bet · H401KrU9 · 2017-05-24 00:00:00 — kulturmiljöer gestaltar vårt lands historia och utveckling, förmedlar kollektivt minne och bildar referenspunkter som ger varje ort och ställe dess unika karaktär och fascination. Samhällsbyggnad av högt kulturhistoriskt värde – stationshus, skolor, kyrkor, äldre landskapsmiljöer eller vad det nu kan röra sig om – uppbådar lokalt ideellt engagemang och skapar sammanhållning. visar de turister från hela världen vad har att visa. Ett sammanhållet samhälle vårdar de fysiska rum som förmedlar vår andliga historia genom byggnads- eller landskapsvård, trygg lagstiftning och varsam hantering vid nybyggnation runt omkring. är stödet och den politiska viljan för kulturmiljövården eftersatt, såväl i ekonomiska anslag nationellt som i kompetens. I en undersökning av 2014 visade det sig att endast en tredjedel av kommuner har en antikvarietjänst, och av landets kommuner helt saknar kulturarvskompetens, detta trots att man har att hantera kulturmiljöfrågor inom ramen för både (2010:900) och kulturmiljölagen (1988:950). Bristen på ekonomiska och kunskapsmässiga resurser inom kulturmiljövården kan vara direkt förödande, och runt om i landet rapporteras ständigt om att kulturmiljöer av värde hotas av oaktsam exploatering eller rivning. Inte sällan riktas kritik mot statliga myndigheter, vilka man menar tonar ned kulturarvets roll. Klart är sammanfattningsvis att otaliga kulturmiljöer i stad och land allvarligt hotas av brist på ekonomiskt och kompetensmässigt stöd. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att tillkännager för regeringen att den i nationella mål och riktlinjer bör främja kulturell planering, genom myndighetsdirektiv förstärka samordningen för att trygga helhetssynen om kulturmiljöerna och tillsätta en nationell översyn av gällande lagstiftning och kompetens för att identifiera eventuella luckor och åtgärdsmöjligheter. Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:2205 (SD) yrkandena 1–3. Motion 2016/17:2434 (SD) bör avslås. Fornminnen, punkt 25 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 31, 2016/17:2137 av (M) och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 51 och 2016/17:313 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2462 av (KD), 2016/17:2660 av och (båda SD), 2016/17:2988 av och (båda C) och 2016/17:3249 av (M). bostadsmarknad är i obalans. Det byggs för lite och människor rör sig mellan bostäder i för låg grad. Anledningarna till att det byggs för lite är mångfasetterade. Det handlar om det totala utbudet av mark och den takt som detaljplanelagd mark bebyggs. Fler detaljplaner måste upprättas och fler bygglov måste vinna laga kraft. Inte minst handlar det här om att minska de kostnader som är förknippade med överklaganden och långa ledtider. Liberalerna föreslår därför en reformagenda för att få till stånd en bostadsmarknad präglad av mer rörlighet och mer byggande. Det är en bostadsmarknad med enklare plan- och byggregler som de höga ambitionerna för tillgänglighet upprätthålls. Det är viktigt att förekomsten av fornminnen beaktas vid bostadsbyggande och andra arbetsföretag som innebär en risk för ingrepp i vårt gemensamma arv från det förgångna. Det måste dock erkännas att det finns en målkonflikt mellan detta och intresset av att pressa byggkostnaderna och öka byggandet. Arkeologiska undersökningar är ofta kostsamma och förlänger byggtiden. Vid bostadsbyggande finns det vissa möjligheter, enligt förordningen (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer, till statsbidrag till arkeologisk undersökning och övriga åtgärder enligt 2 kap. 13 § kulturmiljölagen (1988:950). Ett villkor är dock att fornlämningen finns i en äldre stadskärna och berörs av kompletteringsbebyggelse. Om detta villkor inte uppfylls kan inte statsbidrag beviljas. Det finns anledning att göra en översyn av denna bestämmelse och överväga att vidga möjligheten till statsbidrag för arkeologiska undersökningar vid bostadsbyggande till alla tätorter. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motion 2016/17:3192 (L) yrkande 31, delvis bifalla motionerna 2016/17:2137 (M) och 2016/17:3347 (KD) yrkande 51 och avslå motionerna 2016/17:313 (M) yrkande 1, 2016/17:2462 (KD), 2016/17:2660 (SD), 2016/17:2988 (C) och 2016/17:3249 (M). Fornminnen, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2462 av (KD) och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 51, 2016/17:313 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2137 av (M) och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 31 och 2016/17:2660 av och (båda SD), 2016/17:2988 av och (båda C) och 2016/17:3249 av (M). Arkeologiska undersökningar har visat att platsen vid kan anses vara största, fyndrikaste och mest långvariga järnåldersbosättning. Så lite som av detta område har grävts ut , och ändå har man gjort tiotusentals fynd. I en förstudie genomförd 2011 konstaterades att platsen är av ett sådant nationellt och internationellt intresse att det bl.a. kräver ett större besökscenter för att tillgodose besökarnas önskemål. Denna plats behöver grävas ut över , vilket är både avancerat och kostsamt då det är bördig som inte kommer att exploateringsgrävas. Ökade satsningar skulle leda till en ökad turism som bidrar till utveckling för hela landet. Platsen bör bli en plats där publik arkeologi möter digitalisering och som är tillgänglig för alla, t.ex. genom att kombinera utgrävningar med utbildning där barn och unga från både den danska och den svenska sidan av regionen kan få arbeta med arkeologi och vara med när den gemensamma historien skrivs om. Människans närmiljö som den kommer till uttryck i vårt boende och samhället runt omkring oss är av stor vikt för vårt psykiska och fysiska välbefinnande. En trygg och estetiskt tilltalande närmiljö är viktig för att vi ska må väl och utvecklas i positiv riktning. Ett samhällsbyggande utifrån en kristdemokratisk värdegrund innebär att planera för trygga, ändamålsenliga och vackra miljöer där medborgarna själva tar aktiv del i beslutsprocessen och känner sig delaktiga i skapandet av sina närmiljöer. Den enskildes kostnader vid arkeologiska undersökningar ska vara rimliga. Man kan ifrågasätta vilka kostnader eller uteblivna intäkter som är rimliga att belasta enskilda ägare med när det gäller inskränkningar i nyttjandet av mark där det finns större forn- och kulturlämningar. Även intrångsersättningens storlek måste diskuteras. Detta bör regeringen låta utreda närmare. Vad jag här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2016/17:2462 (KD) och 2016/17:3347 (KD) yrkande 5, delvis bifalla motionerna 2016/17:313 (M) yrkande 1, 2016/17:2137 (M) och 2016/17:3192 (L) yrkande 31 samt avslå motionerna 2016/17:2660, 2016/17:2988 (C) och 2016/17:3249 (M). Kartläggning av skyddsvärda kyrkobyggnader, punkt 26 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: 2016/17:518 av (M) och 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. Regeringen uttrycker tydligt i propositionen, i enlighet med skrivelsen Den kyrkoantikvariska ersättningen (skr. 2013/14:152), att staten även fortsättningsvis, tillsammans med , bör ta ett ansvar för att det kyrkliga kulturarvet bevaras, används och utvecklas. Regeringen aviserar också att en översyn bör göras av det kyrkliga kulturarvet inför kontrollstationen för den kyrkoantikvariska ersättningen 2019 utifrån bl.a. ersättningens användning och effekter, t.ex. förutsättningar för bevarande vid kyrklig övertalighet samt det kyrkliga kulturarvet som resurs för en hållbar samhällsutveckling. Översynen bör särskilt se över hur det offentliga kulturarvsarbetet i högre utsträckning kan samspela med i dess arbete för att göra det kyrkliga kulturarvet till en angelägenhet för alla. argument om bl.a. kyrkorummet som plats för sammanhållning, identitet och trygghet på platser där det finns få andra rum att tillgå likväl som scen för kulturevenemang ligger också väl i linje med både de nationella kulturmiljömålen och regeringens prioriteringar för en förnyad kulturarvspolitik. Mot bakgrund av den aviserade översynen ser vi inga skäl att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Det innebär att bör avslå motionerna 2016/17:518 (M) och 2016/17:2886 (M, C, L, KD) yrkande 7. Kyrkliga kulturminnen, punkt 27 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2198 av m.fl. (SD), 2016/17:2203 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3645 av m.fl. (SD) yrkande 7. har en mer än historia. Kristendomen och har haft en mer djupgående inverkan på vår kultur än någon annan idé och institution. Konst, filosofi, moral, traditioner, arkitektur, hantverk och musik är alla exempel på områden som varit och är starkt färgade av vårt kristna arv. Påverkan har dock också varit ömsesidig. Förhållandena, förutsättningarna och kulturen i vårt land har gjort att den svenska kristendomens historia innehåller vissa särdrag i jämförelse med andra kristna länder. Trots att vi är ett av världens mest sekulariserade länder är fortfarande en stor andel av befolkningen medlemmar i . De kristna högtiderna och traditionerna är fortfarande en självklar del av vår nationella kultur och utgör viktiga inslag även i många icke troendes liv. Att känna till och förstå det svenska kristna kulturarvet är således en viktig nyckel till att förstå vårt lands historia, kultur och samtid. I samband med åtskiljandet mellan kyrkan och staten inrättades den s.k. kyrkoantikvariska ersättningen där staten åtog sig att bära en betydande del av kostnaderna för bevarandet av framför allt de kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnaderna. Tyvärr har staten inte fullt ut levt upp till sina åtaganden. Detta i kombination med en ökad beskattning av kyrkan, ökade kostnader för kulturminnesvården samt kyrkans stadigt vikande medlemsantal har gradvis urholkat kyrkans förmåga att bevara och synliggöra det kristna kulturarvet. Den ansträngda ekonomiska situation som råder i många stift har också resulterat i ett minskat öppethållande i många av landets kyrkor och därmed en minskad tillgänglighet till det kristna kulturarvet. De brister som föreligger när det gäller bevarandet av kyrkobyggnader är tyvärr också ännu större när det kommer till föremålsvården och bevarandet av det immateriella kristna kulturarvet. I nederländska finns Museum Catharijneconvent med inriktning på nederländsk konst och kulturhistoria som samlar och skildrar de mest värdefulla delarna av det nationella kristna kulturarvet. Då behovet av en liknande institution är stort även i bör regeringen utreda möjligheten att i samarbete med upprätta ett nationellt kyrkohistoriskt museum. Det är av stor vikt att så många gamla bygdekyrkor som möjligt kan bevaras som just kyrkor, och anser att det finns behov av att kraftigt förstärka den kyrkoantikvariska ersättningen och få till stånd en högre nivå och ett mer generöst regelverk. Vi tillför därför anslaget betydande medel , jämfört med regeringens föreslagna budget. Utöver en generell ambitionshöjning gällande basverksamheten syftar ökningen särskilt till att möjliggöra insatser för bevarande av det kyrkoantikvariska arvet i en bredare ambition, såsom det immateriella kyrkliga kulturarvet och förbättrad vård, och tillgängliggörande av äldre kulturhistoriska inventarier. befarar att de framöver inte kommer att ha tillräckliga resurser för att omhänderta alla kyrkor och att kyrkor som tas ur bruk kommer att behöva tillåtas förfalla. Det innebär att största samlade fysiska kulturarv som fortfarande används i sitt ursprungliga syfte är hotat. belyser i en utredning att kyrkor som sålt inte erhåller samma skydd och förpliktelser om skötsel som de hade innan försäljning. Det innebär att skyddsvärda kyrkor som sålts kan förändras så att de förlorar sitt kulturhistoriska värde. Bland annat nämner i , som byggts om till modevisningsanläggning. För att förhindra att detta sker föreslår en skärpning av kulturmiljölagen (1988:950) så att kyrkobyggnader och kyrkotomter, inte får förändras så att deras kulturhistoriska värde minskar utan tillstånd från . Även om kulturmiljölagen skärps, så ligger förvaltningsbördan av dessa kulturhistoriska fastigheter på en organisation som inte kommer att ha tillräckliga resurser att sörja för dessa om nuvarande medlemsutveckling fortsätter. vill därför se en nationell handlingsplan för skydd av kyrkor som tagits ur bruk, en nationell översyn över kyrkor som riskerar att tas ur bruk, samt en nationell handlingsplan för hur skyddet av det kyrkliga kulturarvet ska säkras . Vad vi här framhållit bör ge regeringen till känna. Det innebär att bör bifalla motionerna 2016/17:2198 (SD), 2016/17:2203 (SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3645 (SD) yrkande 7. Samordnad kulturarvsdigitalisering, punkt 29 (S, MP) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: 2016/17:3642 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:3643 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Digitaliseringen av samhället innebär en omställning av våra levnadssätt inom en mängd områden, ofta med lika många utmaningar som möjligheter. För att bäst ta vara på digitaliseringens möjligheter är de flesta överens om att det behövs en god grundstruktur i form av bl.a. gemensamma standarder och andra riktlinjer. föreslår t.ex. i sitt slutbetänkande att en ny myndighet med ansvar för digitalisering bör inrättas skyndsamt och att ledarskapet ska stärkas för att säkra välfärd och tillväxt i det digitala samhället (SOU 2016:89). Även synpunkter som framkom i utvärderingen av Digisams verksamhet uttrycker önskemål om en styrgrupp med större makt och bredare representation, analyser av effekter respektive åtgärder för små myndigheter, ökad målstyrning och tydligare uppdrag tillsammans med ett mer operativt uppdrag med större inriktning på tekniska frågor och funktionshindersperspektiv. Vi menar att regeringen tar de organisatoriska grepp som behövs för att säkra att digitalisering av kulturarvet ska komma så många som möjligt till del. Utan en god grundstruktur som möjliggör en effektiv verksamhet kan inte kulturarvet bidra till vare sig forskning, bildning eller tillväxt. Vi menar att de medel som avsatts till för att främja datadriven forskning inom humaniora och samhällsvetenskap och förstärkta medel för digitalisering av det filmiska kulturarvet tillsammans med de organisatoriska förändringar som görs ger en mycket god grund för kulturarvsdigitaliseringens koppling till forskning och bildning. Vad gäller behovet av statistik inom kulturarvs- och arkivsektorn har regeringen aviserat en genomgripande arkivutredning som bl.a. ska skapa en bild av hur stor den framtida fysiska och digitala arkivtillväxten kan förväntas bli. Vi finner inga skäl för ett tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. Det innebär att bör avslå motionerna 2016/17:3642 (V) yrkande 4 och 2016/17:3643 (M, C, L, KD) yrkande 8. Kulturarvet och skolan, punkt 12 (KD) (KD) anför: Kunskapen om det egna kulturarvet, det materiella likväl som det immateriella, skänker människor trygghet i sin identitet. Det är nödvändigt för att vi ska kunna möta och känna respekt för andras kulturer och traditioner. Den roll som museernas verksamhet spelar för skolans undervisning i det här avseendet poängteras i motion 2016/17:3643 yrkande 7 som står bakom. tycker också att det i sammanhanget är angeläget att referera till skollagens (2010:800) skrivningar om människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta. Det är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I överensstämmelse med den etik som förvaltats av tradition och västerländsk humanism sker detta genom individens fostran till rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarstagande. i , punkt 20 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), Per Lodenius (C), (KD) och (M) anför: Det finns personer som förtjänar att i olika sammanhang uppmärksammas nationellt och internationellt. Exempel på dessa är , , , och . Vi ser att det finns ett stort intresse från allmänhetens sida, både nationellt och internationellt, att ta del av dessa personers livsverk. Vi menar att det är rimligt att staten gör vissa prioriterade satsningar på enskilda personer och verk, gärna i samverkan med privata finansiärer. Det är i sådana fall principiellt viktigt att staten då ser till hela landet och tar till vara gärningar kopplade till personens/gruppens/företagets rötter, hembygd, uppväxt och viktiga händelser. Exempel på hembygder kan vara , , , och de äldre delarna av . och är kanske det är mest känt för utomlands. Diskussionen pågår ständigt om hur minnet av kan högtidlighållas och uppmärksammas. Den diskussionen utgår dock från vad som sker i , inte minst den pågående debatten om ett kommande Nobelcentrum. På Björkborns herrgård i , där bodde av sitt liv, är berättelsen om levande eftersom den berättas i en autentisk miljö. Här finns också laboratorium där en rad olika utvecklingsprojekt genomfördes. Vi menar att staten i detta sammanhang bör uppmärksammas på sitt dubbla ansvar att öka bildningen kring vår nutida historia och undvika en alltför stark centrering till . Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:116 Kulturarvspolitik: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till museilag. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kulturmiljölagen (1988:950). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:423) om erkännande och verkställighet av beslut om förverkande inom Europeiska unionen. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 5.Riksdagen godkänner regeringens förslag till upphävande av riksdagsbindningar avseende Myndigheten Livrustkammaren och med Stiftelsen (avsnitt 8.3). 6.Riksdagen godkänner regeringens förslag till upphävande av riksdagsbindningar i frågor om den verksamhet som bedrivs av och verksamhetens organisation (avsnitt 13). 2016/17:3642 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda om och hur ett uppdrag riktat till skolhuvudmännen kan utformas i syfte att stärka samverkan mellan skolväsendet och kulturarvsinstitutionerna och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa att både de språk och berättelser som fanns och de som tillkommit senare får samma självklara utrymme när folkminnena ska nedtecknas och dokumenteras och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med ett förslag där definitionen av vad ett museum är tydligare motsvarar () definition och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att påskynda digitaliseringen av det filmiska kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3643 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för att de museer som inkluderas i museilagen samarbetar med övriga museer, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att beakta museer som en del av näringslivspolitiken i stort och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara varje museums särart och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för att statliga museer ska kunna donera föremål genom gåva även utanför det allmänna museiväsendet och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör ta fram en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en strategi för det samiska kulturarvet över hela och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda hur samarbetet mellan museernas verksamhet och undervisningen i skolan kan stärkas och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att digitaliseringen av kulturarvet kopplat till forskning och bildning ska stärkas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3644 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bevara varje museums särart och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen avslår regeringens förslag till upphävande av riksdagsbindningar i fråga om myndigheten och med Stiftelsen . 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Statens museer för världskultur och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skydda det gemensamma kulturarvet i världen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3645 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om inriktning för kulturarvspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om justeringar i den museilag som regeringen har föreslagit och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda ett faddersystem för kulturarvsföremål och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om i och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om framtida bedömningar på museiområdet, bl.a. när det gäller bidraget till och ansvaret för transporthistoriska museer, att denna form av bedömningar måste passera för beslutsfattande och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anpassning till och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det kyrkliga kulturarvet och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändringar i kulturmiljölagen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om nationella minoriteter och det samiska folket och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansieringen av regeringens förslag och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om regeringens konsekvensanalys och anser att en ny konsekvensanalys bör genomföras och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:13 av m.fl. (L, V, MP, KD, C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att uppgradera till riksmuseum och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:14 av m.fl. (L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökat statligt ansvar för och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:73 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka skyddet för det rörliga kulturarv som är rörligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:125 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att etablera ett museum på eller i för regalskeppet , regalskeppet och amiralskeppet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:166 av (M):