bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — 13 s. 79) att en samlad, flerårig satsning för att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck ska genomföras. Satsningen ska omfatta flera olika delar, däribland stärkta uppdrag till länsstyrelserna och andra myndigheter, liksom stöd till lokalt arbete och förebyggande verksamhet. Arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck är vidare en prioriterad fråga även inom ramen för regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation för perioden –2025 (utg.omr. 13 Åtgärder mot segregation). Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (Ju 2017:06, dir. 2017:25 och 2017:78) har i uppdrag att bl.a. undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar. Utredaren ska vidare ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § , följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om ytterligare åtgärder bör vidtas för att öka förutsättningarna för lagföring när det gäller brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Dessutom omfattar uppdraget att bl.a. analysera och ta ställning till hur myndighetssamverkan i ärenden om tvångsäktenskap med internationella inslag respektive könsstympning kan utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas . i har haft flera nationella uppdrag som syftar till att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 69). Till uppdrag hör bl.a. att utveckla och driva ett nationellt kompetensteam mot hedersrelaterat våld och förtryck (S2016/01194/JÄM). Kompetensteamet driver en nationell stödtelefon dit såväl yrkesverksamma inom myndigheter som företrädare för ideella organisationer kan vända sig. Som en del i uppdrag genomförde det nationella kompetensteamet omkring 40 föreläsningar och utbildningssatsningar i arbetet mot könsstympning riktade till bl.a. personal inom socialtjänst, polis samt hälso- och sjukvård. Av årsredovisning (s. 69) framgår att en översyn har gjorts av polisens verksamhet gällande hedersrelaterade brott. Ett antal förslag som avser utvecklingsbehov har tagits fram och en handlingsplan fastställts för det fortsatta utvecklingsarbetet. Ett motionsyrkande om utbildningssatsningar för att motverka brottslighet i hederns namn behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 under avsnittet Anslag inom utgiftsområde 4 (s. 23 f.). Av årsredovisning framgår följande (s. 62): har en nationell inventering av polisens arbetsmetoder genomförts inom narkotikaområdet. Detta bland annat för att arbetsformer som visat sig vara effektiva ska kunna spridas nationellt. Sammanlagt har 37 arbetsmetoder inventerats och 8 av dessa har valts ut och ska införas som nationellt metodstöd för att öka förutsättningarna för ett enhetligt, strukturerat och samordnat narkotikaarbete. De fokusområden som har valts ut är ungdomar med inriktning på tidig upptäckt, internet och post, evenemang och krogmiljö, terrängsök med hund och större inhemska cannabisodlingar. En metodbeskrivning för ingripande, rapportering och utredning av ringa narkotikabrott är framtagen. Denna ska användas som stöd/lathund vid hantering av de vanligaste narkotikabrotten. Detta ska ge vägledning vad gäller lagstöd och grunder för vanliga överväganden och beslut i dessa ärenden, vad en avrapportering ska innehålla och information om hur viss problematik i dessa ärenden kan hanteras. Motionsyrkanden om kompetens när det gäller narkotikabrott behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 110). Utskottet delade motionärernas uppfattning att det, för att kunna upprätthålla en restriktiv narkotikapolitik, är viktigt att polisen upprätthåller den nödvändiga kompetensen för att utreda narkotikabrott. Utskottet ansåg dock att det inte fanns anledning för att ta något initiativ i frågan. Av årsredovisning framgår bl.a. följande (s. 61 f.): har tagit fram en ny trafikstrategi – strategi för trafik som metod, PM 2016:46. Ett av strategins fokusområden är brott på väg. En stor del av dessa brott faller inom kategorin mängdbrott. Strategin har sin grund i ledande forskning på området. Samverkan har skett med framförallt vid framtagandet av prioriteringarna inom området. Polisens strategiska huvudinriktning är att aktivt arbeta för att bidra till att sänka medelhastigheten och att öka andelen nyktra förare i trafikmiljön. Genom att aktivt arbeta längs vägnätet förebyggs, förhindras och uppdagas brott som det syns att polisen arbetar i vägtrafikmiljön. Att ingripa mot trafikbrott innebär också en stor möjlighet att uppdaga annan kriminalitet. Vid ingripanden på vägnätet ska möjligheten att skapa underrättelser och information utnyttjas. Införandet av strategin för trafik som metod har påbörjats i polisregionerna. Vidare framgår av årsredovisningen (s. 62) att myndigheten genomförde en inventering av samtliga de kontrollplatser som finns med i Transportstyrelsens förteckning. Syftet var att säkerställa trafikverksamheten inför genomförandet av ett EU-direktiv . I projektet har även ingått att se över möjligheten att använda sig av mobila enheter eller besiktningsorgans anläggningar. har även föreskrifter för flygande inspektion tagits fram samt en kravspecifikation för utbildning och kompetens för bilinspektörer. har flera nya utbildningar genomförts inom polisen, bl.a. i trafikarbete (s. 53). Motioner om vägtrafik behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 110). Utskottet konstaterade att det är ansvar att säkerställa att kompetensförsörjningen är väl avvägd i förhållande till verksamhetens behov. Utskottet ansåg att yrkandena inte motiverade något tillkännagivande från sida, varför yrkandena avstyrktes. Kompetensförsörjning och ledarskap inom polisen ombildades polisen till en sammanhållen myndighet, . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen (Ju2014/2492/PO). Utvärderingen skulle omfatta en bedömning av i vilken utsträckning ombildningen har skapat bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Den första delrapporten (2016:22) av uppdraget redovisades till regeringen och den andra delrapporten (2017:10) . Slutredovisningen ska lämnas . Statskontoret påtalade i sin första delrapport (s. 9) behovet av att i större utsträckning sätter medarbetarna i centrum. I delrapporten påtalade Statskontoret även behovet av en nystart inom polisen när det gäller kommunikation, förankring och ledarskap. Mot den bakgrunden gav regeringen i regleringsbrevet (s. 4) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att utveckla verksamheten och ledarskapet i dessa delar. Redovisningen ska ske i årsredovisningen . Av Statskontorets andra delrapport framgår i korthet bl.a. följande (s. 99 f.): De övergripande målen med ombildningen av polisen är att skapa bättre förutsättningar för ett förbättrat verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Det är inte rimligt att förvänta sig att målen med reformen ska ha uppnåtts redan. Erfarenheter från stora myndighetsreformer visar att genomförandet ofta är svårare och tar än planerat. Som vi konstaterade i vår första delrapport har den nya organisationen skapat bättre förutsättningar för den operativa ledningen på nationell nivå, vilket bland annat har gjort det lättare att tillfälligt flytta resurser och genomföra samordnade polisinsatser över region- och områdesgränser. Det har även skett en viss utveckling för de utmaningar som vi identifierade för i delrapport 1. Stödavdelningarna möter numera bättre kärnverksamhetens behov och förutsättningarna för det lokala arbetet och ett stärkt medarbetarskap har delvis förbättrats. har också tagit inledande steg till att finna en balans mellan central styrning och lokalt ansvar. Polisen har även vidtagit åtgärder som kan förbättra utredningsresultaten. har dock utredningsverksamheten främst påverkats negativt av omorganisationen. Statskontoret bedömer sammantaget att delar av reformen börjar få genomslag. finns det flera utmaningar för om målen för reformen ska kunna nås . Vi bedömer att det är särskilt viktigt att utveckla styrningen, ytterligare förbättra förutsättningarna för det lokala arbetet och att få full utväxling av de åtgärder som genomförs inom utredningsverksamheten. gav regeringen i uppdrag att vidta åtgärder på kompetensförsörjningsområdet (Ju2017/06177/PO). Av uppdraget framgår att bl.a. ska ta fram en strategisk och långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten. Av planen ska framgå vilka kompetensförsörjningsbehov som finns . Det ska också framgå hur nya resurser till myndigheten kommer att användas för att bidra till största möjliga nytta och effektivitet i verksamheten och därigenom också till de kriminalpolitiska målen att brottsligheten ska minska och tryggheten ska öka. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare gav regeringen i uppdrag att skapa förutsättningar för ytterligare förbättringar av arbetsmiljön och fler karriärvägar för polisanställda (Ju2017/06645/PO). ska intensifiera det fortsatta systematiska arbetsmiljöarbetet inom de områden som identifierades i den arbetsmiljöstrategi som beslutades av myndigheten när det gäller bl.a. ledarskap/organisatorisk arbetsmiljö och medarbetarskap. Vidare ska ta fram en strategisk plan för fler utvecklings- och karriärvägar inom myndigheten. Uppdraget ska slutredovisas . Redovisningen ska innehålla en redogörelse för vilka behov myndigheten har identifierat genom arbetet och hur dessa behov kan tillgodoses. Av årsredovisning (s. 53 f.) framgår bl.a. följande när det gäller kompetens inom polisen. Polisens kompetensutveckling är en viktig grund för individens egen utveckling. Den är också en central komponent för att säkerställa att det finns rätt kompetens på myndigheten utifrån verksamhetens aktuella behov och samhällsutvecklingen m.m. Kompetensutveckling omfattar olika metoder för lärande där traditionell utbildning kombineras med flexibla former för kompetensutveckling, t.ex. nätbaserad distansutbildning och arbetsplatslärande. Ett gott ledarskap är en förutsättning för polisens förmåga att fullgöra sitt uppdrag. Satsningen på chefs- och ledarutveckling har ett långsiktigt och hållbart perspektiv, med utgångspunkt i myndighetsgemensamma ledarkriterier. Chefer i polismyndigheten erbjuds utvecklingsmöjligheter utifrån dessa ledarkriterier. genomfördes ett flertal insatser för att stärka ledarskapet inom myndigheten. ställde sig bakom ett tillkännagivande om att i större utsträckning borde vara tillgänglig för allmänheten och att det ska vara lätt att få kontakt med polisen (bet. 2015/16:JuU1 punkt 39, rskr. 2015/16:106). ställde sig även bakom ett tillkännagivande om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer (bet. 2015/16:JuU1 punkt 44, rskr. 2015/16:106). I skrivelse 2016/17:75 (s. 30) anför regeringen bl.a. följande när det gäller tillkännagivandet om polisens tillgänglighet: har uppmärksammat att väntetiderna för att komma fram till kontaktcenter (PKC) via telefon har varit allt för långa. Myndigheten har därför tagit fram ett nationellt arbetssätt och utvecklingsarbete pågår för att förbättra tillgängligheten. får den som ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet ägt rum. Det förväntas medföra att brotten kan utredas snabbare eftersom åtgärder kan vidtas omgående. De första mätningarna efter genomförd förändring visar att den genomsnittliga väntetiden för att nå polisen via PKC har minskat. har dessutom anställt flera hundra nya medarbetare till PKC och öppnat nya kontaktcenter. – 2019 planerar att utveckla fler e-tjänster för olika typer av tillstånd. Punkten är inte slutbehandlad. Vidare framgår av samma skrivelse (s. 31) bl.a. följande när det gäller tillkännagivandet om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer: Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förundersökningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt informationsskyldighet till målsäganden generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. gav regeringen (Brom) i uppdrag att kartlägga brottsutsatts behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vad mån dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget ska redovisas . har fattat ett antal beslut om hur utredningsverksamheten ska utvecklas och förbättras. Regeringen avser att följa upp hur dessa beslut omsätts i verksamheten och har därför i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa vilka konkreta förändringar i verksamheten som besluten syftar till, hur långt myndigheten har kommit i genomförandet av besluten och hur myndigheten säkerställer att besluten fullt ut genomförs. Redovisningen ska lämnas till regeringen . Punkten är slutbehandlad. redovisade det ovan nämnda uppdraget . I rapporten föreslår att rättsväsendets myndigheter och Kronofogden bör ansluta sig till och börja sända digital post via tjänsten Mina meddelanden. Vidare föreslås att rättsväsendets myndigheter och Kronofogden bör få i uppdrag av regeringen att utveckla e-tjänster som möjliggör för brottsutsatta att skicka in ansökningar, uppgifter och kompletteringar i sina ärenden. Därutöver bör myndigheterna införa en möjlighet för brottsoffer att skicka in allmänna frågor digitalt. Slutligen föreslås att ska få i uppdrag av regeringen att ta fram myndighetsgemensam webbinformation riktad till brottsutsatta. Rapporten bereds i . Av ett pressmeddelande från utskickat framgår att myndigheten har beviljats av EU:s fond för inre säkerhet för att ta fram en ny webbplats med behovsanpassad information för brottsoffer. Brottsoffer ska kunna söka och få information utifrån bl.a. vilken typ av brott de har utsatts för, var i rättsprocessen de befinner sig och var de är bosatta. I pressmeddelandet refererar till det ovan nämnda regeringsuppdraget. redovisning av det i skrivelsen nämnda regeringsuppdraget lämnades (A868.568/2016). Rapporten bereds i . I propositionen (s. 47) konstaterar regeringen att har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen inte har redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer ska kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). Punkten står därför åter som öppen, och regeringen kommer närmast att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen . Brå har på uppdrag av regeringen redovisat en studie av målsägandes medverkan i rättsprocessen (rapport 2016:8). Rapporten bereds i . I årsredovisning (s. 65 f.) anför myndigheten att polisens brottsoffer- och personsäkerhetsverksamhet har fortsatt att utvecklas och att sådan verksamhet numera finns organiserad i samtliga polisregioner. riktlinjer för brottsoffer och personsäkerhetsverksamhet (PM 2016:30) beslutades . Riktlinjerna ska vara ett stöd i verksamheten så att den kan organiseras och bedrivas med beaktande av de höga krav som ställs på professionalitet och säkerhet. Arbete pågår även med att ta fram ett metodstöd som ska beskriva arbetet mer i detalj. Riskanalys är en central del av brottsoffer- och personsäkerhetsarbetet för att bedöma vilka skyddsåtgärder som behövs och för att minimera risker för upprepad utsatthet. Nästa steg blir att skapa en sammanhållen dokumentation och ett enhetligt sätt att utföra riskanalyser, oavsett vilka brottstyper som är aktuella. Fördelen med detta är att polisen höjer förmågan att se risker även i de fall det inte finns en specifik checklista. Vidare kommer arbetssättet med riskanalys vid hot om våld att överensstämma med andra riskanalyser som görs inom . anför i årsredovisningen (s. 30) att en översyn av har genomförts . Det har medfört att handboken numera genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Dessutom har en ämnessida om bemötande av personer med funktionsnedsättningar tagits fram. Infogeneratorn är en informationssajt som har utvecklats av i i samarbete med övriga länsstyrelser och med stöd av (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 s. 68). Infogeneratorn ger yrkesverksamma som arbetar med våldsutsatta personer, främst inom kommunerna, möjlighet att ge lättillgänglig och korrekt information om stöd vid våld i nära relationer på 24 olika språk. Informationen kan dock vara användbar även för andra myndigheter, bl.a. rättsväsendet. Av polisens webbplats framgår att polisiära förhörsledare för att få hålla förhör med barn ska ha genomgått och godkänts vid en tvåstegsutbildning i regi i samarbete med . De särskilt utbildade barnförhörsledarna är vana att möta och prata med barn som har blivit utsatta för alla typer av brott. På många ställen i landet finns barnahus, där polis, åklagare, läkare och sociala myndigheter samverkar i gemensamma lokaler. Det underlättar för barnet att inte behöva slussas runt mellan olika myndigheter. Även arbetet och samordningen mellan de myndigheter som är inblandade underlättas, och det medför högre kvalitet i utredningarna. överlämnade sitt betänkande till regeringen om hur FN:s konvention om barnets rättigheter () kan göras till svensk lag (SOU 2016:19). Regeringens utredare föreslog också ett kunskapslyft om konventionens praktiska tillämpning i förhållande till olika verksamheter. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss med förslag om en lag om inkorporering av . I lagrådsremissen anför regeringen bl.a. att en inkorporering främst innebär ett tydligare krav på att rättstillämparna i mål och ärenden ska tolka svenska bestämmelser i förhållande till . Det förväntas bidra till att barnet i högre grad hamnar i fokus i de situationer som gäller barnet. För att barnets rättigheter ska få önskat genomslag krävs enligt regeringen vid sidan av en inkorporering även fortsatt transformering av bestämmelser i nationell rätt. Därutöver krävs en kombination av olika åtgärder, såsom vägledning, utbildning och samordning mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Efter att ha granskat regeringens lagförslag avstyrkte Lagrådet remissens förslag till lag om inkorporering av . Ärendet bereds vidare i . Motionsyrkanden om bemötande av brottsoffer behandlades av utskottet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 108 f.). Utskottet fann inte skäl att ställa sig bakom något tillkännagivande med anledning av de aktuella motionsyrkandena, varför samtliga yrkanden avstyrktes. Utskottet har uttalat sig om motionsyrkanden om kompetens och bemötande, senast i förra årets budgetbetänkande (bet. 2016/17:JuU1 s. 105 f.). Att företrädare för rättsväsendets olika myndigheter har en hög kompetens inom olika områden är av central betydelse för att rättsväsendets myndigheter ska kunna fullgöra den viktiga uppgiften att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. De personer som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter ska få ett professionellt och gott bemötande. Utskottet konstaterar att det inom rättsväsendets myndigheter kontinuerligt vidtas åtgärder för att öka kompetensen inom många olika områden. anser utskottet att frågor om kompetens och bemötande även i fortsättningen bör vara prioriterade områden för rättsväsendets myndigheter. Som framgått innehåller polisutbildningen flera moment som syftar till att ge polisen förutsättningar att möta och kommunicera med människor med särskilda behov. Polisen och annan räddningspersonal har också möjlighet att anlita teckenspråkstolkar i situationer där ett sådant behov finns. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte något behov av grundläggande kurser i teckenspråk för dessa yrkesgrupper. Motionärens begäran i motion 2017/18:753 (S) bör således inte leda till något tillkännagivande från . Utskottet avstyrker yrkandet. It-kompetens och brottslighet på internet För att möta det hot som den it-relaterade brottsligheten utgör är det viktigt att höja kunskapen inom rättsväsendet. Fler brott måste kunna utredas och lagföras. Som framkommit visar de granskningar som och Brå har gjort att varken polis eller åklagare har beredskap och förmåga att effektivt handlägga och utreda it-relaterad brottslighet. Det är därför bra att regeringen begärt en återrapportering från både och där de med utgångspunkt i dessa granskningar ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap att utreda it-relaterade brott. Detta är dock inte tillräckligt. Enligt utskottets mening behövs det en samlad strategi för att se över hur man kan höja utbildningsnivån för att utreda it-relaterad brottslighet inom hela rättsväsendet. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anfört om en sådan strategi och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3190 (M, C, L, KD) yrkande 3 och tillstyrker delvis motionerna 2017/18:1145 (V) yrkande 2 och 2017/18:3094 (KD) yrkande 3. Utskottet finner emellertid inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av det som anförs i motion 2017/18:1145 (V) yrkande 3. Polisers kunskap i beteendevetenskap och psykiatri Regeringen har gett i uppdrag att stärka kompetensen hos polisanställda för att bemöta personer med psykisk ohälsa genom förstärkta utbildningsinsatser på området. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att yrkandet i motion 2017/18:1766 (M) om att möjligheterna att förbättra kunskapsnivån för poliser i fråga om beteendevetenskap och psykiatri ska ses över därmed får anses vara i varje fall delvis tillgodosett. Utskottet avstyrker yrkandet. En nationell djurskyddspolis och dess arbete Som framkommit har utskottet tidigare, senast vid beredningen av förra årets budgetbetänkande, avstyrkt motioner om att inrätta en nationell djurskyddspolis respektive att djurskyddspolisen ska samordnas centralt. Det har inte framkommit något som ger utskottet anledning att nu göra en annan bedömning. Utskottet noterar även att regeringen lämnade över en proposition till med förslag om att vissa av arbetsuppgifter med djur flyttas över till länsstyrelserna. I praktiken medför förslagen att i mindre utsträckning än kommer att utföra arbetsuppgifter med djur. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2017/18:2078 (SD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2352 (SD), 2017/18:3886 (SD) yrkande 5 samt 2017/18:347 (SD, -) yrkande 2. Spåra och förverka brottsvinster Som framgår ovan har åtgärder för att begränsa vinsterna av brott och återtagande av brottsvinster hög prioritet. Det framgår också att det har genomförts informations- och utbildningsinsatser. Vilka eventuella ytterligare utbildningsinsatser som krävs för att polisen ska ha den kompetens som behövs inom området är en fråga för att avgöra. Utskottet avstyrker därför motion 2017/18:2472 (M). Våld i nära relationer och sexualbrott har efter uppdrag från regeringen tagit fram en introduktionsutbildning och en repetitionsutbildning för nämndemän. Domare erbjuds utbildning av , bl.a. om sexualbrott. Därtill har både och genomfört ett flertal kompetenshöjande och metodutvecklande åtgärder inom området. Utskottet konstaterar att frågor om rättsväsendets kompetens när det gäller våld i nära relationer och sexualbrott är väl uppmärksammade. Utskottet ser inte skäl att ställa sig bakom det som framförs i motion 2017/18:2840 (C) yrkande 2. Utskottet avstyrker därför yrkandet. Som framgått har regeringen beslutat om en nationell plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott. Även inom och pågår ett omfattande utvecklingsarbete för att höja kompetensen när det gäller arbetet mot hatbrott. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning för att göra några sådana tillkännagivanden om arbetet mot hatbrott som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:3185 (M), 2017/18:3215 (M) yrkande 4, 2017/18:3569 (M) yrkande 56, 2017/18:3578 (L) yrkande 19 och 2017/18:3881 (V) yrkande 2, 4 och 5.