bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Exempelvis kommer försörjning av livsmedel att utgöra särskilda behov för det militära försvaret. Det civila försvaret, där livsmedelsförsörjningen ingår, bör enligt regeringen inledningsvis planera för att kunna lösa uppgifter under krig i . Planeringen för övriga uppgifter inom det civila försvaret när det gäller skyddet av befolkningen och upprätthållandet av samhällsviktig verksamhet bör dock kunna utföras under en betydligt . Det krävs emellertid analyser och planering av hur leveranssäkerheten och beredskapen inom livsmedelsförsörjningen kan förbättras inför höjd beredskap. Det finns även andra krisscenarier där internationell handel med livsmedel minskar kraftigt . I sådana scenarier är en inhemsk livsmedelsproduktion av stor betydelse för försörjningstryggheten. Det är enligt regeringen därför viktigt att jordbruket och livsmedelsproduktionen fungerar även under en kris på såväl regional som nationell nivå. är gränsöverskridande samarbete, handel och integration avgörande för att främja en positiv utveckling i stora delar av världen. En ökad nationell livsmedelsproduktion kan skapa förutsättningar för en ökad konsumtion av svenska livsmedel. Regeringen gav i uppdrag till myndigheter med särskilt ansvar inför och vid höjd beredskap enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap, bl.a. och , att planera för det civila försvaret. I fråga om dricksvatten framhålls att tillgång på säkert dricksvatten är en grundläggande samhällsfunktion för befolkningen likväl som vatten av god kvalitet är en grundförutsättning för verksamheterna i hela livsmedelskedjan. Ansvaret för dricksvatten är fördelat på flera departement och myndigheter på såväl central som regional och lokal nivå. Därför krävs en ändamålsenlig styrning och god samverkan för att dricksvattenförsörjningen långsiktigt ska kunna säkras. I propositionen hänvisas även till att (N L 2013:02) lämnade sitt slutbetänkande . Utredningen har haft i uppdrag att identifiera nuvarande och potentiella utmaningar för en säker dricksvattenförsörjning i landet, både på kort och på lång sikt, och i förekommande fall föreslå lämpliga åtgärder. Den övergripande utgångspunkten i utredningen är klimatförändringarnas förväntade effekter på dricksvattenförsörjningen. Utredningen har remissbehandlats och bereds inom . I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) understryks att svensk livsmedelsförsörjning är mycket sårbar för förändringar i omvärlden. Det är därför viktigt att stärka livsmedelsberedskapen och minska sårbarheten genom hela livsmedelskedjan. Det handlar inte om att bygga upp centrala livsmedelslager, utan om att se livsmedelsförsörjning ur ett systemperspektiv, bygga bort risker och få såväl privata som offentliga konsumenter att tänka över sin livsmedelsberedskap. Det föreslås därför att regeringen utreder hur livsmedelskedjans sårbarhet vid kris kan minska (yrkande 67), att ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskap vid kris tydliggörs (yrkande 68) och att livsmedelsförsörjningen görs till en viktig parameter i planeringen för det civila försvaret (yrkande 69). I kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att det är oacceptabelt att den s.k. självförsörjningsgraden nu har sjunkit till . Självförsörjningsgraden för livsmedel måste bl.a. öka för att garantera större uthållighet vid nationella och internationella kriser. Ett robust civilsamhälle med en väl fungerande svensk livsmedelsproduktion bör ses som en del av totalförsvar. I yrkande 2 framhåller motionärerna att mätbara produktionsmål för ökad livsmedelsproduktion bör införas i den nationella livsmedelsstrategin. Motionärerna föreslår att det långsiktiga målet ska vara att nå 100 procents självförsörjningsgrad när det gäller de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i . Även i kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 2 anförs att mål för självförsörjningsgrad måste sättas upp och att det långsiktiga målet bör vara att nå 100 procents självförsörjningsgrad. Vidare anförs på liknande sätt i kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 7 att regeringen ska återkomma med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad. Motionärerna uttrycker i motionen att saknar möjlighet att försörja befolkningen med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av, t.ex. på grund av krig eller kris. En förutsättning för att kunna bevara den svenska livsmedelsproduktionen är att bevarar den jordbruksareal som finns i vårt land. Kompetensen som finns inom jordbruksbranschen och en forskning som svarar mot morgondagens behov behöver också bevaras. En inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror som bränsle, gödningsmedel och reservdelar behövs också. Det anförs att den nuvarande bekymmersamma situationen har uppkommit genom en lång tids nedprioritering av försörjningstryggheten. är en av . Det innebär att verket ska verka för att minska sårbarheterna inom sitt ansvarsområde. Enligt 3 § förordningen (2009:1426) med instruktion för ska myndigheten ansvara för nationell samordning av dricksvattenfrågor, särskilt när det gäller anpassningar till klimatförändringar, samt kris- och beredskapsplanering när det gäller dricksvattenförsörjning. Myndigheten ska också ansvara för nationell samordning när det gäller kris- och beredskapsplanering av livsmedelsförsörjning i leden efter primärproduktionen. En viktig del i arbetet med krisberedskap är att arbeta krisförebyggande. har därför tagit fram stödmaterial riktat till livsmedelsföretag i form av bl.a. handböcker och fallstudier. Verket ger även stöd i frågor som rör livsmedelsförsörjning till kommuner och länsstyrelser. Vidare startades en samrådsgrupp med syfte att förbättra förutsättningarna för livsmedelsförsörjningsberedskapen. I fråga om dricksvatten ger nationella vattenkatastrofgrupp (Vaka) stöd på plats eller via telefon till i första hand kommuner och dricksvattenproducenter i kriser som rör dricksvattenområdet, men också till länsstyrelser och centrala myndigheter. Syftet med Vaka är att ge specifik rådgivning, expertstöd och coachning under svåra förhållanden. erbjuder även handböcker, övningar och utrustning för nödvattenförsörjning. anförde i betänkande 2016/17:FöU7 Samhällets krisberedskap bl.a. följande om livsmedelsförsörjning: Utskottet vill understryka vikten av att säkerställer flöden av viktiga varor och då främst sin försörjning av livsmedel, inklusive dricksvatten, i en krissituation. Utskottet instämmer med regeringen i att hela livsmedelskedjan bör vara så pass robust att man även kan klara allvarliga påfrestningar och störningar med rimliga konsekvenser för samhället. Detta kräver i sin tur en fungerande infrastruktur i form av t.ex. vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning. Hela landet måste kunna försörjas. Regeringens tidigare beslutet om att återuppta en sammanhängande planering för totalförsvaret spelar här en viktig roll. På grund av livsmedels- och dricksvattenområdets komplexitet kräver utvecklingen av leveranssäkerheten och krisberedskapen på området en mycket god samverkan mellan ansvariga aktörer i form av företag, kommuner, länsstyrelser, centrala myndigheter, inklusive Försvarsmakten, och branschorganisationer. Det är därför glädjande, enligt utskottet, att propositionen för en livsmedelsstrategi för betonar just vikten av dessa frågor. Även resultatet av beredning av slutbetänkandet från är ett viktigt ingångsvärde för det fortsatta arbetet, bl.a. för Försvarsberedningens fortsatta arbete. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram vikten av arbete med att verka för att minska sårbarheterna inom sitt ansvarsområde. De aktuella motionsyrkandena avstyrks eftersom utskottet konstaterar att en rad arbeten pågår på området och att det inte finns skäl för att föreslå ytterligare åtgärder. Vidare har försvarsutskottet yttrat sig över den aktuella propositionen och dess följdmotioner i de delar som rör försvarsutskottets beredningsområde (yttr. 2016/17:FöU4y). begränsar sitt yttrande till frågan om livsmedelsförsörjningen ur ett beredskapsperspektiv och föreslår att motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 1, 2016/17:3615 (KD) yrkande 7 och 2016/17:3618 (C) yrkandena 67–69 avstyrks med hänvisning till de arbeten som pågår på området. Utöver det som försvarsutskottet även uttryckte i betänkande 2016/17:FöU7 ovan anför försvarsutskottet bl.a. följande: Regeringen anger i handlingsplanen som är kopplad till livsmedelsstrategin att beredskaps- och försörjningstrygghetsfrågor i huvudsak hanteras i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller samhällets krisberedskap och totalförsvar. Detta är enligt utskottet positivt. Frågan är komplex. En produktionsökning av livsmedel kan exempelvis bidra till en ökad självförsörjningsgrad, men det är inte självklart. Självförsörjningsgraden är t.ex. även beroende av sådana faktorer som den tillhörande infrastrukturen för distribution och produktionens inriktning. Vidare skulle vissa varor som är avsedda för export kunna användas för den inhemska marknaden om landet blir avskuret från omvärlden. Tillgång till alla typer av varor är inte heller nödvändig i en krissituation. Det krävs alltså inte att är självförsörjande i fråga om allting vid en kris. Utskottet förutsätter att det vidare arbetet leder till en för gemensam syn på hur vi som helhet ska se på vår självförsörjningsgrad. Som utskottet tidigare konstaterat, t.ex. i utskottets uppföljningsrapport krisen eller kriget kommer – en uppföljning av informationsinsatser till allmänheten om den enskildes ansvar och beredskap (2015/16:RFR3), åligger det också den enskilde att ta ett ansvar för sin egen livsmedelsförsörjning vid en kris. Utskottet ser positivt på de initiativ som regeringen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) tagit för att stärka den enskildes beredskap. understryker i sitt yttrande 2016/17:FöU4y vikten av att säkerställer flöden av viktiga varor i en krissituation, inklusive livsmedel. delar även regeringens bedömning att hela livsmedelskedjan ska vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Vidare konstaterar försvarsutskottet att beredskaps- och försörjningstrygghetsfrågor i huvudsak hanteras i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller samhällets krisberedskap och totalförsvar. anser att detta är positivt, eftersom frågan är komplex, och anför att det förutsätter att det vidare arbetet leder till en för gemensam syn på hur vi som helhet ska se på vår självförsörjningsgrad. påtalar även att det åligger den enskilde att ta ett ansvar för sin egen livsmedelsförsörjning vid en kris och lyfter fram de initiativ som regeringen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tagit för att stärka den enskildes beredskap. föreslår att de aktuella motionsyrkandena avstyrks med hänvisning till de arbeten som pågår på området. Utskottet ser inte någon anledning att göra en annan bedömning än försvarsutskottet. Motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 1, 2016/17:3615 (KD) yrkande 7 och 2016/17:3618 (C) yrkandena 67–69 föreslås därmed lämnas utan vidare åtgärd. Även motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkande 2 och 2016/17:3614 (SD) yrkande 2 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att kravet på förprövning vid ny-, om- och tillbyggnad av djurstallar och om bygglov för ombyggnad av byggnader på lantbruksfastigheter. Jämför reservation 97 (M, C, KD), 98 (SD) och 99 (C). Ett viktigt moment för företagare inom animalieproduktionen är förprövningen av djurstallar. Förprövning är en form av bygglov som krävs vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt vid inredning av dessa. Förprövningen utgör ett förebyggande instrument som bedöms vara mycket viktigt för djurskyddet i praktiken. Utöver detta kan förprövningen innebära en trygghet för företagen inför en stor investering. Regeringen anser, till skillnad från , att förprövningen även fortsättningsvis bör vara obligatorisk, men att bör se över möjligheter att förenkla och förbättra processen. Byggnadskostnader svarar för en stor del av kostnadsskillnaderna mellan och andra länder. Nyinvesteringar är avgörande för att vända trenden med vikande svensk produktion. konstaterar att det inom svensk djurhållning byggs dyrare än i andra länder. Orsaker till detta kan vara olika djurskyddskrav, men även bristande konkurrens i byggledet, val av onödigt dyra lösningar, litet inslag av standardlösningar samt bristande kunskap hos företagarna i upphandling och genomförande av stora byggprocesser. Regeringen stöder förslag att kunskap bör sammanställas och att kunskapsluckor om byggande och byggnadsinventarier inom jordbruks- och trädgårdssektorn bör identifieras och anser att förutsättningarna för att inrätta ett för byggnads- och byggteknikfrågor för lantbrukets djur bör undersökas. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkas att det obligatoriska kravet på förprövning vid om- och tillbyggnad av djurstallar samt inredning för djur tas bort (yrkande 13). Enligt motionärerna bör regeringen ge ett uppdrag till att ta fram ett sådant förslag. är reglerna för hur djurstallar ska byggas alltför detaljerade. I stället bör ökat fokus ligga på funktion och djurvälfärd. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) måste politiken underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Bland annat bör förprövningen vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar och inredning av dessa tas bort (yrkande 28). I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) framhålls behovet av att verka för enklare förprövning av nya djurstallar (yrkande 24). Enligt motionärerna måste det bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner på olika områden. Av kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) framgår att politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Bland annat bör tillståndskraven vid byggande ses över. Bygglov för ombyggnad av byggnader på lantbruksfastigheter bör tas bort (yrkande 26). Kravet på bygglov för ombyggnad av byggnader på lantbruksfastigheter hindrar företagare från att bredda sina verksamheter. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin anges bl.a. som en åtgärd för animalieproduktionen insatser för att främja kunskapsutveckling och försörjning för kostnadseffektivt byggande inom animalieproduktionen. gav regeringen i uppdrag att föreslå en eller flera lämpliga aktörer som långsiktigt kan ta eget eller gemensamt ansvar för kunskapsutvecklingen och kunskapsförsörjningen för kostnadseffektivt byggande inom animalieproduktionen. får 2017–2018 för att genomföra uppdraget. har även arrangerat en tävling för att utveckla framtidens lönsamma djurstallar. Ambitionen är att lyfta fram investeringsprocessen vid nybyggnad och kommer förhoppningsvis att vara till nytta för alla som står inför en investering i djurstallar. De vinnande bidragen förväntas bidra till innovativa lösningar för rationell drift i stallar utan att ge avkall på arbetsmiljö eller djurskydd. Lösningarna ska kunna skrivas av på och kunna ge lantbrukaren god lönsamhet. Bidragen ska lämnas in till , och i samband med att vinnarna utses kommer ett avslutningsseminarium att hållas 2018. Frågan om bygglov för lantbruksfastigheter har behandlats av civilutskottet i betänkande 2016/17:CU15 Planering och byggande. Utskottet anförde följande: När det gäller ekonomibyggnader för jordbruk, skogsbruk eller annan liknande näring finns det redan ett undantag från de generella kraven på bygglov om åtgärden vidtas i ett område som inte omfattas av detaljplan. har också redovisat sitt uppdrag i rapporten som kan undantas från krav på bygglov (2015:28). I rapporten föreslog att ett antal åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. Dessa åtgärder är inte specifikt inriktade på att underlätta för näringsverksamhet på landsbygden, men kan ändå underlätta sådan verksamhet. Regeringen beslutade proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag. I propositionen föreslår regeringen med utgångspunkt i att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. Undantagen gäller exempelvis balkonger, burspråk eller skorstenar som sticker upp från taket. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att utreda fler undantag från kravet på bygglov och se över kraven för när det ska krävas en anmälan enligt plan- och byggförordningen. De åtgärder som ska utredas gäller ett generellt undantag från bygglov vid ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus, ett generellt undantag från kravet på bygglov för montering av solcellspaneler och solfångare samt ett generellt undantag från kravet på bygglov för altaner i anslutning till en- och tvåbostadshus. Mot bakgrund av att det redan finns lagstiftning på området och då det pågår ett brett arbete med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov, anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandena bör därför avslås. Utskottet delar regeringens bedömning att förprövningen även i fortsättningen bör vara obligatorisk. Det är viktigt ur djurskyddssynpunkt men kan även innebära en sorts garant för företagen inför en stor investering som en byggnation av djurstallar kan innebära. Regler ska vara effektiva och ändamålsenliga, och utskottet välkomnar därför en översyn för att se över möjligheterna att förenkla och förbättra förprövningsprocessen. Utskottet noterar att en anledning till att byggnadskostnaderna är dyrare än i andra länder kan vara kunskapsluckor om byggande och byggnadsinventarier inom jordbruks- och trädgårdssektorn. Det är därför positivt att regeringen nu uppmärksammat frågan om kostnadseffektivt byggande inom animalie-produktionen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkande 24, 2016/17:3615 (KD) yrkande 13 och 2016/17:3618 (C) yrkande 28 kan lämnas utan åtgärd. Frågan om att bygglov för ombyggnad av byggnader på lantbruksfastigheter bör tas bort har behandlats av civilutskottet. avslog motionsyrkandena mot bakgrund av att det redan finns lagstiftning på området och att det pågår arbete med att undanta fler åtgärder från kravet på bygglov. Utskottet ser ingen anledning att göra någon annan bedömning än civilutskottet. Utskottet föreslår därför att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 26 avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att revidera ståndpunkt inom EU, om inriktningen av EU:s jordbrukspolitik, om reglerna för förgröningsstödet, om jordbruksstöd till aktiva lantbrukare och om utbetalning av EU-ersättningar. Jämför reservation 100 (C), 101 (KD), 102 (SD) och 103 (M, SD, C, KD). Enligt regeringen bör regler och andra styrmedel som berör livsmedelskedjans företag utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Arbetet med att förenkla för företagen bör även i fortsättningen ges hög prioritet. De övergripande regelverken på jordbruks-, fiskeri- och livsmedelsområdena består i huvudsak av gemensam lagstiftning i EU. Liksom anser regeringen att regelverkens påverkan på svenska företag måste beaktas när svenska ståndpunkter fastställs inför förhandlingar om lagstiftning i EU eller vid internationella avtal. Regeringen gör sammantaget bedömningen att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. Regeringens långsiktiga målsättning för EU:s gemensamma jordbrukspolitik i de delar som rör livsmedelskedjan är enligt budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 23) en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenternas efterfrågan samt klimat- och miljömål och där hänsyn tas till djurskydd. Regeringen har påbörjat ett arbete för att ta fram förslag till utformningen av EU:s jordbrukspolitik som helhet med sikte mot 2030. En långsiktig inriktning av den svenska livsmedelspolitiken skapar stabila och långsiktiga förutsättningar för livsmedelskedjan att bidra till sysselsättning och hållbar tillväxt i hela landet och lägger grunden för en stärkt framtidstro hos både företagare och anställda i livsmedelskedjan. En långsiktig inriktning av livsmedelspolitiken med ett uttalat mål om att livsmedelsproduktionen ska öka är av avgörande betydelse för framtida politiska beslut. Det skapar också en stabilitet och förutsägbarhet som kan gynna de företag inom livsmedelskedjan som vill öka sin produktion, växa och investera för en långsiktigt hållbar produktion. Regeringen anser att förutsättningar för att öka produktionen ska skapas genom ökat fokus på produktivitet och konkurrenskraft, inte genom att öka mängden stöd i livsmedelssektorn. Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 9 bör ståndpunkt inom EU-samarbetet revideras när det gäller utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I likhet med anser motionärerna att svenska ståndpunkter inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör ta sin utgångspunkt i stärkandet av svensk konkurrenskraft, som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) anförs att EU:s jordbrukspolitik bör bidra till en konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelsproduktion (yrkande 36). Villkoren för svenska livsmedelsproducenter påverkas i mycket hög grad av EU. Det svenska jordbruket konkurrerar på en internationell marknad och inte minst mot andra medlemsstater inom EU. Detta är en konkurrensmässig utmaning för det svenska lantbruket men också en möjlighet eftersom EU:s inre marknad ger möjlighet till export av svenska kvalitativa livsmedel. För att den inre marknaden ska fungera är det viktigt att jordbrukspolitiken inte åternationaliseras, vilket skulle kunna leda till en konkurrens mellan länder som snarare handlar om subventioner än om kvalitativa produkter. Den gemensamma jordbrukspolitiken ska leda till ett konkurrenskraftigt jordbruk där lantbrukaren får betalt för sina produkter och där beroendet av offentliga medel minskar. I kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) framhålls bl.a. att ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna jämfört med de flesta andra länder, men mer kan göras. För att på allvar få på plats ett än mer systematiskt regelförenklingsarbete vill motionärerna se regelförenklingar kring bl.a. förgröningsstödet (yrkande 10). Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) gör gårdsstödet i de mindre produktiva bygderna i många fall att markerna endast hävdas och att landskapet därmed med nöd och näppe hålls öppet. När aktiva lantbrukare behöver mer mark, och den inte säljs eller arrenderas ut av passiva markägare, uppstår en s.k. inlåsningseffekt. Nuvarande effekt är att många stöd bidrar till högre arrende- och markpriser. Detta påverkar lönsamheten negativt för aktiva bönder som vill utveckla sin verksamhet och behöver mer mark. Motionärerna anser därför att jordbrukarstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare (yrkande 4). I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 16 framhålls vikten av att EU-ersättningarna betalas ut i rätt tid. Enligt motionärerna är det viktigt att EU-ersättningarna betalas ut till bönderna , oavsett orsaken till fördröjningen. En bidragande faktor till många svenska mjölkbönders likviditetskris är de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. bör alltid ta hem och betala ut EU-ersättningarna så snart de finns tillgängliga, detta för att underlätta böndernas likviditetssituation och för att låta pengarna komma till nytta i den svenska ekonomin. Även enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 22 måste regeringen säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut . Dagens regler för lantbruket gör att många lantbrukare är beroende av EU-stöd.