bet · H401KU23 · 2017-06-01 00:00:00 — Förebyggande av våldsbejakande extremism Utskottet föreslår fyra tillkännagivanden till regeringen  om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel  om dels behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer  om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering  om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck. Utskottet avslår övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns 11 reservationer (SD, V och -) och två särskilda yttranden (M och V). Ett fyrtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationell samordnare som permanent myndighet och ökad samverkan Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser Ansvar för skolhuvudmän m.fl. Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier Översyn av lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder Anhörigas roll och den nationella orostelefonen Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism Uppföljning av rapport om utsatta områden 1.Nationell samordnare som permanent myndighet och ökad samverkan, punkt 1 (SD, -) 2.Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser, punkt 2 (SD, -) 3.Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser, punkt 2 (V) 4.Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel, punkt 5 (V) 5.Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier, punkt 6 (V) 6.Översyn av lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor, punkt 7 (V) 7.Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder, punkt 8 (SD, -) 8.Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder, punkt 8 (V) 9.Ensamagerande våldsverkare, punkt 10 (V) 10.Uppföljning av rapport om utsatta områden, punkt 12 (SD, -) 11.Uppföljning av rapport om utsatta områden, punkt 12 (V) 1.Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier, punkt 6 (M) 2.Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism, punkt 11 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Nationell samordnare som permanent myndighet och ökad samverkan 2016/17:648 av (L) yrkande 2, 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkandena 5–7 och 13 samt 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 1 (SD, -) Utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 48, 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:2321 av och (båda SD), 2016/17:2346 av (SD), 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 7. Reservation 2 (SD, -) Reservation 3 (V) 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 46, 2016/17:1537 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:1717 av (L) yrkande 3 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 6. Ansvar för skolhuvudmän m.fl. 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 8. Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Reservation 4 (V) Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 9. Reservation 5 (V) Översyn av lagen om ansvar för elektroniska anslagstavlor 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 10. Reservation 6 (V) Individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder ställer sig bakom det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkandena 2–4 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5. Reservation 7 (SD, -) Reservation 8 (V) Anhörigas roll och den nationella orostelefonen 2016/17:648 av (L) yrkande 1, 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6. ställer sig bakom det som utskottet anför om ensamagerande terrorister och forskning om mekanismerna bakom självradikalisering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9 och 2016/17:1729 av (L). Reservation 9 (V) Värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck samt rasism ställer sig bakom det som utskottet anför om ett värderingsbaserat arbete mot bristande jämställdhet, homofobi och hedersförtryck och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller delvis motion 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 10. Uppföljning av rapport om utsatta områden 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 12. Reservation 10 (SD, -) Reservation 11 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 36 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om förebyggande av våldsbejakande extremism. Motionsyrkandena rör bl.a. den nationella samordnaren och ökad samverkan, utökat informationsutbyte mellan myndigheter och sekretessbrytande bestämmelser, kommunernas ansvar, skolhuvudmäns ansvar, anhörigas roll och orostelefonen, insatser för individer som lämnar extremistiska miljöer, kunskapshöjande åtgärder och ensamagerande våldsverkare. Utskottets ledamöter i M, C, L och KD har väckt ett förslag till utskottsinitiativ (prot. 2016/17:37). Den 7–reste utskottet till för att inhämta erfarenheter och studera frågor inom utskottets beredningsområde. Vid flera möten behandlades frågan om förebyggande arbete mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Utskottet träffade bl.a. generalsekreteraren för regeringens kommitté för förebyggande av brott och radikalisering. Vid sammanträdet lämnade kultur- och demokratiminister information om det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Vid sammanträdet lämnade den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism information om samordnarens uppdrag och verksamhet. Säkerhetspolisen lämnade information i ärendet vid sammanträdet . Regeringens skrivelse 2014/15:144 I skrivelsen Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds-bejakande extremism (skr. 2014/15:144) redovisade regeringen 21 åtgärder som den har vidtagit för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna syftar till att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och att utveckla förebyggande insatser och metoder. Myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer, inklusive trossamfund, ska genom dessa åtgärder mer samordnat och effektivt kunna bidra till att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Åtgärderna kan delas in i fem grupper. Nationell samordning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringen anförde i skrivelsen att nyckeln till ett framgångsrikt förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism är kunskap, ansvarsfördelning och en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter, kommuner och landsting. Det gäller i synnerhet statliga och kommunala myndigheter och förvaltningar som fritidsverksamhet, skola, socialtjänst och , de särskilda ungdomshemmen och Kriminalvården. Samverkan är nödvändig för att bygga upp ett arbete som värnar demokratin. Det behövs för att kunna motverka att våldsbejakande politisk och religiös extremism uppkommer, etablerar eller breder ut sig. Det behövs också för att kunna göra insatser för personer som är i riskzonen för att ansluta sig eller som redan har anslutit sig till extremistiska rörelser samt för avhoppare från sådana rörelser. Det handlar om att skapa en samsyn om lokala problem och deras orsaker och om att mer effektivt ta vara på tillgängliga erfarenheter och kunskaper i syfte att det förebyggande arbetet ska bli långsiktigt och kunskapsbaserat (åtgärd 1–4). Åtgärder för att värna demokratin och alla människors lika värde och rättigheter Åtgärder inom detta område har, anförde regeringen, en bred inriktning då de omfattar alla inom relevanta grupper, t.ex. alla elever, alla ungdomar, alla berörda yrkesgrupper, alla trossamfund. Åtgärderna syftar framför allt till att främja demokratisk medvetenhet och alla människors lika värde och rättigheter och därmed till att påverka individer med målsättningen att minska grogrunderna för antidemokratiskt beteende, våldsbejakande ideologier och radikalisering. Dessa åtgärder fångar även upp individer i riskzonen eller individer som redan har anslutit sig till en våldsbejakande extremistisk rörelse. Den nationella samordnarens uppdrag att genomföra riktade utbildningsinsatser ska anpassas till lokala behov och kan exempelvis vara både grundläggande och fördjupande (åtgärd 5–9). Åtgärder mot identifierade risker Åtgärderna 10–15 riktar sig till riskgrupper eller områden där det finns identifierade risker och problem kopplade till våldsbejakande extremism. Åtgärder för att individer ska lämna våldsbejakande extremistiska rörelser Enligt regeringen ska åtgärderna inom detta område utveckla insatser för individer som är eller har varit involverade i våldsbejakande extremistiska rörelser och syftar till att kunna bemöta ideologiskt övertygade individer och att minska risken för återfall i ideologiskt motiverad brottslighet hos enskilda individer (åtgärd 16–19). Stärkt nordiskt och internationellt kunskaps- och erfarenhetsutbyte Regeringen framhåller att den internationella samverkan och det internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet har bidragit till att utveckla det nationella arbetet i för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Denna samverkan kommer att fortsätta (åtgärd 20 och 21). Tillkännagivanden till regeringen med anledning av skrivelsen behandlade skrivelsen och motioner som väckts med anledning av skrivelsen samt motioner som väckts under allmänna motionstiden /16 i betänkande 2015/16:KU4. Utskottet välkomnade regeringens skrivelse om åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot våldsbejakande extremism. Det är en allvarlig och angelägen fråga. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Det är utomordentligt viktigt att samverkan mellan samtliga berörda aktörer säkerställs, liksom att arbetet på lokal nivå stärks. Enligt utskottets mening är de åtgärder m.m. som regeringen presenterade i skrivelsen goda verktyg i det arbetet, även om utskottet ansåg att ytterligare åtgärder bör vidtas (se vidare nedan). Utskottet föreslog att skrivelsen skulle läggas till handlingarna. Utskottet föreslog vidare följande tillkännagivanden till regeringen: – att det är angeläget att det arbete som bedrivs av den nationella sam-ordnaren tas till vara samt att det därutöver finns behov av att kontinuerligt utveckla arbetet mot våldsbejakande extremism – att det finns behov av att sprida kunskap om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi samt att uppgiften att genomföra detta förslagsvis kan tilldelas Forum för levande historia – att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar – att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokrativärderingar – att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och att dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas – att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer vålds-förhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden – att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. Utskottet föreslog att skulle avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet fanns sex reservationer (SD) och ett särskilt yttrande (V). beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandena I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 76 f.) redogjorde regeringen för resultatet av de åtgärder som regeringen har vidtagit i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och som redovisats till i den nämnda skrivelsen. Regeringen behandlade även de nämnda tillkännagivanden som gjorde med anledning av skrivelsen och ansåg att de fick anses vara tillgodosedda fullt ut (se under respektive rubrik nedan). Utskottet delade regeringens bedömning när det gäller tre av tillkännagivandena (bet. 2016/17:KU1 s. 27 f.). Det rör tillkännagivandena om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering. När det gäller övriga tillkännagivanden delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen skulle återkomma i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. I skrivelse 2016/17:75 har regeringen redogjort för de ytterligare åtgärder som har vidtagits (se under respektive rubrik nedan). Nationell samordnare som permanent myndighet och ökad samverkan Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den nationella samordnarens verksamhet och om uppdrag till länsstyrelserna att samordna och stödja kommunerna och till den nationella samordnaren att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå. Vidare avslås ett motionsyrkande om samverkan med muslimska församlingar. Jämför reservation 1 (SD, -). I partimotion 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att den nationella samordnarens verksamhet bör bli permanent genom att det skapas en ny myndighet med uppdrag att stödja och samordna andra aktörers arbete mot våldsbejakande extremism. Motionärerna anser att det är viktigt att det arbete som har påbörjats och pågår inte överges, utan att det får fortsätta i en mer permanent form. Motionärerna begär också i yrkande 7 ett tillkännagivande om att den nya myndigheten bör ges mandat att initiera forskning om våldsbejakande extremism och utvärdera olika insatser. I samma motion yrkande 5 begärs också ett tillkännagivande om att länsstyrelserna, med utgångspunkt i den nationella samordnarens arbete, bör få i uppdrag att samordna och stödja kommunernas arbete med att ta fram handlingsplaner. Som skäl anför motionärerna att vissa kommuner saknar kunskap om våldsbejakande extremism och hur en handlingsplan ska utformas, medan andra kommuner saknar resurser att på egen hand driva ett omfattande arbete mot våldsbejakande extremism. Det finns därför stora behov av samordning och att kommuner gemensamt gör insatser mot våldsbejakande extremism. I samma motion yrkande 13 begärs vidare ett tillkännagivande om att en lämplig aktör, förslagsvis den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, bör ges i uppdrag att ta fram riktlinjer för konkreta förebyggande insatser på lokal nivå och vid behov bistå med hjälp och vägledning för att arbetet ska implementeras och komma igång. Motionärerna anser att det förebyggande arbetet bör bestå i insatser mellan aktörer på både nationell, regional och lokal nivå samt även inkludera civila samhällsaktörer, skolan och fritidsverksamhet och trossamfund. Det är viktigt att t.ex. lärare och fritidsledare har kunskap om extremism och kan upptäcka radikalisering. I partimotion 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska ta fram en konkret handlingsplan för det förebyggande arbetet mot radikalisering och terrorism. Motionärerna anser att det är positivt att regeringen presenterat en uppdaterad strategi mot terrorism, men anser att det förebyggande arbetet bör konkretiseras genom att olika typer av insatser identifieras och att det utarbetas en handlingsplan för hur det förebyggande arbetet ska bedrivas där det också framgår vem som har ansvar för vad. Motionärerna hänvisar till den politiska överenskommelsen som träffades 2015, och att det nåddes enighet om att kommunerna har ett ansvar för ett strukturerat och konkret arbete med att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper. Det är viktigt att det lokala och centrala ansvaret samspelar vad gäller återvändare. Motionärerna anför vidare att regeringen ska överväga vilka åtgärder som kan vidtas om det finns kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. I motion 2016/17:648 av (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om samverkan med muslimska församlingar i arbetet mot våldsbejakande extremism. Motionären anser att de muslimska församlingarna måste involveras i större utsträckning i arbetet mot våldsbejakande extremism. Regeringens strategi mot terrorism Regeringen lade fram en ny nationell strategi mot terrorism som ska vara ska vara utgångspunkten för långsiktiga arbete på detta område, både nationellt och internationellt (skr. 2014/15:146). Syftet är att skapa en tydlig struktur för det arbete som krävs för att motverka terroristbrottslighet. I strategin betonas vikten av samverkan och en tydlig uppföljning av det arbete som görs. Överenskommelse om åtgärder mot terrorism presenterades en överenskommelse mellan Social-demokraterna, om åtgärder mot terrorism. I överenskommelsen uttalas bl.a. att det arbete som den nationella samordnaren genomför måste fortsätta i någon form efter mandatets utgång . Den nationella samordnarens uppdrag Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare att i rollen som nationell samordnare förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer på nationell, regional och lokal nivå när det gäller arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir. 2014:103). Den nationella samordnaren ska involvera berörda aktörer på lokal nivå, såsom socialtjänst, skola, polis, fritidsverksamhet och organisationer inom det civila samhället, inklusive trossamfund, samt underlätta utvecklingen av lokala samarbetsformer mellan aktörer i syfte att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska erbjuda stöd och rådgivning till kommuner som identifierar problem med våldsbejakande extremism. Samordnarens uppdrag innefattar även att verka för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism och utveckla förebyggande metoder. I syfte att stärka den nationella samordnarens arbete gentemot myndigheter, kommuner och det civila samhällets organisationer inklusive trossamfund, gav regeringen ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:27) som innebär att samordnaren ska förbättra stödet till anhöriga, utreda förutsättningarna för en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon, ta fram och initiera genomförandet av en sammanhållen strategi för arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, uppmuntra till insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser, och inrätta ett nätverk av experter. Genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2015:86) fick samordnaren vidare i uppdrag att ge en etablerad frivilligorganisation i uppdrag att genomföra en pilotverksamhet med en nationell stödtelefon dit bl.a. anhöriga, kommuner och organisationer kan vända sig för att få information, råd och stöd. Genom ett tilläggsdirektiv (dir. 2016:43) fick den nationella samordnaren i uppdrag att analysera och föreslå hur det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism bör samordnas och organiseras nationellt inom ramen för befintlig myndighetsstruktur fr.o.m. . Samordnaren ska även analysera vilket ansvar kommunerna har för att förebygga radikalisering och rekrytering till våldsbejakande grupper och utifrån analysen utreda olika alternativ till hur kommunernas ansvar bör utformas samt föreslå vilka åtgärder som skulle kunna vidtas mot kommuner som inte lever upp till sitt ansvar. Samordnaren ska även bl.a. vidareutveckla och fördjupa det kunskapsbaserade förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå och bistå myndigheter, kommuner, organisationer och trossamfund med expertkunskap i arbetet mot våldsbejakande extremism. Samordnaren ska vidare i samverkan med berörda myndigheter – bistå kommunerna med att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och med att ta fram lokala handlingsplaner – bistå kommunerna med att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper i frågor om våldsbejakande extremism – bistå med rådgivning för att utveckla det lokala arbetet med insatser för personer som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism och utveckla stöd till anhöriga – bistå kommunerna med att utveckla insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska rörelser – stödja kommunerna med att identifiera och utveckla samarbete med organisationer och trossamfund som vill förebygga antidemokratiska beteenden, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism. Uppdraget ska slutredovisas . Nationell strategi mot våldsbejakande extremism fick den nationella samordnaren i uppdrag att ta fram en strategi mot våldsbejakande extremism. Strategin som presenterades har tre dimensioner – främjande, förebyggande och förhindrande (Ku2016/01651/D). Den främjande dimensionen innebär ett inkluderande demokratistärkande arbete för att skapa ett motståndskraftigt samhälle. Den förebyggande dimensionen riktas mot grupper och individer som är mottagliga för rekrytering till våldsbejakande extremism. Den förhindrande dimensionen är inriktad på åtgärder mot individer som befinner sig i våldsbejakande extremistmiljöer samt anhöriga till dessa. Samordnaren angav färdriktningen för det fortsatta arbetet genom följande åtgärder på lokal nivå: – Demokrati – samverkan mellan kommunen och civilsamhället måste utvecklas. – Politisk vilja och ansvar. – Samordnare bör finnas i varje kommun. – Lägesbild bör upprättas i samverkan med berörda aktörer. – Samverkan är ett kommunalt ansvar, och de s.k. kunskapshusen kan tjäna som förebild. – Handlingsplan ska utgå från lägesbilden. – Informationsdelning utifrån de regelverk som finns. – Kommunen bör ha resurser för att ge stöd till anhöriga. – Stöd att lämna våldsbejakande extremism bör finnas i en kommun. – Den idéburna sektorn ska vara en tydlig samverkanspartner.