bet · H501NU2 · 2017-12-12 00:00:00 — Inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt har anslaget 1:2 Transportbidrag valts. Av denna analys framgår det sammanfattningsvis att den röda tråden är svår att följa. Den framträder inte i redovisningen av mål och är inte tydlig i redovisningen av resultat. Eftersom det saknas koppling till anslaget i redovisning av styrande mål kan läsaren i avsnittet Resultat – med en knapphändig koppling till anslaget – inte bedöma om det redovisade är ett mått på måluppfyllelse, om man har missat något eller om det är redovisningen som är bristfällig. Anslaget 1:2 Transportbidrag refereras det till enbart i resultatredovisningen. Redovisning av resultat i tabellform med tidsserier saknas i stor utsträckning vad gäller anslaget 1:2, och där tabeller förekommer kommenteras de inte i löptexten. Antalet företag som har fått transportbidrag redovisas enbart och i löptext. Enligt utskottet borde detta kunna redovisas i form av en tabell och i en tidsserie. Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län redovisas däremot i tabell och i en tidsserie. Det visar på tydliga trender vad gäller den länsvisa fördelningen av transportbidrag, men tabellen kommenteras inte. Uppföljningen av transportbidrag 2012–2015 återges enbart med myndighetens sammanfattande bedömningar, inte med något resultat. Utskottet finner därför – mot bakgrund av dels avsaknad av delmål, dels knapphändig redovisning av resultat av hur medel för anslaget 1:2 har använts – att få slutsatser kan dras om måluppfyllelse. Resultatredovisningen av det mål som har beslutat skulle kunna bli mer koncentrerad. En röd tråd går att spåra genom utgiftsområde 19 i så måtto att transportbidragen omnämns och refereras till i flera avsnitt, med undantag för avsnittet Mål. Den röda tråden när det gäller anslaget 1:2 Transportbidrag är emellertid svår att följa. Den framträder inte i redovisningen av mål och är inte tydlig i redovisningen av resultat. Tillkännagivande om statliga myndigheters lokalisering beslutade ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter (bet. 2015/16:NU17, rskr. 2015/16:201). ställde sig därmed bakom näringsutskottets uttalande att regeringen ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter från större städer till landsbygden och att regeringen i lämpligt sammanhang bör återrapportera till vilka åtgärder den har vidtagit och hur de principer tillämpas som fastställt . I budgetpropositionen redovisas att har lämnat två tillkännagivanden till regeringen med bäring på statliga myndigheters lokalisering (bet. 2015/16:NU17 punkt 2, rskr. 2015/16:201 samt bet. 2015/16:FiU25 punkt 9, rskr. 2015/16:208). Inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2 s. 87) anger regeringen att arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet fortsätter. Utgångspunkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Flera omlokaliseringar av verksamhet har beslutats, och regeringen avser att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. Det är också något som har efterfrågat. För de myndigheter som har verksamhet i flera delar av landet är det viktigt att denna verksamhet kan upprätthållas i den utsträckning som detta är möjligt. Vid sin behandling av regeringens skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder tog upp behandlingen av tillkännagivanden (bet. 2016/17:KU21). framhöll då inledningsvis att det tidigare välkomnat att regeringen tydligt redovisar när den behandlar ett tillkännagivande i t.ex. budgetpropositionen, och att regeringen i förekommande fall är tydlig i den aktuella propositionen huruvida den anser att ett tillkännagivande är slutbehandlat eller inte med det som redovisas och föreslås. Utskottet får därmed en möjlighet att reagera i samband med att regeringen gör sin bedömning. Frågan kan därmed behandlas i sitt sakliga sammanhang. anförde vidare att berört utskott då lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. Om regeringen har redovisat sin syn för i en proposition eller skrivelse och inte mött invändningar bör den enligt , inför framtagandet av skrivelse 75, kunna utgå från att inte har invändningar mot den hantering som redovisats. anför dock att det inte finns något formellt hinder mot att ett utskott som av något skäl inte uppmärksammat regeringens redovisning återkommer i samband med behandlingen av skrivelse 75. I det ärende som är aktuellt nu uttalar regeringen i budgetpropositionen att arbetet med att stärka den statliga närvaron i landet fortsätter och att utgångspunkten är att nya myndigheter ska lokaliseras utanför . Utskottet noterar att regeringen inte redovisar tillkännagivandet som slutbehandlat. Utskottet förutsätter därmed att ärendet kommer att beredas vidare och att regeringen återkommer till i frågan. Anslag inom utgiftsområde 19 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt i enlighet med vad utskottet föreslår och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Utskottets förslag till anslag överensstämmer med regeringens förslag. Motioner med alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). fattade beslut om ramen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt till 3 samt om en preliminär fördelning av utgifter inom utgiftsområdet –2020 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1). Av budgetpropositionen (2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan m.m.) framgår att regeringens förslag till statsbudget bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 2017/18:NU1y) föreslagit att det ska tillstyrka regeringens förslag till ramar för utgiftsområdet. I yttrandet har , i avvikande meningar förordat sina respektive partiers förslag till ram för utgiftsområde 19. Regeringens och oppositionens förslag till ramar för utgiftsområde 19 Regional tillväxt samt beräkningar för perioden –2020 framgår av tabell 1. Tabell 1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsnivåer för utgiftsområde 19 Regional tillväxt 2018 (föreslagen ram) 2019 (utgiftsberäkning) 2020 (utgiftsberäkning) I detta ärende har utskottet att ta ställning till hur den beslutade ramen för utgiftsområdet ska fördelas på olika anslag. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Regeringens förslag till fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet framgår av tabellen i bilaga 2. I bilagan redovisas även de motförslag som finns i kommittémotionerna 2017/18:3861 (M), 2017/18:3700 (C), 2017/18:3815 (L) och motion 2017/18:3741 (KD). Den utgiftsram som har beslutat är i regeringens förslag fördelad på tre anslag. Två av dessa anslag kompletteras med förslag till bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som leder till utgifter , se bilaga 3. När det gäller regeringens förslag till bemyndiganden finns det inga motförslag. I det följande beskrivs inledningsvis utgiftsområdets omfattning så som den beskrivs i budgetpropositionen. Därtill redovisas de mål som anges för utgiftsområdet samt vissa övriga mål och prioriteringar. Dessutom redovisas inriktningen för den regionala tillväxtpolitiken så som den redovisas i propositionen. Vidare redovisas regeringens överväganden när det gäller de tre anslagen. Därefter redovisas motsvarande förslag i motionerna. Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Målet för den regionala tillväxtpolitiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft (prop. 2007/08:1 utg.omr. 19, bet. 2007/08:NU2, rskr. 2007/08:99). Regeringen anför att regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta är en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till regeringens tre prioriterade områden: – att nå det övergripande målet om att ha lägst arbetslöshet i EU 2020 – att nå de nationella miljömålen – att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den regionala tillväxtpolitiken ska även bidra till social, ekonomisk och miljömässig utveckling, vilket gör att insatser inom politikområdet stärker genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. För att bidra till målet för den regionala tillväxtpolitiken är det viktigt att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringens mål för jämställd regional tillväxt är att kvinnor och män ska ha samma förutsättningar att nå inflytande i det regionala tillväxtarbetet och få tillgång till tillväxtresurser. Övriga mål och prioriteringar Regeringen redovisar också EU:s mål och prioriteringar för sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning. Dess mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. 2020-strategin är vägledande för sammanhållningspolitiken –2020. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: – Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. – Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi. – Inkluderande tillväxt (tillväxt för alla): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Sammanhållningspolitikens insatser bidrar till målet för den regionala tillväxtpolitiken. Med utgångspunkt i den partnerskapsöverenskommelse regeringen har slutit med kommissionen som preciserar hur sammanhållningspolitiken ska genomföras i under innevarande strukturfondsperiod fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Strategin och dess insatser ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin ska också bidra till att nå det övergripande målet om lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen och att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Den regionala tillväxtpolitikens inriktning Nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 fattade regeringen som nämnts beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020. Den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden är innovation och företagande, attraktiva miljöer och tillgänglighet, kompetensförsörjning samt internationellt samarbete. Regeringens prioriteringar för det regionala tillväxtarbetet är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala insatser och finansiella resurser samordnas och kompletterar varandra. Ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet ska beaktas inom alla prioriteringar. Strategin är vägledande för inriktning och genomförande av det regionala tillväxtarbetet samt för statliga myndigheters medverkan i tillväxtarbetet. Strategin är även styrande för hur de medel som anslås inom utgiftsområdet ska användas för att uppnå målet för politiken. Den regionala tillväxtpolitiken och genomförandet av EU:s sammanhållningspolitik är nära integrerade. Uppföljningen av den nationella strategin för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 kommer enligt regeringen att vara ett underlag för utveckling av politiken. Regeringen anser att flera av i rapporten : är intressanta och att de kan vara ett underlag i den fortsatta politikutvecklingen. Sammanhållningspolitiken främjar konkurrenskraft och bidrar till att hålla ihop och . Regeringen följer noga hur programperioden –2020 genomförs. Lärdomar från genomförandet tillsammans med erfarenheter från förhandlingen med kommissionen om regelverk och program samt utvärderingar kommer att ligga till grund för förberedelser och påverkansarbete inför arbetet med sammanhållningspolitiken efter 2020. Inriktningen av politiken bör i än högre grad ta hänsyn till olika territoriella förutsättningar. Den bör även hantera gemensamma samhällsutmaningar såsom kompetensförsörjning, strukturomvandling samt klimatets förändring och dess effekter. De horisontella dimensionerna jämställdhet, integration och miljö ska ha hög prioritet. Enligt regeringen är dialog med aktörer på olika nivåer i allmänhet och med regionalt utvecklingsansvariga aktörer i synnerhet av stor vikt. Resultatorientering och tematisk fokusering utifrån regionala behov ska fortsatt vara en viktig utgångspunkt i arbetet. Olika sätt att stärka det gränsöverskridande samarbetet ska också övervägas. Regeringen anser vidare att ytterligare steg behöver tas i en anpassning av regelverket så att krav och kostnader för genomförandet ställs i relation till storleken på EU-medlen som tilldelas respektive land. Regeringen anser också att det är viktigt att identifiera och genomföra förenkling i alla delar av genomförandet på EU-nivå och nationell nivå. Prioriteringar för regionalfonden programperioden –2020 Regionalfondsprogrammens inriktning i är tydligt kopplad till 2020-strategin. Insatserna är fokuserade på ett fåtal prioriteringar. Regionalfondsprogrammen investerar i regional konkurrenskraft och ökad sysselsättning i hela . Regeringen anser att programmen ska verka för strukturförändrande insatser inom de prioriterade områdena innovation, entreprenörskap samt en koldioxidsnål och grön ekonomi. Regeringen anser vidare att de horisontella dimensionerna jämställdhet, integration och miljö ska användas som hävstänger för att nå bättre resultat i projekten. Regeringen anser dessutom att det är viktigt att på ett strategiskt sätt använda de möjligheter till gränsöverskridande samarbete med partner i andra medlemsstater och tredjeland som finns inom sammanhållningspolitiken. Utvecklad sektorssamordning och styrning samt resultatfokus Regeringen anser att förutsättningarna för ett mer resultatinriktat och kunskapsbaserat genomförande av den regionala tillväxtpolitiken behöver utvecklas och stärkas. Genom utvecklad sektorssamordning och flernivåsamverkan når såväl den regionala tillväxtpolitiken som politikområden med särskilt stor betydelse för den regionala tillväxtpolitiken en bättre måluppfyllelse med befintliga resurser. Som en del i detta är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga politik- och utgiftsområden av avgörande betydelse. Det innebär enligt regeringen att åtgärder inom olika utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver ta hänsyn till lokala och regionala förutsättningar och prioriteringar. Det är även viktigt att staten förbättrar samordningen mellan politikområden som har särskilt stor betydelse för den regionala tillväxtpolitiken samt stärker koordineringen av insatser som bedrivs av statliga myndigheter. Även en förbättrad samverkan mellan aktörer på internationell, nationell, regional och lokal nivå, bl.a. statliga myndigheter, inklusive länsstyrelserna, näringsliv och regionalt utvecklingsansvariga aktörer, bidrar till att insatser på olika nivåer kan genomföras effektivare. Det är enligt den nya förordningen om regionalt tillväxtarbete centralt att statliga myndigheter inom sina verksamhetsområden verkar för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. När det är lämpligt ska myndigheterna i sin verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ta hänsyn till regionala förutsättningar. Regeringen avser att se över hur hänsyn till regionala förutsättningar bör beaktas i myndighetsstyrningen. För att få ett effektivt genomförande av den regionala tillväxtpolitiken är det enligt regeringen viktigt med kontinuerliga dialoger och väl fungerande samverkan mellan nationell, regional och lokal nivå. Här är det av stor betydelse att relevanta statliga myndigheter utvecklar sin medverkan i dessa dialoger. Tydliga roller, ansvarsfördelning och statlig närvaro i landet Roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet ska vara tydliga. Regeringens inriktning för den regionala tillväxtpolitiken är ett starkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar. Regeringen ansvarar för att övergripande främja flernivåsamverkan och sektorssamordning, inklusive styrning av resurser och statliga myndigheter. Statliga myndigheter ska inom sina verksamhetsområden verka för att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppnås. Aktörer med regionalt utvecklingsansvar leder och utvecklar det regionala tillväxtarbetet i respektive län. Regeringen anför att den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas av aktörer med regionalt utvecklingsansvar i samverkan med olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Medlen inom utgiftsområdet ska fungera som en katalysator som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i länen kan komma till stånd. Flera landsting har ansökt om att få överta det regionala utvecklingsansvaret i sina respektive län. Detta är i linje med regeringens inriktning om tydlighet i roller och ansvarsfördelning i det regionala tillväxtarbetet. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Staten måste ta ansvar och ha en stark närvaro i hela landet för att bidra till jobb och en hållbar regional tillväxt och utveckling. Enskildas tillgång till offentliga tjänster ska vara oberoende av var i landet man bor. Regeringen avser att fortsätta verka för att öka spridningen av statliga myndigheter över landet. Regeringen avser bl.a. att fortsätta arbetet med att omlokalisera myndigheter. Den årliga revisionens iakttagelser Regeringen redovisar att har lämnat en revisionsberättelse med avvikande mening för årsredovisning 2016. Enligt innehåller årsredovisningen omfattande felaktigheter som påverkar hela den finansiella redovisningen samt ger följdfel i de finansiella uppgifterna i resultatredovisningen. har enligt inte redovisat valutakursdifferenser som uppstått vid inbetalningar från EU i uppbördsavsnittet i fråga om utgifter som myndigheten återkrävt från Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Regeringen anför att den inte delar uppfattning att har gjort allvarliga fel i sin redovisning på denna punkt. mellanhavande gentemot EU regleras på EU-nivå, på nationell nivå och genom riktlinjer från . Vid en bedömning av om följt dessa regleringar har det inte varit möjligt för regeringen att identifiera allvarliga fel i hantering. När det gäller övriga rekommendationer från kommer regeringen att nära följa de åtgärder som vidtar för att utveckla myndighetens interna styrning och kontroll. Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 19 Regional tillväxt . Hur beloppen fördelas på de olika anslagen inom utgiftsområdet framgår nedan och av bilaga 2. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionala företagsstöd, ersättning för vissa kreditförluster i stödområdet samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör enligt budgetpropositionen även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och att utfärda de föreskrifter m.m. som behövs. Regeringen genomför en översyn av principerna för fördelningen av anslaget. Översynen har visat att det finns behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Genom beslut i samband med budgetpropositionen tillfördes anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder –2019. Medlen ska användas till ett kompletterande långsiktigt stöd till kommersiell service i särskilt utsatta glesbygder. föreslås ytterligare för ändamålet, vilket även beräknas . Det innebär att anslaget tillförs totalt utöver tidigare det tidigare beslutade beloppet om –2019. Vidare föreslås anslaget öka med 2018 och –2020 med . Medlen ska användas till en satsning på förbättrad matchning på arbetsmarknaden via stärkt integrationsperspektiv i det regionala kompetensförsörjningsarbetet. Regeringen anför att det finns områden i som har stora utmaningar med t.ex. hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg sysselsättningsgrad. Denna situation kan inte accepteras. Oavsett var man bor i ska man ha goda möjligheter att utvecklas och vara delaktig i samhällslivet. Därför föreslår regeringen en långsiktig satsning på socioekonomiskt eftersatta kommuner och områden i hela . Regeringen vill med denna satsning stärka kommunernas eget arbete för att förbättra förutsättningarna i de områden som har störst behov. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås öka med 2018 och med 1 500 miljoner 2019 för att genomföra den nämnda satsningen. beräknas anslaget öka med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . beräknas anslaget till respektive . I fråga om bemyndigande om ekonomiska åtaganden redovisas i budgetpropositionen att anslaget framför allt används till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs utrymme för att kunna hantera bl.a. senarelagd verksamhet. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2025. Anslaget 1:2 Transportbidrag får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . beräknas anslaget till respektive . Anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2020 och för eventuella slutregleringar för Europeiska regionala utvecklingsfonden för programperioden –2013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till åtta regionala och ett nationellt strukturfondsprogram inom målet för investering för tillväxt och sysselsättning. är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden beräknas till totalt ca , inklusive medel för lokalt ledd utveckling. Samtliga territoriella program som deltar i hanteras utanför statsbudgeten. Ramen för de territoriella program som redovisas och förvaltas i är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel), exklusive det europeiska grannskapsprogrammet Kolarctic. Ramen för Kolarctic uppgår till (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som fastställts i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från EU:s struktur- och investeringsfonder och som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna måste fortlöpande analyseras och bör vid behov revideras för att skillnaden mot den verkliga kursen inte ska bli för stor. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020.