bet · H401FiU27 · 2017-01-01 00:00:00 — Redovisningen disponeras i fyra avsnitt för respektive granskningsrapport: granskning, behandling av regeringens skrivelse, regeringens och myndigheternas åtgärder samt avslutande kommentarer. I de avslutande kommentarerna redovisas översiktligt om åtgärder vidtagits i enlighet med iakttagelser och rekommendationer från och om problem och brister fortfarande kvarstår. Uppgifterna i den djupa uppföljningen har hämtats från offentliga dokument och från kontakter med de granskade organisationerna. Följande granskningsrapporter ingår i årets uppföljningsrapport: •Den nordiska stridsgruppen – Nordic Battlegroup 2011 (RiR 2012:11) •Staten på spelmarknaden – når man målen? (RiR 2012:15) •Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på tjänstepensionsmarknaden (RiR 2012:16) – Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän (RiR 2012:17) •SBAB – mervärde, mångfald och konkurrens? (RiR 2012:19) • Statens satsningar på transportinfrastruktur – valuta för pengarna? (RiR 2012:21) •Början på något nytt – Etableringsförberedande insatser för asylsökande (RiR 2012:23) •Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser (RiR 2012:25) •Statliga myndigheters skydd mot korruption (RiR 2013:2) •Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? (RiR 2013:4) •Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare (2013:6) • Energieffektivisering inom industrin – effekter av statens insatser (RiR 2013:8) •Sverige i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9) •På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10) Skattekontroll – en fråga (RiR 2013:12) (RiR 2013:13) •Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? (RiR 2013:14) •Statens tillsyn över skolan – bidrar den till förbättrade kunskapsresultat? (RiR 2013:16) •Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder (RiR 2013:18) •Statens satsningar på – Leder de i rätt riktning? (RiR 2013:20). Behandlingen av den årliga revisionens revisionsberättelser med modifierade uttalanden årliga revision har granskat knappt 240 årsredovisningar för . Granskningen resulterade i att 13 myndigheter och en stiftelse fick en revisionsberättelse med modifieringen reservation. Ett uttalande med reservation används när revisorn drar slutsatsen att det finns väsentliga fel, men att dessa inte är genomgripande för årsredovisningen. Uttalanden med reservation används också om revisorn inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. I kapitlet redovisas hur de berörda myndigheterna och regeringen har behandlat de modifierade revisionsberättelserna och vilka åtgärder som vidtagits. Underlaget för uppföljningen består av den rapportering som myndigheterna lämnat till regeringen och samt regeringens budgetproposition . Översiktlig uppföljning av 21 granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen I den översiktliga uppföljningen, som görs ungefär två–efter publiceringen av en granskning, utgår man från regeringens redovisning av vidtagna respektive aviserade åtgärder i skrivelserna till med anledning av granskningsrapporterna, och i annan dokumentation. betänkande med anledning av regeringens skrivelse framgår också i den utskottsvisa redovisningen. har beslutat om att återlämna anslagssparande på anslaget för internationellt utvecklingssamarbete Enligt 7 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för myndigheter får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. Enligt riksdagsstyrelsens föreskrift till lagen (RFS 2016:4) får besluta om indragning om medlen inte behövs för det ändamål med anslaget som beslutat. fattade riksrevisorn med administrativt ansvar beslut om att återlämna hela det anslagssparande som uppkommit på anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete, dvs. (dnr 1.1.1-2017-0267). till ombudsmän och riksrevisorerna har beslutat om avgångsersättning Enligt 1 § lagen (2012:882) med instruktion för till ombudsmän och riksrevisorerna ska nämnden besluta om avgångsersättning till riksrevisorerna. beslutade nämnden om en avgångsersättning till riksrevisor . Som framgår av externrevisorns granskning av avsättningar av chefspensioner för tidigare riksrevisorer finns det ingen förpliktelse för att betala ut chefspension till de två riksrevisorer som på egen begäran entledigades av . Myndighetsgemensamma kostnader och anslaget för internationellt utvecklingssamarbete disponerar ett anslag för internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. När utrikesutskottet beredde förslaget till anslag kallades riksrevisor till utrikesutskottet för att informera om myndighetens internationella utvecklingssamarbete. Hon redogjorde då bl.a. för biståndsanslagets bidrag till myndighetens övergripande administrativa kostnader (bet. 2016/17:UU2 s. 20) och informerade om att det inom myndigheten initierats en översyn om tillstyrkte förslaget till anslag men utgick från att skulle återgå till att redovisa de administrativa kostnaderna för utskottet på lämpligt sätt. En parlamentariskt sammansatt kommitté sammankallades med uppdrag att göra en översyn av (dnr 673-2016/17). Översynen ska bl.a. belysa frågor som gäller riksrevisorerna, förhållandet mellan och , effektivitetsrevisionen och vissa Uppdraget ska delredovisas senast 2017 och slutredovisas så att eventuella grundlagsändringar ska kunna träda i kraft efter riksdagsvalet . Utskottet konstaterar att externrevisorn har lämnat en ren revisionsberättelse årsredovisningen i alla väsentliga avseenden ger en rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess ekonomiska resultat för året enligt REA-lagen, anslagsdirektiv och övriga beslut för myndigheten. Utskottet noterar att har ändrat verksamhetsstruktur och att detta avspeglar sig i redovisningen genom att det inte är fullt möjligt att på verksamhetsgrensnivå jämföra med tidigare års utfall. Även om det av noter och i avsnittet om tillämpade redovisningsprinciper framgår att det skett en förändring vill utskottet betona vikten av spårbarhet i redovisningen när förändringar görs så att man över tiden kan följa utfall för kostnader och antal En över tiden stabil och ändamålsenlig underindelning av verksamheten är att föredra. Utskottet saknar redovisningen av kostnaderna för användningen av extern kompetens och konsulter som funnits med tidigare i årsredovisningarna och som svarat på utskottets begäran (bet. 2007/08:FiU28). Utskottet har tagit del av att antalet besvarade remisser ökade ytterligare men att det inte finns någon redovisning av denna aktivitet i årets årsredovisning. som det är viktigt att redovisa hur mycket resurser som avsätts till olika aktiviteter i förhållande till granskningsverksamheten kan utskottet konstatera att riksrevisorerna vid den interna utfrågningen meddelade sin avsikt att minska på omfattningen av denna aktivitet och koncentrera sitt arbete med remissvar till ärenden där är direkt berörd eller kan tillföra något utifrån sina Mot bakgrund av bl.a. utrikesutskottets uttalanden i samband med budgetbehandlingen noterar utskottet vidare att kommer att uppdatera modellen för fördelning av myndighetsgemensamma kostnader till verksamhetsgrenarna och då särskilt med hänsyn till anslaget för internationellt utvecklingssamarbete. I samband med behandlingen av årsredovisningen har utskottet också tagit del av och konstaterar att den är ett värdefullt komplement till årsredovisningen med sitt ettåriga perspektiv för att bedöma resultat. Utskottet har sett med tillfredsställelse på att utökat antalet effektivitetsgranskningar som blir föremål för en s.k. djup uppföljning och är även positivt till att man utökat antalet från 15 till 20 granskningsrapporter. Utskottet konstaterar att täckt in av samtliga rapporter från effektivitetsrevisionen med denna metod för uppföljning. Tillsammans med den översiktliga uppföljningen som också redovisas i uppföljningsrapporten och som täckt in av samtliga granskningsrapporter får en god grund för att bedöma resultat. De avslutande kommentarerna är enligt utskottet särskilt värdefulla, och utskottet konstaterar att regeringen i flertalet fall i sina skrivelser till i huvudsak instämmer med iakttagelser och rekommendationer och att regeringen också hänvisar till granskningarna när förslag presenteras i propositioner och problem formuleras i utredningsdirektiv. Myndigheterna genomför också ofta förändringar av verksamheter som granskats av och uttrycker inte sällan att granskningarna varit värdefulla i de sammanhangen. En mycket viktig del av granskningsverksamhet handlar om att genom årlig revision granska om årsredovisningar är tillförlitliga och korrekta, om räkenskaperna är rättvisande och om myndigheterna följer aktuella regler och beslut. granskar man omkring 240 årsredovisningar, och de årliga revisorernas arbete innehåller till en inte oväsentlig del kontakt med och närvaro hos de granskade myndigheterna. Utskottet noterar att personalomsättningen är hög inom den årliga revisionen och att konstaterar att det kan innebära svårigheter för myndigheten att tillgodose den kontinuitet i granskningsteamen som de granskade myndigheterna efterfrågar. Utskottet ser ur detta perspektiv positivt på ambition om att inför säkra större kontinuitet i enskilda revisionsteam. är det naturligt att bemanningen av revisionsteamen också grundar sig på en analys av behovet av kompetens i förhållande till komplexiteten i den granskade verksamheten. För att öka effektiviteten och kvaliteten i effektivitetsrevisionens arbete delades verksamheten in i nio mindre enheter där varje enhet fått ett tydligt sakområdesansvar och där nya former för kvalitetssäkring innebär tydligare kvalitetsansvar för enhetscheferna. En ny ordning har också utarbetats för att ta fram granskningsidéer. Med varje enhets tydliga sakområdesansvar som grund kommer detta arbete i huvudsak att göras på enheterna. Utskottet ser positivt på att utvecklar sina arbetssätt för att på bästa sätt ta vara på den kompetens som myndighetens personal har när det gäller både att arbeta fram granskningsidéer och att delta i kvalitetssäkringen av granskningsrapporter. Utskottet finner, liksom i förra årets betänkande över myndighetens årsre- dovisning (bet. 2015/16:FiU27), anledning att framhålla betydelsen av den breda form av granskningar och uppsättning av granskningsmetoder inom effektivitetsrevisionen som lagen (2002:1022) om statlig revision ger ut- rymme för och vikten av att tar vara på detta. visning anger man återigen att omorienteringen av effektivitetsrevisionens in- riktning ska ses i ljuset av vad som angavs om inriktningen i samband med uppföljningen av Riksrevisionsreformen (framst. 2009/10:RS4, bet. 2009/10:KU17, rskr. 2009/10:301). Mot bakgrund av detta vill utskottet be- tona vikten av att tar vara på den allsidighet som det ges ut- rymme för när det gäller inriktningen på effektivitetsrevisionen i lagen om statlig revision för att effektivitetsrevisionens granskningar inte ska bli för en- sidiga åt det ena eller andra hållet. I det här sammanhanget vill utskottet också hänvisa till det som utskottet sa vid behandlingen av regeringens skrivelse med anledning av effektivitetsgranskning av Årsredovisning för staten 2015 (bet. 2016/17:FiU15). Utskottet framhöll vikten av att Riksrevis- ionen tydligt fokuserar på sin uppgift som revisionsmyndighet och att årsre- dovisningen med sitt bakåtblickande perspektiv är den naturliga referenspunk- ten för myndigheten när revisionen vill följa upp de budgetpolitiska målen och granska tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Med det anförda föreslår utskottet att lägger redogörelsen om årsredovisning till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Redogörelse /17:RR1 redogörelse om årsredovisning . EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE BILAGA 2 BILAGA 2 EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE BILAGA 2 BILAGA 2 EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE BILAGA 2 BILAGA 2 EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE BILAGA 2 BILAGA 2 EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE BILAGA 2 BILAGA 2 EXTERNREVISORNS REVISIONSBERÄTTELSE Tryck: , 2017