bet · H501FiU3 · 2017-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner på ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Förslagen i budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Cirka 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 1.Anslag inom utgiftsområde 25 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 25 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 25 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 25 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 25 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2018 Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2018 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 25 anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 8, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 19, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 6, 2017/18:3065 av och (båda SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 30, 33, 35 och 36, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:3706 av m.fl. (C), 2017/18:3796 av m.fl. (L), 2017/18:3851 av m.fl. (M), 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkandena 11–15 och 2017/18:3871 av m.fl. (KD). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (C)*, (MP) och (V). * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 2017/18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riks- dagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner till (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska finansutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat-redovisning för utgiftsområde 25 i budgetpropositionen. Analysen ligger till grund för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 25. Anslag inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med regeringens förslag och avslår oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar fem anslag; 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader, 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer, 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen och 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 25 I propositionen framhålls att resultatredovisningen för utgiftsområde 25 skiljer sig från den för andra utgiftsområden. Ramarna för den kommunala verksamheten sätts av och regeringen i form av lagar och förordningar. Ansvaret för en stor del av den svenska offentliga förvaltningen, som t.ex. hälso- och sjukvård, omsorgsverksamhet och utbildningsverksamhet, har på detta sätt ålagts kommunerna och landstingen. har kommuner och landsting genom den kommunala beskattningsrätten ett långtgående ansvar för finansieringen av verksamheterna. Kommunsektorns skatteintäkter utgör ca två tredjedelar av de totala intäkterna. Staten bidrar till finansieringen av de kommunala verksamheterna genom det generella statsbidraget och genom riktade statsbidrag. svarade respektive bidrag för av intäkterna. Skatteintäkterna och det generella statsbidraget används på det sätt kommunerna och landstingen själva beslutar. Mot den bakgrunden framhålls att det är svårt att följa upp hur de generella statsbidragen används och dra slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Den uppföljning som görs tar därför i första hand sikte på den första delen av målet för utgiftsområdet, att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting. Redovisningen omfattar bl.a. resursutvecklingen och det demografiska trycket, resultatutvecklingen i kommuner och landsting, utvecklingen av tillgångar och skulder och kommunsektorns köp av verksamhet från privata aktörer. Av propositionen framgår att kommunsektorns konsumtionsutgifter ökade i fasta priser . Det kan jämföras med genomsnittet mellan 2011–2015, som uppgick till . Den demografiska utvecklingen bedöms ha stor betydelse för resursbehovet inom välfärdstjänster och därmed för kommunsektorns konsumtionsutgifter. Det ökade behovet till följd av demografiska förändringar beräknas ha motsvararat i konsumtionsökning 2006–2015. Under den senare delen av perioden har behovet ökat, och 2016 beräknas det ha uppgått till . Befolkningstillväxten framhålls ha varit hög , framför allt beroende på flyktinginvandringen. Tillväxttakten har ökat i nästan alla kommuner. Enligt propositionen har kommunsektorn sammantaget redovisat positiva resultat . redovisade kommunsektorn ett resultat före extraordinära poster på totalt . I stort sett alla kommuner redovisade ett positivt resultat. Både intäkterna och kostnaderna ökade relativt kraftigt. Intäkterna ökade bl.a. till följd av en stark utveckling av skatteintäkterna och de statlig bidrag som kommunerna fått för att finansiera de kostnader som det stora mottagandet av asylsökande och nyanlända gett upphov till, men också till följd av att kommunerna sålt fastigheter. Kostnaderna ökade något långsammare, vilket antas bero på att kommunerna ännu inte har hunnit anpassa verksamheterna till den starka befolkningsutvecklingen. Även om det sammantagna resultatet är starkt framhålls att skillnaderna i resultat mellan enskilda kommuner och landsting kan vara stora. Kommunsektorn och enskilda kommuner och landsting bedöms dessutom stå inför olika utmaningar vad gäller t.ex. investerings- och verksamhetsbehov, skuldsättning och soliditet. För att hantera dessa utmaningar bedöms det som viktigt att kommuner och landsting redovisar positiva resultat som stärker deras ekonomiska förutsättningar. De generella statsbidragen bedöms vara ett viktigt instrument för att bidra till kommunernas och landstingens möjlighet att driva verksamheten utifrån lokala förutsättningar. Utan bidragen skulle färre kommuner och landsting klara av att balansera intäkter och kostnader, vilket skulle ge sämre förutsättningar för dessa att klara sitt välfärdsuppdrag. Av propositionen framgår vidare att de styrsignaler som kommunsektorn möter ska vara tydliga, innehålla så lite detaljreglering som möjligt och bidra till goda möjligheter för kommuner och landsting att planera sina verksamheter utifrån lokala behov och förutsättningar. Det kommunala utjämningssystemet bedöms också vara av central betydelse genom att bidra till målet om likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Skatteintäkterna bedöms öka förhållandevis starkt 2017. –2020 bedöms tillväxten i sysselsättningen mattas av, och det kommunala skatteunderlaget väntas därmed motsvara den genomsnittliga ökningstakten . väntas de migrationsrelaterade bidragen minska kraftigt, som en följd av färre asylsökande och nyanlända. Regeringen bedömer att kommunsektorns goda resultat 2016 kommer att försämras något . Den demografiska utvecklingen väntas innebära stora utmaningar för sektorn. Regeringens bedömning är att kommuner och landsting framöver behöver kunna hantera bl.a. en förändrad näringslivsstruktur, växande arbetsmarknadsregioner och klimatförändringar samt möta medborgarnas växande anspråk på valfrihet och likvärdig service av god kvalitet. För att motverka kommunala skattehöjningar och nedskärningar inom välfärden bedömer regeringen att det behövs statliga tillskott till kommunsektorn . Utöver de tillskott som regeringen föreslår anser regeringen att de generella statsbidragen permanent bör höjas med 2019 och med ytterligare 2020. Regeringens bedömning är att de tillskott som föreslås kommer att innebära att sektorn kan fortsätta att stärka den generella välfärden och erbjuda en effektiv verksamhet av god kvalitet. När det gäller det kommunala utjämningssystemet har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag (dir. 2016:91) att överväga om större samhällsförändringar i tillräcklig grad fångas upp av det nuvarande systemet. Uppdraget ska redovisas . I propositionen framhålls att riksdag och regering beslutat om fler riktade statsbidrag till kommuner och landsting. De riktade bidragen anförs utgöra en stor och ökande del av statens styrning av kommunsektorn. Mot den bakgrunden har regeringen inlett ett arbete för att uppnå en mer strategisk och ändamålsenlig användning av de riktade bidragen t.ex. genom att överföra riktade bidrag till generella och förenkla de befintliga riktade bl.a. när det gäller administration kopplade till bidragen. Regeringens ståndpunkt är att statens styrning som utgångspunkt bör sätta ramarna för verksamheten, utan att i detalj reglera hur den ska utföras. Vidare anförs i propositionen att det ska vara ordning och reda i välfärden. Vinstjakten som incitament anses inte höra hemma där. Resurserna till välfärden ska komma brukarna, eleverna och barnen till del. Utgångspunkten för regeringens arbete är medborgarnas förväntningar på att de offentligt finansierade välfärdstjänsterna håller god och likvärdig kvalitet. Nuvarande system bedöms bl.a. ha bidragit till segregation, genom att vinstintresset beskrivs skapa incitament för att prioritera elever och patienter med mindre behov, på bekostnad av de med större behov. Regeringen har därför för avsikt att föreslå en reglering som innebär att det ska krävas ett tillstånd för att privata aktörer som bedriver välfärdsverksamhet ska få motta offentliga medel. Förslagen bereds inom och kommer enligt regeringen huvudsakligen att bygga på förslagen i betänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2016:78). Förslag till ramanslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringen föreslår att för anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 25 enligt tabell 1 nedan. föreslås utgiftsområdet öka med till jämfört med . Ökningen förklaras huvudsakligen av regeringens förslag om att kompensera kommuner och landsting för det intäktsbortfall som regeringens förslag om att sänka skatten för pensionärer genom att förstärka det förhöjda grundavdraget, medför på ca . Därutöver tillkommer bl.a. regleringar som föreslås med anledning av den kommunala finansieringsprincipen på ca . Tabell 1 Regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2018 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Källa: Budgetpropositionen . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Regeringen föreslår att anvisar ca 2018 till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting enligt lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Jämfört med 2017 innebär regeringens förslag en höjning av anslaget med ca . Höjningen avser i huvudsak kompensation för minskade skatteintäkter till följd av regeringens förslag om att sänka skatten för pensionärer, motsvarande ca . Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen svarar för ca av höjningen och avser bl.a. en läsa-skriva-räkna-garanti, skolstart och läroplans- och skollagsförändringar. Regeringen redovisar också att den har för avsikt att lämna förslag om en systematisk överlämning av information när elever flyttar mellan skolenheter för att undvika ogiltig frånvaro och öka genomströmningen och kvaliteten i gymnasieskolan. Vidare avser regeringen att lämna förslag om hur öppen redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå kan införas och hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående förskolor och skolor samt i privat anordnad vuxenutbildning. För att ersätta kommunerna för ett utökat åtagande föreslår regeringen att anslaget ökas med totalt 2018. Dessa medel ingår i de som avser förslag om regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen. När det gäller redovisning av kostnader och intäkter på skolenhetsnivå och hur offentlighetsprincipen kan införas i fristående förskolor och skolor samt i privat anordnad vuxenutbildning anförs i budgetpropositionen att regeringen avser att återkomma med förslag under innevarande riksdagsår. När det gäller förslag om systematisk överlämning av information anförs att regeringen avser att lämna en proposition till . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Till anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslår regeringen att anvisar ca 2018. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Enligt en prognos från () beräknas utjämningsbidragen uppgå till ca , varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas. Jämfört med 2017 innebär det en höjning av anslaget med ca . Anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Till anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer föreslår regeringen att anvisar 2018. Inom anslaget anvisas medel som får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). Anslaget får vidare användas till insatser för utveckling av statens styrning av kommuner och landsting. RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1996:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting (SKL), som i avtal har förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera . RKR har ansökt om statligt bidrag verksamhet med . Även RKA är en ideell förening. Medlemmarna är staten och SKL. RKA tillhandahåller nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Även i denna förening har medlemmarna i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet med högst vardera. RKA har ansökt om statligt bidrag verksamhet med . För att kunna möta kommunernas utmaningar och förbättra styrningen i den offentliga sektorn och skapa mer effektiva verksamheter samt större nytta för medborgarna anses det viktigt med ett brett angreppssätt som omfattar flera olika metoder. Regeringen har därför påbörjat en tillfällig satsning för att förbättra styrningen av kommunsektorn, t.ex. genom åtgärder som har en forskningsinriktning eller som avser fördjupade kunskapssammanställningar. För dessa åtgärder beräknas behövas 2018–2020. Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen Regeringen föreslår att anvisar 2018 till anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen. Anslaget får användas för statsbidrag till kommuner och landsting. Stödet fördelas till kommunerna och till landstingen. Vid fördelningen av medel mellan kommunerna ska antalet asylsökande och nyanlända i en kommun samt fördelningen mellan barn och vuxna i relation till kommunens befolkningstal beaktas. Vid fördelningen mellan landstingen ska hänsyn tas till antalet asylsökande och nyanlända i respektive landsting. Nivån på anslaget är oförändrad jämfört med . Anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Regeringen föreslår att ett nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet förs upp på statens budget och att anvisar på anslaget 2018. Anslaget ska få användas för statsbidrag till kommuner och landsting som genomfört arbete mot långtidsarbetslöshet. Stödet riktar sig till de kommuner och landsting som satsat på att anställa personer som står långt från arbetsmarknaden. Alla kommuner och landsting ska kunna ta del av stödet beroende på hur många personer de anställer med hjälp av extratjänster. Anslaget ska vara kopplat till ett mål för antalet personer anställda med extratjänster . föreslår regeringen att avsätts till kommunerna och till landstingen. Om kommunen eller inte når upp till målet ska bidraget reduceras och fördelas mellan de kommuner och landsting som överträffar sina mål. Målet är satt i termer av antalet extratjänster i relation till antalet invånare i respektive kommun och landsting. I kommittémotion 2017/18:3851 av m.fl. (M) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 ökas med 2018 utöver vad regeringen föreslår. Motionärerna vill att anslaget justeras för de reformer som motionärerna föreslår i sin budgetmotion och som påverkar kommunsektorns skatteintäkter. Därutöver vill motionärerna att ytterligare medel tillförs för en utökning av jobbstimulansen i försörjningsstödet, införande av gratis förskola i lågstadiet, utökad undervisningstid i matematik, utökad lovskola, obligatorisk läxhjälp och kortat aktivitetsstöd. Motionärerna vill avskaffa avgiftsfri tandvård för unga där åldersgränsen höjs från till och från till . Motionärerna avvisar också regeringens förslag om en läsa-skriva-räkna-garanti. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag om att anvisa medel på ett nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. I motionärernas budgetmotion presenteras en omläggning av arbetsmarknadspolitiken där extratjänsterna avskaffas helt, varför regeringens förslag här avvisas i sin helhet. Liknande motionsyrkanden finns även i kommittémotion 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 8, i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 19, i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 30, 33, 35 och 36, i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 3 och i kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 11–15. I kommittémotion 2017/18:3065 av och (båda SD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2018, jämfört med vad regeringen föreslår. Detta görs som en följd av att motionärerna vill att även pensionärerna ska omfattas av det befintliga jobbskatteavdraget, vilket väntas leda till ökade kommunala skatteintäkter, och som en följd av att motionärerna vill se lägre migrationsrelaterade utgifter. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att anvisa inom anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen och regeringens förslag om att anvisa på ett nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. I stället föreslår motionärerna att ett nytt anslag förs upp inom utgiftsområdet 9:4 Rätt till heltid och att anvisas för detta anslag. När det gäller förslag om rätt till heltid finns liknande motionsyrkanden även i kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 17, i kommittémotion 2017/18:1638 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 13 och i kommittémotion 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 3. I kommittémotion 2017/18:3706 av m.fl. (C) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2018 utöver vad regeringen föreslår. De framhåller att det är av största vikt att kommunsektorn ges goda och långsiktiga förutsättningar att finansiera sin verksamhet och anpassa den efter lokalt skiftande behov. Motionärerna vill bl.a. att anslaget ökas med genom att nu riktade statsbidrag omvandlas till generella statsbidrag. Förändringen av anslaget förklaras också av att motionärerna kompenserar kommunsektorn för förändrade skatteintäkter och lönekostnader. Kommunsektorns inkomster regleras för detta genom att anslaget sammantaget ökas med ca . Motionärerna vill också att tidigare införda åtgärder återställs, som gratis glasögon till barn, kostnadsfri mammografi, avgiftsfri tandvård för unga, avgiftsfri öppenvård och höjd barndel inom riksnormen för försörjningsstödet, vilket innebär att anslaget minskas med ca . Motionärerna vill vidare att det införs en extra timme i matematik på högstadiet, att samhällsorienteringen tidigareläggs och görs obligatorisk samt att jobbstimulansen i försörjningsstödet utökas. Regeringens förslag om bl.a. ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå avvisas. Sammantaget innebär det att anslaget ökas med utöver vad regeringen föreslår 2018. Motionärerna avvisar regeringens förslag till nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet på . Detta görs med anledning av att motionärerna vill att extratjänsterna avvecklas och ersätts av matchningsanställningar. I kommittémotion 2017/18:3796 av m.fl. (L) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med utöver vad regeringen föreslår 2018. Motionärerna vill att möjligheten att upprätthålla den offentliga servicen i hela landet ska värnas. Oavsett bostadsort ska individer ha rätt att få likvärdig kvalitet på vården, omsorgen, och andra välfärdstjänster. De ekonomiska villkoren för kommuner och regioner behöver därför, enligt motionärerna, utjämnas när det gäller faktorer som inte går att påverka. Motionärerna vill att ett antal ökningar av statsbidraget, som enligt motionärerna syftar till att förstatliga uppgifter som de anser bör skötas av kommuner och landsting, avskaffas respektive avvisas.