bet · H401AU7 · 2017-03-03 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Yrkandena gäller bl.a. anställningsformer, anställningsskydd, turordning, rätt till heltid och en ny arbetsrättslig reglering i lag om rätt till heltid, registerutdrag i arbetslivet och mot trakasserier i arbetslivet. Utskottet hänvisar bl.a. till partsarbetet inom ramen för den svenska kollektivavtalsmodellen eller pågående utredningar och beredningsarbete inom . I betänkandet finns 22 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). 83 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m. Utökad rätt till ledighet Utstationeringsdirektivet och fackliga rättigheter i EU En ny lag mot trakasserier i arbetslivet 1.Medbestämmandelagen, punkt 1 (V) 2.Medbestämmandelagen, punkt 1 (KD) 3.Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (M) 4.Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (SD) 5.Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (C) 6.Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (L) 7.Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m., punkt 2 (KD) 8.Stärkt anställningsskydd, punkt 3 (V) 9.Rätt till heltid, punkt 4 (V) 10.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 5 (SD) 11.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 5 (C) 12.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 5 (V) 13.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 5 (L) 14.Turordningsreglerna i anställningsskyddslagen, punkt 5 (KD) 15.Företrädesrätten till återanställning, punkt 6 (V) 16.Utökad rätt till ledighet, punkt 7 (M) 17.Utökad rätt till ledighet, punkt 7 (SD) 18.Utökad rätt till ledighet, punkt 7 (KD) 19.Uthyrning av arbetstagare, punkt 8 (V) 20.Utstationeringsdirektivet och fackliga rättigheter i EU, punkt 9 (SD) 21.Registerutdrag i arbetslivet, punkt 12 (M) 22.En ny lag mot trakasserier i arbetslivet, punkt 13 (V) 1.Rätt till heltid, punkt 4 (SD) 2.Utstationeringsdirektivet och fackliga rättigheter i EU, punkt 9 (V) 3.Entreprenörsansvar, punkt 10 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkande 11, 2016/17:400 av (M), 2016/17:1287 av (M), 2016/17:1495 av i (M), 2016/17:1852 av Boriana (M) och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkandena 21 och 22. Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m. 2016/17:81 av (SD), 2016/17:324 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:359 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:447 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1113 av (M), 2016/17:1467 av Boriana (M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkandena 14 och 18, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 2, 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 24 samt 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (C) Reservation 6 (L) Reservation 7 (KD) 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 5, 6 och 14, 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1680 av m.fl. (S) yrkandena 1–3, 2016/17:1914 av (M) yrkande 1, 2016/17:2354 av m.fl. (M, C, L, KD) delyrkande 2, 2016/17:2735 av (S) och 2016/17:2778 av (S). Reservation 8 (V) 2016/17:810 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1697 av (S), 2016/17:2184 av och (båda S) och 2016/17:2373 av (SD). Reservation 9 (V) 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkande 7, 2016/17:1020 av (M), 2016/17:1086 av m.fl. (L), 2016/17:1114 av (M), 2016/17:1567 av och (båda M), 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 7, 2016/17:2588 av (SD), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3334 av och (båda M) yrkande 1 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) Reservation 13 (L) Reservation 14 (KD) 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 10, 2016/17:698 av (M), 2016/17:1632 av (S) och 2016/17:1694 av (S) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (V) Utökad rätt till ledighet 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2254 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2490 av m.fl. (SD), 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 16, 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 23, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 8 och 31 samt 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 40. Reservation 16 (M) Reservation 17 (SD) Reservation 18 (KD) 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkandena 8, 9 och 12. Reservation 19 (V) Utstationeringsdirektivet och fackliga rättigheter i EU 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkandena 4–6, 2016/17:1868 av (S) delyrkande 2, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 12 och 2016/17:2677 av och (båda S) delyrkande 2. Reservation 20 (SD) 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 13. 2016/17:1035 av (S). 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 21 (M) En ny lag mot trakasserier i arbetslivet 2016/17:158 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 22 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (M) och Serkan Köse (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 83 motionsyrkanden om arbetsrättsliga frågor från den allmänna motionstiden /17. Motionsförslagen finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 1 (V) och 2 (KD). anför i partimotion 2016/17:47 av m.fl. att den fackliga vetorätten i lagen (1976:582) om medbestämmande i arbetslivet, nedan medbestämmandelagen, bör stärkas genom att det för ett fackligt veto mot inhyrning ska räcka att kollektivavtal saknas och att de fackliga organisationerna kan lägga in sitt veto även om det inte hållits någon förhandling enligt 38 § medbestämmandelagen (yrkande 11). anför i motion 2016/17:3349 av m.fl. att rätten till arbetsrättsliga konfliktåtgärder bör begränsas (yrkande 21) och att lagstiftningen om sympatiåtgärder på arbetsmarknaden bör ses över (yrkande 22). Syftet med förslagen är att skapa en bättre ordning på arbetsmarknaden genom att stärka medlingens roll samt att skapa en proportionalitet i rätten att vidta sympatiåtgärder. Förslag om att införa en proportionalitetsprincip vid fackliga stridsåtgärder har även framförts i motion 2016/17:1287 av (M) och i motion 2016/17:1495 av (M). I motion 2016/17:400 av (M) anförs att rimligheten och utformningen av fackens lagstadgade möjligheter till stridsåtgärder bör ses över. I motion 2016/17:1852 av Boriana (M) anförs att man bör överväga att komplettera medbestämmandelagen med regler som förbjuder facket att utöva blockader mot företag med färre än tio anställda. Motionerna i detta avsnitt behandlar dels den fackliga vetorätten, dels rätten till stridsåtgärder på svensk arbetsmarknad. Utskottet noterar inledningsvis att reglerna i medbestämmandelagen om facklig vetorätt är en del av arbetstagarnas medbestämmanderätt som syftar till att komma till rätta med missförhållanden av olika slag som kan uppkomma när en arbetsgivare avser att lämna ut arbete till uppdragstagare eller entreprenörer. Arbetsgivare ska t.ex. på eget initiativ som huvudregel förhandla varje gång de är i färd med att lägga ut ett arbete på entreprenad. Om en sådan förhandling har hållits kan arbetstagarparten under vissa förutsättningar använda sitt veto mot den tilltänkta åtgärden. Vetorätten ska som regel utövas av fackförbund eller motsvarande efter central förhandling. När det gäller yrkande om stärkt facklig vetorätt vill utskottet framhålla att den svenska arbetsmarknadsmodellen, där kollektivavtal verkar tillsammans med lagregler, överlag fungerar väl och att den även i fortsättningen bör vara utgångspunkten för en väl fungerande arbetsmarknad. En förutsättning för att arbetsmarknadsmodellen ska fungera på det sättet är starka och ansvarstagande parter på såväl arbetstagar- som arbetsgivarsidan som kan se till att kollektivavtal med rimliga villkor och skydd kommer till stånd på arbetsplatserna samt att lagar och avtalsregler efterlevs. Detta är inte minst viktigt i situationer när en arbetsgivare vill lägga ut ett arbete på någon som ska utföra arbete i verksamheten utan att vara anställd, t.ex. när det är fråga om entreprenad eller att hyra in arbetstagare från ett bemanningsföretag. Utskottet anser att dagens regelverk om facklig vetorätt är väl avvägt och har en viktig uppgift att fylla. Mot den bakgrunden anser utskottet att den fackliga vetorätten inte bör ändras så som föreslår. När det gäller förslaget från bl.a. om att rätten till arbetsrättsliga konfliktåtgärder bör begränsas med stärkt medling och ett införande av proportionalitet vid sympatiåtgärder noterar utskottet inledningsvis att rätten att vidta stridsåtgärder för såväl arbetstagarorganisationer som arbetsgivare och arbetsgivarorganisationer är grundlagsfäst i . Rätten att vidta stridsåtgärder gäller om inte annat följer av lag eller avtal. Medbestämmandelagens förbud mot stridsåtgärder för kollektivavtalsbundna parter är vidsträckt liksom rätten att vidta stridsåtgärder vid kollektivavtalslösa förhållanden. Fredsplikten är med andra ord nära förbunden med förhandlingsrätten i den svenska arbetsmarknadsmodellen. Vidare noterar utskottet att en sympatiåtgärd innebär att en arbetsgivare eller ett fackförbund som inte primärt är part i en konflikt stöder en annan parts stridsåtgärder genom att vidta egna stridsåtgärder. Av medbestämmandelagen framgår att bundenhet av kollektivavtal i sig inte är något hinder mot att en part vidtar sympatiåtgärder till förmån för en annan part som är inblandad i en lovlig arbetskonflikt. Fredsplikt gäller dock omvänt om stridsåtgärden har till ändamål att stödja någon annan, när denne inte själv får vidta en stridsåtgärd. När det gäller frågan om proportionalitet noterar utskottet att det i svensk arbetsrätt inte finns några krav på att en stridsåtgärd ska vara proportionerlig (AD 1998:17). Enligt utskottets uppfattning är en proportionalitetsprincip främmande för svensk arbetsrättslig tradition och skulle rubba jämvikten i partssystemet och dessutom bli svår att tillämpa. Det är t.ex. alltid möjligt för en part i det svenska systemet att göra en fredspliktsinvändning mot en varslad stridsåtgärd, vilket innebär att frågan om stridsåtgärdens lovlighet hamnar i domstol och åtgärden betraktas som olovlig tills domstolen meddelar något annat. En proportionalitetsprincip skulle med andra ord riskera att bli starkt tvistedrivande. En arbetsmarknadsmodell som den svenska, som bygger på att kollektivavtal är det viktigaste instrumentet för att reglera löner och villkor, bör enligt utskottet ge goda möjligheter för fackliga organisationer att som sista åtgärd vidta fackliga stridsåtgärder, inkluderat möjligheten att vidta sympatiåtgärder. Vid en internationell jämförelse är konflikterna på arbetsmarknaden i få, och lönebildningen fungerar i stort sett bra. senaste rapport om avtalsrörelsen och lönebildningen 2016 bekräftar den bilden. Trots att avtalsrörelsen var omfattande blev det inte fler varsel eller konflikter än det brukar när så många avtal löper ut . Totalt förlorades i strejk och lockouter . Det är färre än genomsnittet med större avtalsrörelser och antalet lokala avtalstvister visar en sjunkande trend. Det kan även noteras att i sin senaste rapport (s. 99) vid en jämförelse mellan de nordiska länderna åren 2007–2015 noterat att , med den klart största arbetsmarknaden, har det lägsta genomsnittliga antalet förlorade arbetsdagar . Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att den svenska arbetsmarknadsmodellen levererar och skapar goda förutsättningar för trygghet, utveckling, tillväxt och konkurrenskraft bl.a. genom sin flexibilitet och förmåga att utvecklas – en arbetsmarknadsmodell som med andra ord bör vårdas och utvecklas, inte punkteras eller avvecklas. Att begränsa rätten till konfliktåtgärder är fel väg att gå. Med det som anförts ovan avstyrks samtliga motionsyrkanden. Nya anställningsformer för sänkta trösklar m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 3 (M), 4 (SD), 5 (C), 6 (L) och 7 (KD). föreslår i partimotion 2016/17:3372 av m.fl. att en förstajobbetanställning införs som en ny anställningsform för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga och nyanlända (yrkande 21). I samma motion föreslår att provanställningen förlängs från för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga och nyanlända (yrkande 24). Yrkanden med motsvarande innehåll finns i motion 2016/17:3079 av m.fl. (yrkandena 14 och 18). föreslår i motion 2016/17:2511 av och (båda SD) att en ny anställningsform – lärlingsanställning införs (yrkande 1). Syftet är att skapa ett svenskt lärlingssystem i världsklass med och som förebild. Det ska i första hand vara inriktat på ungdomar som börjar på gymnasiet men bör även vara öppet för äldre som av olika skäl inte avslutat sin gymnasieutbildning. föreslår i motion 2016/17:2970 av m.fl. att lagar och regler på arbetsmarknaden görs om för att sänka trösklarna samt öka flexibiliteten och tryggheten (yrkande 6). Liberalerna föreslår i partimotion 2016/17:1068 av m.fl. att det införs s.k. startjobb som halverar lönekostnaden för arbetsgivaren och ger individen en lön på (yrkande 5). Syftet är att unga och nyanlända ska få chansen att få ett jobb och en lön att leva på. föreslår i partimotion 2016/17:3383 av m.fl. (yrkande 4) samt i motion 2016/17:3349 av m.fl. att det införs en ny anställningsform – introduktionsanställningar (yrkande 2). En introduktionsanställning bygger på att av arbetstiden är arbete och är lära-sig-jobbet-tid med en lön som sätts ned till av kollektivavtalsnivån eller högre. Målgruppen för den nya anställningsformen är nyanlända med låg utbildning och unga med bristande utbildningsbakgrund, men den omfattar alla som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Syftet med reformen är att vägen till arbetsmarknaden ska bli kortare. I motion 2016/17:324 av m.fl. (M) framför motionärerna att kunskapen om flexicurity och liknande system behöver fördjupas (yrkande 2). I motion 2016/17:359 framhåller Finn och (båda M) behovet av att skapa en utökad flexibilitet i det arbetsrättsliga regelverket för att gynna företagare och företagande (yrkande 1). I samma motion framhåller motionärerna vikten av ett ändrat regelverk i syfte att göra det lättare för personer med funktionsnedsättning och nyanlända invandrare att få anställning (yrkande 2). (M) yrkar i motion 2016/17:447 att lagen (1982:80) om anställningsskydd, nedan anställningsskyddslagen, bör ersättas av en lag som sänker trösklar och främjar rörlighet på arbetsmarknaden. (M) föreslår i motion 2016/17:1113 att det görs en översyn av den svenska modellens funktionssätt för att säkerställa att den fungerar som det var avsett, dvs. som en maktbalans i samförstånd mellan arbetsgivare och fackföreningar för en väl fungerande arbetsmarknad. Boriana (M) föreslår i motion 2016/17:1467 en reformering av anställningsskyddslagen som motionären menar motverkar arbetslinjen genom att motverka mobilitet och flexibilitet på arbetsmarknaden. I motion 2016/17:3334 av och (båda M) framhåller motionärerna behovet av fler enkla jobb (yrkande 2). I motion 2016/17:81 av (SD) framför motionären behovet av att utreda om flexicurity skulle vara bättre än anställningsskyddslagen. Utskottet vill inledningsvis framhålla att goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män är grundläggande och centralt i en modern arbetslivspolitik. Arbetsrättens uppgift är att inom ramen för en sådan politik, oavsett konjunkturläge, skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på en ansvarsfördelning mellan staten och arbetsmarknadens parter. Statens roll är att genom ett ändamålsenligt regelverk och andra styrmedel säkerställa goda arbetsvillkor och underlätta tillkomsten av nya jobb som förutsättningar skapas för arbetsmarknadens parter att i kollektivavtal ta ansvar för villkorens närmare utformning. Det är mot den bakgrunden enligt utskottet tillfredsställande att kunna konstatera att regeringens politik för att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten går åt rätt håll. Arbetslösheten fortsätter att minska och antalet varsel var det lägsta . Svensk arbetsmarknad står således relativt väl för att möta de utmaningar som väntar, inte minst på integrationsområdet och på grund av det osäkra omvärldsläget. Men även om utvecklingen går åt rätt håll kommer särskilda ansträngningar att krävas för att göra det lättare för de grupper som står långt från arbetsmarknaden att få ett arbete och därmed kunna försörja sig själva. Arbetsrätten och anställningsskyddet är emellertid den grundplåt som skapar trygghet, inflytande och balans oavsett konjunktur. Detta måste vi värna om. Utskottet vill understryka att möjligheten att få en tidsbegränsad anställning kan vara en viktig väg för att få fotfäste på arbetsmarknaden och i förlängningen ett fast arbete som gäller tills vidare. Detta gäller inte minst de grupper som har svårt att komma in och etablera sig på arbetsmarknaden. Även om åtgärder vidtagits från såväl lagstiftare som partssystemet för att stärka villkoren för tidsbegränsat anställda och de visstidsanställdas ställning är det dock så att anställningsskyddet i huvudsak är knutet till en tillsvidareanställning. Det är mot den bakgrunden glädjande att antalet tillsvidareanställningar ökar på svensk arbetsmarknad (, arbetskraftsundersökning, , ). Enligt utskottet är det angeläget att tillsvidareanställning fortsätter att vara huvudregel och inte ett undantag på svensk arbetsmarknad. En tudelad arbetsmarknad med allt fler osäkra jobb bör motverkas och bemötas med en arbetsmarknadspolitik och arbetsrättslig reglering i lag och avtal som aktivt bidrar till en modern arbetsmarknad med sjysta jobb och villkor. I en sådan politik ingår ett väl avvägt och rimligt anställningsskydd som ett viktigt fundament i den svenska arbetsmarknadsmodellen. , har var för sig, och med olika utformning, förslag om att nya tidsbegränsade anställningsformer ska införas. Syftet uppges vara att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Även föreslår ändringar i arbetsrätten med det syftet. Utskottet instämmer förvisso i att ambitionen måste vara att skapa ytterligare möjligheter för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden att få ett arbete och försörja sig själva, men utskottet delar inte bedömningen att en ny tidsbegränsad anställningsform är lösningen på problemet. Utskottet vill påminna om det breda utbud av arbetsmarknadsåtgärder som redan existerar för att skapa sysselsättning för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Dessa åtgärder innehåller ofta utbildningsinslag och är kopplade till subventioner och ekonomiska incitament som i flera fall är mer fördelaktiga för arbetsgivaren än t.ex. förslag om en förstajobbetanställning. Enligt utskottets mening skulle förslagen om de genomfördes även öppna för en uppluckring av anställningsskyddet i anställningsskyddslagen på ett sätt som inte är önskvärt. Utskottet kan även konstatera att det pågår ett tämligen brett utredningsarbete kring de subventionerade anställningarna inom och hos Arbetsförmedlingen. Utskottet kan inte se att förslagen om nya tidsbegränsade anställningar skulle tillföra något mervärde för vare sig arbetstagare eller arbetsgivare. Förslagen innebär dessutom en inte önskvärd inblandning i partsautonomin. föreslår också att provanställningstiden förlängs från i syfte att sänka tröskarna in på arbetsmarknaden. Utskottet har förvisso ingen annan uppfattning än att särskilda åtgärder behövs för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för utsatta grupper med svagt fäste på arbetsmarknaden, men menar till skillnad från att det inträdet kan underlättas på andra sätt än genom ett försämrat anställningsskydd. Systemet med provanställning är bra för att arbetsgivare ska kunna pröva arbetstagare, och den nuvarande tidsramen är enligt utskottet väl avvägd. Det finns dessutom möjlighet att avtala om längre provanställningstider i kollektivavtal. I ett antal enskilda motioner framförs att anställningsskyddet bör öppnas upp och göras mer flexibelt och, så som det uttrycks, mer balanserat. Det finns enligt utskottet skäl att vara stolt över den svenska arbetsmarknadsmodellen med starka och ansvarstagande parter på arbetsmarknaden och med en väl avvägd blandning av lagstiftning och kollektivavtal, som förenar trygghet för arbetstagarna med stabilitet, flexibilitet och förutsägbarhet för arbetsgivarna. Utskottet anser att anställningsskyddet är i huvudsak väl avvägt. En strävan efter fler fasta och trygga jobb med sjysta villkor går hand i hand med den svenska arbetsmarknadsmodellen inklusive rätten till en god arbetsmiljö. Avslutningsvis vill utskottet uppmärksamma regeringens planer på att införa moderna beredskapsjobb med goda arbetsvillkor. Alla typer av jobb behövs för att möta de utmaningar som finns på arbetsmarknaden, men alla löner ska också gå att leva på. Utskottet vill även nämna extratjänsterna och det positiva faktum att dessa efter en trög start nu växer fram. kan det inte uteslutas att mer kommer att behöva göras för att få fram fler sjysta jobb med låga kvalifikationskrav. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 8 (V). , , och anför i den gemensamma motionen 2016/17:2354 av m.fl. att regeringen bör återkomma med förslag som uppmuntrar och möjliggör för fler att arbeta längre. Partierna vill, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, bl.a. att rätten att kvarstå i anställning ska gälla till i stället för som till (i denna del). Liberalerna föreslår i partimotion 2016/17:1064 av m.fl. att gränsen för att stanna kvar i arbetlivet ska höjas till (yrkande 3). (M) anför i motion 2016/17:1914 att arbetstagare bör ges en rätt att arbeta även efter (yrkande 1). I partimotion 2016/17:47 av m.fl. föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att allmän visstidsanställning utgår och att det i stället införs objektiva kriterier för när det är tillåtet med visstidsanställningar (yrkande 1). I samma motion föreslår partiet att det införs en övre tidsgräns för hur länge någon kan vara visstidsanställd, oavsett anställningsform, hos samma arbetsgivare innan anställningen övergår i en tillsvidareanställning (yrkande 2). Partiet anser också att det bör tillsättas en utredning med uppdrag att analysera de ekonomiska och sociala effekterna av intermittenta anställningar samt att utforma en begränsningsregel som ger arbetstagarna ett effektivt skydd (yrkande 3). Vidare föreslås att regelverket kring vikariat förtydligas för att förhindra missbruk av anställningsformen (yrkande 5). I samma motion föreslår att anställningsskyddslagen ändras så att regelverket om arbetsbrist blir tillämpligt om en arbetsgivare avser att omreglera den anställdes sysselsättningsgrad (yrkande 6). Vidare anser partiet att den arbetsrättsliga lagstiftningen och lagen om offentlig upphandling bör skrivas om så att anställda skyddas mot godtyckliga uppsägningar vid byte av entreprenader i samband med upphandlingar (yrkande 14). m.fl. (S) föreslår i motion 2016/17:1680 att anställningsformen allmän visstid tas bort (yrkande 1), att det införs ett mål om att det ska vara tillsvidareanställda inom alla yrkeskategorier i offentligt finansierad verksamhet (yrkande 3) samt att företrädesrätten, återanställningskravet och konverteringsregeln ska räknas utifrån hur länge en person arbetat för en viss huvudman i stället för en viss arbetsgivare (yrkande 2). Ett yrkande om att avskaffa anställningsformen allmän visstid har även framförts av (S) i motion 2016/17:2778.