bet · H401KU20d3 · 2017-01-01 00:00:00 — , när han ringer mig för att informera om att han haft det här samtalet och hur det hade förevarit – och jag ställer ett antal motfrågor som jag inte får tillfredsställande svar på – agerar jag utifrån det. Det är såklart ett agerande som är ovanligt såtillvida att jag inte kan påminna mig att jag har behövt göra det vid något annat tillfälle. Skånberg (KD): Ordförande! Faktum kvarstår ju: Statsrådet har gett sitt OK, efter att ha haft ett samtal. Det är statsrådets medarbetare. Vi har haft många statsråd här som har varit lojala med sina medarbetare och, i stället för att lägga ansvaret på medarbetaren, sagt: Jag tar det fulla och hela ansvaret. Här gör statsrådet så, om jag förstår honom rätt, att han lägger det fulla och hela ansvaret på medarbetaren och tvår sig själv. En person som beskrivs som otillräknelig, utarbetad och som inte kan minnas från till , har en enorm arbetsbelastning och inte ens ett skriftligt beslut … Vi får bilden – och den är sannolikt väldigt korrekt – av en person som inte går att räkna med. Kan inte statsrådet se att det finns anledning att ifrågasätta statsrådets arbetsledande förmåga när statsrådet nu skjuter ansvaret från sig själv till medarbetaren, som också – vilket han själv påpekade – är förankrad i ? Det är hans egen partimedlem. : Herr ordförande! Tack för en fråga som ger utrymme för ett tydligt svar från min sida. Jag måste svara på utskottets frågor utifrån vilka frågor jag får. Jag måste också svara på utskottets frågor utifrån hur det formellt fungerar inom . En person som verkar som biträdande presschef vid får sina instruktioner, i förekommande fall, inom Statsrådsberedningen – normalt sett – och inte från . Det skulle vara fel av mig att svara med någon annan formell ordning, för det finns ingen annan formell ordning. Därutöver har utskottet ställt ett antal frågor till mig om vad som förevar , och det har jag beskrivit. När jag hade telefonkontakt med den berörde tjänstemannen bedömde jag att jag inte fick tillfredsställande svar på frågorna. Det var också så att både tjänstemannen och jag gjorde bedömningen att tjänstemannen var utarbetad, och vi var därför överens om att han inte då kunde fullgöra uppgifter som vare sig biträdande presschef eller för den delen planeringschef inom . När jag och den berörde tjänstemannen hade det telefonsamtal som landade i den slutsatsen gjorde jag inte det utifrån en föresats om att detta var någonting som framåt skulle granskas i – åtminstone inte mer än att allt man gör inom regeringen är något man vet kan komma att granskas i . Jag agerade i den situation jag var i och på den information jag fick i telefonsamtalet. Jag tog i det mitt ansvar för situationen. Jag försöker inte förlägga något ansvar som vilar på mig på någon annan i den här utfrågningen utan svarar på de frågor jag får, och de frågorna kretsar ju ganska mycket runt händelserna just och just runt det här telefonsamtalet. Ordföranden: Då ska vi se om det finns fler frågor runt bordet – jag har ett par, till att börja med, för att anknyta till det sistnämnda meningsutbytet vi har lyssnat till. Vi brukar ju i se att ofta utspelar sig händelser på ett departement, och även om det är längre ned i organisationen finns det alltid ett yttersta ansvar för departementschefen. Då är det ju helt riktigt, som säger, att den här personen agerade som biträdande presschef i Statsrådsberedningen. Statsrådsberedningen är ju inte chef för, utan Statsrådsberedningens chef är statsministern. Innebär det att vi ska uppfatta svar som att ansvaret för den här händelsen och för den här personens agerande ytterst vilar på statsministern? : Herr ordförande! Rent formellt är det så att när en person fullgör arbetsuppgifter på ett departement – i det här fallet är även Statsrådsberedningen och förvaltningsavdelningen jämförliga med departement – agerar man inom den ansvarsordning som gäller där. Sedan är det självklart så – och det har jag försökt vara tydlig med genom att svara på alla utskottets frågor – att i det här fallet fick personen en fråga om jag kunde delta i en intervju i Aktuellt . Då kunde personen svara nej. Sedan förevar någonting i det här samtalet som jag inte kan avhöra och där det delvis finns olika information, men jag har varit tydlig med hur jag ser på informationen. Den berörde tjänstemannen ringer sedan till mig och ingen annan och beskriver detta, och jag agerar i det telefonsamtalet. Här finns alltså såklart en formell ansvarsfördelning som det är upp till att fullt ut välja att granska, men det finns också en väldigt praktisk ansvarsfördelning som jag har försökt svara på. Ordföranden: För om man tänker … Vem är … Det finns ju alltid en högsta politisk ledning i olika delar av . I departementen är det lätt att se departementschef, och i Statsrådsberedningen är det lätt att se att det är statsministern. Det finns inget miljöpartistiskt statsråd i Statsrådsberedningen, utan där finns statsministern och samordningsministern – som båda är socialdemokrater. Det måste rimligen innebära att de miljöpartister som är anställda i Statsrådsberedningen formellt lyder under statsministern. Då är det ju statsministern som är högst ansvarig för deras åtgärder i deras tjänsteutövning. Är det inte så, formellt sett? : Jag har såklart inför den här utfrågningen också ställt ett antal frågor om den formella ansvarsfördelningen, och det kan möjligen komplicera bilden ytterligare att – som utskottet har noterat och såsom har varit ordningen i andra regeringar – de politiskt sakkunniga i Statsrådsberedningen som är anställda med normalt tjänsteställe vid Statsrådsberedningen med en anställning som är förankrad i och knuten till ett statsråds när varo i regeringen är knutna till vice statsministern. I det här fallet var det , såtillvida att de politiskt sakkunniga som fanns på Statsrådsberedningen med förankring i hade en tjänst som skulle kunna avslutas i det att lämnade regeringen. I den arbetsordning som gäller för Statsrådsberedningen finns det tre chefer som kan fatta beslut om anställning vid Statsrådsberedningen. Ordföranden: då ska vi förstå det som att det var i egenskap av vice statsminister som var så att säga politiskt högst ansvarig för den här biträdande presschefen? : Herr ordförande! Nej, jag försöker förklara den komplexitet som finns i svaret på de här frågorna. I grunden finns det en rent praktisk ordning, som jag försöker vara tydlig med: I och med att personen i normalfallet var verksam som politiskt sakkunnig med roll som planeringschef vid var det jag som blev informerad om att han avsåg att fullgöra arbetsuppgifter i Statsrådsberedningen och inte hade någonting att invända mot det. Det som granskas i nu är en frågeställning som grundade sig i en fråga från SVT:s Aktuelltredaktion om jag kunde närvara i en sändning, och därför blev jag också direkt informerad när detta samtal hade förlöpt på det sätt som i sin granskning kan se. Min direkta inblandning är alltså mycket tydlig, och den tar jag fullt ut ansvar för. Men jag försöker såklart också att svara på de formella frågor jag får. Till den formella fråga som finns här så var den här personens tjänst inom knuten till mig eftersom han normalt sett arbetade som planeringschef i . De politiskt sakkunniga som har förankring i arbete i Statsrådsberedningen har annars en politisk tjänst som är knuten till vice statsministern, men samtliga personer utom statssekreteraren inom Statsrådsberedningen har ju en formell chef och en person som har arbetsmiljö- och arbetsledningsansvar. I det här fallet var det just statssekreteraren vid Statsrådsberedningen, som vid det här tillfället var Per Ängquist. Ordföranden: Jag funderade på en annan sak som statsrådet sa. Det ställdes nämligen frågor här om huruvida det inte var lite märkligt att den biträdande presschefen i Statsrådsberedningen hanterade en intervjuförfrågan där intervjun till slut kom att genomföras av ordföranden i valberedning. Då svarade utbildningsministern att han inte kunde veta vilka kontakter den ifrågavarande personen hade med till exempel men att det i vart fall inte var han som förde frågan i mål, så att säga. Resultatet blev ju att ordföranden i valberedning intervjuades i Aktuellt den här dagen. Den biträdande presschef vi nu diskuterar uttalar sig dock i , och där säger han så här när han får frågor om det här telefonsamtalet med Aktuellt: ”Jag kan inte kommentera exakt hur orden föll. Vi hade en diskussion om hur vi bäst kunde göra ett bra inslag och vi kom överens om att kunde medverka.” är alltså ordförande i valberedning. Den biträdande presschefen säger alltså här till SVT att ”vi” kom överens om att skulle medverka. Då undrar jag vilken grund statsrådet har för att säga, som han gjorde förut, att det inte var den biträdande presschefen som förde frågan till sitt slut. : Det svaret grundade sig på att jag förutsatte att det behövde finnas kontakter mellan Aktuellt och dem som skulle närvara i programmet närmare sändningen, runt tre , när jag hade ett samtal med den berörde tjänstemannen. Ordföranden: statsrådet satt och spekulerade lite inför utskottet? : Nej, jag konstaterade att åtminstone vid samtliga tillfällen då jag har varit med i Aktuellt har det även efter kl. 3 förevarit kontakter om hur en intervju ska genomföras och exakt vilka frågor som man bör vara förberedd Eftersom jag hade ett samtal med den berörde tjänstemannen kl. 3 kan inte han ha haft den typen av samtal efter detta. Eftersom ordföranden citerar ur den artikel som jag tror lades ut på efter att jag hade haft samtalet med den berörde tjänstemannen – i varje fall hade jag inte noterat artikeln när jag hade samtalet med den berörde tjänstemannen – vill jag påpeka för utskottet att det finns ett antal uttalanden från den berörde tjänstemannen som jag också har noterat. Jag konstaterar att jag när jag ställde frågor till den berörde tjänstemannen om hur samtalet hade ägt rum fick svar som jag inte tyckte var tillfredsställande. Ordföranden: vi ställer frågor beror ju på just det som vi har varit inne på, nämligen att tjänstemän ska användas för att stödja regeringen. När det handlar om partifrågor ska det i stället hanteras av partiorganisationen. Det är därför som vi försöker att klargöra om det i detta fall har förekommit en sammanblandning av roller och åtgärder i fråga om en person som är anställd i Statsrådsberedningen, på eller i men som också har en partibok. Vi försöker att klargöra om denna person har agerat som partifunktionär i sin roll som tjänsteman i . Om det är så att han har bokat in den här intervjun med valberedningsordförande är väl frågan om detta är en lämplig åtgärd för en tjänsteman i . : Ja, det är viktigt att hålla isär den typen av roller. Det är viktigt att konstatera, som jag gjorde i mitt inledningsanförande, att när man arbetar inom arbetar man för att stödja regeringen och statsråden i deras roll i regeringen. I detta fall var det i grunden inget märkligt med att den biträdande presschefen fick en fråga från redaktionen för SVT:s Aktuellt, eftersom ursprungsfrågan handlade om huruvida jag kunde närvara . Däremot vet jag inte exakt vad som förevarit efter denna kontakt. Jag har försökt att beskriva de kontakter som jag känner till och hur jag har agerat i dessa, men jag vet inte om det är så att Aktuellt själva har ringt partiet. Det som åsyftas i den artikel som ordföranden citerar är att det var en uppmaning till dem att göra detta, att den biträdande tjänstemannen mycket väl kan ha känt till att ordföranden i valberedningen var tillgänglig för att göra denna typ av intervju och att det var precis så han skulle agera för att hålla isär rollerna: att hänvisa vidare. Om det är så att han varit direkt inne i att förbereda detta arbete kan jag inte svara på. Ordföranden: Hur förhåller sig uppdraget som biträdande presschef i Statsrådsberedningen till det arbete som pressekreterarna i departementen utför? Varför var det till exempel inte utbildningsministerns pressekreterare som hanterade den här kontakten? Varför var Statsrådsberedningen över huvud taget inblandad? : Hur arbetet förhåller sig är relativt enkelt att beskriva. Biträdande presschefen respektive presschefen är också chefer för pressekreterarna, som arbetar nära statsråden. Det vanliga är att det finns en delegation, men det finns också tillfällen då man som chef av arbetsmiljöskäl eller av andra skäl väljer att hantera förfrågningar som kommer. I det här fallet utgår jag från att beslutet fattades utifrån att förfrågningarna var så oerhört många att det helt enkelt skulle bli väldigt svårt om dessa skulle hanteras överallt . (C): Jag har uppfattat två olika datum när det gäller att statsrådet blev informerad om att hade förordnats som biträdande presschef. Först uppfattade jag att det var , men senare uppfattade jag i svaret till att det var . Vilket är rätt datum? : Det är väl just vi som ska känna igen varandras skånska, så det kan jag inte skylla på. (S): Detta med att hålla isär rollerna är viktigt, och det har också understrukit. Kan statsrådet säga någonting om hur man har jobbat med detta fortsättningsvis för att det inte ska hända igen? Hur svårt är det att hålla isär rollerna när man är företrädare för eller medarbetare till regeringen och ändå är i nära samverkan med det parti som man företräder? Det går naturligtvis att ha sympati för detta, men rent konstitutionellt är det väldigt viktigt att hålla isär rollerna. Finns det något arbete som har gjorts utifrån vad som har hänt för att det inte ska hända igen? : Det är ett fortlöpande arbete som görs. Jag vill i denna fråga inte på något sätt ge bilden av att detta inte var information eller avvägningar som man var väl medveten om även före och , då så många förfrågningar gjordes . I varje fall ska man notera just att det var väldigt många förfrågningar som gjordes och att en och samma förfrågan nog kunde röra både regeringen och regeringsarbetet, som ju på olika sätt hade blivit påverkade i den händelseutveckling som skedde, och sådant som i stället ska hanteras inom partiet. Som sagt kan jag inte helt redogöra för hur man har agerat i detta enskilda fall. Jag har lämnat all information som jag har om det. Vad man har gjort efter detta är att de ansvariga cheferna för pressekreterare och andra som kan tänkas ha presskontakter har såklart studerat vad har sagt tidigare – som jag noterade rör det framför allt tydlighet, i en granskning – och försökt att dra slutsatser av det som vi känner till om vad som förevarit här. Denna diskussion har hållits mellan pressekreterarna. Men det är ju en levande diskussion som måste hållas . Jag vill inte beskriva det som att diskussionen inte hade förts, men så händer detta och sedan lär vi oss av det. Det har i stället varit ett levande arbete . Så tror jag att det är för alla partier som är verksamma. (SD): Ni har ju fått många frågor gällande det samtal som ni höll med den aktuella tjänstemannen, där ni ställde frågor om denna intervju och hur han hade svarat på SVT:s frågor. Där har han vidhållit att han har en otydlig minnesbild. Till en av mina utskottskollegor svarade ni dock att ni även efteråt ställt frågor och att ni då fått ungefär samma svar: att han inte minns. Att ni efteråt har ställt frågor, ska det tolkas som att den här tjänstemannen är tillbaka på jobbet? Har han fått en ny anställning, eller är han kanske anställd av ? : Det samtalet förevar när det blev klart att tjänstemannen inte skulle komma tillbaka till tjänsten som planeringschef inom . Då hade jag och tjänstemannen ett samtal om det som hade förevarit. är tjänstemannen verksam som politiskt sakkunnig vid , i stab. (MP): Det är ju viktigt med läroprocesser. Jag tycker att det är intressant att höra om det svåra arbetet runt krishantering. Det är ofta i efterhand som man kan se vad man borde ha gjort. Så här långt efteråt: Finns det något som borde ha gjorts annorlunda? : För mig finns det ett antal uppenbara lärdomar att dra. En av de kanske allra tydligaste är att vi som verkar som departementschefer borde ha ställt fler frågor om hur man hanterade den akuta arbetsmiljön i den akuta situationen. Om det hade underlättat situationen och gjort att denna händelse kunnat undvikas kan jag omöjligen svara på, men detta är en uppenbar slutsats att dra av situationen. Skånberg (KD): Jag blir inte klok på statsrådets svar angående på vems uppdrag den här medarbetaren egentligen arbetade. hör vi att han är anställd på , under förstår jag. Alltså är det inte som jag trodde, att han bedömdes vara otillräknelig, utan nu är han väldigt tillräknelig. Då är min fråga: I den stund han tar telefonsamtalet, har han då blivit anmodad av statsrådet att agera å hans vägnar som presschef? På vems uppdrag agerade tjänstemannen just där och då? Kan det vara på någon annans uppdrag än på statsrådets eget? : Tack, ledamoten, för möjligheten att försöka att förtydliga ytterligare. Jag förutsätter att ledamoten när han talar om samtalet syftar på det samtal som förevar , alltså när jag fick information om att han avsåg att gå in och fullgöra rollen som biträdande presschef i Statsrådsberedningen. Jag hade inga invändningar mot detta. Det var ju en slutsats som jag skulle dra utifrån att han annars arbetade som planeringschef vid . Formellt sett går han då över till Statsrådsberedningen, men i den roll som han får vid Statsrådsberedningen, som biträdande presschef, kan han också få frågor som handlar om min pressmedverkan eller för den delen om andra statsråds pressmedverkan. I detta fall granskar vi en fråga som helt uppenbart handlar om min pressmedverkan. Han kände till att jag inte avsåg att, eller kunde, medverka i till exempel SVT:s Aktuellt den berörda dagen och svarade då på detta i mitt ställe. Det finns helt enkelt två olika svar beroende på frågan. Vem är formellt ansvarig för honom i hans tjänsteutövning såsom biträdande presschef för , jämfört med hans ordinarie roll som politiskt sakkunnig och som planeringschef vid ? Den frågan har ett svar. Frågan om i vems ställe han agerar när han får en fråga om huruvida jag kan medverka har ett annat praktiskt svar. Jag kunde inte medverka. Detta hade han information om, och då svarade han såklart för mig. Skånberg (KD): går det ett litet stycke framåt, när statsrådet säger: ”Han agerade i mitt ställe.”. Detta är det närmaste statsrådet har kommit att inte skylla ifrån sig. Han har skyllt ifrån sig på omständigheterna, på tjänstemannen och på statsministern. Till och med vice statsministern, , har nämnts. Men inte har statsrådet sagt: Jag tar det fulla ansvaret för hur min medarbetare har agerat! gläntar han på dörren och säger att han dock agerade i hans ställe. Vill statsrådet säga att han tar det fulla ansvaret för hur hans medarbetare har agerat? Andra statsråd och partiledare har tidigare gjort detta, just på den stolen. : Historieskrivningen om vad jag har sagt under det här samtalet får stå för ledamoten. Jag konstaterar att jag senast ledamoten ställde en fråga, och även , säger att jag tog ansvaret i det att den berörde tjänstemannen kontaktade mig och beskrev detta och att jag då kom överens med honom om att han inte kunde fortsätta att fullgöra denna typ av arbetsuppgifter. I detta är det för mig fullständigt självklart att det då är jag som tar ett ansvar. Det ansvaret faller på mig. (M): Det är väl klarlagt att en utarbetad medarbetare byttes mot en annan utarbetad medarbetare, kan man säga. När jag tittar på de meddelanden som kom ser jag att det kom ett meddelande från SVT med den dialog som vi har pratat om. kom det ett meddelande från politiskt sakkunniga , som tagit över tjänstemannens jobb, där det meddelas att tjänstemannen som gjorde uttalande har tagits ur tjänst och att språkrören, statsrådet och tycker att det är oacceptabelt och att man inte kan försöka att påverka media. Hade statsrådet i det tidsspannet pratat med tjänstemannen, eller var det först efteråt som statsrådet pratade med honom? När jag talade med tjänstemannen hade jag inte sett eller noterat hur SVT utåt beskrev samtalet, utan jag agerade på den bild och beskrivning av samtalet, och av hur SVT:s Aktuelltredaktion hade uppfattat samtalet, som jag fick av tjänstemannen. Nooshi Dadgostar (V): Jag vill fråga om det senare här. Vilken bild var det som tjänstemannen gav till dig precis då, som du nämnde nu? Tack, ledamoten! Den bilden byggde på att tjänstemannen hade uppfattat att SVT uppfattat att han hade agerat på ett sådant sätt under samtalet som innebar ett försök att påverka programinnehållet. Den bilden hade då tjänstemannen, förutsätter jag, fått genom att tjänstemannen skulle ha svarat på de frågor som SVT hade och som ordföranden tidigare citerade svaren på. Nooshi Dadgostar (V): Var det då alltså SVT som hade påpekat för tjänstemannen att de uppfattade att han ville påverka innehållet i Aktuellt? : Ja, SVT ställde de frågor som finns i den artikel som också finns i utskottets underlag där ju frågor ställs till tjänstemannen om: Varför uttryckte du dig på det här sättet? Frågorna är ganska tydliga, som jag uppfattar det, när det gäller att SVT uppfattade att det här var ett försök att påverka programinnehållet. Utifrån det informerade tjänstemannen mig, och jag ställde ett antal frågor som jag då, som jag har beskrivit, inte fick tillfredsställande svar på. Nooshi Dadgostar (V): För att vara helt säker: I det här samtalet framkom det alltså ingenting om vad tjänstemannen själv hade sagt? Nej, tjänstemannen sa till mig samma som han är citerad i den här artikeln med, att han inte mindes exakt hur orden föll men att det inte var hans avsikt eller vilja att påverka programinnehållet och att han inte skulle beskriva samtalet på det sättet. (SD): Ordförande! Den aktuella tjänstemannen fick ju som sagt lämna sitt arbete, och jag har förstått det som att han återigen är anställd. var den här tjänstemannen borta från jobbet? : Herr ordförande! Tjänstemannen togs senare om hand av personalenheten, och tjänstemannen var sjukskriven . Därefter, när det stod klart var tjänstemannen skulle kliva in, hade tjänstemannen också semester en period. Sedan tillträdde han tjänst vid . Anställningen gäller från – beslutet fattades . Ordföranden: Det börjar framstå som att frågorna som finns är ställda. Vi ber att få tacka utbildningsministern för att han kom till utskottet och svarade på våra frågor. Jag förklarar sammanträdet avslutat. Granskningsärende 4 Försvarsminister inblandning i ärende rörande den militära stiftelsen (se avsnitt 4.2) Granskningsärende 7 Försvarsministerns information om en ubåtsbeställning (se avsnitt 2.4) – endast öppen del Ordföranden: Jag förklarar öppna sammanträde inlett. Vi välkomnar försvarsminister , som är här för att svara på våra frågor i två granskningsärenden. Det kommer att gå till på det sättet att vi börjar med det som heter granskningsärende 4, Försvarsminister inblandning i ärende rörande den militära stiftelsen . Denna utfrågning är i sin helhet öppen, och försvarsministern kommer att få möjlighet att göra en inledning. Därefter ställer ledamöterna frågor, anmälande parti först och därefter partierna i storleksordning. Sedan går vi över till granskningsärende 7, som handlar om statens inköp av ubåtar. Där är det bara en del i början av utfrågningen som är öppen. I resten av utfrågningen förekommer det uppgifter som omfattas av sekretess, så den delen kommer att vara sluten och äga rum i utskottets sessionssal. När den öppna delen är avslutad ajournerar vi förhandlingarna och förflyttar oss skyndsamt till sessionssalen där vi återupptar utfrågningen i slutet format. Gången är densamma där. Försvarsministern får inleda, och sedan ställer vi frågor, anmälande parti först och sedan partierna i storleksordning. Vi börjar nu med granskningsärende 4 om MHS-Bostäder. Jag ger först ordet till försvarsministern, som får inleda och presentera sin bisittare. Var så god, och välkommen! : , expeditionschef.