bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 16, som totalt uppgår till ca , och vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet i olika avseenden. Utskottet har vidare gjort en uppföljning av vissa riktade statsbidrag och satsningar inom skolområdet. Samtliga motionsförslag avstyrks. Utskottet hänvisar i flertalet av dessa frågor till vidtagna åtgärder, pågående arbete och gällande rätt. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Cirka 110 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. 2 Anslag inom utgiftsområde 16 3 Barn- och ungdomsutbildning Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer 1:16 Fler anställda i lågstadiet 1:19 Bidrag till lärarlöner 1:20 Särskilda insatser inom skolområdet 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling Slutbehandlade tillkännagivanden som behandlas inom utgiftsområde 16 Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen 1:11 Bidrag till vissa studier 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning 5 Universitet och högskolor 2:2 Universitets- och högskolerådet Anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor Anslag för forskning, konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet 3:1 : Forskning och forskningsinformation 3:2 : Avgifter till internationella organisationer 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:2 Avgift till och 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning 1.Anslag inom utgiftsområde 16 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 16 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 16 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 16 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområde 16 i korthet Bilaga 7 Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2016 Tabell 1 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:5 enligt Årsredovisning för staten Tabell 2 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:7 enligt Årsredovisning för staten Tabell 3 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:10 enligt Årsredovisning för staten Tabell 4 Utfall 2015–2016 för anslaget 1:18/1:16 enligt Årsredovisning för staten Tabell 5 Utfall 2016 för anslaget 1:19 enligt Årsredovisning för staten Tabell 6 Statsbidragens utformning Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 16 anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 16 punkt 5 och avslår motionerna 2017/18:101 av och (båda SD), 2017/18:300 av (M), 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 8, 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkandena 3–5, 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkandena 5, 6 och 9, 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkandena 6–9 och 11, 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 7, 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 5 och 7, 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 25, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4, 6, 9, 14, 16, 19, 20, 22, 25, 29, 37 och 39–47, 2017/18:1317 av (KD), 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2017/18:2283 av (SD) yrkande 3, 2017/18:2794 av m.fl. (SD), 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 19 och 22, 2017/18:3040 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1, 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 9, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 10, 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkandena 2–4, 13, 14, 16, 17, 21 och 25, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 5, 7, 10, 23, 39, 42, 47, 56 och 57, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 13, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 14 och 28–31, 2017/18:3711 av i m.fl. (C), 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 30, 104 och 121, 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkandena 1, 4, 18, 25–28, 32 och 44, 2017/18:3812 av m.fl. (L), 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 24–27 samt 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 4–10. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. bilda ett holdingbolag knutet till och för anslaget 2:30 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om kapitaltillskott till bolaget på högst , 2. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS), 3. för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. ERIC-konsortier: Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst och Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst . Vidare bemyndigas regeringen att besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe () med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , European Social Survey (ESSERIC) med en årlig medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst , 4. för anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel, 5. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 16 punkterna 1–4 och 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L)*, (M)*, (S), (M)*, (M)*, (S), i (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (V), (KD)*, (S), (S) och (SD)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med förslag till anslag m.m. för . Utskottet behandlar även 115 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som gäller anslagen eller som bedöms ha anslagseffekt . I budgetpropositionen redovisar regeringen två tillkännagivanden från som slutbehandlade. Redogörelsen för de två slutbehandlade tillkännagivandena arbetsmiljö i förskola och fritidshem samt lex i skolan återges i sin helhet i avsnitt 3 Barn- och ungdomsutbildning. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. Resultaten för utgiftsområdet återges kortfattat i bilaga 6. Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet finns i bilaga 7. Under ärendets beredning har en skrivelse från i inkommit (dnr 223-2017/18). Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till 77 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska utbildningsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att inledningsvis behandlas utskottets uppföljning av budgetpropositionen i olika avseenden, bl.a. i fråga om regeringens resultatredovisning till (avsnitt 1). Därefter följer utskottets ställningstagande till anslagen m.m. och motioner inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 2). Utskottets närmare skäl till sitt ställningstagande till anslag m.m. och motioner i avsnitt 2 tas sedan upp i de följande avsnitten, vilka är – 3 Barn- och ungdomsutbildning – 5 Universitet och högskolor – 7 Gemensamma ändamål. Under varje avsnitt sammanfattas även regeringens redovisning av resultaten för verksamhetsområdet. I bilaga 1 redovisas behandlade förslag, i bilaga 2 och 3 redovisas regeringens och oppositionens förslag. I bilaga 4 och 5 redovisas utskottets anslagsförslag respektive förslag om beställningsbemyndiganden. I bilaga 6 återges regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområdet, och i bilaga 7 finns utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning omfattar utbildning inom skolväsendet,[1] viss annan utbildning, eftergymnasial yrkesutbildning, högskoleutbildning, forskning och rymdverksamhet. Inom utgiftsområdet varierar huvudmannaskap och finansieringsformer mellan och inom olika verksamheter. Inom skolväsendet är staten huvudman för specialskolan och sameskolan. Kommunerna är huvudmän för den kommunala vuxenutbildningen (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). I komvux ingår utbildning i svenska för invandrare. För övriga skolformer kan kommunerna, i vissa fall landstingen och enskilda vara huvudmän (förskolan, förskoleklassen, , grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och fritidshemmet). Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag inom bl.a. utgiftsområde 16. De kommunala skatteinkomsterna utgjorde , ungefär två tredjedelar av de totala inkomsterna för kommunsektorn på . Statsbidragen (generella och riktade) till kommuner och landsting uppgick till , varav var riktade statsbidrag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 25 s. 18 och 22). Från utgiftsområde 16 utbetalades totalt 11,3 miljarder , bl.a. ca för maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m., ca för Lärarlönelyftet och ca för fler anställda i lågstadiet (skr. 2016/17:102 s. 40 och s. 77–81). Under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 27–33) framgår vilka medel som tillförs för att kompensera för ökade kostnader till följd av reformer inom utbildningsområdet och som betalas ut till kommunsektorn i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Statsbidragen kan på motsvarande sätt minska om kommunerna fråntas skyldigheter eller får möjlighet att bedriva en effektivare verksamhet. Med eftergymnasial yrkesutbildning avses främst utbildning inom som anordnas av statliga universitet och högskolor, kommuner, landsting eller enskilda huvudmän men även utbildning utanför som anordnas av enskilda huvudmän, s.k. kompletterande utbildningar. [2] Myndigheten för beslutar om statsbidrag till dessa utbildningar och utövar tillsyn över dem. Det är myndigheten som beslutar om en utbildning ska ingå i . Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Högskoleutbildning finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel inom utgiftsområde 16. Utöver medel från utgiftsområde 16 finansieras forskningen vid statliga universitet och högskolor med medel från andra utgiftsområden (bl.a. utg.omr. 6 Försvar och samhällets krisberedskap, utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, utg.omr. 20 Allmän miljö- och naturvård, utg.omr. 21 Energi, utg.omr. 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och utg.omr. 24 Näringsliv), stiftelser, kommuner, landsting, privata företag och EU. I propositionen lämnar regeringen förslag till anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Vidare föreslås ett antal bemyndiganden för olika anslag. I propositionen lämnar regeringen också en resultatredovisning för utgiftsområdet och respektive verksamhetsområde. 1 Uppföljning av budgetpropositionens resultatredovisning m.m. Som en del i beredningen av budgetpropositionen följer utbildningsutskottet upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 16. Uppföljningen genomförs av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering och är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. har beslutat om mål för utgiftsområde 16 (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Regeringen har delat in utgiftsområdet i sex verksamhetsområden med mål som regeringen har beslutat om för varje område. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål har beslutat. I årets uppföljning fokuserar utskottet på dels hur regeringen har utvecklat redovisningen utifrån utskottets uppföljning , dels avsnittet som benämns Analys och slutsatser. Dessutom följer utskottet upp den särskilda redovisning av förskollärar- och lärarsituationen i skolväsendet som regeringen presenterar för andra året. Härutöver gör utskottet motsvarande uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet som har gjorts . Denna uppföljning finns på s. 18. Inledningsvis görs en kortfattad översikt av redovisningens avsnitt om resultat och avsnitt om analys och slutsatser. Målet för hela utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. Regeringen anger att huvuddelen av de nio indikatorer som används för att följa upp det övergripande målet för utgiftsområdet bygger på internationell statistik. Indikatorn Övergången mellan olika utbildningsnivåer, som tillfälligt hade utgått i förra årets budgetproposition, har lyfts in igen. Regeringens analys och slutsats om måluppfyllelsen är sammantaget att i flera avseenden är en framstående kunskaps- och forskningsnation. Regeringen sammanfattar måluppfyllelsen enligt följande. De senaste internationella kunskapsmätningarna pekar på att den resultatförsämring som har setts inom skolan har vänt och att en viss uppgång nu kan skönjas. Andelen lågpresterande elever har också minskat. Internationella mätningar av vetenskaplig produktion och av forskningens kvalitet tyder på att ligger kvar på en hög nivå. Bilden är dock inte entydigt positiv. Andelen högutbildade vid en viss given ålder är något lägre än tidigare och något färre väljer att ta steget från en utbildningsnivå till en annan. Det finns även viktiga utmaningar kvar, exempelvis när det gäller jämställdheten. Regeringen har i årets budgetproposition utvecklat flertalet av de tabeller i kapitel 10 Budgetförslag som visar en härledning av anslagsnivån. I dessa utvecklade härledningstabeller är det numera möjligt att urskilja specifika satsningar inom anslagen. För verksamhetsområdena Förskola och grundskola, Gymnasieutbildning och Kommunernas vuxenutbildning anger regeringen att de valda indikatorerna inte ger en heltäckande bild av respektive verksamhet men att de belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer vara centrala. För området Eftergymnasial yrkesutbildning redovisas resultat utifrån de angivna indikatorerna medan det på områdena Förskola och grundskola respektive Universitet och högskolor redovisas resultat även utifrån annat än indikatorerna. Förskollärar- och lärarsituationen i skolväsendet Regeringen har uppdaterat förra årets redovisning av förskollärar- och lärarsituationen i skolväsendet med statistik . Resultatredovisningen är avgränsad till skolans nuvarande personalsituation och den historiska bakgrunden till densamma. En redovisning per skol- och verksamhetsform görs utifrån fyra indikatorer för personalens utbildning samt ytterligare ett antal mått för legitimationer och behörigheter och om utvecklingen av utbildningarna på området. Dessutom görs en omfattande genomgång av pågående och beslutade statliga satsningar som syftar till att påverka tillgången på utbildade förskollärare och lärare. I analysavsnittet kommenterar regeringen vissa resultat från redovisningen, t.ex. att det finns tecken på skillnader i skolors tillgång till legitimerade och behöriga lärare. I anslutning till detta redovisar regeringen också vissa satsningar som görs i syfte att förbättra den iakttagna situationen, t.ex. att införa karriärtjänster i utanförskapsområden. Analysavsnittet innehåller också redovisningar av och prognoser för behovet av lärare. En viss minskning av rekryteringsbehovet kan ses jämfört med föregående års redovisning, huvudsakligen beroende på förändrade antaganden om invandringen till . I avsnittet presenteras vidare uppgifter om skolhuvudmännens bedömningar av personalsituationen samt en allmän genomgång av faktorer som påverkar lärartillgången. Avslutningsvis sammanfattar regeringen på vilka sätt den arbetar för att öka läraryrkets attraktivitet. Målet för verksamhetsområdet är en förskole- och grundskoleutbildning av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt, oberoende av kön. En indikator vardera avser förskola och förskoleklass, sex indikatorer avser och en indikator avser lärarbehörighet och personalens utbildning för alla verksamheter. Den senare redovisas i ovanstående särskilda resultatredovisning om personalsituationen. I avsnittet redovisas även vissa resultat för övriga verksamheter inom skolväsendet, nämligen fritidshem, grundsärskola, specialskola och sameskola. Detsamma gäller verksamhet utanför skolväsendet, s.k. annan pedagogisk verksamhet, som består av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg , nätter och . Regeringen beskriver även olika utvecklingsinsatser inom verksamhets-området samt ger en redogörelse för skolmyndigheternas verksamhet. I avsnittet Analys och slutsatser gör regeringen bedömningar av vissa av de redovisade resultaten på områdena förskola, fritidshem och grundskola. I analysavsnittet omnämns även en kvalitetsgranskning av förskolan. Regeringen anger att den bild som resultaten ger av måluppfyllelsen visar på flera positiva trendbrott, bl.a. i fråga om behörighet till gymnasieskolan och resultat från internationella kunskapsmätningar. kvarstår flera utmaningar, särskilt när det gäller ojämlikheten inom svensk förskole- och grundskoleutbildning. Regeringen redovisar också åtgärder som har vidtagits för att möta olika utmaningar och problem och som, tillsammans med övriga beskrivna utvecklingsinsatser, bedöms bidra till att väga upp skillnaderna i elevernas förutsättningar och därmed innebära en bättre skolgång för alla elever. Avslutningsvis hänvisas till insatser som beskrivs i avsnitt 9 Politikens inriktning liksom åtgärder inom andra utgiftsområden. I inledningen till avsnittet anger regeringen följande mål för området. Svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla unga kvinnor och män i gymnasieskolan ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge unga kvinnor och män en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Målet för verksamhetsområdet beskrivs i mer utvecklad form i avsnittet Analys och slutsatser. Verksamhetsområdet omfattar skolformerna gymnasieskola och gymnasiesärskola. Förutom den indikator som avser lärarbehörighet och personalens utbildning, och som redovisas i den tidigare nämnda särskilda redovisningen om personalsituationen, avser indikatorerna gymnasieskolan. I redovisningen ges även en kortfattad beskrivning av vissa resultat i gymnasiesärskolan. Vidare redovisar regeringen resultat i fråga om etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier och övergång till högskola och vuxenutbildning. Regeringen redogör vidare för insatser på området och anger att dessa syftar generellt till att öka genomströmningen i gymnasieskolan så att fler unga personer slutför sina gymnasiestudier och kan påbörja en anställning eller vidare studier. Regeringen påpekar att vissa insatser som redovisats i avsnittet om Förskola och grundskola också avser gymnasie- och gymnasiesärskolan, t.ex. fler anställda i elevhälsan, jämställdhet och lovskola. I resultatredovisningen presenteras även resultat från ett antal uppföljningar och utvärderingar genomförda av skolmyndigheterna. I avsnittet Analys och slutsatser kommenterar och diskuterar regeringen de resultat som har visats både utifrån angivna indikatorer och från utvärderingar m.m. För vissa områden anges att beslut om insatser har fattats som på olika sätt ska bidra till att förbättra resultaten, t.ex. inom ramen för satsningen Samverkan för bästa skola och ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation (inom ett annat utgiftsområde). Regeringen hänvisar i avsnittet till det mål för vuxnas lärande som har fastställt. Alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning.