bet · H401SkU23 · 2017-03-31 00:00:00 — Denna s.k. 100-basbeloppsregel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp som inkomst av tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskattningsåren från ett företag har tagit upp högre belopp än motsvarande 100 inkomstbasbelopp (vid kapitalvinst ), sammanlagt i inkomstslaget tjänst. Kapitalvinst härutöver beskattas utan kvotering till i inkomstslaget kapital. finns även en takregel för beskattning av utdelning i inkomstslaget tjänst som reglerar till vilken del utdelning under ett och samma beskattningsår ska beskattas som inkomst av tjänst. Regeln innebär att utdelning inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle medföra att den skattskyldige och närstående, som inräknas i samma närståendekrets, under beskattningsåret sammanlagt i inkomstslaget tjänst tagit upp utdelning från ett företag med högre belopp än motsvarande 90 inkomstbasbelopp. Den del av utdelningen som överstiger gränsbeloppet och takbeloppet ska beskattas på samma sätt som gäller för kapitalvinst-beskattningen, dvs. till i inkomstslaget kapital. Ändring av reglerna fr.o.m. En skärpning av 3:12-reglerna infördes till följd av att utformningen av löneunderlagsregeln hade medfört att delägare i personalintensiva fåmansföretag trots relativt låga löneuttag hade kunnat ta ut en stor andel av resultatet som lågt beskattad utdelning. Dessutom hade kombinationen av en förmånlig löneunderlagsregel och bestämmelsen i 57 kap. 3 § IL, som innebar att även företag med många verksamma delägare föll in under 3:12-reglerna, gjort att ersättningen för risk och avkastningen på insatt kapital inte stod i proportion till den avkastning som kunde ges i form av kapitalbeskattad utdelning. Reglernas utformning medförde därför att verksamma delägare i stora fåmansföretag med många anställda kunde tillgodoräkna sig mycket stora lönebaserade utrymmen. Skärpningen i 3:12-reglerna innebar att det infördes ett kapitalandelskrav om , vilket innebar att löneunderlagsregeln bara fick tillämpas av delägare som ägde en viss minsta andel av kapitalet i företaget. Det lönebaserade utrymmet begränsades också till att uppgå till högst 50 gånger den egna eller närståendes kontanta ersättning som det höjdes från av underlaget. En sänkning av löneuttagskravet till 9,6 inkomst-basbelopp infördes. Vidare infördes en definition av dotterföretag. Slutligen höjdes den positiva räntefördelningsräntan. I motion 2016/17:3032 av Per Åsling (C) yrkande 1 föreslås att det införs förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska delägare i handelsbolag. I motion 2016/17:3270 av (KD) yrkande 2 anförs att det i översynen av de nuvarande 3:12-reglerna bör tas i särskilt beaktande att en enklare beskattning av fåmansbolag bör åstadkommas. På grund av skillnaden i skattesats mellan inkomstslagen tjänst och kapital finns de s.k. 3:12-reglerna. Dessa särskiljer arbetsinkomster från kapital-inkomster i företag med ett fåtal delägare där delägaren också arbetar i företaget, s.k. fåmansföretag. Spänningarna mellan beskattningen av arbets-inkomst och beskattningen av kapitalinkomst har ökat väsentligt /skattereform. Det är därför angeläget att 3:12-reglerna inte öppnar för en sådan inkomstomvandling som reglerna är avsedda att förhindra. Förutom att en inkomstomvandling minskar skatteintäkterna minskar också effektiviteten i skattesystemet, som 3:12-reglernas legitimitet undergrävs. har genom ett tillkännagivande till regeringen i samband med de förändringar i 3:12-reglerna som trädde i kraft uttalat att regeringen noga bör följa utvecklingen och vid behov skyndsamt återkomma till med förslag om ytterligare justeringar i regelverket (bet. 2013/14:FiU1). Regeringen har också låtit utreda beskattningen av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar i fåmansföretag för att bl.a. upprätthålla det ursprungliga syftet med regelverket. Utredningens uppdrag har främst varit att begränsa möjligheterna till skattemässig inkomstomvandling och säker-ställa att det ursprungliga syftet med 3:12-reglerna upprätthålls. Utredningen föreslår bl.a. ett gemensamt takbelopp som ökar neutraliteten mellan utdelningar och kapitalvinster. Regelsystemet blir genom förändringen mer likformigt och medför en förenkling av 3:12-reglerna. Uppdraget redovisades , och förslaget bereds i . Så sent som presenterade regeringen ett utkast till lagrådsremiss som innehåller ytterligare ändringar i 3:12-reglerna. Förslagen innebär att beräkningen av det lönebaserade utrymmet ändras, kapitalandels-kravet utformas som ett tak för det lönebaserade utrymmet, uppräkningen av sparat utdelningsutrymme begränsas, ett gemensamt takbelopp för utdelning och kapitalvinst införs, skattesatsen för utdelning och kapitalvinst inom gränsbeloppet höjs från samt ägarskiften mellan närstående underlättas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Utskottet är inte berett att föregå den pågående beredningen varför motionsyrkandena avstyrks. Förutsättningar för generationsskiften i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att förändra beskattningen vid generationsskiften i fåmansföretag. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:3270 av (KD) yrkande 1 anförs att i översynen av de nuvarande 3:12-reglerna bör hinder för ägarskiften med överlåtelse till närstående inom familjeägda företag tas bort. I kommittémotion 2016/17:3402 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) föreslås att förutsättningarna för generationsskiften utreds. Enligt motionärerna riskerar dagens regler om generationsskiften i fåmansbolag att försvåra generationsskiften. Skatteeffekterna kan bli stora och riskerar att såväl fördröja motiverade generationsskiften som försämra hur kapital i bolag används. Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor, och skatter ska tas ut på ett effektivt sätt. Det är viktigt att stimulera företagande, öka investeringar och skapa nya arbetstillfällen. Utformningen av 3:12-reglerna är av betydelse för incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Vid utformningen av reglerna är det viktigt att hitta en bra balans mellan syftet att skapa positiva effekter som ökat entreprenörskap, fler arbetstillfällen och högre tillväxt samt syftet att förhindra inkomstomvandling. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att se över beskattningen vid avyttring av kvalificerade andelar i samband med ägarskiften i fåmansföretag. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande . Enligt utredarens bedömning borde den nuvarande olikbehandlingen av ägarskiften inom respektive utom närståendekretsen i möjligaste mån åtgärdas. För att ägarskiften mellan närstående ska behandlas på samma sätt som mellan oberoende parter föreslår utredningen därför att en särskild undantagsregel ska införas från bestämmelsen om samma eller likartad verksamhet. Regeln omfattar i första hand överlåtelse av andelar i ett fåmansföretag som görs via ett s.k. trädabolag. Om vissa villkor är uppfyllda ska inte andelarna i trädabolaget vara kvalificerade enbart på grund av att en närstående person efter överlåtelsen är verksam i fåmansföretaget. Även vissa andra överlåtelser liksom överlåtelser av ett företags verksamhet omfattas av regelns tillämpningsområde. Förslaget bereds i Regerings-kansliet. presenterade regeringen ett utkast till lagrådsremiss som innehåller ytterligare ändringar i 3:12-reglerna. Förslagen innebär att beräkningen av det lönebaserade utrymmet ändras, kapitalandelskravet utformas som ett tak för det lönebaserade utrymmet, uppräkningen av sparat utdelningsutrymme begränsas, ett gemensamt takbelopp för utdelning och kapitalvinst införs, skattesatsen för utdelning och kapitalvinst inom gränsbeloppet höjs från samt ägarskiften mellan närstående underlättas. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Mot bakgrund av den pågående beredningen av de presenterade förslagen får yrkandena om översyn av reglerna om generationsskifte i fåmansbolag anses vara tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av kapitalvinst-beskattningen vid försäljning av privatbostäder. Jämför reservation 8 (SD). En kapitalvinst som uppkommer vid försäljning, byte och liknande överlåtelser av en tillgång beskattas utan hänsyn till hur länge tillgången har innehafts. Den allmänna skattesatsen för kapitalvinster är . Till följd av kvoteringsregler som anger hur stor del av vinsten som ska tas upp till beskattning blir den faktiska beskattningen lägre för vissa slag av tillgångar. När det gäller fysiska personers avyttringar av privatbostadsfastigheter medför kvoteringen att av kapitalvinsten beskattas. Av kapitalförlusten vid avyttring av en privatbostadsfastighet ska dras av (45 kap. 33 § inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL). Vid avyttring av en fastighet beräknas kapitalvinsten som skillnaden mellan ersättningen för den avyttrade tillgången (försäljningspriset) minskad med utgifterna för avyttringen (försäljningsutgifterna) och omkostnadsbeloppet. Om den sålda fastigheten är en ersättningsbostad ska vinsten vid kapitalvinstberäkningen ökas med det uppskovsbelopp säljaren har fått. Som ersättning eller försäljningspris räknas det pris som avtalats mellan säljare och köpare. Utgifter för avyttringen ska avräknas från ersättningen och inte inräknas i omkostnadsbeloppet (44 kap. 13 § IL). Som försäljningsutgifter räknas mäklarutgifter och annan försäljningsprovision, advokatutgifter, utgifter för värdering av fastigheten och andra utgifter som säljaren har haft för försäljningen. De principer för kapitalvinstbeskattning av fastigheter som beskrivits ovan gäller också för bostadsrätter. Icke yrkesmässig avyttring av bostadsrätter beskattas alltså i kapital medan yrkesmässig avyttring beskattas i näringsverksamhet. För vinster från fysiska personers avyttringar av permanentbostäder i små-hus och äkta bostadsrätter, dvs. i princip bostäder där avyttringen beskattas med 22 procents kapitalvinstskatt, kan uppskov med vinstbeskattningen beviljas om den avyttrade bostaden (ursprungsbostaden) ersätts med en annan bostad (ersättningsbostaden) inom från avyttringen. Som villkor gällde tidigare att både ursprungsbostaden och ersättningsbostaden skulle ligga i . Genom en lagändring utvidgades uppskovs-möjligheten till att också avse bostäder som ligger i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De nya bestämmelserna gäller för avyttringar fr.o.m. men får på begäran av den skattskyldige tillämpas även på avyttringar som har skett –. anpassades systemet för att göra det möjligt för att följa upp att obeskattade vinster på ersättnings-fastigheter i utlandet återförs till beskattning i . I samband med att den statliga fastighetsskatten på bostäder avskaffades 2008 och ersattes med en fastighetsavgift, höjdes kapital-vinstskatten för privatbostäder från av vinsten. Möjligheten att skjuta upp beskattningen av kapitalvinsten genom uppskov kvarstod, men nya uppskovsbelopp begränsades till högst . Vidare ändrades beräkningen av uppskovsbeloppets storlek när ersättningsbostaden var billigare. Möjligheten till fortsatt uppskov när en bostad övergår genom arv, testamente, gåva eller bodelning slopades med undantag för vissa övergångar inom familjen. Som en del i finansieringen av den nämnda omläggningen av bostads-beskattningen är uppskovsbeloppen räntebelagda års taxering genom att den som har fått uppskov ska ta upp en schablonintäkt i inkomst-slaget kapital. Schablonintäkten beräknas till av det uppskovs-belopp som finns vid ingången av inkomståret. Skatten är sedan av schablonintäkten. Skatten motsvarar därmed av uppskovs-beloppet. Vidare sänktes taket för uppskovsbeloppet från till ett tak om för avyttringar som sker fr.o.m. . beslutade att enligt regeringens förslag införa tidsbegränsade förändringar av reglerna för uppskov med beskattningen av kapitalvinsten. För försäljningar som genomförs och slopas taket för uppskovsbeloppet vid försäljning av privatbostäder. Dessutom infördes en ändring av metoden för att beräkna uppskovsbeloppet vid köp av en billigare bostad, som bl.a. innebär att uppskov alltid kan ges på någon del av vinsten. Denna beräknings-metod är en återgång till det system som gällde . Syftet med förändringarna är att öka rörligheten på bostadsmarknaden. I ett flertal motioner föreslås översyner av reglerna för kapitalvinst-beskattning vid försäljning av bostäder. I motion 2016/17:532 av (M) föreslås att en utredning tillsätts som ser över möjligheterna att ta bort eller minska kapitalvinst-beskattningen vid bostadsflytt. Även motionerna 2016/17:1369 av (SD), motion 2016/17:1552 av (M) yrkande 2, motion 2016/17:2405 av och (båda SD) och motion 2016/17:2647 av (M) föreslås översyner av liknande art. I motion 2016/17:1877 av (M) anförs att alla hinder som stör bostadskedjan bör undanröjas, inklusive reavinstbeskattningen. I kommittémotion 2016/17:2590 av m.fl. (SD) anförs att villkoren för reavinstbeskattningen vid försäljning av bostadsfastigheter och bostadsrätter bör förändras för att uppnå en rättvis beskattning. I kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås en översyn vad gäller beskattningen för att köpa, äga och sälja sin bostad. En sådan översyn kunde enligt motionärerna bl.a. utreda möjligheten att långsiktigt och stegvis trappa ned ränteavdraget och stegvis sänka reavinstskatten och andra flyttskatter. I motion 2016/17:3264 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen tar initiativ till en översyn av reglerna om beskattning av fysiska personers kapitalvinst vid försäljning av en permanentbostad. Motionärerna vill även att regeringen utreder eventuella negativa konsekvenser som den nuvarande eviga reavinstbeskattningen medför i ett EU-perspektiv. Utskottet har vid ett flertal tillfällen prövat yrkanden om att rikta tillkänna-givanden till regeringen om en översyn av beskattningsreglerna för kapitalvinster på bostäder, senast i betänkande 2015/16:SkU29. Då som hänvisar utskottet till det regeringsuppdrag som fick att utreda möjligheterna till förenklad beskattning och service vid avyttring av vissa privatbostäder (Fi 2012/1017). redovisade sin utredning för i promemorian Förenklad beskattning och förbättrad service vid försäljning av privatbostads-fastigheter och privatbostadsrätter. har i sin utredning föreslagit ett flertal ändringar i fråga om kapitalvinstbeskattningen av privatbostäder. Frågan bereds i . Förutom denna beredning har regeringen infört mer generösa regler för uppskov av kapitalvinstbeskattning för att öka rörligheten på bostads-marknaden. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en förändring av reglerna om beskattning av kapitalvinst vid bostadsförsäljning, varför motionerna avstyrks. Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av reglerna för ränteavdrag och skattereduktion för underskott av kapital. Jämför reservation 9 (V). Till inkomst av kapital hänförs sådana intäkter och kostnader som inte ska hänföras till näringsverksamhet eller till tjänst (41 kap. 1 § inkomstskatte-lagen, förkortad IL). I huvudsak beskattas alla intäkter, och avdrag beviljas för alla utgifter som har samband med tillgångar. Det saknar betydelse om intäkterna eller utgifterna är löpande eller tillfälliga. Avdrag beviljas dock inte för personliga levnadskostnader (9 kap. 2 § IL). I inkomstslaget kapital finns bara en beräkningsenhet och ingen uppdelning på förvärvskällor, vilket bl.a. innebär att kapitalförluster får dras av från alla slag av intäkter i inkomstslaget kapital. Kapitalvinster beräknas nominellt och är med några undantag skattepliktiga till . Bland undantagen kan nämnas de särskilda reduceringsregler som finns för beräkning av kapitalvinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter. Avdrag för kapitalförluster beviljas mot samtliga övriga intäkter i kapital men är som huvudregel bara avdragsgilla till . I 67 kap. IL finns bestämmelser om skattereduktion för fysiska personer. Enligt 10 § ska skatten vid ett underskott av kapital minskas av den del av underskottet som inte överstiger och av det återstående underskottet. För investeraravdrag gäller särskilda regler enligt samma paragraf. En privatperson som har inkomst av tjänst och enbart utgiftsräntor får således skatten på tjänsteinkomsten nedsatt på grund av utgiftsräntorna, eftersom dessa medför ett underskott i inkomstslaget kapital. På samma sätt ger en kapitalförlust en sänkning av skatten på tjänsteinkomsten. I kommittémotion 2016/17:200 av m.fl. (V) anförs att ränteavdragen kostar statskassan ca och att kostnaderna dessutom förväntas stiga framöver i takt med att ränteläget normaliseras. Motionärerna föreslår bl.a. därför att en utredning tillsätts som ser över ränteavdragen. I motion 2016/17:615 av och (båda S) föreslås att regeringen ser över möjligheten att gradvis trappa ned dagens ränteavdrag. Detta föreslås även i motion 2016/17:1150 av (S). I motion 2016/17:1570 av (M) yrkandena 1 och 2 anförs att regeringen bör se över vilken effekt en sänkning av taknivån på i ränteavdrag med 30 procents subsidier skulle få för hushållen. Vidare föreslås att regeringen ser över vilken effekt en sänkning av subsidierna därutöver kan få för hushållen och samhällsekonomin. I motion 2016/17:1788 av (M) föreslås att ränteavdragen fasas ut och avskaffas till förmån för sänkta inkomstskatter. I motion 2016/17:2153 av (M) anförs att möjligheten att successivt ta bort ränteavdragen på bostäder bör utredas. I motion 2016/17:2420 av och (båda SD) föreslås att ränteavdragen slopas och medlen återförs till hushållen. I motion 2016/17:2750 av (M) anför motionären att regeringen bör se över möjligheten att göra CSN-lånen avdragsgilla inom ramen för ränteavdraget. En rad åtgärder för att minska riskerna i det finansiella systemet och med hushållens skuldsättning har vidtagits , bl.a. skärpta kapitalkrav och höjda riskvikter för bolån samt belåningsbegränsningar i form av bolånetak. antog regeringens förslag till krav på amortering i samband med nya bolån, vilka tillämpas fr.o.m. . Regeringen anför att man tillsammans med ansvariga myndigheter noga följer utvecklingen av hushållens skuldsättning och bostadspriserna för att se om ytterligare åtgärder är nödvändiga. I bereds frågan om bör få ett bredare mandat att införa åtgärder för att bl.a. minska riskerna med hushållens skuldsättning. Även finansutskott har pekat på behovet av ett sammanhållet och tydligt ramverk för den svenska makrotillsynen och framhållit vikten av att regeringen återkommer med förslag om detta (bet. 2015/16:FiU41 s. 43 och 44). Regeringen har uttryckt att det är viktigt att upprätthålla stabila och förutsebara regler för så betydelsefulla beslut som köp av bostäder. Behovet av åtgärder på området måste ses långsiktigt och hanteras varsamt. Detta gäller särskilt t.ex. förändringar av ränteavdraget. Utskottet delar regeringens bedömning. Mot bakgrund av detta är utskottet inte berett att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av ränteavdragen, och motionerna avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om förändrad fastighets-beskattning för vindkraftsenheter. Jämför reservation 10 (SD). I tas skatter och avgifter ut vid produktion av el. Alla elproduktions-anläggningar belastas med en generell industriell fastighetsskatt. En industri-enhet är en byggnad som är avsedd för industriell verksamhet och tillhörande tomtmark. Statlig fastighetsskatt ska betalas för fastigheter som inte innehåller bostäder och som vid fastighetstaxeringen bl.a. betecknas som en industrienhet eller elproduktionsenhet. Statlig fastighetsskatt betalas på taxeringsvärdet (av marknadsvärdet). Elproduktionsenheter delas in i två huvudgrupper som har olika hög fastighetsskatt: vattenkraftverk och värmekraftverk. Andra kraftverk än vattenkraftverk hänförs vid fastighetstaxeringen till huvud-gruppen värmekraftverk. Dessa är kraftvärmeverk, kondenskraftverk, kärn-kraftverk och vindkraftverk. Fastighetsskatten på vattenkraftverk höjdes från till . Tillsammans med den tillfälliga höjningen av skatten under taxeringsåren 2007–uppgick fastighetsskatten på vattenkraft till totalt 2010. uppgår fastighetsskatten till , dvs. den tillfälliga skatten permanentades och en ytterligare höjning gjordes . Inga ändringar är beslutade för deklarationen och framåt. Fastighetsskatten på vindkraftverk sänktes från till . För övriga elproduktionsanläggningar är fastighetsskatten oförändrad, dvs. av taxeringsvärdet för fastigheten. träffades en blocköverskridande ramöverenskommelse på energiområdet, den s.k. energiöverenskommelsen. De delar i energiöverens-kommelsen som rör beskattning innebär att skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer avvecklas stegvis med start , att fastighetsskatten för vattenkraftverk sänks stegvis till av taxerings-värdet med start och att dessa skattened-sättningar finansieras genom en höjning av energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag. Regeringen remitterade förslag på de beskattningsändringar som följer av energiöverenskommelsen. Förslagen innebär följande. Utfasningen av skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer genomförs genom en första sänkning till per megawatt och kalendermånad och en andra sänkning i form av att skatten helt tas bort. Sänkningen av fastighetsskatten för vattenkraftverk genomförs –2020. föreslås skattesatsen sänkas från till av taxeringsvärdet, fr.o.m. av taxeringsvärdet, fr.o.m. av taxeringsvärdet och fr.o.m. av taxeringsvärdet. För att finansiera dessa åtgärder höjs normalskattenivån för energiskatten på elektrisk kraft för hushåll och tjänsteföretag med totalt , exklusive mervärdesskatt, och den årliga indexomräkningen av energiskattesatsen. Höjningen genomförs i två steg – det första infaller och det andra . Från beredningssynpunkt har det ansetts önskvärt att såväl remissinstan-serna som får möjlighet att ta ställning till de nämnda beskattnings-ändringarna i ett enda sammanhang. Mot denna bakgrund föreslås att samtliga skatteändringar genomförs med ett första ikraftträdande vid ett och samma tillfälle, . Den första sänkningen av fastighetsskattesatsen på vatten-kraftverk föreslås dock gälla retroaktivt för hela . Förslagen medför ändringar i bl.a. lagen om statlig fastighetsskatt. I kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 18 föreslås att fastighetsskatten för vindkraft justeras till den normala industrifastighetsskatten. Samma yrkande återkommer i kommittémotion 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 4. Som ett resultat av en blocköverskridande ramöverenskommelse på energi-området har regeringen remitterat ett förslag på förändringar av bl.a. fastighetsbeskattningen av elproduktion. Utskottet är därför inte berett att föregå beredningen av förslaget genom att rikta ett tillkännagivande till regeringen om en justering av fastighetsskatten för vindkraft. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändringar i beskattningen av boendet. Jämför reservationerna 11 (SD) och 12 (KD). Den statliga fastighetsskatten på småhus och bostadsdelen i hyreshus ersattes av en fastighetsavgift (prop. 2007/08:27,bet. 2007/08:SkU10, rskr. 2007/08:90). För småhus bestämdes fastighetsavgiften till per värderingsenhet, dock högst av taxerings-värdet. Fastighetsavgiften för bostadsdelen i hyreshus bestämdes till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Fastighetsavgiften ska räknas upp med utvecklingen av inkomstbas-beloppet. Uttaget av fastighetsavgift har begränsats för pensionärer och personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning (prop. 2007/08:156, bet. 2008/09:SkU3). Genom beslut (prop. 2009/10:33, bet.