bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Beslutet bereddes i enlighet med rutiner, och det grundades bl.a. på den nationella samordnarens bedömning att personen i fråga var lämplig för att utföra de arbetsuppgifter som var aktuella. Utskottet, som noterar de särskilda omständigheter som förekommit men som inte gör en prövning av tillsättningens lämplighet i det enskilda fallet, vill i sammanhanget framhålla att kultur- och demokratiministern är ytterst ansvarig för att den aktuella tjänsten tillsatts efter sakliga och objektiva grunder samt för att det vid anställningen inte tagits hänsyn till ovidkommande omständigheter. Kultur- och demokratiministerns uttalanden i en tidningsintervju i kunde tolkas som att anställningsbeslutet hade fattats av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism, vilket alltså inte varit fallet. Uttalandet, som gjordes i en intervju i vilken kultur- och demokratiministern skulle lämna sakupplysningar och kommentera handläggningen av det aktuella anställningsärendet, var således felaktigt. Utskottet vill framhålla vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. Granskningen har också visat att den nationella samordnaren inte har avgett någon årlig arbetsredogörelse till , vilket ska göras enligt kommittéförordningen. Något undantag från kravet att avge en årlig arbets-redogörelse medges inte i förordningen. Kultur- och demokratiministern har framhållit att har fått information om utredningens arbete på annat sätt. Utskottet finner likväl, särskilt mot bakgrund av det som har framkommit om bristerna i diarieföringen och i verksamheten hos den nationella samordnaren, anledning att betona vikten av att departementen håller sig tillräckligt underrättade om förhållandena i kommittéerna för att kunna vidta åtgärder om så krävs. 3.2 Direktiv till inför den nationella transportinfrastrukturplanen 2018–2029 I en anmälan till (dnr 85-2016/17), bilaga A3.2.1, begärs att utskottet granskar regeringens kommunikation kring de nya direktiv som regeringen gett till inför den kommande transportinfrastrukturplanen. Vidare vill anmälaren att utskottet granskar om statsrådet uttalanden kan anses stå i strid med praxis om vikten av att statsråds uttalanden är korrekta och förbudet mot att ett statsråd ger direktiv till en myndighet. I anmälan anförs att inför höstens infrastrukturproposition fick i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag åt regeringen. I direktiven till från regeringen anges enligt anmälan att icke påbörjade projekt i den nationella planen –2025 ska omprövas utifrån nya kriterier om bl.a. miljöpåverkan. I anmälan anförs vidare att har beaktat direktiven och tolkat dessa som att alla projekt där upphandlingen inte påbörjats ska utvärderas. Detta har enligt anmälan bekräftats av . presschef sa följande till () i : Vi fick i uppdrag av regeringen att se över projekten i den nationella planen. kommer att lägga fram förslag på förändringar av planen till regeringen som sedan tar slutlig ställning till förslaget. Det här är nytt för oss att miljökonsekvenserna så tydligt ska vägas in i planeringen. Vidare anförs i anmälan att presschefen uttalade sig med anledning av att SVT i rapporterat om att vägprojektet länken kunde vara föremål för en ny utvärdering utifrån regeringens nya direktiv. Detta förnekades enligt anmälaren dock av infrastrukturminister i ett uttalande till . På frågan om det fanns anledning att tro att Västra länken skulle komma att stoppas svarade : ”Nej, det finns absolut inget som pekar på det.” Hon förklarar sedan vidare enligt artikeln att regeringen inte har gett något uppdrag till att se över Västra länken och inte något annat beslutat projekt heller. Däremot har ett allmänt uppdrag att se över om det finns projekt som inte är relevanta när en ny plan görs. Infrastrukturministern sa till tidningen att om det finns sådana projekt är det naturligt att titta på dem. Hon bedömde dock att så inte var fallet med Västra länken. I anmälan anförs också att statsrådet genom uttalandena i medierna har gett sken av att det inte finns någon risk för att infrastrukturprojekt som inte har påbörjats eller upphandlats, men som ingår i den nationella transportinfrastrukturplanen, stoppas som ett resultat av regeringens nya direktiv till . Vidare anförs i anmälan att om statsrådets uttalanden varit korrekta hade de nya direktiven inte fyllt någon funktion. Om direktiven har faktisk betydelse riskerar infrastrukturprojekt att stoppas av på grund av dessa. Dessutom kan enligt anmälan statsrådets uttalande ses som ett direktiv till som står i strid med tidigare direktiv från regeringen till . Anmälaren hänvisar till att utskottet riktade kritik mot ett statsråd för ett publikt uttalande som kunde uppfattas som ett direktiv till en myndighet. Som underlag för granskningen har legat bl.a. en promemoria upprättad inom , bilaga A3.2.2. Västra länken ingår i ett projekt för en ny ringled kring . är två tredjedelar av ringleden färdig. Vägen E4 är flyttad från centrum till den Östra länken som är en del av den nya ringleden. Vägen E12 är tillfälligt flyttad till Norra och Östra länken i väntan på att den sista delen av ringleden byggs (Västra länken). Först när Västra länken är färdig kan E12 flyttas till sitt slutliga läge. Med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastrukturproposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infrastrukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. Regeringen redovisar skriftligen sitt slutliga ställningstagande till . Den statliga infrastrukturplaneringen har resulterat i åtgärdsplaner för en period . Den nu gällande planen avser 2014–2025. Nationell plan för transportsystemet 2014–2025 beslutade om en ekonomisk ram och en planeringsram med anledning av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). redovisade ett förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025. fastställde regeringen den nationella planen (N2014/1779/TE m.fl.). I en bilaga till beslutet nämns bl.a. som pågående investeringar och åtgärder väg E4/E12 . I skrivelse 2013/14:233 Åtgärdsplanering för transportsystemet 2014–2025 redogjorde regeringen för åtgärdsplaneringen som lett fram till regeringens beslut om fastställelse av nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025 och fastställelse av definitiva ekonomiska ramar för trafikslagsövergripande länsplaner för regional transportinfrastruktur . I en bilaga till skrivelsen om pågående investeringar och åtgärder som kommer att slutföras anges bl.a. objektet E4/E12 . Direktiv för inriktningsunderlag för infrastrukturplaneringen 2018–2029 Regeringen beslutade (dnr N2015/4305/TIF) att ge i uppdrag att ta fram ett inriktningsunderlag inför den långsiktiga infrastrukturplaneringen inför planperioden –2029. Av beslutet framgick att hade beslutat att det övergripande målet för svensk transportpolitik är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. Därutöver hade beslutat om jämbördiga funktionsmål och hänsynsmål med ett antal prioriterade områden. Syftet med uppdraget till var att ge regeringen ett adekvat underlag inför den kommande infrastrukturpropositionen, i vilken inriktningen för infrastrukturplaneringen –2029 skulle föreslås. Inriktningsunderlaget skulle omfatta följande tre analyser: – hur inriktningen för transportinfrastrukturen borde se ut om trafiken utvecklas enligt prognos utifrån beslutad politik – hur inriktningen för transportinfrastrukturen borde se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med beslutade och aviserade åtgärder – hur inriktningen för transportinfrastrukturen borde se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med antaganden om ytterligare styrmedel och åtgärder för att kostnadseffektivt minska transportsystemets utsläpp av växthusgaser. De tre analyserna var prioriterade och skulle så långt som möjligt dels genomföras och redovisas på ett likvärdigt sätt, dels vara jämförbara. skulle redovisa en bedömning av om objekt i den gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 påverkas på något betydande sätt av de förutsättningar som gällde för inriktningsanalyserna. Objekt där upphandling av byggentreprenad påbörjats skulle inte omfattas av bedömningen. redovisade uppdraget i rapporten inför transportinfrastrukturplanering för perioden –2029 (2015:180). överlämnade regeringen propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21). I propositionen redovisade regeringen förslag till inriktningen på satsningar i transportinfrastrukturen för perioden –2029. Propositionen innehåller förslag till ekonomiska ramar och vägledning för prioritering av åtgärder i den åtgärdsplanering som följer efter beslut. Utifrån beslut om inriktning och ekonomiska ramar med anledning av propositionen avser regeringen att fatta beslut om direktiv till om att ta fram förslag till en ny nationell plan och till länsplaneupprättarna om att ta fram länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen. Regeringen planerar enligt propositionen att fatta beslut om fastställelse av den nationella planen och de ekonomiska ramarna för länsplanerna . I propositionen anfördes att inriktningsunderlag utgjorde det huvudsakliga underlaget för regeringens ställningstaganden. Vidare anfördes i propositionen att i enlighet med regeringens direktiv i inriktningsunderlaget redovisade tre alternativa inriktningar för framtidens transportsystem. tillstyrkte propositionen (bet. 2016/17:TU4). Kammaren biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:101). besvarade statsrådet en interpellation om Västra länkens betydelse för utveckling (ip. 2014/15:444). I svaret i kammaren anförde statsrådet följande (prot. 2014/15:95): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att Västra länken i kommun ska färdigställas och när jag bedömer att den kommer att stå klar. är ett projekt som många följer med intresse. fattade enhet Juridik och Planprövning beslut om att återförvisa Region begäran om fastställelse av arbetsplanen för delen som omfattar Västra länken. Motivet som framfördes var att arbetsplanen inte uppfyllde de formella krav som ställs i planprocessen. arbetar nu med att ta fram nytt och kompletterande underlag för den Västra länken i . Detta arbete måste få ske enligt de regler som följer av väglagen med framtagande av planer, miljökonsekvensbeskrivningar och med den skyldighet som finns att hålla samråd. Det är viktigt att genomför planeringsprocessen på ett korrekt sätt och att beslutsunderlaget blir fullgott. Som ansvarigt statsråd är jag förhindrad att närmare kommentera det pågående myndighetsarbetet, inklusive upprättandet av tidsplaner. svarade statsrådet på en interpellation om nya direktiv till (ip. 2016/17:22). I kammaren anförde hon som svar på interpellationen följande (prot. 2016/17:14): har frågat mig vilka skälen är till att och jag har motsatta uppfattningar när det gäller frågan om regeringen har gett verket i uppdrag att se över Västra länken samt på vilka omständigheter och fakta min uppfattning i frågan baseras. I uppdrag att ta fram inriktningsunderlag inför transport-infrastrukturplanering för perioden –2029 ingick att göra tre analyser. Den första var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos utifrån beslutad politik. Den andra var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med beslutade och aviserade åtgärder. Och den tredje var hur inriktningen för transportinfrastrukturen bör se ut om trafiken utvecklas enligt prognos med antaganden om ytterligare styrmedel och åtgärder för att kostnadseffektivt minska transportsystemets utsläpp av växthusgaser. gavs i uppdrag att redovisa en bedömning av om objekt i den gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 påverkas på något betydande sätt av de förutsättningar som gäller för inriktningsanalyserna. Objekt där upphandling av byggentreprenad påbörjats skulle inte omfattas av bedömningen. I redovisning av uppdraget som inkom skriver att den förväntade trafikökningen på totalnivå inte skiljer sig nämnvärt mellan de tre inriktningarna och att likheten mellan inriktningarna därför blir stor. Hela uppdraget syftade till att ge regeringen ett underlag inför arbetet med den infrastrukturproposition som beslutas av . I ett sådant underlag är det naturligt att gör analyser och bedömningar och tittar på effekter för att kunna ge en bra beskrivning till regeringen. Att ges i uppdrag att göra de analyser och bedömningar jag beskrivit är inte samma sak som att objekten skulle vara föremål för omprövning. Detta skede av planeringen handlar inte om enskilda objekt, och har också redovisat uppdraget utan förslag till några omprioriteringar av objekt i befintlig plan. Den infrastrukturproposition som regeringen lagt fram till baserar sig på underlag och beskrivningar. Inte heller infrastrukturpropositionen behandlar specifika objekt i befintlig plan. I den efterföljande debatten anförde bl.a. följande: Som jag har sagt när det gäller allting som eventuellt kommer eller inte kommer att finnas med i den transportslagsövergripande nationella planen –2029: Det kommer att framgå av det beslut som regeringen fattar 2018. Jag vill bara vara tydlig med en sak. har inte fått något direktiv av regeringen om att ompröva några objekt. har fått ett uppdrag av regeringen att göra en analys av objekt som ligger i gällande nationell plan utifrån en ny analys av transportflöden och behov. Detta har gjort, och svar är tydligt med att det inte sker några större förändringar i de förväntade trafikvolymerna, det vill säga: I huvudsak ligger gällande prioriteringar kvar. Jag tycker att det är rimligt att vi använder skattebetalarnas pengar på det mest samhällsekonomiskt effektiva sättet, så effektivt som det över huvud taget är möjligt. Det innebär naturligtvis att de beslut som och regeringen fattar ska bygga på så färska, så aktuella och så goda prognoser som möjligt. Det är uppdrag att förse regeringen med detta, och det har gjort. Det här uppdraget är ganska allmänt hållet, och det handlar om att utifrån tre olika scenarier bedöma hur de objekt som ligger i gällande nationell plan förhåller sig till de nya prognoser man kan göra. Hur man kan få det till ett ifrågasättande av ett enskilt och benämnt objekt i nationell plan kan jag tyvärr inte svara på. Men det kanske det finns andra som kan. Jag har fått frågan om åtskilliga objekt som finns nämnda som brister i nuvarande nationell plan. Jag har också fått frågan om objekt som det finns önskemål om och om utpekade objekt i nationell plan. Mitt svar har varit detsamma på alla dessa frågor, nämligen att vi inte tar ställning till enskilda objekt . Det är mitt besked i denna fråga också. Däremot har jag på frågan om det finns anledning att känna oro för Västra länken svarat att det inte finns någonting som tyder på att så skulle vara fallet, och det kan jag med lätthet upprepa i denna debatt. Men i det här skedet går jag inte in och garanterar några objekt i kommande nationell plan, vare sig det här objektet eller något annat objekt. Det är en principiell hållning som jag tänker fortsätta att hålla mig till. Av 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) följer att regeringen styr riket och att den är ansvarig inför . Av motiven till bestämmelsen framgår att den närmare innebörden i stort av att regeringen styr riket framgår av bestämmelserna i olika kapitel i regeringsformen (prop. 1973:90 s. 230). Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssammanträden (7 kap. 3 § RF). Beslutsfattandet i regeringen sker alltså genom kollektivt fattade beslut, och regeringsformen tar därmed i princip avstånd från ministerstyre, dvs. rätten för ett statsråd att även statsrättsligt sett avgöra regeringsärenden. Enligt Grundlagberedningen har det ansetts bäst förenligt med det svenska systemet med självständiga ämbetsverk att rätten att ge direktiv till förvaltningsmyndigheterna ligger hos regeringen kollektivt (SOU 1972:15 s. 80). Av 12 kap. 1 § RF följer att under regeringen lyder statliga förvaltnings-myndigheter som inte är myndigheter under . Av bestämmelsen följer att myndigheterna i princip är skyldiga att följa de föreskrifter av allmän natur och de direktiv för särskilda fall som regeringen meddelar (prop. 1973:90 s. 397). Regeringens rätt att meddela direktiv till myndigheterna begränsas av regeringsformen i två avseenden. För det första följer en begränsning av legalitetsprincipen, dvs. principen om den offentliga maktens lagbundenhet (1 kap. 1 § RF) enligt vilken alla samhällsorgan, inklusive regeringen, är bundna av gällande rätt. Regeringen får således inte utfärda direktiv till myndigheterna i strid med gällande rätt. För det andra följer en begränsning av 12 kap. 2 § RF som föreskriver att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Avsikten med dessa begränsningar av regeringens rätt att utfärda direktiv till myndigheterna är att garantera den enskildes rättssäkerhet (prop. 1973:90 s. 397 f.). Utskottet har vid ett flertal tillfällen granskat uttalanden av statsråd i olika sammanhang. Ofta har granskningen avsett om ett statsråd genom ett uttalande handlat i strid med gällande ordning i fråga om formerna för regeringens styrning av myndigheterna och domstolarnas självständiga ställning (se t.ex. bet. 1991/92:KU30 s. 43 f., bet. 1999/2000:KU20 s. 119 f., bet. 2003/04:KU20 s. 189 f. och s. 200 f., bet. 2004/05:KU20 s. 196 f. och bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.). I några fall har utskottet framhållit att det är angeläget att ett uttalande av ett enskilt statsråd inte riskerar att uppfattas som direktiv till en myndighet, vilket ska meddelas av regeringen kollektivt i form av t.ex. förordningar och regleringsbrev (bet. 2002/03:KU30 s. 150 f.). granskade utskottet ett uttalande av den dåvarande skolministern om att man borde fundera på om en rapport som presenterat borde ha släppts av (bet. 2004/05:KU20 s. 204 f.). I sitt ställningstagande hänvisade utskottet när det gällde skolministerns uttalanden om till behovet av försiktighet. Som tidigare anfört har ett statsråd i likhet med alla andra medborgare självfallet rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. måste enligt utskottet en viss försiktighet iakttas så att uttalanden inte kommer i konflikt med domstolars och myndigheters självständighet. Vidare anförde utskottet att det också är angeläget att ett uttalande av ett enskilt statsråd inte riskerar att uppfattas som direktiv till en myndighet, vilka ska beslutas av regeringen kollektivt i form av t.ex. förordningar och regleringsbrev. granskade utskottet (bet. 2007/08:KU20 s. 163 f.) hanteringen av sändningstillstånd för digital-tv. I sitt ställningstagande noterade utskottet att det aktuella statsrådets uttalanden i samband med ett regeringsbeslut med uppdrag till Radio- och gick utöver vad som uttrycktes i regeringsbeslutet. Denna inriktning bekräftades också enligt utskottet t.ex. i ett pressmeddelande. Med utgångspunkt från detta påpekade utskottet vikten av att statsråd iakttar viss försiktighet så att ett uttalande av ett enskilt statsråd inte riskerar att uppfattas som direktiv till en myndighet. Vidare anförde utskottet att sådana ska utfärdas kollektivt av regeringen. Ett uttalande får inte heller kunna leda till att en beslutsprocess utåt uppfattas på ett annat sätt än vad det faktiska beslutet innebär. Utskottet granskade (bet. 2015/16:KU20 s. 47 f.) regeringens beslut att ändra uppdraget för samordnaren för . Det ansvariga statsrådets svar i en tidningsintervju om det ändrade uppdraget överensstämde inte med hur uppdraget var utformat, och utskottet framhöll vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. granskade utskottet även finansministerns agerande efter uppgifter om manipulerade utsläppsvärden hos en fordonstillverkare (bet. 2015/16:KU20 s. 341 f.). Utskottet anförde att finansministerns uttalanden kunde tolkas som att ställt frågor till och även övervägde att agera på andra sätt, vilket inte var fallet. Finansministerns uttalanden kunde uppfattas på olika sätt och kunde därför, anförde utskottet, ge en felaktig bild. Vidare anförde utskottet att det, som utskottet tidigare uttalat, gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på följande frågor: – Har regeringen gett några direktiv till av innebörd att projektet länken ska omprövas eller stoppas? – Vilka rättsliga möjligheter finns det för att besluta om att ompröva eller stoppa projektet länken? – Vad var avsikten med att i direktiven för inriktningsunderlaget till infrastrukturplanen –2029 uppdra åt att redovisa en bedömning av om objekt i den gällande nationella trafikslagsövergripande planen påverkas på något betydande sätt, utom objekt där upphandlingen av byggentreprenad påbörjats? Omfattades Västra länken av denna del av uppdraget? – Hur förhåller sig de uttalanden av statsrådet som nämns i anmälan till avsikten med det uppdrag till som avses i fråga 3 och till inriktningsunderlag som redovisades ? – Vilka kommentarer i övrigt föranleder anmälan och denna promemoria? Som svar fick utskottet en promemoria upprättad inom (bilaga A3.2.2). I promemorian anförs att regeringen inte gett några direktiv till av innebörden att projektet länken ska omprövas eller stoppas. Vidare anförs i promemorian att ska genomföra de objekt som enligt regeringens beslut ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025, om inte regeringen beslutar något annat. Objektet E4/E12 består av tre delar, Östra länken, och Västra länken, och ingår i regeringens beslut om en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025. Östra länken och är färdigbyggda och öppnade för trafik. (Region ) överlämnade enligt vägplanen för Västra länken för s.k. fastställelseprövning enligt 18 § väglagen (1971:948). fattade beslut om att fastställa vägplanen. beslut kan överklagas till regeringen. Vägen får börja byggas först sedan vägplanen har fastställts och vunnit laga kraft. Det följer av 18 b § väglagen att ett beslut att fastställa en vägplan ska upphävas, helt eller delvis, om förhållandena efter beslutet har ändrats så att förutsättningarna för att fastställa planen är uppfyllda. Ett beslut enligt 18 b § väglagen innebär inte i sig att det aktuella objektet utgår ur den nationella trafikslagsövergripande plan som regeringen fastställt. I promemorian anförs också att enligt uppdraget att ta fram inriktningsunderlag skulle redovisa en bedömning av om objekt i den gällande nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 påverkas på något betydande sätt beroende på utfallet av tre analyser.