bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Flera brott borde enligt vår mening klassificeras som hatbrott och leda till åtal och fällande dom. Det bör därför göras en översyn av alla anmälda hatbrott för att hitta brister i utredningsarbetet och föreslå förbättringar så att fler anmälningar kan leda till åtal och fällande dom. Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Rättsväsendets arbete mot hedersrelaterade brott, punkt 66 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 38 och 2017/18:3736 av m.fl. (M) yrkande 4. Kunskapen om hedersproblematik i är alldeles för låg, och därför behövs bättre statistik och kunskap om vilka insatser som fungerar bäst. För att de som utsätts för hedersbrott ska få bättre hjälp och stöd av rättsväsendet behöver i nationella kompetensteam förstärkas och kunskapen om hedersrelaterad problematik hos polis, åklagare, domstolsväsende och målsägandebiträden öka. som det behövs bättre kunskap inom en bredare krets bör specialiserade poliser och åklagare också inrättas för att stödja hanteringen av hedersbrott. Kvinnlig könsstympning är en livsfarlig sedvänja som ger flickor men för livet. Det är bra att lagstiftningen om förbud mot könsstympning har skärpts, men det krävs också mer kunskap inom rättsväsendet, skolan och de sociala myndigheterna för att sådana brott ska kunna förebyggas. Även om det pågår ett arbete med att motverka hedersrelaterat våld och förtryck anser vi att mer behöver göras för att stärka kompetensen inom rättsväsendet. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens arbete med narkotikabrott på internet, punkt 68 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 68 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3737 av m.fl. (M) yrkande 9. har mycket i samhället förändrats. Ett exempel är användningen av internet som har inneburit nya möjligheter att förmedla och söka efter information eller att köpa och sälja varor. Ett annat exempel är den ökade rörligheten av människor och varor över länders gränser, inte minst som en följd av medlemskap i . Dessa förändringar i samhället har påverkat narkotikabrottsligheten och förutsättningarna för den. I takt med utvecklingen har utbudet av droger ökat, sett både till mängd och till antalet preparat. Teknikutvecklingen har varit gynnsam för den illegala narkotikahandeln och har inneburit förenklade sätt för förmedling och distribution av droger. Det är viktigt att polisen har en ständig närvaro även på internet för att motverka illegal försäljning av narkotika. Regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa en kontinuerlig närvaro och utökad kompetens hos polisen när det gäller användandet av internet i arbetet mot narkotikabrott. Upprätthållande av en restriktiv narkotikapolitik, punkt 69 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 20. Vi står bakom restriktiva narkotikapolitik. För att denna hållning ska kunna upprätthållas krävs det att hela samhället strävar i denna riktning. Polisens arbete är helt avgörande för detta arbete. Denna typ av brottslighet är i regel organiserad och svår att komma åt. Det krävs hemliga tvångsmedel för att kunna bedriva ett framgångsrikt utredningsarbete som kan leda till en fällande dom. Utredningsarbetet är resurskrävande och ställer stora krav på kompetens. Det är viktigt för samhällets trovärdighet att denna kompetens inte utarmas. Regeringen bör säkerställa att polisen får de resurser som är nödvändiga för arbetet. Vägtrafik, punkt 70 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22. En god och säker trafikmiljö kräver inte bara ett bra vägnät. Det kräver också att trafikreglerna följs. Alltför många utsätter sina medtrafikanter för livsfara eftersom de väljer att köra påverkade av alkohol eller andra droger. Det är en brottslighet som i huvudsak bara kan begränsas med regelbundna kontroller och en synlig polis på våra vägar. Kameror kan bidra med att beivra fortkörningar men inte rattfylleribrott. upptäcks även annan typ av brottslighet vid polisens stickprovskontroller. Det trafikövervakande arbetet har minskat . Därför bör det göras en översyn av polisens samlade trafikövervakande arbete. I detta arbete bör det ingå en studie av hur sådant arbete genomförs i andra jämförbara länder. Kontrollen av den tunga lastbilstrafiken kräver en särskild yrkeskompetens. Bristande underhåll och undermåligt material i tunga fordon, ibland kombinerat med för långa körtider, innebär en stor fara på våra vägar. Den tidigare regeringen tog fram ett förändrat regelverk för att förhindra att tung trafik skulle kunna fortsätta färdas när brister uppdagats. Kontrollen av dessa fordon kräver dock välutbildade trafikinspektörer. Många av dem som har detta arbete går snart i pension och har inte ersatts i nödvändig omfattning. Regeringen måste vidta åtgärder som gör det möjligt för polisen att se till att denna kompetens behålls. Kompetensutveckling och ledarskap inom polisen, punkt 71 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 2. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. Enligt min mening kräver detta bl.a. ett förstärkt ledarskap inom hela myndigheten. Inte minst är det viktigt att stärka det lokala ledarskapet. Lokalpolis-områdescheferna har inte ett tillräckligt stort mandat att fatta beslut som rör den egna verksamheten. Lokala polischefer ska därför ges ett starkare mandat. De ska förfoga över sin egen budget och fatta anställningsbeslut och därmed bättre kunna möta de behov som finns lokalt. För att utveckla svensk polis krävs också mer kompetensutveckling och mer forskning på hur polisens arbete kan förbättras. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Polisens svarstider, punkt 72 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 72 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2017/18:1156 av (M) yrkande 5. Polisen måste vara bemannad så att utryckningstiderna inte blir alltför långa eller utryckning i värsta fall helt uteblir. Även glesbefolkade områden behöver ha en polisiär bemanning som innebär att polis kan rycka ut när det behövs. Det måste vara enkelt att komma i kontakt med polisen, oavsett var i landet man bor och på vilket sätt man väljer att kontakta polisen. Polisen måste vara tillgänglig. Människor förväntar sig modern kommunikation och rimliga svarstider. Alltför ofta går det innan allmänheten får ett svar när man kontaktar polisen. Det är både kundvänligt och mer effektivt att följa med i den tekniska och kommunikativa utvecklingen. Det känns tryggt och ger förtroende att veta att är lätt att få kontakt med. införde polisen en möjlighet att anmäla brott via internet. Kontaktytan mellan medborgarna och polisen på internet behöver nu utvecklas ytterligare. Exempelvis bör den som bevittnar ett brott kunna ringa upp polisen och med hjälp av mms kunna visa bilder från brottsplatsen. Det bör allmänt sett även vara enkelt att skicka in bilder eller filmer till polisen från en mobiltelefon. Snabbare tillgång till uppgifter och bevismedel av denna typ skapar bättre förutsättningar för att klara upp brott. Polisen måste också använda sig av modern teknik för en noggrann uppföljning och återkoppling till brottsoffer vid brottsanmälan. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Kunskapslyft när det gäller unga brottsoffer, punkt 75 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 75 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3849 av m.fl. (KD) yrkande 7. Ett kunskapslyft bör genomföras inom de professioner som ofta kommer i kontakt med unga brottsoffer. Rättsväsendet, skolan, sjukvården och behöver skärpa sitt bemötande av brottsoffer. Många unga brottsoffer kränks av det ifrågasättande de möter av vuxna som har till uppgift att hjälpa dem. I utbildningarna till de yrken som kommer i kontakt med unga brottsoffer bör det läggas in moment om bemötande av barn och unga som utsatts för brott. Det behövs också en löpande fortbildning bland dem som redan arbetar inom dessa yrken. Regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motionerna Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2017/18:3771). Det svenska samhällets framgång bygger på en ömsesidig tillit – mellan människor, men också mellan människor och stat. Denna tillit har möjliggjort ambitiösa reformer och att människor har accepterat att lägga ett långtgående ansvar på det offentliga. Detta förtroende kräver dock att staten lever upp till sin del av avtalet. Detta har staten misslyckats med . Otryggheten växer och kriminella gäng äger i praktiken gator och torg i ett ökande antal utsatta områden. Stenkastning mot polis och räddningspersonal, bilbränder och våldsbrott och framväxt av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på att utvecklingen går åt fel håll. har rapporterat att det finns runt 5 000 kriminella aktörer och 200 kriminella nätverk runt om i landet. I dessa områden är det tydligt att staten inte uppfyller sin del av kontraktet utan i stället bidrar till tudelningen av samhället. Det kan inte acceptera. Alla invånare – oavsett var man bor – ska känna trygghet i att rättsväsendet klarar av sina uppgifter. är partiet för lag och ordning. När otryggheten breder ut sig måste samhällets svar vara tydligt – det kommer inte att accepteras. Vi kräver en snabb ökning av antalet poliser och skärpta straff för grova brott. Vi genomför därför nu den största trygghetssatsningen . Samhällsutvecklingen och befolkningsökningen gör att det behövs fler poliser för att utreda och bekämpa brott. Vi vill att poliserna ska bli fler och att deras löner ska höjas. Vi vill tillföra resurser för att utbilda och anställa 5 000 poliser och ytterligare 5 000 civilanställda till 2025. Vi vill även tillföra medel i syfte att höja polisernas löner med i genomsnitt per polis och månad. Polisens fokus ska mer än vara på kärnuppgiften att ingripa mot, utreda och klara upp brott. En viktig utgångspunkt för polisreformen var en närvarande, lokalt förankrad polis. Den målsättningen har inte nåtts. Ökad trygghet för hela befolkningen fordrar en närvarande och synlig polis. Det gäller såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. I ett tryggt samhälle är det avgörande med en polis som är synlig och närvarande på gator och torg. Det kräver poliser som är i yttre tjänst. Av såväl kvalitets- som effektivitetsskäl finns även behov av att i ökad omfattning kunna använda civilanställd personal inom för uppgifter som endast får utföras av poliser. För att säkerställa att utbildade poliser i första hand ska ha förutsättningar att koncentrera sig på kärnuppdraget, att förebygga och utreda brott, avsätter vi stora resurser för att kunna anställa 5 000 fler civilanställda inom till 2025. Hela rättssystemet ska stärkas för att lag och ordning ska kunna återställas, i hela . Kriminaliteten kan slås tillbaka, men då krävs det ett målmedvetet arbete och en vilja att prioritera statens viktigaste kärnverksamheter. Respekt för och tillit till rättsstaten är själva grunden för ett fungerande och demokratiskt samhälle. När detta nu utmanas är det en både farlig och oacceptabel utveckling. Undersökningar visar att allt fler människor i upplever otrygghet, och har vi en som inte fungerar. utredningsresultat är det lägsta . Exempelvis skrevs hälften av alla anmälda brott av direkt. Detta riskerar att leda till att förtroendet för polisen och rättsväsendet urholkas ytterligare. För att säkerställa att polisen är rätt utrustad för sina olika uppdrag samt för att förbättra arbetsmiljön och säkerheten föreslår vi ett utrustningslyft riktat till svensk polis. Vi vill ge rättsväsendet fler verktyg mot brottsligheten, exempelvis genom att införa zonförbud och förbättra polisens möjligheter till kameraövervakning. Vi anser vidare att det inte är tillräckligt att stärka , och för att vinna kampen mot brottsligheten. Samtliga brottsbekämpande myndigheter måste stärkas. Straff ska återspegla hur allvarligt ett brott är, och allvarligare brott ska bestraffas strängare än mindre allvarliga brott. Den som begår upprepade brott bör även straffas väsentligt hårdare än den som begår ett enstaka brott. Därför bör dagens mängdrabatt tas bort. Attacker mot blåljuspersonal är oacceptabelt och utvecklingen måste brytas. Vi vill att hot och våld mot hälso- och sjukvårdspersonal och angrepp mot väsentliga samhällsfunktioner såsom en akutmottagning ska leda till skärpta straff. Det handlar både om att skydda personer som har samhällsviktiga, ofta livsviktiga uppgifter, och om att skydda samhällsviktiga funktioner såsom själva akutmottagningarna. Det är angeläget att en ny och skarpare lagstiftning kommer på plats . är inte förskonat från extremism och terrorhot. Attacken på var en attack på det öppna och fria samhället. Säkerhetspolisen pekar i sin årsrapport på hotet från ensamagerande individer med ideologiska motiv. Eftersom dessa har få eller inga kontakter med andra personer lämnar de färre spår för att upptäcka. förmåga att motverka terrorism måste stärkas. Utvecklingen i och attacken i visar att terrorhotet är reellt och att satsningar för att stärka Säpos arbete mot terrorism är nödvändiga. Vi vill därför öka Säpos förmåga till informationsinhämtning och övervakning för att minska risken för att ytterligare attacker drabbar . bör även få tillgång till signalspaning parallellt med pågående förundersökning och även få möjlighet att använda sig av hemlig dataavläsning. Även polisens förmåga att stå emot terrorangrepp på svensk mark måste vara stark. Vi anser att polisens nationella insatsstyrka måste tillföras resurser för att ha tillräcklig operativ förmåga för att kunna agera i samband med terrorangrepp på flera geografiska platser . Våldsbejakande extremism utgör ett hot mot såväl människor som stater och ytterst mot de värderingar som vårt samhälle vilar på. Våldsbejakande extremism måste, utöver rättsväsendets insatser, mötas med förebyggande åtgärder och avhopparverksamhet. måste även samhällets förebyggande insatser utvecklas. För att bryta utvecklingen krävs det också att vi jobbar på flera fronter . Det förebyggande arbetet är att långsiktigt bryta trygghetskrisen. Jobb, skola och kvalificerat socialt arbete är avgörande. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (SD, -) (SD) och (-) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motionerna Budgetpropositionen (2017/18:2487) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2017/18:2525). En stat som inte upprätthåller lag och ordning är en stat i sönderfall. Upprätthålls inte den demokratiska rättsstaten återstår den starkes rätt, vilket innebär att det vakuum staten lämnar efter sig kommer att fyllas av andra aktörer som flyttar fram sina positioner där rättsstaten retirerar. ambition, att fler brott ska utredas och upp, innebär att det krävs en kraftig förstärkning av . Fler poliser är en förutsättning för att rättssamhället ska kunna bemöta hotet från den organiserade brottsligheten, stävja våldsamheterna i förorten och finnas tillgängliga för medborgarna. Målsättningen är att utbilda 7 000 fler poliser utöver nuvarande utbildningsprogram fram . har antalet poliser sjunkit, både i relation till befolkningen och i absoluta tal. Vi vill därför säkerställa att polisens relativa antal inte minskar genom att formulera ett mål om 250 poliser per 100 000 invånare. Fördelen med en sådan referensnivå är att det medför en långsiktig stabilitet för polisväsendet som därmed garanterat bibehåller sitt relativa antal även när befolkningsmängden ökar. Krav på lokal mini bemanning bör också utredas för att invånare på landsbygden inte ska mötas av stängda polisstationer och långa inställelsetider. Utöver arbetet med mängdbrott, organiserad brottslighet, våldsamheter i förorterna och ökad närvaro på landsbygden bör fokus även ligga på förstärkning av gränspolisen för att hitta och avvisa eller utvisa illegala invandrare. Vi vill också verka för att polisen ska få kraftigt förbättrade arbetsvillkor. För många poliser är arbetssituationen ansträngd och lönerna är fortsatt relativt låga. För att åtgärda bristen på poliser räcker det inte att man ökar platserna på polisutbildningen, man måste även öka incitamenten för poliser som lämnat yrket att återvända. Utöver att straffen behöver skärpas behöver polisens befogenheter och resurser utökas. Polisen behöver ha tillgång till s.k. icke-dödliga vapen. finns en lucka mellan polisens batong och det direkt dödliga tjänstevapnet. Även polisernas utrustning i övrigt behöver upprustas. I extrema fall, såsom vid större ordningsstörningar eller regelrätta upplopp, behöver undantagstillstånd kunna utlysas. Utegångsförbud, större möjligheter att kontrollera folk på gator och torg, lättare att häkta och förvara samt snabbare rättsliga processer är exempel på befogenheter ett undantagstillstånd ska kunna medföra. För att bidra med resursförstärkningar för upprätthållande av ordningen vid exempelvis upplopp föreslår vi att den tidigare nedlagda beredskapspolisen ska återinföras. Vid en terrorattack eller större händelse kan detta vara avgörande för att säkra tryggheten för befolkningen. Mot bakgrund av de kravaller som utspelats i exempelvis och andra utanförskapsområden , som totalt dränerat polisen på resurser, liksom risken för ytterligare terrorattacker, inte minst med tanke på den okontrollerade massinvandringen, tycks behovet vara större än någonsin av en förstärkningsresurs till polisen. Vi föreslår ett minimistraff fängelse för attacker mot blåljusverksamhet. Det leder till att dessa brott kommer att prioriteras av polisen och dessutom ge kännbara konsekvenser. Straffen i har varit och är fortfarande alldeles för låga i många fall. Därför måste det ske en översyn med ambitionen att kraftigt höja straffen. Vi förespråkar även kraftigt höjda straff för framför allt våldsbrott och sexualbrott, inbrott och organiserad brottslighet. Höjda straff är inte bara rätt utifrån ett moraliskt perspektiv; det medför även ökade möjligheter för rättsväsendet att t.ex. häkta och därmed hålla farliga personer inlåsta i väntan på rättegång. Jourdomstolar ska inrättas för att påföljden tydligare ska kunna knytas till det faktiska brottet i direkt anslutning till dess förövande. Det bör också poängteras att utvisning ska vara regel snarare än undantag om icke-svenska medborgare gör sig skyldiga till ordningsstörning eller upplopp. I kampen mot organiserad brottslighet föreslår vi en ny lagstiftning som riktar sig mot deltagande i kriminella organisationer, stärkt vittnesskydd samt utökad säkerhet vid Domstolar. Terrorism och extremism utgör ett allt större hot, både i omvärlden och i . har konstaterat att terrorhotet har kommit att bli alltmer utbrett och att antalet terrordåd kommer att öka. Vi vill se krafttag för att bekämpa dessa hot och skydda det svenska samhället. Att garantera medborgarnas säkerhet är en av statens allra viktigaste uppgifter. Vi vill vidta en rad åtgärder: förbjuda propaganda för terrorism, straffa varje form av deltagande i eller stöd till terrororganisationer, skärpa straffen för terrorbrott, frånta terrorister deras medborgarskap, tillåta hemlig dataavlyssning, tillåta signalspaning vid förundersökningar och ta bort sekretesshinder för underrättelseverksamheten i olika myndigheter. För att effektivt arbeta mot brottslighet är det viktigt med detaljerad kunskap om var och hur den tar sig uttryck. Som ett led i detta vill vi ge Brå i uppdrag att utföra en ny rapport om invandrares brottslighet. Dessutom ska Brå ges i uppdrag att offentliggöra den statistik de samlar in i en statistikdatabas så att var och en själv kan ta ut relevant statistik för att kunna bilda sig en uppfattning om samhället vi lever i. Vi vill att staten ska ta ansvar för att betala ut dömda skadestånd till brottsoffer och att skadestånd till brottsoffer, framför allt för brott mot person, ska öka. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (C) (C) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motionerna Nytt ledarskap för (2017/18:3716) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2017/18:3692). Ansvaret för att garantera människor säkerhet och trygghet är en av statens viktigaste uppgifter. För att kunna lösa denna uppgift krävs att antalet brott utreds och förövare döms. Trygghet består också i att lagarna är tydliga och rättssäkerheten stabil, så att ingen döms för brott som han eller hon inte har begått. Polisen måste vara närvarande, tillgänglig och synlig för människor i hela landet. ska ha ett långsiktigt mandat, och de lokala poliserna ska i största möjliga mån arbeta med uppgifter kopplade till det lokala området. Tryggheten ska värnas i hela landet, oavsett om du bor på landsbygden, i storstaden eller i något av våra utanförskapsområden.