bet · H401UbU16 · 2017-04-28 00:00:00 — Verksamheten har vänt sig till två grupper av deltagare, dels till asylsökande som bor antingen på Migrationsverkets anläggningsboenden eller i eget boende, dels till personer som fått uppehållstillstånd men som bor kvar i Migrationsverkets anläggningsboenden. Svenska från dag ett har i de flesta fall bedrivits som traditionella studiecirklar som oftast har varit språkinriktade eller handlat om samhällsfrågor, jämställdhet och kultur. Satsningen inleddes , när den ovannämnda förordningen trädde i kraft, och arbetet med att anordna verksamhet fortsatte med oförminskad kraft . Fortsatt verksamhet planeras också för åren . anordnar studieförbund även s.k. Vardagssvenska som kan ses som en påbyggnad på Svenska från dag ett. har länsstyrelserna i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt, se förordningen (2016:1363) om länsstyrelsernas uppdrag avseende insatser för asylsökande och vissa nyanlända invandrare. Länsstyrelserna ska verka för att tillgången till insatser motsvarar det behov som finns i länet och att målgruppen har möjlighet att delta. Länsstyrelserna ska i detta sammanhang även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer. Etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare innehåller bestämmelser om ansvar och insatser som syftar till att underlätta och påskynda vissa nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet (1 §). Arbetsförmedlingen ska upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering – en etableringsplan (6 §). Deltagarens etableringsplan ska omfatta aktiviteter och minst innehålla utbildning i sfi, samhällsorientering och arbetsförberedande aktiviteter. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss om nya regler för nyanländas etablering där det föreslås att samma krav ska gälla för nyanlända som för övriga arbetssökande. I lagrådsremissen föreslås bl.a. att rättigheten till etableringsplan tas bort, och nyanlända föreslås, liksom övriga arbetssökande, få en individuell handlingsplan och anvisas till den insats som bedöms leda till arbete eller studier. Nyanlända inom etableringsuppdraget föreslås omfattas av ett proportionerligt åtgärdssystem som i stort motsvarar det som gäller för övriga arbetssökande. Detta innebär att den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete skulle kunna förlora hela eller delar av sin etableringsersättning. Regeringen beslutade om ändringar i styrdokumenten som rör digitalisering inom bl.a. vuxenutbildningen. De nya skrivningarna ska bidra till att elever utvecklar förståelse för hur digitaliseringen påverkar individen och samhället. De ska stärka elevernas förmåga att använda och förstå digitala system och tjänster och att förhålla sig till medier och information på ett kritiskt och ansvarsfullt sätt. Det handlar också om att stärka förmågan att lösa problem och omsätta idéer i handling på ett kreativt sätt med hjälp av digitala verktyg. Ändringarna träder i kraft , men det är möjligt för skolorna att börja arbeta utifrån de reviderade styrdokumenten redan från . Vidare har påbörjat en översyn av kursplanen i vuxenutbildning i svenska för invandrare, kursplanerna i vuxenutbildning på grundläggande nivå och kursplanerna i särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå för att stärka elevers digitala kompetens (). Ansvaret för att tillhandahålla vuxenutbildning ligger på kommunen enligt skollagen, men utförandet kan ske på olika sätt och då inte alltid i kommunens egen regi. Kommunerna kan förutom att erbjuda utbildningen i egen regi använda sig av skollagens möjlighet till entreprenad och samverkan (23 kap. skollagen). Att upphandla utförandet av vuxenutbildning är vanligt förekommande, vilket genomförs med stöd av lagen (2007:1091) om offentlig upphandling. Det finns en stor mängd aktörer som agerar på den marknad som uppstått till följd av kommunernas upphandlingar av vuxenutbildning. Exempel på sådana aktörer är privata företag, organisationer, föreningar och folkhögskolor. Samverkan mellan kommuner används också för att utföra de utbildningsinsatser som följer av kravet att tillhandahålla utbildningen. Oavsett vilken aktör som bedriver utbildningen har kommunen kvar huvudmannaansvaret. Krav på asylsökande att delta i sfi m.m. Vad gäller yrkandet om krav på att asylsökande som är ska delta i sfi m.m. konstaterar utskottet att regeringen har beslutat om en lagrådsremiss om nya regler för nyanländas etablering där samma krav föreslås för nyanlända som för övriga arbetssökande och nyanlända ska få en individuell handlingsplan och anvisas till den insats som bedöms leda till arbete eller studier. Detta innebär att den som inte deltar i de insatser som bedöms vara nödvändiga för att få ett arbete skulle kunna förlora hela eller delar av sin etableringsersättning. Utskottet vill påpeka att det svenska utbildningssystemet med dess vuxenutbildning står öppet också för dessa personer liksom etableringsinsatserna för nyanlända. Med det anförda avstyrks motion 2016/17:3211 (KD) yrkande 24. Utskottet konstaterar att skollagen medger sfi-studier under tid när eleven får ersättning enligt socialförsäkringsbalken på grund av föräldraledighet m.m. Utskottet finner att bestämmelserna är väl avvägda och avstyrker motion 2016/17:1635 (S) yrkande 5. Kartläggning av existerande lärplattformar m.m. När det gäller yrkandena om kartläggning av existerande lärplattformar m.m. konstaterar utskottet att regeringen har beslutat om ändringar i läroplanen för bl.a. vuxenutbildningen för att elever ska utveckla förståelse för hur digitaliseringen påverkar individen och samhället. ser vidare över kursplanen i vuxenutbildning i svenska för invandrare, kursplanerna i vuxenutbildning på grundläggande nivå och kursplanerna i särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå för att stärka elevers digitala kompetens. Vidare noterar utskottet att länsstyrelserna har i uppdrag att vara samordnande aktör och verka för att de resurser som avsätts för olika typer av insatser för asylsökande används ändamålsenligt, ger verksamhet med god geografisk spridning och når en så stor andel av målgruppen som möjligt. Länsstyrelserna ska även verka för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer. Med hänsyn till vidtagna åtgärder, gällande bestämmelser och pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2471 (V) yrkande 18 och 2016/17:3064 (M) yrkande 3. När det gäller yrkandet om en sfi-peng noterar utskottet att kommunerna, förutom att erbjuda utbildning i egen regi, kan använda sig av skollagens möjlighet till entreprenad och samverkan (23 kap. skollagen), och oavsett vilken aktör som bedriver utbildningen har kommunen kvar huvudmannaansvaret. Utskottet ser inga skäl till systemförändringar och avstyrker motion 2016/17:2973 (C) yrkande 18. Eftergymnasial utbildning för särskoleelever Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. I kommittémotion 2016/17:3069 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 begärs en kartläggning av de hinder som begränsar möjligheterna för elever som har gått i gymnasiesärskolan att fortsätta att studera på eftergymnasiala utbildningar. Motionärerna framhåller att universitet, högskola och yrkeshögskola i princip inte erbjuder anpassade utbildningar efter studenternas förutsättningar. Det finns ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för att fler ska komma i arbete och få ett livslångt lärande. I kommittémotion 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 18 begärs att det utreds hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Utbildningarna är inte anpassade efter alla studenters förutsättningar utan är helt utformade efter studenter som har gått den vanliga gymnasieskolan. Enligt kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 14 bör möjligheten att skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för människor med intellektuell funktionsnedsättning ses över. I motion 2016/17:333 av (L) begärs en utredning av möjligheterna till vidare studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning. Unga med intellektuell funktionsnedsättning behöver riktade insatser och särskilt utformade program. Gymnasiesärskolan bör kunna erbjuda högskolebehörighet. Gällande rätt och pågående arbete I 1 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434) anges att högskoleutbildning på grundnivå väsentligen ska bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. I 5 § lagen (2009:128) om finns motsvarande formulering. Gymnasiesärskolan och särvux ger därmed inte i sig behörighet till högskole-utbildning eller yrkeshögskoleutbildning. Det finns möjlighet till fortsatt lärande efter gymnasiesärskolan och särvux, bl.a. inom folkhögskolan, vilken är den vanligaste utbildningsformen efter gymnasiesärskolan (enligt Myndigheten för kan elever som har gått gymnasiesärskolan komma in på yrkeshögskolor genom särskilda prov eller validering, och vissa yrkeshögskolor erbjuder förutbildning). Regeringen beslutade om direktivet En väl anpassad vuxenutbildning (dir. 2017:21). En särskild utredare ska bl.a. analysera om särvux bör upphöra som egen skolform och, om det bedöms lämpligt, föreslå hur särvux kan bli en del av komvux. I direktiven konstateras att det finns viss möjlighet till fortsatt lärande efter gymnasiesärskolan och särvux, bl.a. inom folkhögskolan som också är den vanligaste utbildningsformen efter gymnasiesärskolan. Det saknas dock kunskap om vilka möjligheter som finns, hur stora möjligheterna är, vilka utbildningsområden som finns osv. Det saknas också kunskap om huruvida de befintliga fortsatta utbildningsmöjligheterna svarar mot de behov som finns i målgruppen. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. kartlägga vilka möjligheter det finns till fortsatt utbildning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa svarar mot målgruppens behov. Om utbildningsmöjligheterna inte svarar mot målgruppens behov av fortsatt utbildning utanför högskolan och ska utredaren föreslå åtgärder för att fylla behovet, och i förekommande fall lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utskottet konstaterar att universitet, högskola och yrkeshögskola inte erbjuder utbildningar som är anpassade efter de personer som har gått i gymnasiesärskolan utom i undantagsfall. Utbildningarna är i huvudsak utformade efter studenter som har gått den vanliga gymnasieskolan. Utskottet anser att möjligheterna till fortsatt och fördjupad utbildning är starkt begränsade för de studenter som har gått i gymnasiesärskolan. Enligt utskottet finns det ett behov av att utreda hur man kan skapa fler möjligheter till eftergymnasial utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning för att fler ska komma i arbete och få ett livslångt lärande. Utredningen om en väl anpassad vuxenutbildning (dir. 2017:21) har i uppdrag att kartlägga vilka möjligheter det finns till fortsatt utbildning efter gymnasiesärskolan och särvux för personer med en intellektuell funktionsnedsättning och analysera om dessa svarar mot målgruppens behov. Utskottet anser att det bör utredas hur tillgången till eftergymnasial utbildning för personer som har gått gymnasiesärskola kan förbättras. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:333 (L), 2016/17:2971 (C) yrkande 14, 2016/17:3038 (C) yrkande 18 och 2016/17:3069 (L, M, C, KD) yrkande 2. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motioner om vuxenutbildningen (S, M, SD, C, L, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU12, 2014/15:UbU13, 2015/16:UbU15 och 2015/16:UbU16). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Yrkesvux och m.m., punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), i (C), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkandena 17 och 19, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2016/17:1234 av (M). Det är angeläget att det finns en bredd bland yrkesutbildningarna. Yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) är en form av utbildning som syftar till att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning. Ett utbyggt yrkesvux är ett effektivt sätt att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning. utvärderingar visar exempelvis att cirka tre av fyra av dem som har gått yrkesvux har fått en anknytning till arbetsmarknaden efter avslutade yrkesstudier. Utan denna typ av utbildning skulle dörren till det första jobbet vara stängd för många. För att fler ska få chansen att lära sig ett yrke och få sitt första jobb vill vi bygga ut yrkesvux. Utbildningarna inom livsmedelskedjan samt viltvårdsutbildningarna i gymnasieskolan, yrkesvux och bör ses över. Det finns ett behov av bättre samverkan med branscherna, med ökade inslag av praktik och en större del spjutspetsinriktning av utbildningarna. I vissa utbildningar behövs en bättre anpassning till verksamheternas säsongsmässiga skiftningar. En översyn av dessa frågor skulle göra det lättare att utforma utbildningar som stärker kompetensförsörjningen inom livsmedelskedjan och tydligare leder till jobb. Besöksnäringen skulle kunna utvecklas ytterligare ute i landets alla delar, men det krävs satsningar på regionala utbildningar inom och yrkesvux för utbildning och kompetensutveckling inom näringens olika delar. är för koncentrerad till större städer. geografiska placering bör ses över med utgångspunkt i att utbildningar bör placeras där det finns goda möjligheter till samarbete med det lokala näringslivet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Stimulanser till kombinationsutbildningar för nyanlända m.m., punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 17. Trots att många nyanlända har kort utbildning är det få av dem som läser grundläggande vuxenutbildning vid sidan av vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Vad den typiska deltagaren i etableringsåtgärder gör är att delta i sfi, i samhällsorientering och i utbildning i Arbetsförmedlingens regi. Vi vill se mer av kombinerade utbildningar inom etableringsuppdraget där grundläggande vuxenutbildning varvas med sfi och yrkesutbildning. Dagens ineffektiva arbetsmarknadsutbildningar är dyra och leder inte till jobb. Vi vill därför fasa ut arbetsmarknadsutbildningen och i stället införa en ny yrkesutbildning med starkare koppling till arbetsmarknaden. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Krav på att asylsökande ska delta i sfi m.m., punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), i (C), (M), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 24. Asylsökande får vänta på handläggning av sin asylansökan med av ovisshet och passivitet som följd. Vi ser därför ett behov av att direkt på asylboenden undervisa i sfi och i samhällsorientering för nyanlända . En kraftigt avkortad etableringstid är något som är bra för både den enskilda människan och samhället i stort. Det bör införas ett krav på att en asylsökande som är ska delta i 15 timmars sfi och 9 timmars samhällsorientering . Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kartläggning av existerande lärplattformar m.m., punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 18. Sfi är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att ge vuxna med annat modersmål än svenska grundläggande kunskaper i svenska språket. För att höja kvaliteten och likvärdigheten i sfi:n bör regeringen låta kartlägga existerande lärplattformar i sfi för att utforma en nationell digital lärplattform. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Kartläggning av existerande lärplattformar m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 18 och 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 3. Mot bakgrund av den rådande bristen på sfi-lärare bör distansundervisning kunna användas för att tillgängliggöra sfi-undervisningen för fler. Det skulle dessutom kunna vara ett sätt att göra utbildningar tillgängliga för asylsökande och se till att utbildningarna blir mer rikstäckande. Distansutbildningarna skulle också kunna fungera som stöd och inspiration för de utbildningar som studieförbunden och folkhögskolorna bedriver. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur distansutbildning inom sfi för asylsökande och nyanlända kan utvecklas. Sfi-peng, punkt 7 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 18. Kvaliteten i sfi är otillräcklig, som vissa privata och ideella utbildningsanordnare har visat sig framgångsrika i att lära ut språk. har dock studerande inom sfi inte möjlighet att välja en annan utbildningsanordnare än kommunen eller de anordnare som kommunen har upphandlat. Det bör därför införas en sfi-peng. Alla som uppnår vissa grundläggande krav får möjlighet att erbjuda sfi-undervisning. Den som ska lära sig svenska får sedan möjlighet att välja hos vilken utbildningsanordnare den vill studera, och utbildningsanordnaren får betalt. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna under förslagspunkt 9. När det gäller motionsförslag från företrädare för vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkandena /15:UbU13 och 2015/16:UbU16. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna under förslagspunkt 9. När det gäller motionsförslag från företrädare för vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkandena /15:UbU12 och 2015/16:UbU15. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (C) i (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna under förslagspunkt 9. När det gäller motionsförslag från företrädare för mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkandena /15:UbU12 och 2015/16:UbU16. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna under förslagspunkt 9. När det gäller motionsförslag från företrädare för mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2015/16:UbU16. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 9 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna under förslagspunkt 9. När det gäller motionsförslag från företrädare för mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkandena /15:UbU13 och 2015/16:UbU16. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:117 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på utbildning kopplad till gruvnäringens behov och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:333 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till vidare studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:366 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bredda synen på kompetens och utverka riktlinjer för validering av icke-formellt och informellt lärande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:616 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta behovet av kompetensförsörjning i samband med byggandet av Ostlänken och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:740 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etablera en obligatorisk grundutbildning för nyanlända som inte har fått en fullständig sådan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om validering och kompletterande utbildning och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra undervisningen i svenska för invandrare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1233 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten till sfi-undervisning för asylsökande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1234 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att inrätta en KY-utbildning i för djurvårdare och tillkännager detta för regeringen.