bet · H401UbU19 · 2017-04-27 00:00:00 — Det betonas också i förarbetena att det i undervisningen inte får förekomma några som helst inslag av utövande bekännelsekaraktär (prop. 2009/10:165). När det sedan gäller den del av utbildningen som inte är undervisning får dock fristående skolor ha en konfessionell inriktning, men deltagandet i sådana konfessionella inslag ska vara frivilligt. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regelverket i skollagen om att syftet med och utformningen av utbildningen bl.a. ska överensstämma med de grundläggande demokratiska värderingar som samhället vilar på gäller såväl för kommunala som fristående skolor (1 kap. 4 och 5 §§ skollagen). Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen avser att tillsätta en utredning i syfte att se över regelverket för fristående skolor med konfessionella inslag. Utskottet vill slutligen framhålla att Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor och att med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I Skolinspektionens tillsyn ingår således att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen). Utskottet ser inget behov av att ge ett uppdrag till Skolinspektionen i fråga om fristående skolor med konfessionell inriktning och avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:135 (V) yrkande 3, 2016/17:149 (SD) yrkande 2, 2016/17:905 (S), 2016/17:2257 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2016/17:2475 (SD) yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Skolinspektionens tillsynsansvar. Jämför reservation 16 (M). I kommittémotion 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 3 anser motionärerna att Skolinspektionen ska få ett förändrat uppdrag att bedöma skolans utbildningskvalitet. Motionärerna föreslår att Skolinspektionens granskning av skolor ska utgå mer från elevernas kunskapsresultat och undervisningens kvalitet. Det ska enligt motionärerna inte som vara möjligt för en skola att ostört fortsätta med sin verksamhet i en situation där över hälften av eleverna inte klarar målen i alla ämnen. I yrkande 6 föreslår motionärerna att skolor som långsiktigt uppvisar goda resultat ska få färre besök av Skolinspektionen medan skolor med sämre utbildningskvalitet ska få tätare uppföljningar. Motionärerna anser att man bör se över hur frekvensen av Skolinspektionens inspektioner av skolor kan styras mer utifrån tidigare granskningar. Bakgrund och gällande rätt Med tillsyn avses en självständig granskning som har till syfte att kontrollera om den verksamhet som granskas uppfyller de krav som följer av lagar och andra föreskrifter. I tillsynen ingår att fatta de beslut om åtgärder som kan behövas för att den huvudman som bedriver verksamheten ska rätta fel som upptäckts vid granskningen (26 kap. 2 § skollagen [2010:800]). Skolinspektionen utövar tillsyn över både fristående skolor och offentliga skolor (som drivs av en kommun, ett landsting eller staten). Enligt 26 kap. 3 § skollagen omfattar Skolinspektionens tillsynsansvar med några undantag alla skolformer som ingår i skolväsendet, fristående fritidshem som anordnas vid en fristående skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola, de särskilda utbildningsformerna, annan kommunalt driven pedagogisk verksamhet såsom öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och (s.k. nattis) samt annan utbildning såsom International Baccalaureate (IB). Den grundläggande sanktion som Skolinspektionen har till sitt förfogande är föreläggande (26 kap. 10 §). Skolinspektionen kan återkalla ett godkännande för en enskild huvudman om ett föreläggande enligt 10 § inte har följts och missförhållandet är allvarligt (26 kap. 13 §). Skolinspektionen har enligt 26 kap. 18 § möjlighet att utfärda ett tillfälligt verksamhetsförbud . I 26 kap. 27 § finns en bestämmelse som innebär att ett föreläggande enligt bestämmelserna får förenas med vite. gäller nya bestämmelser i skollagen som har förstärkt Skolinspektionens tillsyn ytterligare (prop. 2013/14:112, bet. 2013/14:UbU22, rskr. 2013/14:357). Skolinspektionen ska i sin tillsyn förena ett föreläggande med vite om föreläggandet avser brister som allvarligt försvårar förutsättningarna för eleverna att nå målen för utbildningen (26 kap. 27 § andra stycket). Vidare ska lärarresurserna vid en skolenhet analyseras om Skolinspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar förutsättningarna för elever att nå målen för utbildningen (26 kap. 2 § andra stycket). Om analysen ger stöd för det, kan Skolinspektionen i ett föreläggande ange åtgärder som omfattar förändringar i lärarresurserna (26 kap. 10 § andra stycket). Skolinspektionen ska även granska kvaliteten i sådan utbildning och annan verksamhet som står under dess tillsyn eller under tillsyn av en kommun. Granskningen ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer (se 19 och 20 §§). Med hjälp av kvalitetsgranskningarna studerar Skolinspektionen olika delar av skolornas arbete mer ingående. Granskningarna utgår från nationella mål och riktlinjer med stöd av forskningsresultat och beprövad erfarenhet och inriktas mot olika kvalitetsaspekter. Det kan t.ex. gälla undervisningens innehåll och form i ett skolämne som engelska, fysik eller matematik, arbetet med uppföljning och bedömning av elevernas kunskaper eller rektorernas roll som pedagogiska ledare. Skolinspektionen bedömer verksamheten på några slumpvis utvalda skolor och visar på styrkor och svagheter. Målet är en bättre undervisning på de granskade skolorna, med fokus på elevernas kunskapsresultat (se Skolinspektionens webbplats skolinspektionen.se). Av Skolinspektionens årsredovisning framgår att Skolinspektionen bytte tillsynsmodell för att kunna fokusera på de skolor som har störst utvecklingsbehov. De skolor där det finns störst risk för att eleverna inte får den utbildning de har rätt till har fått mer tillsynstid. Skolinspektionen granskar även skolhuvudmännens arbete i högre utsträckning. utvecklade inspektionen sin granskning av undervisningen bl.a. genom fler strukturerade observationer. Vidare framgår att den ändrade lagstiftningen om viten medfört att fler huvudmän nu berörs av denna strängare form av åtgärd. fattade myndigheten 90 beslut om föreläggande med vite. I årsredovisningen framhåller Skolinspektionen att den nuvarande tillsynsmodellen, som är inne , innebär att man granskar djupare där det finns störst risk att eleverna inte når målen. Av inspektionens samtliga beslut var 101 förenade med vite, varav 89 inom den regelbundna tillsynen, och 5 beslut innebar att skolor stängdes. Skolinspektionen observerade i hög grad undervisningen både i tillsynen och i inspektionens kvalitetsgranskningar, bl.a. genom 1 300 lektionsobservationer. Skolinspektionen framhåller att det handlar om hur styrkedjan hänger ihop – huvudmannens styrning och rektorns systematiska kvalitetsarbete ska synas även inne i klassrummet. Enligt Skolinspektionen tyder uppgifter på att skolor förbättrar och utvecklar sin kvalitet efter inspektionens granskningar. I årsredovisningen framgår att i granskningsenkäter efter tillsyn 2016 svarade av de tillfrågade rektorerna att tillsynen kommer att leda till ett förändringsarbete. Efter kvalitetsgranskning uppgår motsvarande siffra till . Skolinspektionen konstaterar att skolor och huvudmän i mycket hög grad rättar de brister inspektionen tagit upp i sina beslut och upplyser om att man startade projekt för att ytterligare försöka fånga upp hur inspektionens granskningar tas emot och hur de bidrar till det lokala förbättringsarbetet. Vidare planerar Skolinspektionen för en ny inspektionsmodell. gjorde Skolinspektionen en förstudie med utgångspunkt i bl.a. in . Utvecklingsarbetet kommer enligt Skolinspektionen att fortsätta med fokus på att än mer arbeta för god och bred återkoppling till granskade skolor och därigenom ytterligare kunna bidra till kvalitetsutveckling. Statskontoret har analyserat verksamheten vid Skolinspektionen, se rapporten av (2017:3). Statskontoret bedömer att Skolinspektionen fullgör sitt uppdrag och att verksamheten är välfungerande. Statskontoret konstaterar dock i rapporten att det finns delvis motstridiga förväntningar på myndigheten. Regeringen bör därför förtydliga sina förväntningar på inspektionsverksamheten. I rapporten framgår att antalet anmälningar om skolsituationen för enskilda elever ökar. Statskontoret rekommenderar därför att regeringen och Skolinspektionen följer denna utveckling. Statskontoret bedömer att Skolinspektionen behöver förbättra sin kunskapsåterföring till skolor och huvudmän. Myndigheten bör även skapa ett större utbyte mellan de regionala avdelningarna och se över sin kompetensförsörjning. Utskottet vill inledningsvis framhålla att Skolinspektionen inom tillsynen granskar flera områden som är centrala för att elever ska få en god utbildning i en trygg miljö. Tillsyn är ett viktigt statligt styrmedel för att säkerställa en likvärdig utbildning av god kvalitet oavsett huvudman. Utskottet vill betona att Skolinspektionens tillsyn har förstärkts på olika sätt sedan 2010 års skollag infördes. En nyhet i skollagen var att Skolinspektionen fick en generell möjlighet att kombinera sina förelägganden med vite. gäller också att Skolinspektionen nu har en skyldighet att förena ett föreläggande med vite i vissa allvarliga fall. Det gäller brister som allvarligt försvårar elevernas förutsättningar att nå målen för utbildningen. Utskottet kan konstatera att Skolinspektionen har använt vitesmöjligheten i begränsad omfattning men att den nya lagstiftningen har medfört att fler huvudmän nu berörs av denna åtgärd. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram att Skolinspektionen kan bestämma att en skola ska stängas direkt och vara stängd tills bristerna har åtgärdats om inspektionen upptäcker mycket allvarliga brister i skolan, s.k. tillfälligt verksamhetsförbud. Skolinspektionen ska även göra en särskild analys av lärarresurserna på en skola om inspektionen vid sin tillsyn konstaterar återkommande brister som påtagligt påverkar elevernas förutsättningar att nå kunskapsmålen för utbildningen. Skolinspektionen kan då efter en sådan analys förelägga en huvudman att förändra lärarresurserna för att avhjälpa brister vid en skolenhet. Att en skola har tillräckliga lärarresurser, vad gäller både omfattning och kvalitet, är enligt utskottets mening en central förutsättning för att elever ska kunna få sin rätt till utbildning tillgodosedd och för att utbildningen i övrigt ska hålla god kvalitet. När det gäller Skolinspektionens kvalitetsgranskning vill utskottet framhålla att den ska avse den granskade utbildningens eller verksamhetens kvalitet i förhållande till mål och andra riktlinjer. Utskottet vill även uppmärksamma den tillsynsmodell som Skolinspektionen arbetar efter som särskilt fokuserar på de skolor som har störst utvecklingsbehov och det utvecklingsarbete som inspektionen nu genomför för god och bred återkoppling till granskade skolor. Utskottet anser att Skolinspektionens arbete ytterligare kan bidra till kvalitetsutveckling i de svenska skolorna. Utskottet noterar de rekommendationer till regeringen och Skolinspektionen som Statskontoret gör i sin myndighetsanalys av Skolinspektionen och avvaktar regeringens beredning av frågan. Utskottet ser mot bakgrund av det anförda inga skäl att göra några ändringar i den gällande ordningen för Skolinspektionens uppdrag och avstyrker därmed motion 2016/17:3040 (M) yrkandena 3 och 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om särskilda undervisnings-former. Jämför reservation 17 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 30 behandlar motionärerna frågan om betydelsen av fjärrundervisning för att underlätta integration. Motionärerna vill tillåta fjärrundervisning på entreprenad i alla relevanta ämnen för att avhjälpa lärarbristen och anser att en sådan försöksverksamhet ska inrättas omgående. I motion 2016/17:590 av och (båda S) begärs en förlängning av den tidsbegränsade förordningen för kommun att bedriva distansundervisning på gymnasienivå. Motionärerna framhåller att elever enligt förordningens lydelse fr.o.m. inte får påbörja gymnasiestudier på Korrespondensgymnasiet i . Motionärerna anser att det är viktigt att skolan, eleverna och vårdnadshavarna får rimliga förutsättningar att fortsätta verksamheten i avvaktan på beslut om skolans framtid. Vid beslutet om propositionen Möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) tillkännagav bl.a. att regeringen borde utreda frågan om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (2010:800). (Se bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). Regeringen beslutade om direktiv till en utredning om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (dir. 2015:112). Utredaren skulle bl.a. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet. Utredningen lämnade delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Delbetänkandet låg till grund för förslagen i propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad har även i uppdrag att föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör få utföra undervisning åt andra skolhuvudmän. Av direktiven framgår att frågan innefattar kommuners möjligheter att vara utförare av fjärrundervisning åt t.ex. en annan kommun. Den delen av uppdraget ska redovisas (dir. 2015:112). Bakgrund och gällande rätt Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och elever är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 § skollagen). Närmare regler om fjärrundervisning finns i 5 a kap. skolförordningen (2011:185) och 4 a kap. gymnasieförordningen (2010:2039). En huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. Regeringen har vidare beslutat om en försöksverksamhet –där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen (förordningen [2015:481] om försöksverksamhet med fjärrundervisning). Enligt förordningens 4 § är syftet med försöksverksamheten att få ett underlag som ger goda förutsättningar att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de som föreskrivs i 5 a kap. 2 § första stycket skolförordningen och 4 a kap. 2 § första stycket gymnasieförordningen. har fått i uppdrag att utvärdera verksamheten (U2015/04701/S). Distansundervisning innebär, till skillnad från fjärrundervisning, att läraren inte undervisar eleverna i realtid. I stället ges undervisningen genom en digital lärplattform där eleverna själva bestämmer när och var de ska utföra sitt skolarbete. I redovisning av regeringsuppdraget Distansundervisning för i bosatta elever (/04734/GV) konstateras att syftet med distansundervisning är att öka elevens tillgång till utbildning inom skolväsendet. Bestämmelser om distansundervisning saknas i skollagen. pågår en försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun (förordningen [2011:682] om försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun). Förordningen gäller t.o.m. . Frågan om en möjlig förlängning av försöksverksamheten bereds inom (svar från statsrådet på fr. 2015/16:1565 av (M), ). Med entreprenad avses att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan än kommunen, eller den enskilde huvudmannen om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen (23 kap. 1 § skollagen). trädde lagändringar i kraft som innebär att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Uppgifterna får dock endast överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen, se 23 kap. 1–4 §§ skollagen (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). Lagändringarna har sin grund i förslag som lämnats i delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Utskottet anser att fjärrundervisning kan vara ett sätt att öka tillgången till likvärdig utbildning genom att göra det möjligt att erbjuda undervisning av en behörig lärare i ämnen och kurser som annars inte skulle ha kunnat anordnas och att skolhuvudmän ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän. Utskottet vill påminna om den gällande regleringen som medger att en huvudman kan bedriva fjärrundervisning inom den egna organisationen om det saknas en legitimerad och behörig lärare eller om elevunderlaget är otillräckligt. får fjärrundervisning anordnas i modersmål, studiehandledning på modersmålet, moderna språk, samiska i sameskolan, integrerad samisk undervisning i och i teckenspråk. För att få ett underlag för att utvärdera fjärrundervisning i fler ämnen än de föreskrivna har regeringen beslutat om en försöksverksamhet –där deltagande huvudmän inom den egna organisationen får bedriva fjärrundervisning utan begränsning av ämnen. Utskottet vill framhålla de lagändringar som trädde i kraft så sent som som medger att uppgifter inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. Vidare får nu även uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. När det gäller frågan om en utvidgning av möjligheten till fjärrundervisning på entreprenad till alla ämnen vill utskottet framhålla att ändringar i entreprenadbestämmelser kräver noga överväganden. Utskottet vill därför påminna om att den generella frågan om under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, bör få utföra undervisning åt andra skolhuvudmän fortfarande utreds av Utredningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad. Av direktiven framgår att frågan innefattar kommuners möjligheter att vara utförare av fjärrundervisning åt t.ex. en annan kommun och att den delen av uppdraget ska redovisas (dir. 2015:112). När det gäller frågan om att inrätta en försöksverksamhet för fjärrundervisning på entreprenad i alla relevanta ämnen anser utskottet således att det finns skäl att invänta den pågående utredningen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:2973 (C) yrkande 30. När det sedan gäller frågan om en förlängning av försöksverksamhet med distansundervisning i gymnasieskolan i kommun som enligt gällande reglering får pågå t.o.m. kan utskottet konstatera att frågan bereds inom . Utskottet avstyrker med det anförda även motion 2016/17:590 (S). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om avgifter i skolan. Jämför reservation 18 (V). Översyn av regleringen om avgifter I kommittémotion 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 3 begär motionärerna att regeringen initierar en översyn av lagstiftningen som förbjuder avgifter i skolan. Motionärerna framför att olika belopp som vart för sig bedöms som obetydliga sammanlagt kan uppgå till en betydande summa och att det därför är viktigt att skolan är avgiftsfri. Motionärerna konstaterar att smärtgränsen för oförutsedda utgifter för dem som är fattiga går redan vid låga summor. Bakgrund och gällande rätt Utbildning inom grund- och gymnasieskolan ska enligt skollagen (2010:800) vara avgiftsfri. Endast enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna får förekomma. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever, och ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. För och motsvarande skolformer gäller därutöver att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning, erbjudas näringsriktiga skolmåltider samt att avgifter i samband med ansökan om plats inte får tas ut. För gymnasieskolan gäller att eleverna utan kostnad ska ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning, men att huvudmannen får besluta att eleverna ska hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut (se 10 kap. 10 och 11 §§ och 15 kap. 17 och 18 §§ skollagen). Av proposition 2009/10:165 (s. 372 f.) framgår att med en obetydlig kostnad avses enligt tidigare förarbeten främst kostnaden för en färdbiljett med allmänna kommunikationsmedel eller en mindre entréavgift till ett museum eller liknande. I propositionen framkommer att skolan noga måste överväga när och hur ofta denna möjlighet ska utnyttjas eftersom kostnader som regelbundet återkommer sammanlagt kan bli påfrestande för ett hushåll med svag ekonomi. I propositionen framgår vidare att utgångspunkten är att skolresor ska finansieras av huvudmannen eller skolan eller genom att elever frivilligt samlar in pengar till kostnaden. I propositionen förtydligas att det inte är förbjudet att låta kostnader för enskilda skolresor, utflykter eller liknande aktiviteter ersättas av elever eller deras vårdnadshavare på frivillig väg. Bidraget från elever eller deras vårdnadshavare måste då både vara och framstå som helt frivilligt. Det får inte finnas någon koppling mellan hur mycket en enskild elev bidrar med och elevens möjligheter att få delta i aktiviteten. Aktiviteterna ska vidare vara öppna för alla elever oavsett om eleven eller hans eller hennes vårdnadshavare väljer att bidra eller inte. Det är inte godtagbart att skolan erbjuder en kostnadsfri alternativ verksamhet för de elever vars vårdnadshavare inte vill betala för aktiviteter som är en del av utbildningen. Om den kostnadsbelagda aktiviteten är en del av utbildningen ska alla elever få delta. Frågan om vilka kostnader som är förenliga med skollagens bestämmelser har prövats i åtskilliga ärenden hos Skolinspektionen, som i ett informationsblad närmare beskriver vilka kostnader myndigheten kan acceptera vid enstaka tillfällen (se informationsbladet Avgifter i skolan från , uppdaterat och granskat ). Skolinspektionen uttalar att belopp som vart för sig kan bedömas som obetydliga tillsammans kan strida mot bestämmelserna om en avgiftsfri skola och att man därför måste göra en helhetsbedömning av samtliga kostnader som belastar en elev under ett läsår. Skolinspektionen anser att det är allvarligt när de som ansvarar för skolorna (huvudmännen) inte följer de regler som finns om avgifter i skolan.