bet · H401JuU20 · 2017-04-07 00:00:00 — Utskottet behandlade i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 110 f.) motionsyrkanden om höjd kompetens hos domare och nämndemän när det gäller sexualbrott. Utskottet konstaterade att efter uppdrag från regeringen tagit fram en introduktionsutbildning och en repetitionsutbildning för nämndemän. Vidare konstaterade utskottet att i sitt betänkande (SOU 2016:60) bedömer att Domstolar har en väl fungerande organisation för att hantera ärenden som gäller sexualbrott samt att domare erbjuds utbildningsprogram av såväl som externa företag. utbildningsprogram innehåller bl.a. delar som explicit handlar om sexualbrott. Utskottet avstyrkte de aktuella motionsyrkandena. följde utskottet (rskr. 2016/17:90). En viktig förutsättning för utvecklig av arbetssätt och insatser när det gäller att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor är, som regeringen också framhåller i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, att de personer som i sitt yrke möter våldsutövare och våldsutsatta har relevant kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. I motion 2016/17:2627 (C) yrkande 2 begär motionärerna att polis, åklagare, domare och nämndemän ska genomgå utbildning om våld i nära relationer och sexualbrott. Som framgår ovan konstaterade att Domstolar har en väl fungerande organisation för att hantera ärenden som gäller sexualbrott. Vidare pågår också utbildning av rättsväsendets personal, bl.a. vid polisen, domstolarna och . Regeringen avser också att införa obligatoriska moment om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i vissa utbildningar, bl.a. i juristutbildningen. Utskottet anser att de frågor som motionären tar upp är uppmärksammade och ser därför inte skäl för det tillkännagivande som efterfrågas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Några motionsyrkanden tar upp frågor om brott mot äldre och funktionsnedsatta. Regeringens strategi för att förebygga mäns våld mot kvinnor omfattar såväl våld mot äldre som våld mot funktionsnedsatta. Regeringens ambition är att främja utvecklingen av effektiva åtgärder för att förhindra att våld utövas och att våld upprepas. Utskottet ser positivt på de ambitioner som regeringen uttrycker och anser inte att det tillkännagivande som efterfrågas i motion 2016/17:3017 (C) yrkande 1 om åtgärder mot könsrelaterat våld som riktas mot funktionsnedsatta är nödvändigt. Utskottet ser, bl.a. mot bakgrund av det arbete som redovisats ovan, inte heller skäl att ställa sig bakom vad som efterfrågas i motion 2016/17:3228 (M) yrkande 1 om att ska få i uppdrag att följa upp reformen av straffskärpningsgrunderna i eller i motion 2016/17:442 (M) om att se över möjligheterna att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer. Utskottet avstyrker dessa motioner. Utskottet konstaterar att länsstyrelserna har i uppdrag att, i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, ta fram regionala strategier och handlingsplaner. Länsstyrelserna har således ett samordningsansvar. Utskottet ser inte skäl för det tillkännagivande som begärs i motion 2016/17:3037 (C) yrkande 40 om förbättrad samordning mellan myndigheter som kommer i kontakt med våldsutsatta personer. Utskottet avstyrker yrkandet. ska fortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och underrätta dessa om förhållanden som bör leda till en åtgärd av dem. Utskottet delar den uppfattning som motionärerna för fram i motion 2016/17:3237 (M, C, L, KD) yrkande 2 om vikten av polisens dokumentation när ett barn upplevt våld eller övergrepp inom familjen. Utskottet anser emellertid att det inte kommit fram skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna begär. Utskottet avstyrker yrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Jämför reservation 3 (M, C, KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 30 framförs att det krävs stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Motionärerna anför att det behövs en kartläggning av omfattningen av hedersrelaterad brottslighet. Vidare behövs en översyn av lagstiftningen i syfte att motverka hedersrelaterade brott och öka lagföringen av sådana brott. Likalydande yrkanden framförs i motion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 23 och partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 38. Regeringens nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor inbegriper även arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. En översyn av förutsättningarna för elektronisk övervakning av kontaktförbud har gjorts (Ds 2017:1). Vidare har (Brå) i uppdrag att sammanställa kunskap om polisiära metoder och arbetssätt för att förebygga upprepat våld mot vuxna och barn i nära relationer. Uppdraget ska genomföras i nära samråd med och uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har även gett i uppdrag att lämna förslag till ett bättre digitalt bemötande av den som blivit utsatt för brott (Ju2016/03925/). Vidare har Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att ta fram och sprida en digital plattform med information om hälsa och jämställdhet, med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som riktas till nyanlända och asylsökande barn och unga (S2016/02759/JÄM (delvis)). Regeringen har också gett i uppdrag att hämta in barns och ungas egna erfarenheter av hur normer och värderingar om kön och könstillhörighet skapar och vidmakthåller hämmande könsroller och strukturer (S2015/06287). Vidare har en särskild utredare, biträdd av en referensgrupp med företrädare för riksdagspartierna, fått i uppdrag att se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). Syftet med översynen är att säkerställa att stödet på bästa sätt är anpassat till nutida och framtida behov. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har också gett en särskild utredare i uppdrag att bilda en ny myndighet för uppföljning, analys, samordning och stöd på jämställdhetspolitikens område (dir. 2016:108). Den planerade jämställdhets-myndigheten ska bl.a. samordna, genomföra och följa upp den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, inbegripet hedersrelaterat våld och förtryck. har i i uppdrag att ansvara för ett nationellt kompetensteam med tillhörande stödtelefon som syftar till att samordna och stödja arbetet för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttryck, i enlighet med det uppdrag som lämnats i länsstyrelsernas regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. I uppdraget ingår att arrangera en konferens med temat en nationell samling för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttryck. Konferensen ska arrangeras i samråd med . i arrangerade i samråd med Social-departementet en konferens om hedersrelaterat våld och förtryck . Syftet var att uppmärksamma hur arbetet bäst bedrivs och vilka utmaningarna är både lokalt och nationellt. Vid konferensen presenterades regeringens politik, förebyggande verksamheter och arbete inom kommuner, myndigheter och rättsväsendet. Regeringen avser också att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra särskilda kartläggningar om frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap. Unga hbtq-personers utsatthet för hedersrelaterat våld ska särskilt uppmärksammas. En nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor I arbetet mot mäns våld mot kvinnor ingår bl.a. hedersrelaterat våld och förtryck. Den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor ska långsiktigt stärka regeringens arbete och prioritera förebyggande arbete. Regeringen anför i ovan nämnda skrivelse (s. 117) att våld mot kvinnor och flickor i nära relationer kan vara extrema yttringar av närståendes hedersnormer. Till sådana normer hör uppfattningen att en familjs rykte och anseende är avhängigt kvinnliga familjemedlemmars kyskhet och oskuld samt deras faktiska och påstådda beteende i förhållande till dessa ideal. Kontroll av kvinnor och flickor i hederns namn sträcker sig från begränsningar i vardagen i fråga om klädsel, umgänge och fysisk rörelsefrihet till styrning av val beträffande utbildning, jobb, äktenskap och skilsmässa. Även unga män kan bli gifta mot sin vilja. Hbtq-personer kan betraktas som hotande mot familjens heder och utsättas för liknande kontroll, påtryckningar och våld. Flera män och kvinnor kan vara involverade i att planera, besluta, sanktionera och utöva hedersrelaterat våld och förtryck. Detta innebär bl.a. att enskilda familjemedlemmar kan uppleva en stark plikt att utföra, eller medverka till, våldshandlingar. Både kvinnor och män som försvarar den som är utsatt kan straffas för det och själva vara utsatta på olika sätt. Det finns enligt regeringen en risk att hederstänkande underskattas och missförstås av personer som inte själva lever med hedersnormer. Exempelvis kan en hedersrelaterad konflikt mellan en ung kvinna och hennes föräldrar av utomstående tolkas som en för de flesta tonåringar typisk revolt mot föräldrarna. I genomförandet av strategin är det därför nödvändigt att genomgående beakta den betydelse hedersnormer kan ha för såväl våldsutövare som våldsutsatta. Starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas, undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar samt ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § . Den del av uppdraget som avser erkännande av utländska barnäktenskap ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Uppdraget till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatserna på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska även genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Utskottet behandlade frågor om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet i betänkande 2016/17:JuU1 (s. 79 f.). Utskottet anförde bl.a. att det noterat att regeringen hade för avsikt att kartlägga omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet ville emellertid betona vikten av att detta sker skyndsamt eftersom frågan är av stor vikt. Regeringen borde därför enligt utskottet kartlägga omfattningen av det hedersrelaterade våldet och hur utvecklingen ser ut . Kartläggningen borde genomföras med de åtgärder som är mest ändamålsenliga för detta, t.ex. ett forskningsuppdrag eller en översyn av brottskodsystemet. Utskottet föreslog att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen. följde utskottet (rskr. 2016/17:90). Utskottet behandlade motionsyrkanden om en översyn av lagstiftningen i syfte att motverka hedersrelaterade brott samt öka lagföringen av dem (bet. 2015/16:JuU18 s. 45 f.). Utskottet anförde att ett stort antal personer lever under hot från sina anhöriga på grund av en s.k. hederskultur. Samhället bör markera med kraft mot dessa brott. Individuella fri- och rättigheter är universella, och ingen inskränkning av dessa ska kunna rättfärdigas med kultur eller tradition. Den lagstiftning som anknyter till hedersrelaterade brott borde enligt utskottet därför ses över i syfte att motverka sådana brott och öka lagföringen av dem. Utskottet föreslog att skulle tillkännaga detta för regeringen. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:196). Som framgår ovan beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren ska bl.a. undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar och ta ställning till om det i 29 kap. 2 § bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att de yrkanden som framförs i motionerna 2016/17:3372 (M) yrkande 30, 2016/17:3078 (M) yrkande 23 och 2016/17:3388 (M) yrkande 38 om stärkta insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck därmed får anses vara i vart fall delvis tillgodosedda. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med begäran om tillkännagivanden om att utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap och om ytterligare åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 31 begärs ett tillkännagivande om att utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap. Likalydande yrkanden framförs i motion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 26 och partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 36. I motion 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ytterligare åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Enligt motionärerna kan det handla om tydliga och riktade informationskampanjer, men också om lagändringar som kriminalisering av stämpling till äktenskapstvång. Ett liknande yrkande framförs i partimotion 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 37. infördes brottet äktenskapstvång i (prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Enligt 4 kap. 4 c § första stycket döms den som genom olaga tvång eller utnyttjande av någons utsatta situation förmår en person att ingå ett äktenskap som är giltigt i den stat där det ingås, i den stat enligt vars lag det ingås eller i en stat i vilken minst en av makarna är medborgare eller har hemvist för äktenskapstvång till fängelse i högst . Av andra stycket framgår att detsamma gäller den som på sätt som anges i första stycket förmår någon att ingå en äktenskapsliknande förbindelse, om den ingås enligt regler som gäller inom en grupp och som innebär att parterna betraktas som makar och anses ha rättigheter eller skyldigheter i förhållande till varandra och innefattar frågan om upplösning av förbindelsen. Den som genom vilseledande förmår en person att resa till en annan stat än den där han eller hon bor, i syfte att personen genom olaga tvång eller utnyttjande av hans eller hennes utsatta situation ska förmås att ingå ett sådant äktenskap eller en sådan äktenskapsliknande förbindelse som avses i 4 c §, döms enligt 4 kap. 4 d § för vilseledande till tvångsäktenskapsresa till fängelse i högst . Vid samma tillfälle togs möjligheten bort för personer att få tillstånd att gifta sig. Äktenskapstvång är straffbart på försöks- och förberedelsestadiet. Även stämpling till äktenskapstvång är straffbart (prop. 2015/16:113, 2015/16:JuU16, rskr. 2015/16:234). När det gäller äktenskapstvång anför regeringen bl.a. i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (s. 114) att strategins tillämpningsområde omfattar alla former av fysiskt, psykiskt och sexuellt våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Däri inkluderas hedersrelaterat våld och förtryck med skiftande uttryck såsom könsstympning och tvångsäktenskap. överlämnade rapporten av ärenden angående äktenskapstvång, försök och förberedelse därtill samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa (Rapport 2016/0359) till regeringen. Rapporten omfattar samtliga vid avslutade ärenden som inte har lett till åtal för äktenskapstvång, försök och förberedelse därtill samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Enligt rapporten har nedläggningsbesluten motiverats med bevissvårigheter eller att det saknas anledning att anta att brott som hör under allmänt åtal har begåtts. Vid en samlad bedömning framstår åklagarnas nedläggningsbeslut genomgående, med några få undantag, som riktiga, anförs det i rapporten. Vidare anförs att det har förekommit frekvent och överlag tillfredsställande samverkan mellan olika myndigheter. Denna samverkan har bestått i informationsutbyte och förhör med olika myndighetsföreträdare. har informerat om att rapporten har lagts till handlingarna. Inrikesministern har i ett svar på fråga (2016/17:779) om brottsutredningar om tvångsäktenskap förklarat att arbetar med att ta fram ett särskilt metodstöd för åklagare i brottsutredningar om tvångsäktenskap. Inrikesministern uppger att regeringen genomfört en rad åtgärder för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck, däribland barn- och tvångsäktenskap. Som ett ytterligare led i detta arbete avser regeringen att utvärdera lagstiftning om äktenskapstvång (inklusive försök, förberedelse och stämpling till detta brott) samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Regeringens avsikt är att i detta syfte tillsätta en utredning . Uppdraget till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförandet och uppföljningen av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatserna på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska även genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas samt utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Utredaren ska också följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring för brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskaps-resa. Den del av uppdraget som avser erkännande av utländska barnäktenskap ska redovisas i ett delbetänkande . Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet behandlade motioner om äktenskapstvång i betänkande 2015/16:JuU18 s. 21 f. Utskottet noterade att regeringen hade gett i uppdrag att granska samtliga ärenden som anmälts till åklagare som gällde äktenskapstvång, försök och förberedelse till brottet samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Utskottet anförde att det är angeläget att lagstiftningen mot äktenskapstvång fungerar på ett effektivt sätt. Utskottet välkomnade regeringens initiativ till att se över denna fråga och noterade att regeringen lämnat ett förslag om att stämpling till äktenskapstvång ska kriminaliseras. Mot denna bakgrund ansåg utskottet inte att det fanns skäl till något tillkännagivande till regeringen. Som utskottet tidigare framhållit är det angeläget att lagstigningen mot tvångsäktenskap fungerar effektivt. Mot bakgrund bl.a. av att så få anmälningar har lett till åtal och fällande dom finns det anledning att utvärdera om 2014 års straffbestämmelser liksom det senare införda stämplingsbrottet har fått eller kan förväntas få avsedd effekt. Utskottet ser positivt på det uppdrag som regeringen lämnade till en särskild utredare att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas samt utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Utredaren ska också följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring för brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskaps-resa. Utskottet är även positivt till regeringens uppdrag till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor och att det i uppdraget ingår att genomföra en nationell kartläggning av bl.a. barnäktenskap och tvångsäktenskap. Utskottet anser att yrkandena i motionerna 2016/17:3372 (M) yrkande 31, 2016/17:3078 (M) yrkande 26 och 2016/17:3388 (M) yrkande 36 om att utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap därmed får anses vara i huvudsak tillgodosedda. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet konstaterar att även stämpling till äktenskapstvång är kriminaliserat . Utskottet vill i övrigt inte föregripa det arbete som pågår och avstyrker därför motionerna 2016/17:3237 (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2016/17:3388 (M) yrkande 37 om ytterligare åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med begäran om tillkännagivanden om utbildningsinsatser och om att utreda om funktionsnedsättning kan tas med i lagstiftningen om hatbrott. Jämför reservationen 5 (L). I partimotion 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 14 begärs att särskilda utbildningsinsatser ska vidtas för att stärka hbtq-kompetensen inom hela rättsväsendet samt att fortsätter att stärka den nationella utredningskompetensen kring hatbrott. Motionärerna anför att de välkomnar det uppdrag som fått i regleringsbrevet 2016 om att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits som ett resultat av det tidigare uppdraget att utveckla arbetet för att bekämpa hatbrott. I motion 2016/17:3017 av Per Lodenius och (båda C) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur funktionsnedsättning kan tas med i lagstiftningen om hatbrott. Med begreppet hatbrott avses i regel brotten hets mot folkgrupp och olaga diskriminering samt andra brott där ett motiv för brottet har varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet (se 16 kap. 8 och 9 §§ ). Av 29 kap. 2 § 7 framgår att det som en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet, vid sidan av vad som gäller för varje särskild brottstyp, särskilt ska beaktas om ett motiv för brottet varit att kränka en person, en folkgrupp eller en annan sådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg, nationalitet eller etniskt ursprung, trosbekännelse, sexuell läggning eller annan liknande omständighet. Dåvarande , och (Brå) redovisade resultatet av ett uppdrag om att verka för en, inom och mellan myndigheterna, enhetlig praktisk tillämning av begreppet hatbrott. I rapporten konstaterades att en mer enhetlig tillämpning av begreppet hatbrott ger bättre förutsättningar att identifiera, kartlägga och lagföra hatbrott. Myndigheterna konstaterade även att en enhetlig tillämpning skulle ge hatbrottsstatistiken en starkare verksamhetsanknytning och göra att den bättre speglar de brottsutredande myndigheternas förståelse av hatbrottsbegreppet. Brå lyfte i redovisningen fram att den gemensamma definitionen även fortsättningsvis skulle lämna öppet för tolkning och att det skulle krävas ett mer omfattande arbete för att uppnå en likartad redovisning av hatbrott. Regeringen konstaterade att även den såg ett behov av att myndigheterna fortsätter arbetet med att verka för en, inom och mellan myndigheterna, enhetlig praktisk tillämpning av begreppet hatbrott.