bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — Tolkningen av detta innebär dock i praktiken att friskolor tillåts bedriva sin verksamhet i fysiskt otillgängliga lokaler. Även skolan omfattas av den nya bestämmelsen i diskrimineringslagen (2008:567) om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som en ny form av diskriminering. Det är bra, men otillräckligt. Det räcker inte att kräva tillgänglighetsanpassning vid om- eller tillbyggnad. Skollagen bör förtydligas så att det framgår att alla skolor som huvudregel ska ha grundläggande fysisk tillgänglighet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevhälsa, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 9 och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 15. För de barn som kommer till på flykt från krig och förtryck är skolan en extremt viktig plats för att de ska kunna rota sig och upprätta en fungerande vardag. Skolan har också en central roll för dessa barns välbefinnande och hälsotillstånd. I skolan synliggörs elevernas välbefinnande, och tecken på oro och stress blir påtagliga. Genom en fungerande elevhälsa kan trauman och andra bristande hälsotillstånd uppmärksammas och behandlas på ett tidigt stadium. Därför behövs en kompetenshöjning inom elevhälsan för att den ska kunna möta de behov som nyanlända elever har. Regeringen bör återkomma med förslag på hur elevhälsans kompetens kan stärkas för att möta de behov som nyanlända elever har, bl.a. inom traumabehandling. Elevhälsa, punkt 11 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:3193 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 9. Enligt skollagen (2010:800) ska elevhälsan främst arbeta förebyggande och hälsofrämjande. Att rutinmässigt fråga om våld är en förebyggande åtgärd. Det bör finnas tydliga riktlinjer för skolhälsovården att rutinmässigt ställa frågor om våld. Skolan har en nyckelroll när det gäller det suicidförebyggande arbetet. Goda exempel finns, t.ex. den av lanserade Elevhälsoportalen som vänder sig till förskolor och skolor med metoder för att förebygga och fånga upp psykisk ohälsa. Vidare bör också nämnas Youth Aware of Mental health (YAM), en hälsofrämjande och preventiv insats för förbättra den psykiska hälsan och minska självmordshandlingar hos skolelever i åldern 14–. YAM genomförs av Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykiskt ohälsa tillsammans med . Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Idrott och fysisk aktivitet m.m., punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 34 och 2016/17:1138 av (S), 2016/17:1666 av (S) och 2016/17:2114 av m.fl. (M). Svenska elever har mindre schemalagd idrott än eleverna i många andra europeiska länder. Enligt timplanen ska ha totalt , i snitt . Men skolorna har stora möjligheter att bestämma detta själva. De kan både minska antalet och lägga in fler idrottspass. Detta innebär stora skillnader över landet och mellan och inom kommuner. Det borde inte vara upp till varje skola att välja mer idrott, utan det ska i stället läggas in i timplanen. Vi föreslår att antalet idrottstimmar utökas från 500 till 700 i och att det preciseras hur fördelningen ska se ut mellan årskurserna. minskas antalet timmar för elevens val. Målet är att det ska vara idrott med fysisk aktivitet på schemat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers frånvaro, punkt 13 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1082 av (L) yrkandena 1–3 och 2016/17:1539 av (M). Det är ett välkänt problem att svenska skolan har bekymmer med skolk. På gymnasienivå har årliga rapporter från CSN ökat medvetenheten om problematiken eftersom skolk är knutet till risken att få studiebidraget indraget. Det är ytterst lärarna på en skola som ansvarar för rapporteringen om inte någon administrativ funktion inrättas för att avlasta lärarkåren. Det är avgörande att eleverna är närvarande i skolan eftersom det råder skolplikt i och närvaroplikt i gymnasieskolan man accepterat att gå ett nationellt program. Mot den bakgrunden bör det ställas tydligare krav i skollagen på huvudmännen att följa upp den otillåtna frånvaron eftersom den direkt kan påverka elevernas resultat. Den otillåtna frånvaron kan också vara en indikation på andra problem som exempelvis mobbning i skolan. Det bör vidare genomföras en mer systematisk uppföljning av denna viktiga fråga eftersom det finns brister i rapportering och insamling av data, trots att vi har skolplikt och därmed en skyldighet på skolnivå att registrera elevernas närvaro och frånvaro. Slutligen bör det göras en bättre uppföljning av skolket i skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers inflytande, punkt 14 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:196 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. När den nuvarande skollagen antogs skärptes kraven på elevernas rätt till inflytande i skolan eftersom studier som gjordes under arbetet med den nya lagen visade att elevernas inflytande i skolan var alldeles för svagt och behövde stärkas. Tanken var att ett ökat elevinflytande skulle höja elevernas motivation och därmed intresset för att förbättra sina kunskaper. Skrivningen i den nuvarande skollagen är dock inte tillräckligt tydlig om vad eleverna ska ha inflytande över och vad som ska vara förbehållet professionen i skolan. Den senaste tidens debatt har visat att lärare och rektorer känner en enormt stor press från föräldrar och elever som ifrågasätter undervisningsmetoder, betyg och provresultat. Det aktuella lagrummet i skollagen (4 kap. 9 §) bör därför förtydligas genom att lydelsen ”Barn och elever ska ges inflytande över utbildningen” får ett tillägg som lyder ungefär ” dock ej över undervisningen”. Det är viktigt att eleverna har inflytande över sin skolgång. Det kan gälla flera saker i skolan, t.ex. mat, lokaler och ordningsregler. Många lärare kommer även fortsättningsvis att diskutera undervisningen med eleverna. Men det är läraren som har ansvar för och ytterst bestämmer hur lektioner ska läggas upp, om läxor och prov samt hur lektionerna rent pedagogiskt ska genomföras. Syftet med det ökade elevinflytandet var aldrig att eleverna skulle få makten över hur undervisningen ska ske. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers inflytande, punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:196 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:196 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 1. Elevers rätt till inflytande och möjligheter att organisera sig regleras i skollagens fjärde kapitel. Dessvärre är regleringen otidsenlig och bör därför uppdateras för att ge bättre stöd till rektorer, huvudmän och elever i hur de ska arbeta med elevinflytande. Ett av problemen med skollagens fjärde kapitel är att elevers individuella rätt till inflytande samt elevsammanslutningars påverkansarbete blandas samman. För att elevers inflytande i skolan ska utvecklas behöver de två begreppen särskiljas. Varje elev ska ha en individuell rätt att utöva inflytande. Ansvaret för att säkerställa denna rättighet har rektorerna. Det är således inte ett ansvar som kan läggas på elever genom elevkårer, elevråd eller andra elevsammanslutningar. Detta ska inte förväxlas med elevers rätt att gå samman för att påverka i frågor som är av gemensamt intresse. Denna rättighet tar avstamp i grundlagens föreningsfrihet och ska heller inte vara beroende av samhällets krav eller förväntningar. Elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutning bör särskiljas i skollagen. organiserar sig elever i olika former. Det är viktigt att huvudmännen och rektorerna inte försöker styra elevers sammanslutningar. Dessa sammanslutningar får inte ses som ett sätt att säkerställa att elever får inflytande utan som en fristående förening som värnar elevernas intressen. I skollagen och i praktiken blandas dock de olika formerna för organisering ihop. Detta skapar problem för elevers möjligheter att organisera sig fritt. Elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande bör därför tydliggöras i skollagen. Enligt Elevkårer gick av gymnasieeleverna på en skola med en elevkår, var medlemmar i en elevkår, och på de skolor där elevkårer finns var ungefär hälften medlemmar i dem (2015). Dessutom visar en rapport från Elevkårer att av rektorerna har mycket högt eller högt förtroende för elevkåren där de finns. Trots det finns inte elevkårer omnämnda i skollagen, som andra organisationsformer för elevers sammanslutningar finns omnämnda. Detta ger en felaktig bild bland rektorer på landets gymnasieskolor av att elevkårer inte är en lika vanlig eller legitim organisationsform som exempelvis elevråd. Möjligheten att organisera sig i elevkårer bör tydliggöras i skollagen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elever med särskilda behov, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2015/16:1327 av och (båda M), 2016/17:853 av (SD), 2016/17:996 av (S) och 2016/17:1547 av (M). är det oklart hur man bäst utreder läs- och skrivsvårigheter. Olika yrkesgrupper – logopeder, psykologer och specialpedagoger – använder olika modeller vars resultat inte alltid sammanfaller. En felaktig bedömning kan få allvarliga konsekvenser för den enskilda eleven. Därför måste en sammanställning av kunskapsläget göras för att få en samordning och bättre kvalitet i diagnostiseringen av dyslexi. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 15, 2016/17:2042 av och (båda SD) och 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 31. De flesta nyanlända elever börjar i en förberedelseklass innan de går vidare till en ordinarie klass. Lagstiftningen begränsar en elevs tid i förberedelseklass till maximalt . Flexibla skolor där eleverna efter sina egna förutsättningar stegvis kan gå över till vanlig undervisning är bra. Målsättningen ska vara att eleverna kommer in i den ordinarie undervisningen. Men bara om man har rätt förutsättningar. är det otydligt vilka kunskaper som krävs för att gå vidare. Det är rektorns ansvar att kontinuerligt bedöma förutsättningarna för varje elev att övergå till undervisning i en ordinarie undervisningsgrupp i olika ämnen. Den lagstiftning som trädde i kraft föreslår inte någon formaliserad bedömning för övergången. Vi vill därför utöka ambitionerna genom att införa en obligatorisk och formaliserad bedömning med ämnesspecifika kunskapsmål som förtydligar när en elev ska gå vidare till ordinarie undervisning. Vi vill dels att det tas fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå, dels att det tas fram examinationer som elever i förberedelseklass ska bli godkända i för att gå vidare till ordinarie klass. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 16 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 31 och 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 15, 2016/17:2042 av och (båda SD), 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 33. Det är en självklarhet att de vi benämner som tillståndslösa invandrare som väljer att bryta mot svensk lag och undvika verkställighet inte ska få ta del av det svenska välfärdssamhället. Att erbjuda ett flertal förmåner som inte ens svenska medborgare kan tillgodogöra sig och ge polismyndigheten i uppdrag att utöka antalet utvisningar skickar motstridiga signaler såväl till migranter som till det svenska samhället som helhet. Det är inget annat än kontraproduktivt. Tillståndslösa invandrares förmåner i form av bl.a. skolgång bör därför begränsas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Nyanlända elever, punkt 16 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 15 och 2016/17:2042 av och (båda SD), 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 34, 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 31. Det stora antalet asylsökande och nyanlända elever innebär en stor utmaning för den svenska skolan. Skolgången för asylsökande och nyanlända elever behöver förbättras ytterligare. På krävs att staten tar tillbaka huvudmannaskapet för skolan för att uppnå likvärdiga förutsättningar för skolan i hela , men innan den reformen förverkligas behöver kommuner satsa mer på skolor med låga resultat där andelen nyanlända elever ofta är hög. Att snabbt lära sig svenska är grunden för att klara skolan och komma in i samhället. Vi vill att alla nyanlända elever ska få extra undervisning i svenska och att den ska anpassas efter varje elevs förkunskaper och behov. Nyanlända elever ska mötas av höga förväntningar och en undervisning som är anpassad till deras förkunskaper. Elevens kunskapsnivå ska kartläggas för att eleven snabbt ska kunna delta i ordinarie undervisning i så många ämnen som möjligt. De nyanlända ungdomar som kommer sent till ska ges en möjlighet att uppnå kunskapsmålen i den svenska . De bör även omfattas av en förlängd skolplikt till 18 respektive , kunna studera enligt en prioriterad timplan och få ett kortare sommarlov för att nå behörighet till gymnasiet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (C) i (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från mitt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från mitt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från mitt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 17 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 17. När det gäller motionsförslagen från företrädare från mitt parti hänvisar jag till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 2015/16:1327 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en nationell plan för stöd till barn med dyslexi och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:70 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning för skolpersonal i heders- och radikaliseringsproblematik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:182 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ökad schemalagd idrott i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:195 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om elevers hälsa och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:196 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutning bör särskiljas i skollagen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande bör tydliggöras i skollagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjligheten att organisera sig i elevkårer bör tydliggöras i skollagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:298 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att erbjuda barn och unga minst 100 ytterligare timmar idrott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:327 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en lagstadgad rätt till undervisning i punktskrift och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:404 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler obligatoriska schemalagda idrottstimmar i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:451 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förslaget om förstärkt elevhälsa och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:495 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om mer idrott och rörelse i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:553 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett ökat inslag av fysiska aktiviteter i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:566 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolans uppdrag att erbjuda alla elever skolidrott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:577 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att minska lärarnas administrativa börda och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nya yrkeskategorier i skolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:710 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om digital kompetens inom lärarfortbildningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:731 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och Skolinspektionen bör ges i uppdrag att genomföra samlade uppföljningar med fokus på kvaliteten på undervisningen i ämnet idrott och hälsa och säkerställa att läroplanen efterlevs och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör följa upp simundervisningen i och sätta hårdare press på huvudmännen så att alla elever inom klarar kraven på simkunnighet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:831 av m.fl. (SD): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort möjligheterna till undantag från reglerna om legitimation och betygsättning i fråga om lärarlegitimationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:834 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolan ska göra en satsning på särbegåvade barn och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att rektorer ska rekryteras bland erfarna och kunniga lärare och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra en satsning på fler vuxna i skolan och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtalsspråket under skoltid, med undantag för språklektioner, alltid bör vara svenska, undantaget skolor för nationella minoriteter och internationella skolor, och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skolorna generellt bör förstärka undervisningen i svenska med ett särskilt fokus på elever med svagare kunskap i svenska och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka den schemalagda idrottsundervisningen till att innehålla något moment och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kött från djur som slaktats utan bedövning, så kallat halal- eller koscherslaktat kött, inte ska få förekomma i svenska skolor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:853 av (SD):