bet · H401CU20 · 2017-05-11 00:00:00 — Fler steg för en effektivare plan- och bygglag Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Ändringarna, som syftar till att göra planprocessen mer effektiv, innebär bl.a. att plan- och bygglagens regler om yttranden under detaljplaneprocessen kompletteras med en möjlighet för kommunen att under arbetet med att ta fram en detaljplan begära ett planeringsbesked från i de frågor som staten råder över. Syftet är att det, t.ex. tidigt i planprocessen, ska gå att klarlägga om det finns skäl för ingripande mot planeringen från statens sida. Vidare införs en tidsfrist för beslut att upphäva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser efter överprövning. Fler planer ska också kunna antas av kommunstyrelsen eller . Lagändringarna innebär även att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov i . Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag. Tolv yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Ytterligare undantag från kravet på bygglov Uppföljning av kommunernas möjlighet att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten Krav i detaljplaner m.m. Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden m.m. 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) 2.Kravet på bygglov, punkt 2 (V) 3.Ytterligare undantag från kravet på bygglov, punkt 3 (M, C, L, KD) 4.Uppföljning av kommunernas möjlighet att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Krav i detaljplaner m.m., punkt 5 (M, C, L, KD) 6.Krav i detaljplaner m.m., punkt 5 (SD) 7.Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden m.m., punkt 6 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). Därmed bifaller proposition 2016/17:151 och avslår motion 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (SD) 2016/17:3666 av Nooshi Dadgostar m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (V) Ytterligare undantag från kravet på bygglov 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkandena 4, 5 och 7. Reservation 3 (M, C, L, KD) Uppföljning av kommunernas möjlighet att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 6. Reservation 4 (M, C, L, KD) Krav i detaljplaner m.m. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkande 1 och 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 5 (M, C, L, KD) Reservation 6 (SD) Planbestämmelser som upphävs efter genomförandetiden m.m. 2016/17:3674 av m.fl. (M, KD, C, L) yrkandena 2 och 3. Reservation 7 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (M), (SD), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (S), Shadiye Heydari (S), (M), (V), Faradj Koliev (S) och (S). Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle se över bestämmelserna om genomförande av detaljplan. Utredningen antog namnet . Utredningsuppdraget utvidgades till att även omfatta hur plan- och byggprocessen kan förenklas och förkortas. Utredaren skulle bl.a. se över kravet på bygglov och möjligheterna för kommunfullmäktige att uppdra åt nämnd att anta en detaljplan. överlämnade delbetänkandet Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91) och slutbetänkandet En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34). Betänkandena har remissbehandlats. Flera av förslag behandlades i propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126). Några av förslagen i propositionen avslogs av , däribland förslaget om att utöka möjligheterna för kommunfullmäktige att uppdra åt en nämnd att anta en detaljplan (bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). I detta lagstiftningsärende behandlas förslaget om att utöka möjligheterna för kommunfullmäktige att uppdra åt en nämnd att anta en detaljplan. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som syftar till att öka den kommunala planläggningen för bostadsbyggande och utbudet av markanvisningar. Utredningen antog namnet . Uppdraget utvidgades till att även omfatta frågor om kommunernas möjligheter att ställa detaljerade krav i en detaljplan, möjligheten till bättre planberedskap och behovet av effektivisering i de statliga myndigheternas, i synnerhet , medverkan i plan- och byggprocessen och tidsåtgången för denna. överlämnade betänkandet Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109). Betänkandet har remissbehandlats. förslag om att införa en möjlighet för kommunen att begära ett planeringsbesked från och om en tidsfrist för beslut efter överprövning behandlas i propositionen. Vidare beslutade regeringen att ge i uppdrag att bl.a. se över behovet av författningsändringar med anledning av Mark- och dom i mål P 3537-12. redovisade denna fråga i rapporten att överväga ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov – överväga ytterligare åtgärder och författningsändringar med anledning av dom i mål P 3537-12 (2014:20). Rapporten har remissbehandlats. förslag med anledning av Mark- och dom behandlas i propositionen. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att även utreda förutsättningarna för ytterligare undantag från kravet på bygglov för bl.a. vissa mindre byggnader, anläggningar och tillbyggnader, tillfälliga byggnader och byggnadsverk, ändring av färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial mot gård samt plank och murar. Uppdraget utvidgades till att även omfatta att utreda förutsättningarna för att undanta vinterförvaring av fritidsbåtar m.m. från bygglov. redovisade uppdraget genom rapporten som kan undantas från krav på bygglov (2015:28). Rapporten har remissbehandlats. förslag i rapport 2015:28 om ytterligare åtgärder som kan undantas från kravet på bygglov i behandlas i propositionen. Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår två motionsyrkanden om att de föreslagna ändringarna i 5 kap. 27 § första stycket och 12 kap. 6 § ska avslås. Jämför reservation 1 (SD). I syfte att göra planprocessen mer effektiv föreslås ändringar i (2010:900), förkortad PBL. De föreslagna lagändringarna innebär bl.a. följande. om yttranden under detaljplaneprocessen ska kompletteras med en möjlighet för kommunen att under arbetet med att ta fram en detaljplan begära ett planeringsbesked från . I beskedet ska , i den utsträckning kommunen begär det, bedöma hur en viss åtgärd förhåller sig till de s.k. ingripandegrunderna i 11 kap. 10 § andra stycket PBL. Kommunens begäran ska kunna avse en eller flera av ingripandegrunderna. ska få förena ett planeringsbesked med villkor. Ett planeringsbesked om att en åtgärd inte har en sådan innebörd som avses i en eller flera av ingripandegrunderna ska innebära att inte kan överpröva eller upphäva en senare antagen plan med hänvisning till den eller de frågor som beskedet avser. Detsamma ska gälla om ett planeringsbesked förenats med villkor och villkoret har iakttagits. Detta ska dock inte gälla om åtgärden eller förutsättningarna för planeringen har ändrats väsentligt i förhållande till den eller de frågor som planeringsbeskedet avser. ska ge planeringsbeskedet om inte är nödvändig med hänsyn till ärendets omfattning eller andra särskilda omständigheter. Någon sanktion för det fall tidsfristen överskrids föreslås inte. Innan kommunen begär ett planeringsbesked för en åtgärd ska kommunen ge berörda myndigheter m.fl. tillfälle att komma in med synpunkter på åtgärden. beslut om planeringsbesked ska kunna överklagas av kommunen till regeringen. Regeringen anför att planeringsbeskedet bör ses som en möjlighet att i ett tidigt skede av planprocessen avgöra vissa grundläggande förutsättningar för detaljplaneringen. Genom en begäran om planeringsbesked kan kommunen i olika skeden av planarbetet slutligt stämma av sitt förslag i vissa strategiska frågor mot statens krav för att inte riskera s.k. förgävesplanering eller att arbetet bedrivs med fel utgångspunkter. Tidiga ställningstaganden i de frågor staten ytterst råder över leder till ett effektivare planförfarande, till fördel för såväl kommunen som byggherren. Det ska vidare införas en tidsfrist för beslut att upphäva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser efter överprövning. Tidsfristen ska gälla från det att har fattat sitt beslut om överprövning. Om är nödvändig med hänsyn till ärendets omfattning eller andra särskilda omständigheter, ska tiden få överskridas. Regeringen anser att det är angeläget att de ärenden där har beslutat om överprövning avgörs så snabbt och effektivt som möjligt, utan att snabbheten i sig får negativa konsekvenser för noggrannheten i prövningen. För att säkerställa effektiviteten anser regeringen att en tidsfrist bör införas för den prövning som sker i sak efter det att har fattat beslut om överprövning. Fler planer föreslås också kunna antas av kommunstyrelsen eller . En detaljplan ska antas av kommunfullmäktige men fullmäktige ska få uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en plan som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. Ett sådant uppdrag ska inte få delegeras. När det gäller 5 kap. 27 § första stycket PBL föreslår regeringen att bestämmelsen ändras så att kommunfullmäktige ska få uppdra åt kommunstyrelsen eller att anta en detaljplan som inte är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. En följdändring föreslås i 12 kap. 6 § PBL. I paragrafen anges vilka ärenden som kan delegeras från en nämnd. Följdändringen är inte avsedd att leda till några förändringar i sak när det gäller vilka ärenden som kan delegeras. Genom förslagen kommer bestämmelserna att innehålla samma uttryck som finns i kommunallagen (1991:900). Uttrycket ”av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt” finns också i förslaget till en ny kommunallag som överlämnats till (prop. 2016/17:171). Regeringen anser i den nu aktuella propositionen att det saknas bärande skäl för att begränsa möjligheterna att delegera ärenden enligt PBL i förhållande till den delegation som anses vara möjlig enligt kommunallagen. Enligt regeringens uppfattning bör PBL ändras så att samma uttryck används i PBL som i kommunallagen. Det formella utrymmet för delegation enligt PBL bör därför utökas så att även PBL utformas enligt de principer som ligger till grund för kommunallagen. Genom en sådan ändring kommer äldre uttalanden i förarbeten och praxis inte längre onödigtvis att behöva begränsa vilka planärenden som kan delegeras. Regeringen anför i propositionen att uttrycket ”plan som är av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt” omfattar sådana planförslag som ska handläggas enligt det utökade planförfarande som regleras i 5 kap. 7 § PBL, dvs. planförslag som inte är förenliga med översiktsplanen eller granskningsyttrande över denna, är av betydande intresse för allmänheten eller i övrigt av stor betydelse, eller kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. I propositionen föreslås även att ytterligare åtgärder ska undantas från kravet på bygglov i PBL. Bygglov ska inte krävas för att byta färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom ett område med detaljplan, om åtgärden vidtas på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård. Åtgärden får inte vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Kommunerna ska ges möjlighet att i detaljplaner återinföra lovplikten och i områdesbestämmelser införa krav på bygglov för alla typer av miljöer. Bygglov ska inte heller krävas för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel på en- och tvåbostadshus inom ett område med detaljplan. En sådan tillbyggnad får inte placeras närmare gräns än , om inte de grannar som berörs medger det, eller göras på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Även i dessa fall ska kommunerna ges möjlighet att återinföra lovplikten i detaljplaner för alla typer av miljöer. Vidare ska inte bygglov behövas för nybyggnad inom en allmän plats där kommunen är markägare om byggnaden är placerad på samma plats . Byggnaden får inte ha en större byggnadsarea än och taknockshöjden får inte överstiga . Om byggnaden flyttas till en annan placering inom samma allmänna plats ska bygglov krävas. Bygglov ska inte heller krävas för nybyggnad av fristående väderskydd för kollektivtrafiken, om väderskyddet inte får en större byggnadsarea än och inte har en taknockshöjd som överstiger . Väderskyddet får inte placeras i direkt anslutning till ett annat väderskydd eller inom ett område som är särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Regeringen anför i propositionen att gemensamt för de föreslagna åtgärderna är att de bedöms ha en begränsad påverkan på allmänna och enskilda intressen, varför det inte är motiverat att samhället kontrollerar åtgärderna i förväg. Avsikten är inte att sänka kraven som ställs på de åtgärder som undantas, utan byggherrarna ska även fortsättningsvis ha ansvaret för att alla krav som ställs upp i PBL och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen uppfylls. Föreslagna bygglovsbefriade åtgärder ska följa gällande detaljplan eller områdesbestämmelser. Bygglovsbefriade fasadåtgärder på en- och tvåbostadshus och tillhörande komplementbyggnader inom områden med detaljplan ska följa gällande detaljplan. Vidare föreslås att bygglovsbefriade åtgärder som får vidtas i strid med en detaljplan inte ska beaktas vid en senare bedömning av ett byggnadsverks eller en åtgärds förenlighet med detaljplanen. Lagförslagen föreslås träda i kraft . I kommittémotion 2016/17:3696 av och (båda SD) yrkas att ska avslå regeringens förslag till lag om ändring i PBL i de delar det avser 5 kap. 27 § första stycket och 12 kap. 6 § (yrkandena 1 och 2). Enligt motionärerna bör inte möjligheten för kommunfullmäktige att uppdra till kommunstyrelsen eller att anta en plan utökas. Motionärerna anser bl.a. att det är viktigt att väga in fler aspekter än just förenklingen av förfarandet. Om avgörandet ligger på fullmäktigenivå är fler personer involverade i beslutet, och allmänheten garanteras möjligheten att följa debatten om ärendet, vilket är viktigt ur medborgar- och inflytandeperspektiv. Det nuvarande systemet bör därför behållas. Utskottet välkomnar de förslagna ändringarna i PBL som gör planeringsprocessen mer effektiv och innebär att ytterligare åtgärder undantas från kravet på bygglov. Utskottet kan konstatera att det har väckts motionsyrkanden som går emot regeringens lagförslag endast när det gäller förslaget till ändring i 5 kap. 27 § första stycket och 12 kap. 6 § PBL. När det gäller frågan om ändrade bestämmelser om delegation av antagande av detaljplaner behandlades den av utskottet i samband med behandlingen av propositionen En enklare planprocess (prop. 2013/14:126). Utskottet ansåg att lagförslagen i denna del borde avslås, och följde utskottet (bet. 2013/14:CU31, rskr. 2013/14:366). Utskottet anser att det mot bakgrund av att behovet av nya bostäder är väsentligt större än vad som förutsågs när förslagen behandlades finns anledning att nu se annorlunda på delegationsfrågan. Förslaget om en utökad delegationsrätt innebär att fler detaljplaner kan antas av kommunstyrelsen och . Förslaget bör leda till att planprocessen blir något kortare i genomsnitt genom att färre planer kommer att behöva antas av kommunfullmäktige. Utskottet vill peka på att frågor som avser antagande av en detaljplan ibland kan beröra många människor och skapa meningsskiljaktigheter om vad som är att anse som en lämplig utveckling för den egna kommunen. Inte minst är det viktigt för den lokala demokratin att beslutsfattarna ges tillfälle att argumentera för sitt ställningstagande, vilket kan vara av stor betydelse för allmänhetens möjligheter till insyn i de politiska besluten. Kommunstyrelsens och de kommunala nämndernas sammanträden är vanligen slutna för allmänheten medan kommunfullmäktiges överläggningar är öppna för åhörare och medier. Regeringens förslag innebär dock att detaljplaner av större vikt även i fortsättningen ska antas av kommunfullmäktige. Mot denna bakgrund delar utskottet inte de farhågor som förs fram i motionen. Sammantaget anser utskottet att bör anta regeringens förslag till ändringar i PBL och att motionen bör avslås. Utskottet övergår nu till att under särskilda rubriker behandla de motionsyrkanden som innehåller förslag till tillkännagivanden i frågor som anknyter till lagförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att regeringen ska återkomma med förslag som innebär en återgång till de regler som gällde tidigare i fråga om krav på bygglov. Jämför reservation 2 (V). I kommittémotion 2016/17:3666 föreslår Nooshi Dadgostar m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för krav på bygglov för att byta färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på andra byggnader än en- och två-bostadshus (yrkande 1). Motionärerna anser bl.a. att de förslagna undantagen för bygglov innebär en risk för att fastighetsägare gör förändringar av kulturmiljöer som är av värde för samhället. Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om att regeringen ska återkomma med ett förslag som innebär att det inte görs undantag för krav på bygglov för en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel på en- och tvåbostadshus (yrkande 2). Motionärerna anser att det även när det gäller dessa undantag finns risker med att tillåta förändringar som innebär att kulturmiljöer förvanskas utan att myndigheternas specialister tillåts att i förhand göra en granskning. Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag som innebär att ytterligare åtgärder ska undantas från kraven på bygglov. Lagändringarna innebär bl.a. att det inte behövs bygglov för att på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård och för att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel. Undantagen från kravet på bygglov gäller inte om åtgärden vidtas på en byggnad eller inom ett bebyggelseområde som vid tillämpning av 8 kap. 13 § PBL anses vara särskilt värdefullt från historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt. Byggherren har även fortsättningsvis ansvar för att kraven enligt PBL och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen bl.a. när det gäller krav på god form-, färg- och materialverkan och på tekniska egenskaper uppfylls. Kommunerna har dessutom getts en möjlighet att återinföra lovplikten i detaljplaner för att begränsa åtgärdernas påverkan på byggnaders eller områdens karaktär, utan att möjligheten är begränsad till en viss typ av miljö. Enligt utskottet finns det inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Motionsyrkandena bör därför avslås. Ytterligare undantag från kravet på bygglov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ytterligare undantag från kravet på bygglov. Utskottet hänvisar till innehållet i de lagändringar som utskottet har ställt sig bakom. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3674 föreslår m.fl. (M, KD, C, L) ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att utvidga undantaget för bygglov för nybyggnad till att även gälla nybyggnad på allmän plats där kommunen inte är markägare (yrkande 7). Motionärerna anser vidare att bygglov inte ska behövas om ett väderskydd placeras direkt intill ett annat väderskydd. Hänsyn ska tas till omkringliggande bebyggelse och verksamheter. Bygglov ska inte heller krävas för reklamskyltar som placeras i anslutning till väderskydd. Tillkännagivanden föreslås i enlighet med detta (yrkandena 4 och 5). Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag om undantag från kravet på bygglov för att uppföra en mindre byggnad på allmän plats där kommunen är markägare. Undantaget är begränsat till allmän plats som kommunen är markägare till eftersom kommuner i högre utsträckning än enskilda markägare kan förhindra problem med olämpliga uppställningar för t.ex. trafiksäkerheten, räddningstjänstens framkomlighet och risken för brandspridning på kvartersmark. Enligt utskottet finns det inte anledning för att ta initiativ i syfte att utvidga undantaget. Utskottet har tidigare i betänkandet också ställt sig bakom regeringens förslag om undantag från kraven på bygglov för att uppföra väderskydd för kollektivtrafiken. Undantaget omfattar fristående väderskydd som inte får ha en större byggnadsarea än och inte ha en taknockshöjd som överstiger . För att ytterligare begränsa omgivningspåverkan krävs dock bygglov om ett väderskydd placeras direkt intill ett annat väderskydd på samma sida av en gata eller väg. Utskottet anser att det inte finns anledning för att ta något initiativ för att utvidga undantaget. När det gäller motionsyrkandet om att bygglov inte heller ska krävas för reklamskyltar som placeras i anslutning till väderskydd vill utskottet peka på att regeringen har beslutat om att i 6 kap. plan- och byggförordningen (2011:338) införa undantag från kravet på bygglov för vissa typer av skyltar och ljusanordningar. Ändringarna i plan- och byggförordningen träder i kraft . Enligt utskottet finns det därför inte något behov av ett tillkännagivande till regeringen. Sammanfattningsvis anser utskottet således att motionsyrkandena bör avslås. Uppföljning av kommunernas möjlighet att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om uppföljning av möjligheten för kommunerna att i detaljplaner återinföra bygglovsplikten. Utskottet förutsätter att en uppföljning kommer att göras. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3674 föreslår m.fl. (M, KD, C, L) ett tillkännagivande om att regeringen bör följa upp att kommunerna inte missbrukar möjligheten att i detaljplaner återinföra krav på bygglov för åtgärder som befriats från bygglov (yrkande 6). Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag som innebär att ytterligare åtgärder undantas från kravet på bygglov. Lagändringarna innebär bl.a. att det inte behövs bygglov för att på andra byggnader än en- och tvåfamiljshus inom områden med detaljplan byta en färg, fasadbeklädnad eller taktäckningsmaterial på fasad eller tak som vetter mot kringbyggd gård och för att på en- och tvåbostadshus inom områden med detaljplan göra en liten tillbyggnad i form av balkong, burspråk eller uppstickande byggnadsdel. Kommunerna har getts en möjlighet att återinföra lovplikten i detaljplaner för alla typer av miljöer. Utskottet vill framhålla att det alltid är angeläget att regeringen följer upp den här typen av beslutad lagstiftning och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder. Vidare ingår det i uppdrag att följa och analysera tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Utskottet utgår från att en uppföljning av de aktuella ändringarna i PBL kommer till stånd utan något tillkännagivande från sida. Motionsyrkandet bör därför avslås. Krav i detaljplaner m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om krav i detaljplaner m.m.