bet · H501UFöU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller regeringens proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Därmed föreslår utskottet att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daish. Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen. Enligt utskottet ska regeringen , sista juni och sista återrapportera till utrikesutskott om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. Utskottet föreslår även att regeringen ska fortsätta att utveckla målformuleringarna i syfte att göra målen uppföljningsbara. Utskottet anser att bör avslå övriga motionsyrkanden. I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Åtta yrkanden i följdmotioner. Två yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Övriga frågor, punkt 4 (SD) Övriga frågor, punkt 4 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen för medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daish. Därmed bifaller proposition 2017/18:31. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen , sista juni och sista ska återrapportera till utrikesutskott om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3933 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen måste fortsätta att utveckla målformuleringarna i syfte att också göra målen uppföljningsbara och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3933 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 2. 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3655 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2017/18:3931 av m.fl. (SD) yrkandena 1–6. Reservation (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (KD), (S), (C), (MP), (SD) och (V). Ärendet och dess beredning I proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i föreslår regeringen att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Isil/Daish i . I betänkandet behandlas även två motioner från allmänna motionstiden /18 och två följdmotioner. Propositionen har hänvisats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter beslutat, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). Som ett led i de berörda utskottens utvärdering och uppföljning genomförde fem ledamöter från utrikesutskottet och försvarsutskottet en delegationsresa till och . föredrogs propositionen för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet av kabinettssekreterare , statssekreterare , generallöjtnant och ställföreträdande chef för den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten . efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daish genom bl.a. utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daish, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terroristorganisationen , och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daish genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt stadga samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätten och humanitärrätten, vidta nödvändiga åtgärder i bl.a. för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bl.a. Daish. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daish bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i proposition 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), proposition 2015/16:40 (bet. 2015/16: UFöU2, rskr. 2015/16:108), proposition 2016/17:32 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107) och proposition 2016/17:127 (bet. 2016/17:UFöU4, rskr. 2016/17:309). I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 70 personer till förfogande på plats i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Isil/Daish i . Om situationen så kräver ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget ska bidra till genomförandet av utbildningsinsatsen genom skydd och bevakning vid koalitionens samtliga baser samt genom utbildning och rådgivning till de irakiska försvarsstyrkorna i i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daish. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, samt för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och redovisar målsättningen med det svenska bidraget samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition 2017/18:31 Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Därmed medger att regeringen ställer en svenskt väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daish. ställer sig även bakom det som utskottet anför om återrapportering till utrikesutskott och om målformuleringar för svenskt deltagande i internationella insatser och tillkännager detta för regeringen. avslår i övrigt de motionsyrkanden som lagts fram i följdmotioner och i två motioner från allmänna motionstiden /18. I motion 2017/18:3038 yrkande 7 av m.fl. (L) anförs att den svenska insatsen i ska utökas till att också innefatta militärt stöd. I motion 2017/18:3655 yrkande 3 av m.fl. (SD) anförs att regeringen ska stödja självförsvarsstyrkorna som ger befolkningen på skydd och trygghet. I motion 2017/18:3931 av m.fl. (SD) anförs i yrkande 1 att regeringen ska säkerställa att det svenska militära bidraget genom utbildningsinsatsen i riktas till och inte styret i för att bidra i kampen mot Islamiska staten och underlätta självförsvar. I yrkande 2 anförs att regeringen bör verka för att självförsvarsgrupper för svaga grupper som yezidier och kristna inkluderas i koalitionens stödinsatser. I yrkande 3 anförs att regeringen i sina kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i och eventuellt materiellt stöd. I yrkande 4 anförs att regeringen bör verka för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena. I yrkande 5 anförs att regeringen bör utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd. I yrkande 6 anförs att regeringen ska stödja uppbyggnaden av området Nineveslätten i . I motion 2017/18:3933 av m.fl. (C, M, L, KD) anförs i yrkande 1 att regeringen , sista juni och sista ska återrapportera till utrikesutskott om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllnaden. I yrkande 2 uppges att regeringen ska återkomma till med uppföljningsbara mål för svenska internationella insatser och ange hur man avser att utvärdera den mot de uppställda målen. Utskottet bekräftar i likhet med tidigare betänkanden (senast bet. 2016/17:UFöU4) sitt stöd till den internationella koalitionen mot Daish och sitt stöd för att ingår i koalitionen. Vid föredragningen inför utskottet framgick att den globala koalitionen mot Daish samlar 69 länder, inklusive , flera EU-stater och länder i regionen, samt fyra organisationer. och ansvarar för den övergripande samordningen. Insatser av olika karaktär som syftar till att stå emot och besegra Daish är viktiga även för säkerheten i och i . Den internationella koalitionen mot Daish har till syfte att bekämpa Daish och stabilisera . Koalitionens militära plan för och syftar till att besegra Daish. Detta ska ske genom att utbilda och träna försvarsstyrkor i och och genom att understödja försvarsstyrkor i och med luftunderstöd. I utbildningsdelen ingår även att skydda och bevaka koalitionens utbildnings- och grupperingsplatser. Den militära planen utgör en del av en bredare strategi tillsammans med andra krishanteringsinstrument såsom diplomati och humanitära åtgärder. Stabiliseringsinsatser och humanitära insatser ska ske parallellt med den militära kampanjen. Den militära kampen mot Daish har gjort betydande framsteg med återtagandet av , Tal Afar och Hawija samt inledandet av offensiven mot de återstående Daish-kontrollerade områdena i västra . Sedan erövrandet av befinner sig den globala koalitionens insats i fas tre (Defeat) av fyra. När kvarvarande Daish-kontrollerade områden återtagits, ska fasen övergå i fas 4 (Support Stabilization). I fas fyra ska enligt planeringen fokus övergå från storskalig förbandsutbildning av de irakiska försvarsstyrkorna till utbildning av de irakiska försvarsstyrkorna så att de kan upprätthålla säkerheten och stå emot förväntat asymmetriska hot från Daish. Med anledning av motionsyrkandet om att det svenska militära bidraget ska riktas till och inte styret i konstaterar utskottet att det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att stå emot och besegra Daish. Det svenska militära bidraget utgör en del av breda engagemang för för att uppnå långsiktig stabilitet i landet. En negativ utveckling i landet får konsekvenser för säkerheten i regionen och även globalt. Enligt regeringens bedömning bör det svenska bidraget verka vid koalitionens samtliga baser i , där säkerheten så medger, så att det svenska bidragets kompetens på bästa sätt kan användas utifrån de behov som finns hos de irakiska försvarsstyrkorna. Utskottet instämmer i denna bedömning. Utskottet noterar att relationerna mellan centralregeringen i och regionala regering (KRG) i är fortsatt spända. I kampen mot Daish har samarbetet, enligt vad regeringen anför i propositionen, emellertid fungerat väl. KRG höll en folkomröstning om självständighet , vilket ledde till starka reaktioner från centralregeringen i samt grannländerna och . Efter omröstningen återtog irakiska styrkor kontrollen över vissa av de s.k. omstridda områdena, exempelvis . Dessa områden ligger formellt utanför kurdiska region men har befunnit sig under kurdisk kontroll sedan kampen mot Daish inleddes . Ett tiotal dödsoffer rapporterades i anslutning till återtagandet. Utskottet förutsätter att regeringen noga följer utvecklingen. deltar som en del av den samlade koalitionens tränings- och utbildningsinsats. För att ska kunna vara en trovärdig och relevant partner krävs att den svenska insatsen utgår från och koalitionens behov och att det finns flexibilitet i det svenska bidraget. Därför föreslås att det svenska bidraget till insatsen utöver utbildning också ska kunna omfatta personal för skydd och bevakning vid koalitionens baser. Det svenska bidraget bör i linje med detta kunna verka vid koalitionens samtliga baser i där säkerheten så medger. Ett vidgat geografiskt mandat bidrar också till ökad handlingsfrihet för det svenska bidraget med tanke på bl.a. säkerhetsläget. Det svenska styrkebidraget ska stå under svensk nationell ledning och kontroll under insatsen, som nödvändig koordinering sker med andra aktörer i insatsområdet. Utskottet konstaterar att det sammantagna säkerhetsläget i innebär att hotbilden är fortsatt hög mot den svenska styrkan och att det finns risk för att den svenska personalen utsätts för väpnat våld. I likhet med i betänkande 2016/17:UFöU4 framhåller utskottet vikten av fortlöpande hot- och riskbedömningar för insatsens personal. Det svenska bidraget kommer att organiseras och utrustas för att kunna hantera situationer där personalen utsätts för väpnat våld och för att lösa sina utbildnings- och rådgivningsuppgifter. Det kan också uppstå situationer där den svenska insatspersonalen får svårt att lösa sina uppgifter. Det kan då bli aktuellt att sätta in en tillfällig förstärkning för att lösa dessa uppgifter. Därtill behöver det finnas en plan för att insatspersonalen ska kunna evakueras. Utskottet konstaterar att det svenska styrkebidraget kommer att uppgå till högst 70 personer på plats i medan den begärda personalramen är högst 220 personer. I likhet med i betänkande 2016/17:UFöU4 förutsätter utskottet att , genom de berörda utskotten eller i kammaren, får information i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- och evakueringsinsatser tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver 70 personer inte kan genomföras utan att ett nytt beslut fattas av . bemyndigande till regeringen att sända väpnad trupp till innebär ett betydande ansvar. Som utskottet har konstaterat i betänkanden visar erfarenheten att förluster av människoliv inte kan uteslutas vid fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser utomlands. Liksom tidigare vill utskottet understryka betydelsen av att insatsen har tillgång till kvalificerade sjukvårdsinsatser. Utskottet konstaterar att den folkrättsliga grunden för insatsen även i fortsättningen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daish och de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bl.a. styrkornas uppgifter. har i flera resolutioner fördömt Daishs agerande och konstaterat att Daish utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. Utskottet välkomnar i likhet med 2016/17:UFöU4 att folkrätten och mänskliga rättigheter är centrala aspekter i planeringen och genomförandet av utbildningsinsatsen och att 1325 (2002) är en integrerad del av den svenska insatsen. I fråga om motionsyrkandet om att självförsvarsgrupper för svaga minoriteter ska inkluderas i koalitionens stödinsatser konstaterar utskottet att irakiska försvarsstyrkor får militär utbildning av koalitionen. har tidigare uppgett att det kan förekomma kristna och yazidiska enheter i de irakiska försvarsstyrkorna. När det gäller motionsyrkandet om att regeringen i kommande budgetförslag ska skjuta till medel till försvarsbudgeten för att kompensera för den ekonomiska påfrestning som Försvarsmakten utsätts för i och med insatsen i kan utskottet konstatera att regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaden ska belasta anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. I betänkande 2017/18:FöU1, vilket justerades av försvarsutskottet och beslutas av , behandlar budgetförslaget för utgiftsområdet. Av försvarsutskottets förslag till riksdagsbeslut följer att anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av och regeringen. Därmed ska anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt inte kunna användas till att finansiera andra delar av Försvarsmaktens verksamhet. Utskottet konstaterar vidare att får återkomma till förslag som rör framtida fördelning av statsbudgeten inom ramen för budgetprocess. Merkostnader för eventuella tillfälliga förstärknings- och evakueringsinsatser ryms inom föreslagen ram för detta anslag. När det gäller ett motionsyrkande om att utreda behov av och möjligheter till materiellt stöd och att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena framhåller utskottet att samlade engagemang i är brett. Det svenska väpnade bidraget till den militära utbildningsinsatsen är en del av omfattande stöd till . Utskottet konstaterar att är en stor humanitär givare till och att Sidas humanitära stöd under innevarande år uppgår till , varav går till FN:s befolkningsfonds (UNFPA) arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt sexuellt och könsrelaterat våld. Liksom för andra kriser kan stödet justeras . är dessutom en av världens största givare av icke öronmärkt stöd till FN-organ och internationella organisationer som bedriver humanitär verksamhet i . Utskottet beklagar att den humanitära appellen för är underfinansierad när behoven är fortsatt omfattande. Regeringen har fattat beslut om en ny strategi för det bilaterala utvecklingssamarbetet med för perioden –2021. När det gäller motionsförslaget om stöd till återuppbyggnaden av Nineveslätten i konstaterar utskottet, i likhet med i bl.a. betänkande 2016/17:UFöU4, att bidrar till FN:s utvecklingsprograms (United Nations Development Programme, UNDP) stabiliseringsfond (FFIS) för befriade områden, bl.a. till stabiliseringsåtgärder i . I ett motionsyrkande anförs att regeringen , sista juni och sista ska återrapportera till utrikesutskott om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllelse. Utskottet anser att en kontinuerlig återrapportering är av stor betydelse i detta fall, med hänsyn till insatsens vikt och den hotbild som omger insatsen. Utskottet konstaterar att det är som, genom de berörda utskotten eller i kammaren, förutsätts få information. Enligt utskottets mening är det ändamålsenligt att återrapportering sker till det utskott som mottar propositioner om internationella insatser efter att kammaren har tagit beslut om hänvisning, dvs. har möjlighet att besluta om närvarorätt för andra ledamöter i enlighet med 7 kap. 16 § riksdagsordningen. Utskottet påminner om 10 kap. 8–9 §§ riksdagsordningen som reglerar statliga myndigheters skyldighet att lämna upplysningar och avge yttrande till ett utskott i . Med anledning av att motionsyrkandet anger sista som den tidpunkt då regeringen senast ska återrapportera till utrikesutskottet och med hänsyn till att riksdagsval ska hållas , vill utskottet påminna om att utrikesutskottet är valt för hela valperioden enligt 7 kap. 2 § riksdagsordningen. pågår enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen till dess nästa inleds. Utskottet vill därmed bifalla motion 2017/18:3933 yrkande 1 och ge detta regeringen till känna. När det gäller motionsvis framfört förslag om att målen för svenska internationella insatser ska vara uppföljningsbara, har vid ett flertal tillfällen understrukit vikten av en tydlig målsättning för och utvärdering av internationella insatser, senast i betänkande 2017/18:UU8 om samlade politik för internationell civil och militär krishantering. har också, när det gäller Minusmainsatsen i , fattat beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma till med uppföljningsbara mål för den svenska insatsen och ange hur man avser att utvärdera den mot de uppställda målen (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). Det är utskottets uppfattning att samma principer bör gälla även andra svenska insatser, inklusive utbildningsinsatsen i . har behandlat regeringens skrivelse 2016/17:196 samlade politik för internationell civil och militär krishantering. Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet vill därför erinra om det av godkända betänkandet 2017/18:UU8 (rskr. 2017/18:48), i vilket utrikesutskottet anförde följande om uppföljning och utvärdering: ”Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att utvärderingen av samlade insatser i (SOU 2017:16) visade på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. Utvärderaren föreslog därför att en särskild funktion inom skulle inrättas och få ansvar för att utarbeta förslag till en sådan strategi för kommande internationella insatser. Den övergripande strategin bör enligt utredaren ange målsättningar, tidslinjer och arbets- och ansvarsfördelningen för de olika delarna av den svenska insatsen. Den särskilda funktionen bör också ansvara för en återkommande och strukturerad resultatredovisning av engagemanget till regering och riksdag. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen tydliggör att systematisk återrapportering och erfarenhetsinhämtning är central för att kunna dra lärdomar av bidrag till internationella insatser. ska verka för en effektiv regelbunden uppföljning nationellt och internationellt av pågående insatser. Regeringen understryker också vikten av att de internationella insatserna har realistiska mandat med tydliga mål och måluppfyllnadsmetoder, att slutmål (”end state”) identifieras för fler insatser och att varje insats har en väl definierad roll i förhållande till det internationella samfundets övriga ansträngningar. Utskottet instämmer med regeringen att nationella mål för insatser måste vara förenliga med det mandat som insatserna har. Det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte leder till konkurrens med insatsernas samlade målsättningar.” Utskottet noterar att regeringen i propositionens avsnitt 6 utvecklat målsättningen med ett fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i . Utskottet kan konstatera att förbättringar av regeringens formulering av nationella mål för insatserna har skett, men framhåller att målformuleringarna måste fortsätta att utvecklas i syfte att också göra målen uppföljningsbara. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed bifalls yrkande 2 i motion 2017/18:3933 (C, M, L, KD). Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land, om inte ett medgivande till detta getts i lag, eller det finns en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas tidigare bemyndigande för regeringen, och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att ska kunna delta i den internationella insatsen i med en väpnad styrka. Mot bakgrund av det som anges ovan föreslår det sammansatta utrikes- försvarsutskottet att bifaller proposition 2017/18:31. Utskottet föreslår vidare att bifaller motion 2017/18:3933 yrkande 1 om återrapportering om insatsen till utrikesutskottet och motion 2017/18:3933 yrkande 2 om uppföljningsbara mål för utvärdering av svenska internationella insatser och utvärdering mot de uppställda målen samt avslår motionerna 2017/18:3038 yrkande 7, 2017/18:3655 yrkande 3 och 2017/18:3931. Utskottet förordar därmed att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande i t.o.m. för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daish i . Övriga frågor, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD).