bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — En anledning till detta kan vara den tid det tar att hantera ett produktgodkännande. Kemikalieinspektionen, som är ansvarig myndighet, har bl.a. fått ett särskilt uppdrag att föreslå lösningar till förbättrad balans i ärendehandläggningen av växtskyddsmedel. Som redovisas i propositionen höjdes Kemikalieinspektionens anslag för detta ändamål. Myndigheten förbättrade sedan dessa åtgärder vidtagits ärendebalansen 2015 jämfört med . Kemikalieinspektionen anför i sin årsredovisning att de fattade 48 beslut om nya produktgodkännanden jämfört med 19 beslut . I likhet med regeringen anser vi att reglerna om ömsesidigt erkännande i förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden är viktiga. Det är viktigt att EU-förordningen tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater, och ett aktivt deltagande i zonsamarbetet kan innebära en snabbare och mer effektiv handläggning av ärenden om ömsesidigt erkännande. Kommissionen ska enligt översynsklausulen till förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden lägga fram en rapport bl.a. om hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar. Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag för att ändra dessa bestämmelser. Enligt vår mening är det angeläget att i den aviserade översynen inkludera lagstiftningens påverkan på jordbrukets diversitet och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön i enlighet med förordningen. Vi utgår från att regeringen även i fortsättningen kommer att vara aktiv i översynsarbetet. Som aviserats i livsmedelsstrategin har nu fått ett uppdrag att inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Det växtskyddsråd som finns ska stärkas och får ett utvidgat mandat. Regeringen vill med rådet skapa bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan myndigheter, bransch- och intresseorganisationer. Det behövs också en bättre förutsägbarhet i beslut kopplade till växtskyddsmedel, vilket rådet ska bidra till. Mot bakgrund av det som anförts ovan, och då framför allt det omfattande arbete som pågår på området, anser vi att det inte finns skäl för att nu göra ett särskilt uttalande i frågan. Ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel, punkt 18 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 13. Förutsättningarna för odling av specialgrödor har försämrats i samband med minskad tillgång på växtskyddsmedel för att skydda grödan mot angrepp och konkurrerande ogräs. Ojämlika spelregler som dessa hämmar konkurrenskraften bland svenska livsmedelsproducenter. För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter bör regeringen verka för att myndigheterna använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel som huvudprincip. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Utformningen av djurskyddslagstiftningen, punkt 19 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 16. krav på miljö- och djurskydd är bland de högsta i världen. Det är något vi är stolta över och som vi ser som viktiga mervärden för det svenska lantbruket och livsmedelsproduktionen. är risken med högt ställda regelverk att de blir rigida och inte bidrar till en ekonomiskt hållbar utveckling eftersom de uppsatta målen eftersträvas genom åtgärder som minskar produktionen. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller djurskydd. En god djuromsorg uppnås i de flesta fall för att lantbrukaren eftersträvar att djuren ska växa och må bra. Det är bevisat att en god djurhälsa och god tillväxt och produktion hänger intimt samman. Vi vill därför se mer resultat- och målstyrd djurskyddslagstiftning som säkerställer djurskyddet men där vägen dit kan variera. Utformningen av djurskyddslagstiftningen, punkt 19 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 11. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas bör politiken minska regelbördan. Därför menar att vi behöver en som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Ett exempel på en sådan typ av åtgärd är att förändra dagens djurskyddslag så att regelverken går från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskyddsnivå. Det nationella djurskyddsarbetet, punkt 20 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 12 samt 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1590 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 42. Det är i harmoni med våra ambitioner gällande djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men vi kan inte blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för mjölkbönderna i och med att ökat arbete och kostnader tillkommer. vill kompensera de svenska lantbrukarna för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet, bl.a. genom att införa en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete. ser även positivt på att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram där djuromsorgen förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska landvinningarna kan tas till vara. Djurvälfärdsprogrammet är även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. Programmen kan bidra till både ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. Det nationella djurskyddsarbetet, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 42 samt 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1590 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 10 och 12. Det är viktigt att den gemensamma jordbrukspolitiken används för att säkerställa att jordbruk är så hållbart som möjligt och bidrar till att uppnå de 17 globala hållbarhetsmålen. Detta görs bäst via miljöersättningar och djurvälfärdsersättningar där lantbruksföretagaren kan välja åtgärder som passar på den egna gården. Vid tid vid landsbygdsministerposten utarbetades flera nya djurvälfärdsersättningar för att ersätta svenska djurproducenter för åtgärder som går utöver svensk lagstiftning och som konsumenter inte är villiga att betala för. Vi vill se att fler djurvälfärdsersättningar vidareutvecklas. Vi vill också att regeringen ser över möjligheten att ha miljö- och djurvälfärdsersättningar även för lag och praxis. tillåter inte det EU-gemensamma regelverket att länder ger ersättning för sådana åtgärder som handlar om att uppfylla nationellt lagfästa krav eller nationell praxis då sådana går utöver EU-lagstiftningen. Detta innebär bl.a. att en betesersättning inte är möjlig. I nästa programperiod bör därför regeringen se över hur kan ändras för att i så stor utsträckning som möjligt kunna ersätta åtgärder som är praxis eller lagstiftning men som går utöver det EU-gemensamma regelverket. Djurskyddsarbetet inom EU, punkt 21 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 20.1. Det är viktigt att regeringen arbetar aktivt i EU för att djurvälfärdsstandarder höjs inom unionen med målsättningen att de ska vara på samma nivå som i . Detta måste göras dels ur ett djurvälfärds- och hälsoperspektiv, dels för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom unionen. har tillsammans med ett antal EU-länder tagit initiativ till en djurskyddsplattform. Det är viktigt att en sådan inte bara blir ett tomt skal utan fylls med innehåll. måste också arbeta för en likvärdig tillämpning av lagstiftningen i EU. Svanskupering av grisar trots förbud är exempel på hur konkurrensen snedvrids när alla länder inte tillämpar lagstiftningen på samma sätt och inte följer upp lagstiftningen ordentligt. Fiske och vattenbruk, punkt 22 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 52. har mycket goda förutsättningar för matfiskproduktion och då särskilt i de norra delarna av landet där de näringsfattiga regleringsmagasinen finns. Fiskodling i dessa vatten kan vara ett sätt att återskapa livskraftiga ekosystem eftersom fiskodlingen tillför näring till dessa utarmade vatten. Matfiskproduktion och vidareförädling kan ge positiva regionalpolitiska effekter och varaktiga arbetstillfällen på landsbygden. Vi anser också att etablering av nya fiskodlingar måste underlättas och förutsättningarna för befintliga odlingar att expandera förbättras. Fiske och vattenbruk, punkt 22 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 52 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31 samt 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 13. Det landbaserade vattenbruket kan spela en viktig roll i en cirkulär och resurseffektiv livsmedelskedja. Landbaserade anläggningar har bättre möjlighet att kontrollera sina utsläpp än öppna anläggningar i vatten. Då måste det svenska vattenbruket ges möjlighet att växa och bli mer konkurrenskraftigt. Ett steg i detta arbete kan vara att införa en miljöcertifiering även för landbaserade anläggningar. Vattenbruk spelar även roll för att sluta kretsloppet mellan stad och land, genom exempelvis främjandet av affärsmodeller såsom marin biogas eller musselodlingar till foder. Fiske och vattenbruk, punkt 22 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 52. Fisk är dokumenterat nyttig och bra mat, och Liberalerna saknar i regeringens proposition en tydligare vision för fisket och dess självklara roll i en livsmedelsstrategi. Fisket måste vara långsiktigt hållbart och hålla sig inom vad bestånden tål. Det är viktigt att konsumenten kan bidra till ett mer hållbart fiske och vattenbruk genom att göra medvetna val vid köp av fisk och skaldjur. Vi välkomnar tydlig och enkel märkning, som visar att fisket sker på ett hållbart sätt vad gäller fiskbestånd och klimatpåverkan. Fiske och vattenbruk, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 30 och 31 samt 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 13 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 52. Det småskaliga fiskets villkor behöver stärkas i , bl.a. genom att EU:s havs- och fiskeriprogram används så att det småskaliga fisket kan vidareutvecklas och att landsbygdsprogrammet och havs- och fiskeriprogrammet samverkar för att utveckla förädlingen av produkter. Den svenska fiskenäringen lyder inte endast under ett regelverk, den lyder under många olika och ibland motstridiga regler, både på EU-nivå och nationell nivå. Vad gäller regelförenkling inom jordbruksområdet var det en positiv utveckling under alliansregeringen. Fiskenäringen har dock inte upplevt att sådan regelförenkling har skett inom fisket, varken på nationell nivå eller inom EU. Av denna anledning anser vi att arbetet med regelförenklingar måste intensifieras även för fiskenäringen. Efterfrågan på viltkött, punkt 24 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser att man bör försöka öka försäljningen av viltkött. Genom att öka efterfrågan på viltkött kan vi stimulera till mer jakt. Viltkött är dessutom klimatsmart. Ökad kunskap om vilt som livsmedel är också ett steg i rätt riktning för att kunna marknadsföra viltkött som hälsosam mat. Vi vill därför även verka för att öka efterfrågan på och kunskapen om sådant i de offentliga köken. Att äta vilt ska kunna vara en självklarhet och inte ett exotiskt inslag. Hantering av viltprodukter, punkt 25 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:537 av (M), 2016/17:596 av och (båda S), 2016/17:1983 av och (båda C), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 28. Avsättningsmöjligheterna för vildsvinsköttet är begränsade. Många har långt till närmsta vilthanteringsanläggning, och priset som anläggningarna betalar kan upplevas som för lågt för att skapa incitament för jakt. För att det ska vara möjligt att på ett bra sätt få ut mer viltkött till konsumentledet behövs en högre kapacitet för bl.a. trikintester och slakt. Vi anser att regeringen bör verka för fler inlämningsställen och vilthanteringsanläggningar i hela landet, för att möta ett växande behov för säker hantering och slakt av vilt. Hantering av viltprodukter, punkt 25 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2016/17:537 av (M), 2016/17:596 av och (båda S), 2016/17:1983 av och (båda C), 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 7, 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 28. Vi anser att försäljning av vildsvinskött behöver underlättas genom att man reviderar reglerna för distribution så att jägarna själva kan sälja sitt byte efter godkänd trikinprovtagning, i stället för som då vildsvinet måste ha passerat en vilthanteringsanläggning innan det säljs vidare eller bortskänks. Detta skulle också uppmuntra jakt och bidra till att få bättre kontroll på den snabbt växande stammen. Hantering av viltprodukter, punkt 25 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3283 av m.fl. (KD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2016/17:537 av (M), 2016/17:596 av och (båda S), 2016/17:1983 av och (båda C), 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 22 och 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 7. Det finns möjligheter för jägare att sälja kött från annat klövvilt direkt till konsumenter eller en lokal butik eller restaurang. Det gäller dock inte vildsvinskött, som först måste passera en vilthanteringsanläggning. Av denna anledning anser vi att kravet på vilthanteringsanläggningar bör ses över. Det ska naturligtvis fortfarande vara krav på att köttet ska genomgå trikintest, men det behövs en översyn av hur vildsvinsköttet lättare ska kunna hitta till restaurangerna och till butikernas köttdiskar. Regeringen bör även ta initiativ till en översyn av befintliga hinder för saluföring av vildsvinskött. Handlingsplan för folkhälsa, punkt 27 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 66. Vi anser att behöver en nationell handlingsplan för folkhälsa med verktyg för att främja en hållbar och hälsosam kost. Vi anser vidare att det är politikens ansvar att förse konsumenterna med information och verktyg för att de själva ska kunna fatta aktiva beslut. För att detta ska vara möjligt bedömer vi att det behövs ett arbete på nationell nivå. I takt med ett ökat antal folkhälsosjukdomar och därmed ökade samhällskostnader behöver politiken möjliggöra ett förebyggande arbete genom en handlingsplan för folkhälsa. Regeringen bör därför ta fram en handlingsplan för folkhälsa med verktyg för att främja en hälsosam kost. Ursprungsmärkning, punkt 28 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11 i denna del och 2016/17:448 av (M) yrkande 1, 2016/17:1353 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 3. betonar att alla animaliska produkter bör märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan. Detta ska gälla såväl charkvaror som sammansatta produkter och mat på restaurang. Mejeriprodukter som står helt utanför märkningskrav vill vi inkludera i obligatoriska märkningssystem. Det är viktigt med ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter även för att stärka lönsamheten för mjölkbönderna så att de får bättre betalt för råvaran samt för bättre möjligheter att förbättra värdet på produkterna. Ursprungsmärkning, punkt 28 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:448 av (M) yrkande 1, 2016/17:1353 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11 i denna del, 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 3. Intresset för mat är stort i . Allt fler människor vill göra aktiva val i affären och söker sund och säker mat som är producerad på ett hållbart sätt. För att kunna välja livsmedel som är producerade med god djurhänsyn och höga miljökrav vill vi att det i ett första steg på EU-nivå införs en ursprungsmärkning på fler grupper av livsmedel, i första hand på mejeriprodukter, likt den som finns för bl.a. nötkött. Ursprungsmärkning, punkt 28 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:448 av (M) yrkande 1, 2016/17:1353 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11 i denna del och 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 1. Politikens uppdrag är att stärka konsumentens ställning på marknaden och därmed öka hennes makt. Konsumentens rätt till information ska vara en ledtråd i hela processen från produktion till konsumtion. Bättre europeiska regler om ursprungsmärkning av fler livsmedelstyper gör det lättare för konsumenten att göra väl underbyggda val och därmed t.ex. välja livsmedel utifrån djurhållningsregler eller miljömässiga kriterier. Det är dock mycket viktigt att bestämmelser om ursprungsmärkning hänger ihop med fungerande system för tillsyn och kontroll. Ur konsumentens synpunkt är ett märkningssystem som inte går att lita på ännu sämre än inget märkningssystem alls. Ursprungsmärkning, punkt 28 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:448 av (M) yrkande 1, 2016/17:1353 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 11 i denna del och 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 3. Bra ursprungs- och innehållsmärkning ökar konsumentmakten och ökar chanserna att göra medvetna val. länder har skiftande djurskyddslagar, i de flesta avseenden har ett starkare djurskydd än övriga länder, vilket medför en högre kostnadsbild för svenska djurhållare som därmed missgynnas i den europeiska konkurrensen. Gemensamma regler för ursprungsmärkning kan leda till ökade krav på bättre djurskydd i . Därför vill att samma regler för ursprungsmärkning även ska gälla för kött från andra djurslag än nöt. Vi anser också att ska använda sina möjligheter till vite mot länder som bryter mot djurskyddsregler, vilket snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. Svenska mervärden, punkt 29 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 11 i denna del och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 18. Utländsk djurhållning skiljer sig ofta från svensk när det gäller t.ex. synen på antibiotika, tillväxthormoner, djurtransporter, djurhållningsformer och slaktmetoder. Därför är det angeläget att öka konsumenternas möjlighet att göra aktiva val när de köper livsmedel, och betonar att alla animaliska produkter bör märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan. För att stärka lönsamheten för mjölkbönderna och få bättre betalt för råvaran och bättre möjligheter att förbättra värdet på produkterna är det viktigt med ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter. Mejeriprodukter som står helt utanför märkningskrav vill vi inkludera i obligatoriska märkningssystem. Det är viktigt med ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter och bättre kommunikation av svenska mervärden ut till konsumenterna. Därför ser vi positivt på , som bildades av Svensk Dagligvaruhandel, Livsmedelsföretagen och LRF, för att göra det lättare för konsumenter att hitta svensk mat i livsmedelsbutikerna, vilket ligger väl i linje med vad kunderna vill ha. Svenska mervärden, punkt 29 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 11 i denna del. anser att det finns mycket goda möjligheter att i stället för lagstiftning vidareutveckla det svenska lantbruket via branschöverens-kommelser, kontrollprogram och certifieringar där företagen kan ta ut ett mervärde för de åtgärder som görs. En möjlighet vore att utveckla ett koncept liknande det irländska Origin där lantbruk, livsmedelsindustri och politik samverkar för att fylla märkningen Origin med ett hållbart innehåll som går utöver det irländska regelverket.