bet · H401AU14 · 2017-06-14 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. missgynnande på grund av föräldraledighet och åtgärder mot diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning och ålder. Utskottet hänvisar bl.a. till det arbete som bedrivs på området. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Missgynnande på grund av föräldraledighet Diskriminering på grund av kön Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Diskriminering på grund av ålder Nya grunder för diskriminering 1.Missgynnande på grund av föräldraledighet, punkt 1 (KD) 2.Diskriminering på grund av kön, punkt 2 (SD) 3.Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (M, C) 4.Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (V, L) 5.Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet, punkt 4 (SD) 6.Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning, punkt 5 (KD) 7.Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 6 (V) 8.Diskriminering på grund av ålder, punkt 7 (L) 9.Diskrimineringsärenden m.m., punkt 9 (V) 10.Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 10 (M, C) 1.Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (L) 2.Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 6 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Missgynnande på grund av föräldraledighet 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 34. Reservation 1 (KD) Diskriminering på grund av kön 2016/17:1288 av (M). Reservation 2 (SD) Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning 2016/17:662 av (L), 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 24, 2016/17:1510 av (M), 2016/17:2791 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 9. Reservation 3 (M, C) Reservation 4 (V, L) Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet 2016/17:2561 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 5 (SD) Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 6 (KD) Diskriminering på grund av funktionsnedsättning 2016/17:483 av m.fl. (V), 2016/17:2216 av (S), 2016/17:2601 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:3016 av Per Lodenius och (båda C) och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 7 (V) Diskriminering på grund av ålder 2016/17:405 av Finn (M), 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:1594 av (M). Reservation 8 (L) Nya grunder för diskriminering 2016/17:358 av Finn (M) och 2016/17:1823 av m.fl. (MP). 2016/17:1466 av Boriana (M), 2016/17:1568 av (M), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 14. Reservation 9 (V) 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 10 (M, C) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (KD), i (S), (S), (M), (SD) och (V). I detta ärende behandlar utskottet 29 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 som handlar om åtgärder mot diskriminering. Motionsförslagen finns i bilagan. Missgynnande på grund av föräldraledighet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kartläggning av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet. Jämför reservation 1 (KD). yrkar i motion 2016/17:3304 av m.fl. att bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet (yrkande 34). För att främja jämställdheten och motverka diskriminering är det viktigt med en arbetsmarknad med goda förutsättningar för både kvinnors och mäns deltagande. Utskottet anser också att det är viktigt att gällande regelverk underlättar mäns och kvinnors möjlighet att kombinera ett arbetsliv med familjebildning. Rätten att vara föräldraledig regleras i föräldraledighetslagen (1995:584). I föräldraledighetslagen slås det även fast att en arbetsgivare inte får missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare av skäl som har samband med föräldraledigheten. Föräldraledigheten får t.ex. inte motivera sämre löneutveckling eller på annat vis sämre arbetsvillkor. Tvister som rör föräldraledighetslagens missgynnandeförbud rör inte sällan även diskrimineringsgrunden kön. I många fall är det gravida kvinnor som anser sig ha blivit utsatta för missgynnande och diskriminering. Utskottet kan konstatera att () uppdrag är brett då det innehåller såväl granskande som främjande uppgifter. DO ska verka för att diskrimineringslagens (2008:567) regler följs och har tillsyn över samtliga diskrimineringsförbud oavsett diskrimineringsgrund. I uppdraget för DO ingår även att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Av förordningen (2008:1401) med instruktion för framgår att DO också har till uppgift att följa och analysera utvecklingen inom sitt ansvarsområde. Utskottet utgår från att DO bedriver ett aktivt arbete utifrån de olika diskrimineringsgrunderna och för att motverka missgynnande enligt föräldraledighetslagen samt att också regeringen noga följer utvecklingen på området. Utskottet anser mot denna bakgrund att det inte finns skäl till något initiativ från sida med anledning av det aktuella motionsyrkandet, som därmed avstyrks. Diskriminering på grund av kön Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder mot diskriminering på grund av kön. Jämför reservation 2 (SD). I motion 2016/17:1288 yrkar (M) att regeringen bör återkomma med förslag på en skärpt diskrimineringslagstiftning i syfte att förhindra att en grupp nekas tillträde till offentligt finansierade anläggningar baserat på gruppens könstillhörighet. Enligt diskrimineringslagen är diskriminering på grund av kön förbjuden för den som tillhandahåller varor och tjänster (2 kap. 12 §). Förbudet hindrar dock inte att kvinnor och män behandlas olika i fråga om tjänster om det finns ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet (2 kap. 12 a § första stycket). Utskottet noterar att (), som har till uppgift att verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön och har tillsyn över att diskrimineringslagen följs, relativt prövat ett antal ärenden angående den fråga som refereras till i motionen. I två tillsynsbeslut som gällde könsseparering vid tillhandahållande av tjänst uttalade DO att diskrimineringslagens möjlighet till undantag från diskrimineringsförbudet ska tolkas restriktivt. Principen om likabehandling mellan könen är grundläggande att värna, och utvecklingen på området följs därför noga av utskottet. Utskottet förutsätter att regeringen gör detsamma. Med detta är utskottet inte berett att ställa sig bakom något tillkännagivande i frågan och avstyrker därför motionen. Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning. Jämför reservation 3 (M, C) och 4 (V, L) samt särskilt yttrande 1 (L). anför i motion 2016/17:3146 av m.fl. att arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning bör stärkas (yrkande 5). Partiet vill bl.a. göra det mer kostsamt att diskriminera och anser därför att möjligheterna att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen bör ses över. yrkar vidare att det arbete med en samlad hbt-strategi som alliansregeringen tog initiativet till bör fortsätta och uppdateras (yrkande 9). I motion 2016/17:812 av m.fl. noterar det förslag till antidiskrimineringsdirektiv som lämnade . Enligt bör verka för att direktivet omfattar diskriminering på grund av såväl sexuell läggning som könsidentitet och könsuttryck (yrkande 9). Liberalerna anför i motion 2016/17:1079 av m.fl. att det bör ske en uppföljning av den hbt-strategi som presenterades av alliansregeringen (yrkande 1). Vidare anser Liberalerna att det är viktigt att arbetar vidare för att antidiskrimineringsdirektivet slutligen antas och att arbetet för att inkludera transpersoner i EU:s diskrimineringslagstiftning fortsätter (yrkande 24). m.fl. (S) noterar i motion 2016/17:2791 det förslag till antidiskrimineringsdirektiv som har lagt fram. Motionärerna anser att det är viktigt att verkar aktivt för att detta direktiv antas och ser gärna att direktivet kompletteras med ett skydd för transpersoner (yrkande 2). I motion 2016/17:1510 tar (M) upp den hbt-certifiering som erbjuds av , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter (RFSL) till företag eller organisationer som arbetar strategiskt med arbetsmiljö- och bemötandefrågor utifrån ett hbt-perspektiv. Motionären anser att det är önskvärt med fler certifieringsföretag än RFSL och menar vidare att det bör införas en standard för hbt-certifiering. (L) yrkar i motion 2016/17:662 att det bör tas fram en vitbok om hur hbt-personer har behandlats historiskt i . ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. För att detta ska vara möjligt krävs enligt utskottet fortsatta satsningar mot diskriminering, rasism och liknande former av fientlighet samt ytterligare åtgärder för lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Att inte utsättas för diskriminering är en mänsklig rättighet. Hbtq-personer har länge varit och är alltjämt utsatta för diskriminering och kränkningar. som en hel del positiva förändringar har skett ser utskottet hur fler och nya steg måste tas för att säkra lika rättigheter och möjligheter för alla homosexuella, bisexuella, transpersoner och queera. Utskottet kan konstatera att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera den s.k. hbt-strategin, En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck, som beslutades . Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (2016:31). I uppdraget ingick att analysera om strategins struktur och insatser har bidragit till strategins övergripande mål samt att lämna rekommendationer om hur strukturen och de fortsatta insatserna bör utformas. Statskontoret framhåller att de problem som hbtq-personer möter i samhället har förändrats sedan strategin antogs och att nya kunskaper om hbtq-personers livssituation har tillkommit. Mot denna bakgrund föreslår Statskontoret att regeringen reviderar problembeskrivningen för att kunna göra bättre prioriteringar i form av bl.a. fokusområden, strategiska myndigheter och strategiska insatser. Liberalernas motionsönskemål om uppföljning får med detta anses vara tillgodosett. Med anledning av motionsyrkanden om att arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning bör stärkas vill utskottet peka på regeringens redogörelse i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr.13, s. 52) om att den kommer att fortsätta och förstärka det arbete som påbörjats inom ramen för strategin. Utskottet välkomnar detta och noterar att regeringen aviserat att den kommer att lägga fram en proposition om stärkt straffrättsligt skydd för transpersoner. Ytterligare förslag att vänta från regeringen är lagförslag om ersättning till de som steriliserades med stöd av lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall (könstillhörighetslagen) och en ny modernare lagstiftning för ändrad könstillhörighet. Utskottet uppmärksammar vidare att regeringen inom ramen för den nationella handlingsplanen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott aviserar insatser som tar sikte på hbtq-personer samt att den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor i samtliga delar omfattar hbtq-personers utsatthet för våld i nära relationer. Flera motioner tar särskilt upp skyddet för transpersoner. Transpersoners rättigheter är enligt utskottet en central del av arbetet med de mänskliga rättigheterna och skyddet mot diskriminering. Utskottet kan konstatera att flera lagändringar som möjliggör bättre förutsättningar för transpersoner har genomförts . Bland annat har skyddet mot diskriminering i diskrimineringslagen utvidgats till att gälla diskrimineringsgrunden könsöverskridande identitet eller uttryck, och i könstillhörighetslagen har steriliseringskravet liksom kraven på att vara ogift och svensk medborgare avskaffats. Inte desto mindre måste mer göras då resultat från studier tyder på att den självupplevda hälsan och livssituationen för transpersoner inte har förbättrats . Utskottet välkomnar därför att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att göra en bred kartläggning av transpersoners villkor och situation i samhället och föreslå konkreta insatser som bidrar till förbättrade levnadsvillkor och ett tryggare livsutrymme för transpersoner (dir. 2016:102). Syftet med utredningen är att stärka efterlevnaden av transpersoners rättigheter och förbättra levnadsvillkoren för transpersoner. Uppdraget ska redovisas . Utskottet ser fram emot att ta del av utredningens förslag. Utskottet konstaterar att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Arbetet ligger enligt utskottet helt i linje med yrkanden i motion 2016/17:3146. I sammanhanget vill utskottet också påminna om den beredning som pågår av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87) som utskottet redogör för närmare under avsnittet Diskrimineringsärenden m.m. Den ovan nämnda hbt-strategin som regeringen fortsätter att arbeta efter fokuserar på , men utskottet kan konstatera att regeringen även internationellt bedriver ett aktivt arbete för att främja lika rättigheter och möjligheter. Utskottet vill här uppmärksamma regeringens skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik som behandlats av utrikesutskottet i betänkande 2016/17:UU15. Utskottet ser i likhet med utrikesutskottet mycket positivt på att det i skrivelsen anförs att och andra EU-stater verkar för att uttryckliga referenser om diskrimineringsförbud på grund av sexuell läggning och könsidentitet förs in och blir mer allmänt accepterade i FN-systemet och i andra internationella forum. Framhållas kan också att varit engagerat och stödjande i etablerandet av en oberoende expert mot diskriminering och våld mot personer till följd av sexuell läggning eller könsidentitet i för mänskliga rättigheter. Utskottet ser också positivt på att frågan om diskriminering av hbtq-personer ingår i utrikesförvaltningens handlingsplan för feministisk utrikespolitik –2018 med fokusområden . När det gäller det europeiska samarbetet och kommissionens förslag till direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning (KOM(2008) 426), det s.k. antidiskrimineringsdirektivet, har regeringen vid överläggning med utskottet anfört att den välkomnar förslaget och verkar för ett antagande av direktivet. Regeringen poängterade också att det är viktigt att fastslå att det handlar om ett minimidirektiv och att medlemsstaterna kan välja att gå längre när det gäller att främja likabehandlingsprincipen än vad som följer av bestämmelserna i direktivet. Utskottet gav sitt stöd till regeringens uppfattning. Utskottet kan därmed konstatera att Liberalernas och yrkanden om det s.k. antidiskrimineringsdirektivet får anses vara tillgodosedda i den del som avser att regeringen bör verka för ett antagande av direktivet. Utskottet vill understryka betydelsen av att utgör en kraftfull röst och aktör för hbtq-personers lika värde och rättigheter, och utskottet tar för givet att regeringen inom EU och i andra internationella forum kommer att fortsätta att arbeta aktivt för att utöka skyddet mot alla former av diskriminering. För att kunna komma till rätta med diskriminering är det nödvändigt att förstå och förhålla sig till historien. Det är viktigt att sprida kunskap om tidigare kränkningar av mänskliga rättigheter. Utskottet anser dock inte att det är aktuellt att ta något initiativ till en vitbok såsom föreslås i en motion. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om det ramverk för arbetet med aktiva åtgärder som började gälla (prop. 2015/16:135, bet. 2015/16:AU10, rskr. 2015/16:304). Detta utgör enligt utskottet ett betydelsefullt verktyg i arbetet med att synliggöra och undanröja begränsande könsnormer inom arbetslivet och utbildningsväsendet. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att regeringen bedriver ett aktivt arbete på såväl nationell som internationell nivå för att säkra lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Med detta avstyrks samtliga motionsyrkanden. Diskriminering på grund av etnisk tillhörighet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Jämför reservation 5 (SD). och (båda SD) anser i motion 2016/17:2561 att diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden bör avskaffas; bl.a. bör systemet med instegsjobb för nyanlända tas bort (yrkande 1). Motionärerna yrkar vidare att regeringen ska utreda på vilka övriga sätt som svenskar diskrimineras som en följd av integrationspolitiken och avskaffa dessa delar (yrkande 2). Utskottet har tidigare behandlat motsvarande yrkanden (senast i bet. 2015/16:AU10). Utskottet vill än en gång understryka att ska vara ett tolerant och humant samhälle som präglas av mångfald och respekt för individens mänskliga fri- och rättigheter. Arbetsmarknadsåtgärder, t.ex. olika former av subventionerade anställningar, utgår från den faktiska situationen på arbetsmarknaden där vissa grupper är i behov av specifikt stöd. Nyanlända är exempel på en sådan grupp. Utskottet finner inte skäl att förorda åtgärder i enlighet med yrkandena som därmed avstyrks. Diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om åtgärder mot diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning. Jämför reservation 6 (KD). anser i motion 2016/17:3348 av m.fl. att det inom ramen för den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen avser att besluta är viktigt att diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning inkluderas bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser (yrkande 12). I ett där alla erkänns för vilka de är ska utrymme inte finnas för rasism och liknande former av fientlighet. Ett effektivt arbete mot rasism och hatbrott är enligt utskottet en förutsättning för att nå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Genom att motverka rasism och liknande former av fientlighet förebyggs även risken för att personer missgynnas genom att behandlas sämre än någon annan på grund av t.ex. deras etniska tillhörighet, religion, sexuella läggning eller könsidentitet, när de t.ex. ansöker om ett arbete eller en utbildningsplats. Utskottet välkomnar den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen presenterade . Som regeringen anför i förordet till planen krävs ett kontinuerligt och brett arbete i kampen för inkludering och mot rasism. Regeringen betonar i planen att ojämlikhet utifrån t.ex. etnisk tillhörighet eller religiös övertygelse ska bekämpas på samma sätt som ojämlikhet utifrån klass eller kön har bekämpats. De fokusområden som pekas ut i planen är: 1) mer kunskap, utbildning och forskning 2) förbättrad samordning och uppföljning 3) civila samhället: ökat stöd och fördjupad dialog 4) förstärkt förebyggande arbete på nätet och 5) ett mer aktivt rättsväsende. I ett demokratiskt samhälle måste enligt utskottet nolltolerans råda mot alla former av hot och hat. Som framhålls i planen kan betydande skillnader mellan grupper inte accepteras om ska vara ett jämlikt och solidariskt samhälle. Enligt utskottet är planen ett viktigt verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . Utskottet delar fullt ut syn på att hatbrott på religiös grund måste tas på allra största allvar och anser att den aktuella planen tillgodoser detta. Utskottet konstaterar att regeringen bedriver ett aktivt arbete på området och tar för givet att regeringen nogsamt följer utvecklingen. Med det sagda avstyrks därmed motionsyrkandet. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning. Jämför reservation 7 (V) och särskilt yttrande 2 (L). anser i motion 2016/17:483 av m.fl. att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur regelverket om åtgärder mot bristande tillgänglighet efterlevs och baserat på resultatet rekommendera eventuella åtgärder. Liberalerna anför i motion 2016/17:3031 av m.fl. att det s.k. småföretagsundantaget när det gäller förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet i diskrimineringslagen bör tas bort (yrkande 3). (S) tar i motion 2016/17:2216 upp att personer med assistanshund inte sällan nekas att ta med sig sin hund in i olika lokaler. Motionären anser att det bör ske en skärpning av diskrimineringslagen så att otillgänglighet klassas som diskriminering i syfte att människor med funktionsnedsättning behandlas på ett rättvist och värdigt sätt. Per Lodenius och (båda C) anför i motion 2016/17:2601 att det i många länder är en rättighet att ta med sig sin assistanshund. Motionärerna anser att det är en rättighet som bör införas också i . Motsvarande förslag lämnas av Per Lodenius och (båda C) i motion 2016/17:3016. Utskottet vill se ett samhälle där människors olika behov och förutsättningar inte ska avgöra möjligheten till delaktighet. Åtgärder som syftar till att förebygga och motverka diskriminering är grundläggande om människors lika värde ska respekteras. Att förebygga uppkomsten av all form av diskriminering är därför en viktig del i arbetet för delaktighet och jämlikhet. Principen om icke-diskriminering är central såväl i FN:s konventioner om mänskliga rättigheter som i svensk lagstiftning och den nationella politiken. I ett som håller ihop bör en grundprincip vara att samhället utformas så att det i största möjliga utsträckning tillåter alla att vara delaktiga. Utskottet noterar i detta sammanhang den av regeringen överlämnade propositionen Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken (prop. 2016/17:188). Propositionen bereds av socialutskottet. Diskrimineringslagen har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett bl.a. funktionsnedsättning. I diskrimineringslagens andra kapitel finns bestämmelser om förbud mot diskriminering. Kapitlet täcker i stort sett alla samhällsområden. Bristande tillgänglighet infördes som en ny form av diskriminering i diskrimineringslagen (prop. 2013/14:198, bet. 2013/14:AU8, rskr. 2013/14:367). Från förbudet mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet undantas inom området varor och tjänster bl.a. företag som vid det senaste sysselsatte färre än tio arbetstagare.