bet · H401KU15 · 2017-04-24 00:00:00 — •lämna de förslag till författningsändringar som krävs för att anpassa vissa centrala författningar om rättsväsendets behandling av personuppgifter till de nya förutsättningarna •bedöma om direktivet ger anledning till ny eller ändrad reglering om tillsyn och vid behov lämna författningsförslag •bedöma om det finns anledning att reglera Säkerhetspolisens personuppgiftsbehandling separat från den lagstiftning som gäller för och vid behov lämna författningsförslag. Utredaren skulle i ett delbetänkande redovisa uppdraget i den del det rör dels en ny ramlagstiftning, dels tillsyn inom direktivets tillämpningsområde. Uppdraget ska slutredovisas . överlämnade utredningen delbetänkandet Brottsdatalag (SOU 2017:29) till regeringen. Utredningen föreslår sammanfattningsvis att direktivet i huvudsak ska genomföras genom en ny ramlag, brottsdatalagen. Syftet med lagen är både att skydda fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter och att säkerställa att behöriga myndigheter kan behandla och utbyta personuppgifter med varandra på ett ändamålsenligt sätt. Lagen ska – i likhet med personuppgiftslagen – vara generellt tillämplig inom det område som direktivet reglerar. Lagen ska även vara subsidiär. De myndigheter som bedriver verksamhet inom lagens tillämpningsområde har i allmänhet särskilda registerförfattningar som reglerar personuppgiftsbehandlingen. Utredningen avser att i sitt slutbetänkande föreslå de anpassningar som krävs med anledning av ramlagen i de registerförfattningar som ingår i utredningens uppdrag. Lagen föreslås kompletteras med en förordning som ska genomföra vissa detaljbestämmelser i direktivet. Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och integritetsskydd samt lagrådsremiss om användning av drönare Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor om kameraövervakning (Ju 2015:14, dir. 2015:125). Syftet är att säkerställa att kameraövervakning kan användas där det behövs för att bekämpa brott och garantera ett starkt skydd för den personliga integriteten. •kartlägga och utvärdera vad kameraövervakningslagen (2013:460) har inneburit för möjligheterna till kameraövervakning och skyddet för den personliga integriteten •analysera om möjligheterna till kameraövervakning på särskilt brottsutsatta platser och andra platser med förhöjt skyddsbehov, t.ex. asylboenden, medieredaktioner och lokaler som används av religiösa samfund, behöver förbättras •undersöka hur lagens tillämpningsområde förhåller sig till användning av ny teknik, såsom kamerautrustade drönare, och bl.a. ta ställning till om det behövs integritetsstärkande eller teknikfrämjande åtgärder •ta ställning till om integritetsskyddet på vissa platser dit allmänheten inte har tillträde, t.ex. arbetsplatser och skolor, behöver förbättras •analysera om integritetsskyddet kan förstärkas genom att Datainspektionen ges föreskriftsrätt när det gäller tillämpningen av kameraövervakningslagen •lämna de författningsförslag som bedöms lämpliga. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:54) har uppdraget utvidgats så att utredaren även ska analysera hur regleringen i kameraövervakningslagen (2013:460) bör anpassas till den nya EU-rättsliga dataskyddsregleringen samt lämna de författningsförslag med anledning av detta som behövs och är lämpliga. Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden har förlängts genom tilläggsdirektivet. Uppdraget ska i stället redovisas . Efter att utredningen tillsattes har rättsläget om drönare klarlagts genom ett avgörande från (HFD 2016 ref. 71 I). gjorde bedömningen att en kamera som är monterad på en drönare ska anses vara en sådan övervakningskamera som omfattas av kameraövervakningslagens tillämpningsområde. Detta innebär att det som huvudregel krävs tillstånd för att använda en sådan drönare på en plats dit allmänheten har tillträde. Drönartekniken har många betydelsefulla användningsområden och kan vara till stor nytta inom bl.a. räddningsarbete, skogs- och jordbruk samt journalistisk verksamhet. Efter Högsta förvaltningsdomstolens avgörande har det ifrågasatts om det finns tillräckliga möjligheter att använda tekniken för sådana berättigade ändamål. Inom har därför promemorian Kameraövervakningslagen och möjligheterna att använda drönare för berättigade ändamål I en lagrådsremiss från lämnas förslag till ändringar i kameraövervakningslagen (2013:460). att övervakning med kamerautrustade drönare ska undantas från lagens tillämpningsområde, om övervakningen utförs av någon annan än en Enskildas personliga integritet kommer i stället att skyddas av reglerna i personuppgiftslagen (1998:204). Lagändringen föreslås träda i kraft Några frågor om offentlighet och sekretess I promemorian Några frågor om offentlighet och sekretess (Ds 2016:2) behandlas ett antal framställningar som har kommit in till från myndigheter och enskilda med önskemål om ändringar i offentlighets- I promemorian anges att för att upprätthålla en så stor öppenhet som möjligt görs en noggrann avvägning mellan insynsintresset och sekretessintresset för varje framställning. I några fall görs i promemorian bedömningen att skyddet för enskilda är bristfälligt i verksamheter inom det Dessa brister föreslås nu bli åtgärdade. bibliotekssekretessen, som bl.a. gäller för uppgifter om boklån, utsträcks till att även omfatta uppgifter om enskildas användning av informationsteknik hos Det föreslås införas sekretess för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i ärenden enligt begravningslagen. föreslås till skydd för enskilda som lämnar stödförklaringar enligt förordningen om medborgarinitiativet. Skattesekretess ska enligt förslaget kunna föras över till . Det föreslås att skyddet för offentliganställdas privata kontaktuppgifter och fotografiska bilder på intranät Dessutom föreslås att sekretesskyddet för uppgifter som utbyts inom ramen för internationellt polisiärt samarbete görs tydligare och mer Vidare föreslås skyddet för ordningen och säkerheten i Kriminalvårdens verksamhet förstärkas. Ett nytt organ, Hälsohögskolan i , föreslås föras in i bilagan till offentlighets- och sekretesslagen så att offentlighetsprincipen kommer att gälla även där. Promemorian har remissbehandlats. har i sin förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas och under återstoden av /17 aviserat att proposition nr 25 Några frågor om offentlighet och sekretess ska lämnas till Enligt underhandsinformation från är Vidare har regeringen aviserat att utöver det som anges i Ds 2016:2 kommer även ett förslag om sekretess för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i beslut av Kriminalvården eller en övervakningsnämnd att ingå i propositionen. Personlig integritet och kvalitetsverktyg för webbplatser Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den personliga integriteten och om kvalitetsverktyg för webbplatser. Jämför reservation 1 (SD), 2 (L) och 3 (SD, KD). I motion 2015/16:2781 yrkande 2 av m.fl. (FP) begärs att konsumenters integritetsskydd vid köp på internet förstärks. Motionärerna anför att lagstiftningen behöver förtydligas så att konsumenterna får ett fullgott skydd för sina personuppgifter vid näthandel. Vidare begärs ett starkare skydd när det gäller vilken typ av uppgifter företag får spara om sina kunder och hur länge de får göra detta utan att konsumenten förnyar sitt medgivande. Konsumenter bör också få möjlighet till insyn i vilka uppgifter som lagras och möjlighet att få dem raderade. Motionärerna anser även att bör arbeta aktivt för en fungerande reglering på europeisk nivå. Liknande förslag finns i motion 2015/16:3049 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (C) och 2016/17:657 yrkandena 1 och 2 av (L). Motionärerna anför att avtal för internethandel bör ses över så att det ska gå att handla utan att behöva ange en mängd uppgifter om sig själv och att personuppgifter inte bör få spridas vidare till andra i vinst- eller marknadsföringssyfte utan den enskildes samtycke. Vidare begärs att konsumenter alltid ska kunna radera sina personuppgifter från digitala tjänster som samlar information till andra användare. Konsumenter bör få möjlighet att ta del av informationen om den egna personen och radera hela eller delar av denna. och (båda SD) begär i motion 2015/16:2066 att det uppdras åt Datainspektionen att starta en internetportal där myndigheten löpande informerar om nyupptäckta hot mot den personliga integriteten på internet och i våra datorer samt enkla guider för hur vanliga användare kan skydda sig mot kartläggning och intrång. Motionärerna anför att mot bakgrund av den ökande kartläggningen av användarna på internet måste it-säkerheten och den personliga integriteten på internet och i enskildas datorer bli en nationell fråga som får större vikt än vad den har . Motionärerna anser därför att det behövs en nationell portal där såväl larmrapporter som enkla guider för internetanvändarna kan samlas på ett och samma ställe. och (båda FP) begär i motion 2015/16:395 yrkande 1 att det ska vara möjligt att betala trängselskatter eller Motionärerna anför att det med hjälp av ett beslut om betalningsskyldighet för trängselskatt går att kartlägga en persons resor För att skydda enskildas personliga integritet bör därför ett Lagstiftningen bör dessutom ändras så att det inte ska gå att begära ut uppgifter om enskildas resor (yrkande 2). I motion 2015/16:517 begär (FP) att avläsning på offentliga platser av människor via s.k. RFID-taggar måste regleras i lag för att beivra missbruk. Identification, RFID) är enligt motionären en teknik för att läsa information på avstånd från transpondrar. Tekniken används bl.a. i busskort, biltullar, pass och butikernas stöldskydd. Enskildas köpbeteenden, livsval och preferenser kan därmed kartläggas. och (båda M) begär i motion 2015/16:2644 en utredning om vilka öppna register som kan behöva förändras för att stärka enskildas personliga integritet. Motionärerna anför att allt fler privatpersoner drabbas av olägenheter som en följd av offentligheten i diverse register. handlar exempelvis om kapade identiteter och inbrott. exempelvis om den enskildes godkännande ska krävas för försäljning av personuppgifter i reklamsyfte. Ett liknande yrkande framställs av (M) i motion 2016/17:1529. m.fl. (FP) begär i motion 2015/16:511 att ett förbud bör införas mot att bygga upp tekniska system som i masskala identifierar människor på offentliga platser. Motionärerna anför att människors möjlighet att röra sig fritt utan registrering minskar med övervakningsteknologins Exempel på övervakning är automatisk nummer- plåtsinläsning och hastighetsmätare som fotograferar bilar. I motion 2016/17:3053 begär (C) att det ska lagstiftas om en integritetsbalk i syfte att skydda medborgarnas personliga uppgifter. Motionären anför att omfattande arbete tydligt visar att integritetsskyddet har värderats lågt eller inte beaktats alls i svensk Införandet av en integritetsbalk borde enligt motionären leda till en rad positiva effekter, såsom en bättre överblick för den enskilde över den integritetsskyddande lagstiftningen, en mer samlad tillämpning av lagstiftningens integritetsprinciper och en ökad stimulans för forskning på m.fl. (M) begär i motion 2016/17:3156 yrkande 2 att utredningen om dataskyddsförordningen (Ju dir. 2016:15) ges ett tilläggsdirektiv. Motionärerna anför att utredningens nuvarande direktiv fokuserar på hur lagstiftningen i sig ska utformas och missar den stora utmaningen i att säkerställa att ny lagstiftning om att stärka integritetsskyddet inte hindrar den tekniska utvecklingen. Därför bör utredningen få ett tilläggsdirektiv som syftar till att potentialen i den tekniska utvecklingen tillvaratas, som den personliga integriteten i största möjliga utsträckning skyddas. Skånberg och (båda KD) begär i motionerna 2015/16:2684 yrkande 2 och 2016/17:2857 yrkande 2 att Datainspektionen ges i uppdrag att utveckla kvalitetsverktyg för webbplatser med hög integritetsstandard. Detta skulle vara ett sätt att belöna de webbplatser som arbetar mot kränkningar på nätet. Hantering av personuppgifter i fråga om handel och marknadsföring regleras i olika författningar, bl.a. personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL, lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden och produktansvarslagen (1992:18). Ett antal tillsynsmyndigheter kontrollerar hanteringen av personuppgifter i konsumentsammanhang. Datainspektionen utövar tillsyn enligt PUL. () utövar tillsyn över integritetsskyddet vid användning av elektroniska kommunikationstjänster. utövar tillsyn enligt lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. kan utfärda förelägganden och inleda rättsprocesser mot företag som bryter mot lagen om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Därtill utövar och i viss utsträckning Justitiekanslern tillsyn över det allmännas verksamhet. Polis och åklagare utreder misstänkta brott. Den som anser att hennes eller hans uppgifter hanterats på ett felaktigt sätt kan således vända sig till olika tillsynsmyndigheter med ett klagomål. Beroende på vad klagomålet rör är det olika myndigheter som ansvarar för tillsynen. Exempelvis ansvarar Datainspektionen för frågor som handlar om vilka uppgifter om kunderna som får hanteras och hur länge de får sparas. PTS ansvarar för frågor om hur samtycke inhämtas om placering av s.k. kakor6 på kundernas utrustning. och Konsumentombuds-mannen ansvarar för frågor om oskäliga avtalsvillkor. Även intressenter som exempelvis konsumentorganisationer kan anmäla brott och brister i t.ex. avtalsvillkor. Vidare finns det en möjlighet för den enskilda kunden att begära skadestånd för den skada som hon eller han anser sig ha lidit på grund av integritetsintrång och att då väcka talan vid allmän domstol. Enligt lagen om elektronisk kommunikation ska alla som besöker en webbplats med kakor som huvudregel få tillgång till information om att webbplatsen innehåller kakor och ändamålet med användningen av kakor. Besökaren ska också ge sitt samtycke till att kakor används på detta sätt. 6 En kaka (cookie) är en liten textfil som den besökta webbplatsen sparar på besökarens dator. Kakan kan sedan förse webbplatsen med information om besökaren. Varje kaka innehåller bl.a. en egen identitetsbeteckning och används för att webbplatsen ska kunna veta vad den enskilda besökaren gör eller har gjort på webbplatsen. fortsatta hanteringen av informationen i kakan hos den som ansvarar för webbplatsen, hos annonsören eller den som på annat sätt blir ansvarig för hanteringen, omfattas av bestämmelserna i . För behandling av personuppgifter som sparas när en kund betalar med kreditkort eller använder ett s.k. bonuskort gäller PUL. 10 § att behandling av personuppgifter förutsätter den registrerades samtycke. Av 11 § följer vidare att personuppgifter inte får behandlas för ändamål som rör direkt marknadsföring, om den registrerade skriftligen har anmält att han eller hon motsätter sig sådan behandling. PUL innebär också att uppgifterna inte får bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen (9 § första stycket f). har slagit fast att rätten till skydd för privatlivet under vissa förutsättningar kan innebära en rätt för en EU-medborgare att få sina uppgifter borttagna från sökverktyget Google. Det som tas bort är inte uppgifterna i sig utan Googles länk till uppgifterna. Detta kan gälla om uppgifterna är felaktiga, ofullständiga, irrelevanta eller överflödiga (dom C-131/12). I dataskyddsförordningen, som träder i kraft , föreskrivs en rätt för den registrerade att få sina personuppgifter raderade och att bli ”bortglömd” (”right to be forgotten”). I 21 kap. offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns bestämmelser om sekretess till skydd för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i all offentlig verksamhet. Enligt 1 § gäller sekretess för uppgift som rör en enskilds hälsa eller sexualliv om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om Sekretess gäller också för uppgifter om en enskilds eller en anhörigs bostadsadress, telefonnummer, e-postadress eller liknande uppgifter som kan användas för att komma i kontakt med denne, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs (3 §). Datainspektionens uppdrag och verksamhet regleras genom bestämmelser i bl.a. förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen (instruktionen), personuppgiftsförordningen (1998:1191), kameraövervak- ningsförordningen (2013:463) och genom de regleringsbrev som regeringen I Datainspektionens uppdrag ingår bl.a. att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet (1 § första stycket instruktionen). särskilt inrikta sin verksamhet på att informera om gällande regler samt ge råd och hjälp åt personuppgiftsombud enligt PUL (1 § andra stycket Myndigheten ska följa och beskriva utvecklingen på it-området när det gäller frågor som rör integritet och ny teknik (1 § tredje stycket Datainspektionen är en central förvaltningsmyndighet som genom sin tillsynsverksamhet ska bidra till att behandlingen av personuppgifter inte medför otillbörligt intrång i enskildas Myndigheten ska också säkerställa att reglerna för sådan behandling följs. Datainspektionen är även nationella tillsynsmyndighet för behandling av personuppgifter enligt bl.a. , konventionen om EU:s tullinformationssystem och rådsbeslutet om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol). Datainspektionen har också ett centralt tillsynsansvar för all kameraövervakning i . Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté (Ju 2004:05) med uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den personliga integriteten. Kommittén antog namnet . Kommittén lämnade delbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – Kartläggning och analys (SOU 2007:22) och slutbetänkandet Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och förslag (SOU 2008:3). Som nämnts i betänkandets inledande avsnitt fick (Ju 2014:09, dir. 2014:65) bl.a. i uppdrag att med beaktande av samhälls- och teknikutvecklingen i stort, och mot bakgrund av slutsatserna av kartläggnings- och analysuppdraget, följa upp betänkandet Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2008:3) när det gäller behovet av att inrätta ett integritetsskyddsråd. Vidare ska den pågående utredningen om vissa frågor om kameraövervakning (Ju 2015:14, dir. 2015:125) utreda frågeställningar som avser kameraövervakning och skyddet för den personliga integriteten. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om konsumenters integritet och rättigheter vid internethandel, uppdrag till Datainspektionen att utveckla kvalitetsverktyg för webbplatser med hög integritetsskyddsstandard och förbud mot tekniska system som i masskala identifierar människor på offentliga platser. Utskottet konstaterade bl.a. att många frågor som rör skyddet av den personliga integriteten – i såväl privat som offentlig verksamhet och vad avser det straffrättsliga skyddet – var föremål för omfattande utredningsarbete och att det är en prioriterad fråga för regeringen att stärka skyddet för den personliga integriteten. Utskottet hänvisade också till att det pågick förhandlingar inom EU om det framtida dataskyddet, inklusive ett förslag om ”rätten att bli glömd”. Dessa utrednings- och förhandlingsarbeten borde enligt utskottets mening inte föregripas, och motionsyrkandena avstyrktes (bet. 2014/15:KU15 s. 17). När det gäller yrkanden om kontantbetalning av trängselskatt, uppgifter om enskildas resor, RFID-teknik och tillgången till uppgifter ur offentliga register redovisas bl.a. följande i betänkande 2014/15:KU15 (s. 15 f.) om utskottets tidigare behandling: Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om inskränkningar i offentligheten i register m.m. för att värna den enskildes personliga integritet. Utskottet har då konstaterat att offentlighetsprincipen utgör en viktig hörnsten i den svenska demokratin och att en väsentlig del av denna är medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar. Detta kan gälla även om handlingarna innehåller uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Regleringen i sekretesslagstiftningen innebär enligt utskottet en avvägning mellan intresset av offentlig insyn och behovet av sekretesskydd inom olika ämnesområden. Enligt utskottets mening är det givetvis angeläget att det finns ett reellt skydd för den enskildes integritet. finns det en risk att ju fler uppgifter som sekretessbeläggs, desto sämre blir medborgarnas insyn i myndigheternas verksamhet (bet. 2008/09:KU8 s. 8). Utskottet har senare vidhållit detta ställningstagande (bet. 2011/12:KU9 s. 12 och 2013/14:KU25 s. 24). Utskottet har vid behandlingen av motionsyrkanden om övervakning av trafik och indrivning av trängselskatt uttalat att man vid en avvägning mellan intresset av övervakning och enskildas intresse av att inte bli övervakade kan acceptera kameraövervakning inom ramen för systemet med trängselskatt och att det då är fordonet som är det primära objektet för övervakningen (yttr. 2003/04:KU6y). Utskottet har senare vidhållit detta ställningstagande (bet. 2011/12:KU9 s. 19 och 2013/14:KU25 s. 24). Utskottet har också behandlat motionsyrkanden som rör s.k. RFID- taggar i relation till den personliga integriteten. Motionerna har avstyrkts (bet. 2008/09:KU17 s. 17 och 2011/12:KU9 s. 19). I sitt ställningstagande (bet. 2014/15:KU15 s. 17) vidhöll utskottet att det inte fanns något behov av en ändring av de bestämmelser som reglerar tillgången till uppgifter ur offentliga register. Utskottet vidhöll också sina tidigare ställningstaganden i frågor om kontantbetalning av trängselskatt, uppgifter om enskildas resor och RFID-teknik. I betänkande 2008/09:KU17 (s. 17) avstyrkte utskottet bl.a. en motion om införande av en integritetsbalk, med hänvisning till att den då pågående beredningen hos av betänkanden inte borde föregripas. I betänkande 2009/10:KU5 avstyrkte utskottet efter förenklad behandling ett liknande motionsyrkande om införande av en integritetsbalk. Det är viktigt att värna den personliga integriteten. Den tekniska utvecklingen har medfört nya risker och på många områden krävs noggranna avvägningar mellan olika intressen och skyddet av den personliga integriteten för att en godtagbar balans ska uppnås. Utskottet konstaterar och välkomnar att frågor som rör skyddet av den personliga integriteten har utretts och övervägs i pågående utredningar. Utredningarna behandlar bl.a. sådana frågor som tas upp i motionsyrkandena om konsumenters integritet och rättigheter vid internethandel, RFID-teknik, Datainspektionens uppdrag samt förbud mot tekniska system som i masskala identifierar människor på offentliga platser. Det pågående utredningsarbetet och beredningen av förslag inom bör enligt utskottets mening inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därför. Sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en sekretessbrytande bestämmelse vid vanvård av djur och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 4 (V). och (båda FP) begär i motion 2015/16:543 yrkande 5 att en sekretessbrytande regel införs i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, så att hälso- och sjukvårdspersonal samt får lämna uppgifter om djurskyddsproblem till kontrollmyndigheten. Motionärerna anför att även djur ofta far illa i relationer där män utsätter en kvinna för våld. Våldet mot husdjuret bidrar dessutom ofta till att ytterligare kontrollera den misshandlade kvinnan, exempelvis för att hon av omsorg om djuret inte vågar lämna relationen.