bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Det strategiska arbete som framtidsministern har stått för ska naturligtvis också tas om hand, men exakt hur det ska se ut får vi återkomma till längre fram. När det gäller förankringen har vi en kontinuerlig dialog kring de här frågorna, och det har inte visat sig vara några kontroverser kring detta när det gäller Agenda 2030 och PGU. Det är självklart en väldigt viktig dialog som vi har just nu och som vi hoppas fortsätta ha också med de omfattande konsultationsprocesser som även de har skett brett. När det gäller skattekommittén på FN-nivå som frågade om och arbetet inom har regeringen höjt sin ambitionsnivå. Vi har också genom och den diskussionen som var i klart höjt ambitionsnivån och deltagandemöjligheten för utvecklingsländer i . Det fanns dock inget stöd för utvecklingsländernas önskan om ett mellanstatligt organ, men vår ambition är att verkligen se till så att utvecklingsländernas röst kommer fram i de här sammanhangen, inte minst genom att vi även planerar att ta initiativet till en internationell skattekonferens för att driva det här arbetet vidare. Jag vet inte om vill lägga till någonting här. , : Det har som sagt bedrivits mycket arbete både i och FN och även inom andra institutioner som IMF och , och därför är det väldigt positivt att man bara tog initiativet till en gemensam plattform för de här frågorna, där alla de här institutionerna sitter tillsammans. Att alla vet vad alla gör och att man kan koordinera arbetet tror jag också kommer att underlätta arbetet i fortsättningen. När det gäller frågan om hur man ska få det som finns att fungera bättre tror jag att det allra viktigaste rådet är att försöka göra det enkelt för folk att göra rätt. Det ska vara lätt att göra rätt. Det är en devis som i har men som jag tror att väldigt många andra myndigheter gärna vill exportera: Ju enklare regler, desto lättare är det att undvika fusk. Jag tror också att tyngdpunkter som vi från svensk sida har tagit handlar om kapacitetsutbyggnad för att kunna hantera alla slags skatter, självklart. Det är viktigt att komma ihåg att för att ett skattesystem ska vara legitimt så måste alla vara med och bidra. Därför tror jag inte på att man ska plocka bort bolagsskatter. Alla ska uppleva att om jag ska betala så ska det vara ett rättvist och legitimt system. , Timbro: Jag tänkte fylla i svaret på fråga om hur de skattesystem vi har kan fungera bättre. Jag håller med om mycket av det som sa, att det gäller att stärka skatteförfarandet, skattemyndigheterna och domstolarna i de här länderna och att det finns rättssäkerhet och fungerande system. På det politiska området handlar det om att få breda skattebaser och så få avdrag och så lite krångel som möjligt. Då kan man å andra sidan ha ganska låga skattesatser, så att bredda skattebaserna är också ett grundtips från nationalekonomer. Där tycker jag nog att i sitt internationella arbete kan vara jättebra, att man delar med sig av hur det funkar i med det arbetet. (SD): Det är väldigt viktiga frågor som vi diskuterar , och jag har en fråga om hur ni ser på vissa delar av införandet av anti-BEPS-åtgärder. anti-BEPS-åtgärder är ett viktigt verktyg som har utarbetats under av och som godkändes av G20-länderna . Syftet är att skapa bättre internationella spelregler för att minska problemen med skatteundandragande och vinstförflyttning. De 15 olika åtgärder som man har utarbetat utgör en viktig gemensam grund för de länder som har skrivit under det här avtalet om att genomföra dem. Vad man också pekar på i och även i G20-ländernas införandebeslut är att det är viktigt att ha en gemensam inriktning på införandet av åtgärderna för att inte skapa olika ingångar i olika världsdelar. Vi ser nu att till exempel EU arbetar för att utöka de här 15 olika åtgärderna. har ställt sig bakom det, vilket vi har varit kritiska till i skatteutskottet. Vi ser också att signalerar att man kommer att vidta åtgärder som inte går lika långt som , vilket också är väldigt tråkigt. Då är min fråga: Hur ser ni i panelen på att man på det här sättet arbetar ut ett enormt paket med åtgärder där man påpekar vikten av att vara eniga och arbeta efter gemensamma riktlinjer, och sedan går olika grupper och driver det här utåt och följer inte de gemensamma riktlinjerna? Oavsett om de åtgärder som kommer till är bra eller dåliga menar vi att det här är ett sätt att underminera arbete, och jag skulle gärna vilja höra er ståndpunkt kring den frågan. (C): Jag kan också hålla med om att det är oerhört viktigt med resursmobilisering och vilka modeller man väljer för att göra det i varje land för att klara en hållbar utveckling. Jag tycker inte att den delen har redovisats speciellt tydligt i den skrivelse om politik för global utveckling som regeringen har presenterat till . Det finns naturligtvis en rad avvägningar, och inte minst kommentar om fördelning mellan inkomstskatter och andra skatter, om breda och smala skattebaser, är naturligtvis viktiga att fundera kring. Jag skulle därför vilja höra varför regeringen har landat som man har gjort i den delen. Vidare kan jag inte låta bli att fundera kring den nystart som Socialdemokraternas och regering har lanserat. Det är en nystart med många exempel och många oklarheter i den skrivelse som redovisas, kan åtminstone jag tycka. Jag skulle vilja veta varför man ska vänta till 2017 med att nå de här uppnåendemålen som regeringen ska ha. När jag lyssnar på låter det som om alla de mål som finns när det gäller kapital- och skatteflykt i princip redan är uppfyllda, förutom att vi 2017 i så fall kommer att ha den internationella konferensen. Allt som redovisas är ju redan på plats, så jag undrar vad det nya är i den skrivelsen? Någon framtidsminister, som det hänvisas till här, fanns inte längre när regeringen tog beslutet . Framtidsministern avgick men har ett av de tre benen i den nya politiken för global utveckling. Jag frågar mig därför: Var ligger nystarten? Vi har från vår sida tidigare tyckt att man borde ta ett rejält omtag också parlamentariskt. Här har vi en minoritet som har presenterat någonting som sägs vara en ny politik, men det låter som nya ord på gamla upplägg. , : Jag kan nämna några ord om implementeringen av det man har kommit överens om inom . Det är viktigt att komma ihåg att det som man kom fram till där är väldigt olika typer av riktlinjer. Det kan vara rekommendationer, det kan vara best practice, det vill säga det finns en ganska stor flexibilitet för de olika länderna att anpassa förslagen till sina nationella skattesystem. Att man väljer att implementera det i EU beror på att vi också har en inre marknad och att vi inte vill ha regler som strider mot och kommer i konflikt med . Från svensk sida har vi tyckt att det har varit väldigt bra att alla EU-länder implementerar det här gemensamt. Statsrådet (MP): Jag tycker att det är väldigt tydligt att det är en nystart. Regeringen följer de rekommendationer och den kritik som riktades mot den tidigare regeringen när det gäller genomförandet av politiken för global utveckling, och vi har gett i uppdrag till alla departement att komma med handlingsplaner med operativa mål. Detta var en klar rekommendation från Statskontoret, och det har tidigare inte genomförts på det viset. PGU-skrivelserna har mer varit en uppsamling, precis som säger, av arbete som redan är på gång, och här har vi alltså en avsevärd ambitionshöjning. Likaså när det gäller det politiska ägarskapet har det helt klart varit en ambitionshöjning i att det är på politisk nivå som ledarskapet för det här arbetet sker. Vi har en samordnare på , mitt utrikesråd, som leder en interdepartemental grupp kring det här arbetet. Vi har alltså en klar, ny riktning och mycket mer energi i arbetet. De förslag på skatteområdet som har lagts fram är initiativ som handlar om att få med utvecklingsländer vid förhandlingsbordet. Detta är exempel från plan och inte samtliga, utan det här är utifrån de områden som har identifierats under de 169 delmål som finns under Agenda 2030. Det handlar om ökad transparens som gynnar utvecklingsländer, och det handlar också om den viktiga frågan om verkliga huvudmän, som ju är en helt ny politik. Vi ska ta initiativet när det gäller brevlådeföretag och målvakter som ju möjliggör och är en klar orsak till skatteflykt och illegal kapitalflykt. Detta är ett helt nytt initiativ. Vi fördubblar även utvecklingssamarbetet på skatteområdet till 2020, och det är ett nytt åtagande dessutom. Jag tycker alltså att det finns ganska gott om exempel på nya initiativ från regeringen och att vi verkligen stärker vår inriktning när det gäller detta. , och Concord : När det gäller och finns det ingenting som hindrar att EU går längre än och . har också konstaterat att BEPS har gett framgång men att vidare åtgärder behövs. Det stöds även av den offentliga konsultation som gjordes av , där en majoritet av dem som svarade stödde vidare åtgärder. Ur det här väldigt omfattande paketet vill jag plocka bara en aspekt som vi har valt att fokusera på, och det är detta med offentlig land-för-land-rapportering. Vi har ju redan det för banker, alltså den finansiella sektorn, som en del av EU:s capital requirements directive – förlåt, jag vet inte var det heter på svenska. Vi har alltså redan offentlig land-för-land-rapportering inom den sektorn, och vi ser att det vore logiskt att ta ett nästa steg och utvidga det till att gälla alla sektorer. När detta infördes för banksektorn gjordes en utvärdering av huruvida det skulle innebära kostnader och vara negativt för branschen. Den utvärdering som publicerades av kommissionen 2004 konstaterade att detta inte kommer att ha negativa ekonomiska effekter när det gäller konkurrens etcetera. Tvärtom, skriver kommissionen, kan det snarare finnas begränsade positiva effekter av offentlig land-för-land-rapportering. Vi som har följt frågan ser alltså att det finns en logisk riktning här. Vi går mot ökad transparens, och jag är övertygad om att vi kommer att nå dit . Vi ser att det finns alla möjligheter att gå längre än vad som krävs i BEPS-paketet, och det är också det som behövs om vi ska få till ett ansvarsfullt koherent system. Naturligtvis behöver vi globalt samarbete, och det är därför det mellanstatliga organet för skattefrågor inom FN är så viktigt för att ta bort risken att olika regioner gör olika utspel som kan vara negativa för både företagen och för möjligheten att skapa en jämn spelplan och ett förutsägbart system. Det handlar också om demokrati. Vi behöver ett organ där länder på lika villkor kan diskutera regler som påverkar alla länder. Det är alltså naturligtvis önskvärt att få till globala samarbeten och initiativ. vice ordförande: Jag ska försöka vara så rättvis som möjligt. Jag kommer att ge tre personer ordet för frågor, och när de har ställt sina frågor och vi har fått svar får vi se hur mycket tid vi har kvar. (L): Min fråga riktar sig till företrädarna för regeringen. Det är ju en väldig styrka att det i finns en så bred politisk samsyn kring vikten av internationella skatteregler och att vi har ett internationellt arbete mot skatteflykt utifrån precis de parametrar ni har pratat om, såsom rättvis konkurrens och att värna låginkomstländers och medelinkomstländers utveckling. har vi i en diskussion om de statliga bolagen och hur de agerar när de verkar internationellt. Ett exempel är den diskussion och debatt som finns om , där ju staten är den största ägaren, och inbetalning av skatt i och en del andra länder. Om vi nu ska ha statliga bolag och om de ska vara verksamma på internationella marknader är det naturligtvis otroligt angeläget att de gör rätt för sig och arbetar utifrån de regler som finns. Mina frågor till företrädarna för regeringen är: Hur säkerställer regeringen att de statliga bolagen lever upp till de regler som finns? Vilka konkreta åtgärder har vidtagits från regeringens sida i detta avseende? (V): Både jag och ministern för internationellt utvecklingsarbete har ju besökt , som är ett land med mycket stora utvecklingsutmaningar men också en mycket stor textilindustri. Det är flera stora svenska företag som är på plats i , men vi kan tyvärr se att de ibland bara betalar hundralappar i skatt i landet – trots att de gör mångmiljardbelopp i vinst . HM betalade totalt under i . Om ska få möjlighet att ta del av de vinster som skapas i landet av landets befolkning är det alldeles uppenbart att det behövs transparens och offentlig land-för-land-redovisning. Vad jag förstår utifrån kommissionens förslag är ett av de väldigt många länder som inte alls kommer att ta del av det förslag kommissionen har lagt fram. Där behövs det uppenbarligen nya initiativ. Därför blir jag lite besviken, måste jag säga, när jag nu läser regeringens skrivelse om en nystart för politik för global utveckling – där man inte tar med offentlig land-för-land-redovisning som ett förslag som regeringen avser att driva . Jag skulle vilja fråga varför regeringen inte vill driva det förslaget. (MP): tog upp att det finns nationalekonomer som ifrågasätter kapitalskatter över huvud taget. Problemet med kapitalskatter är att kapital tenderar att vara mer rörligt än arbetskraft; det är därför vi har den här problematiken. Att avskaffa dem, vilket vissa argumenterar för i debatten, skulle dock också vara väldigt skevt ur ett fördelningspolitiskt perspektiv. Det brukar nämnas olika siffror på hur mycket den rikaste procenten i världen äger och så vidare, och det beror lite på hur man räknar. Det är också så att genomsnittet för kapitalskatten i EU har sänkts de senaste 10–15 åren. Om man inte förespråkar att den ska avskaffas undrar jag lite hur man ser på problemet. Transparens och rapportering är det som nämns, men finns det andra verktyg? Skulle man kunna komma överens om miniminivåer eller liknande om man inte tycker att det ska vara ett race mot botten? , och Timbro: Jag kan svara på fråga. Det här med att avskaffa kapitalskatten kanske inte ska ses som ett konkret politiskt förslag utan mer som en illustration av att nationalekonomer ser bolagsskatter som väldigt dåliga skatter över lag. Vissa kanske ser dem som så dåliga att de inte bör finnas över huvud taget. Jag tyckte att det var ett perspektiv som saknades lite grann; man har en lite naiv, statisk syn på ekonomi – att det bara är att hämta in de pengarna och att det inte påverkar hur företag agerar över huvud taget. Jag tänkte också svara på fråga om HM i . Om jag minns rätt har HM ingen produktion i utan bara inköpsverksamhet, och då är frågan varför de ska betala bolagsskatt där. Det är samma invändning även där: Om HM skulle behöva betala mer skatt i är det naturligtvis mindre sannolikhet att de faktiskt förlägger produktion där. Även där finns alltså de dynamiska effekterna av bolagsskatterna. , : När det gäller öppen land-för-land-rapportering finns det både fördelar och nackdelar med ett sådant förslag. Visst är det positivt att man ökar transparensen, men får man ju bara en väldigt översiktlig bild av ett företags situation. Det finns stor risk att man drar felaktiga slutsatser och misstolkar ett företags skattesituation. Från regeringens sida är vi också lite oroliga att man kan mista de framgångar som har gjorts inom . Det vi vill nu är att så många länder som möjligt ansluter sig till standard. Inför man öppen land-för-land-rapportering nu kan det motverka syftet, så att länder väljer att inte ansluta sig eftersom man kan få reda på informationen på företagens hemsidor. Det EU-förslag som föreligger nu tycker vi alltså inte är särskilt bra underbyggt, och jag har förstått att andra inte heller tycker det – framför allt för att det bara handlar om företag inom EU, vilket innebär att företag inom EU skulle kunna hamna i en sämre konkurrenssituation än företag som inte är verksamma i EU. Jag tror därför att detta tål att tänkas på och analyseras mycket djupare. Hur kommer det att gå för små länder och stora länder? Ska man gå efter hur stora marknaderna är? Det gäller även frågor som antalet anställda, vad det blir för incitament för att effektivisera sin verksamhet inom företaget och så vidare. Det är alltså ingen enkel fråga, vilket jag faktiskt vill poängtera. Det låter som att detta är väldigt enkelt och att det bara handlar om transparens, men det kan få väldigt många andra konsekvenser som vi behöver analysera. Statsrådet (MP): Den första frågan handlade om statliga bolag och ansvarsfulla investeringar samt att jobba mot korruption, där vi ju har ett tragiskt exempel när det gäller . Regeringens har en strategi för hållbart företagande och mänskliga rättigheter där vi går i bräschen för genomförande av detta, och vi fick även igenom en rådsslutsats om att också EU-länderna ska anta den här strategin. Det är också ett sätt att driva frågan på bredare front för att man i EU-länderna ska se över sina investerings- och näringsstrategier. När det gäller offentlig land-för-land-rapportering finns det precis som sa olika sidor av den frågan. Regeringen har inte en position i frågan ännu, utan det är uppe för diskussion. Det handlar om på vilken rättslig grund har lagt fram förslaget, och det handlar om proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna samt om det är en skattefråga eller någonting annat. Det är en diskussion som är viktig att ta, men det är klart att vi ser att det är viktigt att man gör detta på ett så effektivt och samlat sätt som möjligt så att vi faktiskt får med oss så många aktörer som möjligt, på ett sätt som får det bästa genomslaget. När det gäller fråga om HM och skatteinbetalningar känner jag att jag inte riktigt har kompetens att svara på den. Jag tror att det kanske ligger mer hos . Jag antar att vi har ett skatteavtal med . , : Jag känner inte till det specifika fallet med HM och kan inte detaljerna, men skatteavtal sluts ju mellan två länder. Man kommer överens om innehållet i skatteavtal. Det jag vet att man har diskuterat är väl när beskattningsrätten inträder, det vill säga beskattningsinträdet, vilket handlar om att underlätta för företag att göra enstaka uppdrag. Det andra är tröskeln för hur hög källskatten ska vara, och där beskattar man ju varje enskild betalning. Man beskattar alltså bruttoinkomsten och inte nettoinkomsten, vilket gör att man inte kan ha för höga källskatter i dessa avtal. Om det har varit särskilt besvärligt i får vi i så fall titta vidare på det. Vice ordföranden: någon sista kommentar? , och Concord : Oj, vilken ära! Då tar jag ett steg tillbaka och säger så här: Diskussionen handlar ju om fundamentala saker som demokratiutveckling och att skapa tillit i samhället. Vi ser ju hur olika typer av skatteläckor egentligen eroderar det sociala kittet och förtroendet i samhället. Det vi talar om är att öka transparensen, och jag tänker att det är centralt för lagstiftare att se var lagen behöver ändras för att olika kryphål ska täppas till. Transparens är centralt för att investerare ska kunna agera och skapa sig en bild av risker, och det är centralt när det gäller korruptionsrisker. Det handlar om att se vilka typer av väldigt avancerade specialarrangemang av skatteplanering som företag gör för att minimera sin skatt. Konkurrens kan ske, men inte genom att maximalt minimera sina skatter och konkurrera genom att betala så lite skatt till samhället som möjligt. För oss handlar det alltså om att skapa ett ansvarsutkrävande, ett socialt kitt och en demokratiutveckling där vi alla bidrar till samhällets resurser. vice ordförande: hade fler frågeställare, och jag är ledsen att vi inte har hunnit med alla. Det visar att det finns ett fortsatt stort intresse för de här frågorna. Som avslutning lämnar jag över ordet till , som är vice ordförande i skatteutskottet. vice ordförande: för det! Det var en spännande konstellation av utrikesutskott och skatteutskott, men så är det ju – dessa frågor börjar få helt andra dimensioner för båda utskotten. Precis som den här hearingen är ett led i utrikesutskottets beredning av PGU är den ett led i skatteutskottets beredning av framför allt BEPS-frågorna, som vi har haft ett antal utfrågningar om . Bland annat har vi behandlat detta tema. Detta ligger i en serie, så blir det en ny utfrågning, men då tillsammans med näringsutskottet. Vi kommer då att belysa effekterna för näringsliv och sysselsättning i av den nya – man kan nästan säga internationella – skatteordning som kommer på plats. Fönstret för att göra någonting på det internationella planet när det gäller skattefrågor har som sagt stått öppet . Det har med väldigt hög hastighet uppnåtts internationella överenskommelser och en hel del glädjande beslut. Men det jag ser framför mig är kanske i första hand att se till att det blir verkstad också, det vill säga att det blir lagstiftningar i alla de länder som har förbundit sig till överenskommelserna. Det är naturligtvis inte alldeles självklart att det länderna har skrivit på blir verklighet. Det är klart att man känner en viss oro till exempel för presidentvalet i och hur mycket av detta som verkligen ska förändra livet på marken, inte minst i utvecklingsländerna. Jag måste säga att vi inte nog kan betona kapacitetsuppbyggandet. En hel del av de överenskommelser som är gjorda kräver nämligen att man ansluter sig – men också att man får tillträde. För att få de tillträdena måste man också ha en viss standard på sitt lands sätt att hantera uppgifter och liknande. Jag tror att alla vi som vill att detta ska bli verklighet, inte bara regeringen utan även vi som parlamentariker, har en uppgift att se till att benchmarking mellan olika länder kommer på plats. Vi behöver använda de politiska kontakter vi har, både som officiella företrädare men även med partivänner i olika partikonstellationer runt om i världen, och se till att detta verkligen blir på riktigt. Jag tackar panelen för en jättespännande och informativ föredragning. Tack för alla svar på frågorna!