 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 58. Reservation 8 (SD, KD) Reservation 9 (C) 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 56. 2016/17:2774 av (S) yrkandena 1 och 2. 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2020 av (SD), 2016/17:251 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:484 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:608 av (L) yrkande 1, 2016/17:1231 av (M), 2016/17:1332 av (MP), 2016/17:2133 av (M), 2016/17:2285 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14 och 16. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (L) 2015/16:127 av m.fl. (V), 2015/16:999 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 5, 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 20, 2016/17:925 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 13 (M, V, L) 2015/16:999 av m.fl. (S) yrkande 2, 2015/16:1083 av (M), 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2016/17:925 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:2787 av m.fl. (S). Reservation 14 (L) 2016/17:2923 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (L) 2015/16:1387 av Lawen Redar (S), 2015/16:2870 av och (båda SD), 2016/17:2823 av Lawen Redar (S) och 2016/17:2894 av och (båda SD). Reservation 17 (SD) 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:3325 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:285 av och (båda KD) yrkande 2. Reservation 18 (V) 2015/16:430 av (M), 2015/16:563 av (S), 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2016/17:304 av (M), 2016/17:320 av (M) och 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 23. Reservation 19 (M) Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) 2015/16:472 av m.fl. (S). 2015/16:1459 av (M), 2015/16:1499 av (KD), 2016/17:319 av (M), 2016/17:645 av och (båda L), 2016/17:2698 av (S) och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 11. Folkhälsofrågor – förenklad behandling avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), Per Ramhorn (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (S) och (SD). I betänkandet behandlar utskottet omkring 120 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /16 och 2016/17 samt en motion väckt med anledning av skrivelse 2015/16:86 En samlad strategi för alkohol-, narkotika, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020. Av dessa behandlas ca 30 motionsyrkanden förenklat eftersom de tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . liberalerna (FP) bytte namn till Liberalerna (L). På utskottets sammanträde informerade , ordförande i för jämlik hälsa, om delbetänkandet För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket (SOU 2017:4). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nya folkhälsomål och om en förebyggande strategi för bättre folkhälsa. Jämför reservation 1 (SD, L) och 2 (M). I kommittémotion 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att införa ett tolfte folkhälsomål om äldre. Liknande tillkännagivanden begärs i partimotion 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 6, partimotion 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 4 samt motion 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 12. I motion 2015/16:1867 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att införa ett nytt folkhälsomål om våld i nära relationer. I motion 2015/16:2345 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att överväga ett nytt folkhälsomål om psykisk hälsa. I motion 2015/16:2483 av m.fl. (M) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att ta fram en förnyad långsiktig och förebyggande strategi för bättre folkhälsa. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om vikten av att rehabilitera och träna människors friska funktioner i hälsoförebyggande syfte. I kommittémotion 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 24 begärs ett tillkännagivande om förebyggande insatser i välfärdsverksamheter för att minska ohälsan. Bakgrund och pågående arbete Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar i samhället för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). De samhälleliga förutsättningarnas betydelse för folkhälsoutvecklingen har bl.a. lyfts fram i propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35), där den grundläggande inriktningen för det svenska folkhälsoarbetet beskrivs. Enligt propositionen ska folkhälsoarbetet i första hand inriktas på folkhälsans bestämningsfaktorer, dvs. de livsvillkor, miljöer, produkter och levnadsvanor som påverkar folkhälsan. För att underlätta uppföljningen av arbetet med att nå det övergripande målet har elva målområden utvecklats. Målområdena omfattar politikområden som är relevanta för folkhälsoarbetet, och de grupperar de faktorer i människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor som har störst betydelse för folkhälsan. Följande elva målområden har fastställts (jämför prop. 2007/08:110, bet. 2007/08:SoU11, rskr. 2007/08:226): Delaktighet och inflytande i samhället Ekonomiska och sociala förutsättningar Barns och ungas uppväxtvillkor Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Sexualitet och reproduktiv hälsa Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. Kommissionen för jämlik hälsa (dir. 2015:60) Regeringen beslutade att tillsätta en kommitté med uppdrag att lämna förslag som kan bidra till att hälsoklyftorna minskar (dir. 2015:60). Till grund för kommitténs uppdrag ligger regeringens mål om att de påverkbara hälsoklyftorna ska slutas inom en generation. Kommittén har antagit namnet Kommissionen för jämlik hälsa och publicerade ett första delbetänkande (SOU 2016:55). Delbetänkandet innehåller inga förslag på konkreta åtgärder för att minska hälsoklyftorna, utan är ett led i arbetet med att formulera sådana förslag och att föra en bred dialog om jämlik hälsa med relevanta aktörer i samhället. överlämnade kommissionen sitt andra delbetänkande, För en god och jämlik hälsa – En utveckling av det folkhälsopolitiska ramverket (SOU 2017:4). I detta andra delbetänkande diskuteras och analyseras styrningen och uppföljningen av folkhälsopolitiken. Kommissionen lägger fram en rad förslag för att förtydliga och utveckla det folkhälsopolitiska ramverket i syfte att förstärka arbetet med en god och jämlik hälsa. Kommissionens slutbetänkande ska överlämnas till regeringen . Av webbplats framgår att myndigheten arbetar med främjande av hälsosamt åldrande för att öka medvetenheten om att äldre människors deltagande och engagemang är en samhällsinvestering och en tillgång för den enskilda människan. Myndigheten arbetar också för att öka kunskapen om tillgängliga aktiviteter och åtgärder som främjar ett hälsosamt åldrande, bl.a. genom att följa upp och analysera hälsoutvecklingen bland äldre. fungerar även som nationell kunskapsmyndighet för folkhälsoinsatser för äldres hälsa och genom särskilda regeringsuppdrag. Våld i nära relationer fick i uppdrag av regeringen att fördela utvecklingsmedel och ge nationellt och regionalt kompetensstöd för att kvalitetsutveckla arbetet mot våld i nära relationer (S2011/11337/FST, S2016/00633/FST delvis). Uppdraget ska slutredovisas . fick i regeringsuppdrag att ta fram en kunskapssammanställning med metoder och arbetssätt för polisens förebyggande arbete mot våld mot vuxna och barn i nära relationer (Ju2014/04445/delvis). Uppdraget ska slutredovisas senast . presenterade regeringen den jämställdhetspolitiska skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Skrivelsen består av politiska målsättningar, en organisation för genomförande och ett system för uppföljning. Dessutom ingår en nationell strategi med ett åtgärdsprogram för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck samt mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Den innehåller åtgärder som stärker skyddet och stödet till våldsutsatta kvinnor, insatser mot våld i samkönade relationer samt åtgärder som motarbetar destruktiv maskulinitet och hederstänkande. Strategin sätter också fokus på mäns delaktighet och ansvar för att stoppa våldet. Strategin är tioårig och började gälla . utsåg regeringen en särskild utredare för återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld (dir. 2017:26). Utredarens uppdrag är att analysera effekterna av insatserna och att föreslå hur arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Uppdraget ska redovisas . Till grund för utredningens uppdrag ligger den ovannämnda nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, som ingår i regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Skrivelsen har behandlats i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2016/17:AU5. gavs tillfälle att yttra sig i ärendet och lämnade ett yttrande över en motion om att ett förstatligande av sjukvården bör ingå under delmålet jämställd hälsa. ansåg inte att något initiativ var nödvändigt med anledning av motionsyrkandet och föreslog att arbetsmarknadsutskottet skulle avstyrka yrkandet. I ärendet fanns en avvikande mening (KD). beslutade att lägga skrivelsen till handlingarna och att avslå samtliga motioner. Regeringens strategi inom området psykisk hälsa beslutade regeringen att tillsätta en nationell samordnare med uppgift att stödja det arbete som utförs av myndigheter, kommuner, landsting och organisationer inom området psykisk hälsa samt verka för att arbetet samordnas på nationell nivå. I direktiven (dir. 2015:138) till samordnaren beskrivs regeringens strategi inom området psykisk hälsa 2016–2020. Syftet med regeringens strategi är att skapa förutsättningar för ett långsiktigt och strategiskt arbete med ett gemensamt ansvarstagande inom ordinarie strukturer. Målet är att främja psykisk hälsa, motverka psykisk ohälsa, förstärka tidiga insatser till kvinnor, män, flickor och pojkar som drabbas av psykisk ohälsa och förbättra vården och omsorgen för personer med omfattande behov av insatser. En av de centrala beståndsdelarna i regeringens strategi är en bred överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) som syftar till att skapa förutsättningar för ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i kommuner och landsting eller regioner. fick i uppdrag att följa upp och analysera överenskommelserna mellan staten och SKL (S2016/06530/FS delvis). Uppdraget ska slutredovisas . fick i uppdrag av regeringen att i samverkan med den nationella samordnaren för psykisk hälsa och Kommissionen för jämlik hälsa ta fram en kunskapssammanställning över bestämningsfaktorer för en jämlik psykisk hälsa (S2016/05699/FS delvis). Uppdraget ska slutrapporteras . Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder För att stärka det förebyggande arbetet i hälso- och sjukvården fick 2011 i uppdrag av regeringen att stödja införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder innehåller rekommendationer för att förebygga sjukdom genom att stödja förändring av levnadsvanorna tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet samt ohälsosamma matvanor. I riktlinjer – Utvärdering 2014. Sjukdomsförebyggande metoder, som publicerades , presenterar myndigheten en nationell utvärdering av hur riktlinjerna har följts. Utvärderingen visade att många landsting hade påbörjat arbetet med att införa riktlinjerna, men att det fortfarande var stora skillnader mellan landstingen. konstaterade att en viss tröghet i landstingens styrprocesser gjorde att det tog tid innan åtgärderna fick fullt genomslag i hälso- och sjukvården, i synnerhet eftersom landstingens alla verksamheter omfattas av riktlinjerna. arbetar med att ta fram en revidering av de nuvarande riktlinjerna, med fokus på frågeställningar där behovet av vägledning är som störst, t.ex. inom kontroversiella områden och där det finns stora praxisvariationer. En remissversion beräknas vara klar och slutgiltiga riktlinjer /18. Motioner om mål för folkhälsan behandlades av utskottet i betänkande 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor. I betänkandet konstaterade utskottet att det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar i samhället för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet noterade att arbetar med hälsosamt åldrande genom olika projekt och regeringsuppdrag. Dessutom noterade utskottet de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. Utskottet ansåg inte att det behövdes något initiativ med anledning av motionerna. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa förutsättningar i samhället för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Utskottet konstaterar att det på områdena våld i nära relationer och psykisk ohälsa pågår ett omfattande arbete. När det gäller motionsyrkandet om att införa ett folkhälsomål om äldre konstaterar utskottet att arbetar med hälsosamt åldrande genom olika projekt och regeringsuppdrag. Utskottet anser därför inte att det finns skäl för att ta något initiativ i dessa delar. Motionerna 2015/16:1480 (FP) yrkande 6, 2015/16:1504 (FP) yrkande 7, 2016/17:1064 (L) yrkande 4, 2015/16:1867 (S), 2015/16:2345 (S) och 2016/17:3000 (L) yrkande 12 avstyrks. Utskottet konstaterar att Kommissionen för jämlik hälsa har lämnat två delbetänkanden. I det andra delbetänkandet (SOU 2017:4) föreslår kommissionen bl.a. att dagens elva målområden omvandlas till åtta prioriterade målområden för en god och jämlik hälsa. Utskottet noterar vidare att kommissionen föreslår att det bör tas fram strategier för alla målområden för en period . Utredningens slutbetänkande och dess fortsatta beredning bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2483 (M) yrkandena 4 och 6 och 2016/17:3222 (M) yrkande 24. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antibiotikaresistens. I motion 2016/17:861 av (M) begärs ett tillkännagivande om insatser för att bekämpa den ökande antibiotikaresistensen. I motion 2016/17:2613 yrkande 3 av (MP) begärs ett tillkännagivande om att ge eller någon annan lämplig myndighet i uppdrag att följa utvecklingen av antibiotikaanvändning efter införandet av gratis läkemedel för barn. I motion 2016/17:2634 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av snabba åtgärder mot den ökande utbredningen av antibiotikaresistens. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ett ökat internationellt samarbete för att motverka antibiotikaresistens. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om alternativa behandlingar och begränsning av antibiotikaanvändning. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om betydelsen av ett ökat internationellt samarbete för att få fram nya antibiotika. Bakgrund och pågående arbete Regeringen beslutade om en svensk strategi för arbetet mot antibiotikaresistens (S2016/02971/FS). Strategin gäller och omfattar arbetet nationellt samt, inom EU och internationellt. I regeringens budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 9) framhålls att arbetet mot antibiotikaresistens är beroende av insatser från flera olika sektorer. och har i uppdrag av regeringen att ansvara för en nationell samverkansfunktion i frågan. har också fått i regeringsuppdrag att utvärdera befintliga antibiotika för att undersöka om det går att få ytterligare effekt ur dessa. Uppdraget ska redovisas (S2011/5893/FST S2013/7182/FS S2013/9047/delvis). Vidare fick och i uppdrag att till utforma förslag till en eller flera modeller för att säkerställa tillgänglighet till vissa antibiotika (S2015/05372/FS delvis). I uppdraget ingick även att redovisa en förstudie av förutsättningarna för att i praktiken testa en ny ekonomisk ersättningsmodell. Förstudien redovisas i rapporten av förutsättningar för att testa en ny ersättningsmodell för antibiotika, som utarbetats i samverkan mellan och . Den svenska strategin för arbetet mot antibiotikaresistens lyfter fram behovet av internationell samordning. () medlemsländer antog en global handlingsplan mot antimikrobiell resistens. Ett samarbetscenter för WHO utsågs vid för att bidra till genomförandet av handlingsplanen. har också gjort globala åtaganden inom ramen för genomförandet av FN-resolutionen Agenda 2030 och politik för global utveckling (PGU), samt arbetar med antibiotikaresistens inom EU och det amerikanska initiativet Agenda (GHSA) som lanserades . trädde en ny lag i kraft som innebär att läkemedel är kostnadsfria för barn (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9 s. 58). Vissa remissinstanser har framfört farhågor om att reformen skulle kunna medföra oönskade effekter, exempelvis i form av ett ökat eller ändrat förskrivningsbeteende hos läkare t.ex. genom påtryckning från föräldrar om att få ett visst läkemedel, såsom antibiotika, förskrivet. I propositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 9) bedömer regeringen att risken är liten för sådana effekter och påpekar att regeringen har ett stort förtroende för professionen och dess förmåga att utifrån kunskaper samt det etiska regelverk som finns hantera påtryckningar. Regeringen lyfter också fram det pågående arbetet i för att öka kunskapen för att få ned förbrukningen av icke nödvändig antibiotika. Bland annat har behandlingsrekommendationer tagits fram, och som en följd av ökad följsamhet till dessa inom vården har förbrukningen hos barn av icke nödvändig antibiotika minskat. Regeringen avser också att noga följa reformen för att tidigt kunna identifiera eventuella oönskade effekter. I betänkande 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor behandlade utskottet motionsyrkanden om åtgärder mot antibiotikaresistens. Motionerna avstyrktes mot bakgrund av det omfattande pågående arbetet. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Utskottet vill understryka att arbetet mot antibiotikaresistens är av utomordentlig vikt. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området anser utskottet dock inte att det finns skäl att ta några initiativ. Utskottet utgår vidare från att regeringen noga följer utvecklingen av antibiotikaanvändning i och med införandet av avgiftsfria läkemedel för barn. Motionerna 2016/17:861 (M) och 2016/17:2634 (MP) yrkandena 1–3 och 5 och 2016/17:2613 (MP) yrkande 3 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om astma och allergi. Jämför reservation 3 (KD). I kommittémotion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 60 begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi för astma och allergi. Enligt motionärerna bör barns behov på detta område uppmärksammas särskilt. Ett liknande tillkännagivande begärs i kommittémotion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 62. Bakgrund och pågående arbete Regeringen gav 2011 i uppdrag (S2011/6075/FS) att utreda problembilden på astma- och allergiområdet kopplad till barnens arbetsmiljö i skolan. konstaterade i sin rapport i skola och förskola, som presenterades 2013, en rad brister i skolor och förskolor när det gäller inomhusmiljö, utomhusmiljö och anpassning av mat och undervisning. Vidare konstaterade att de problem som utredningen påvisade understryker behovet av att ge en myndighet i uppdrag att ta fram en samlande nationell strategi för allergirelaterade sjukdomar. Regeringen beslutade om en satsning –2017 för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar, däribland astma och allergi (S2014.005). Satsningen presenterades i form av en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar. Arbetet med genomförandet av strategin leds av . har fått i uppgift att ta fram nationella riktlinjer och se till att de når ut till och används av de aktuella patientgrupperna och primärvården. Därutöver har fått i uppdrag att 2014–2017 ta fram en årlig lägesrapport som beskriver utvecklingen av vården för personer med kroniska sjukdomar. I rapporteringen ingår också att lämna förslag till insatser för att utveckla vården för personer med kroniska sjukdomar (S2011/5472/FST, S2013/6770/FST, S2013/9047/delvis). Med hänvisning till det pågående arbetet i form av en nationell strategi för att förebygga och behandla kroniska sjukdomar, bland dem astma och allergi, anser utskottet att frågan som behandlas i motionerna delvis är tillgodosedd. Utskottet anser inte att det finns skäl för att nu ta några ytterligare initiativ. Motionerna 2015/16:2568 (KD) yrkande 60 och 2016/17:3305 (KD) yrkande 62 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om djur och hälsa. I motion 2016/17:1346 av (SD) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att mer forskning behövs för att kartlägga hästars välgörande inverkan på människors hälsa. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att öka närvaron av djur inom vård och omsorg. I motion 2016/17:3377 av (L) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om hästen som en resurs inom vård och omsorg. Bakgrund och pågående arbete I rapporten för äldre i särskilt boende lyfter fram ett antal möjliga positiva effekter av djurassisterad aktivitet inom vård och omsorg. – sociala effekter (öka interaktion och uttrycksformer som t.ex. tal och skratt)