bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Företrädare för måste på politisk nivå våga tala med diktaturers representanter om grundläggande värden som demokrati, rättsstatens principer, jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter. Svenska företags arbete med hållbart företagande bidrar positivt till utvecklingen i olika länder. Trots positiva initiativ som involverar företag, som t.ex. FN:s Global Compact, går utvecklingen i världen generellt sett för långsamt. Vi förordar därför ett tillkännagivande om att svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet. Svenska företag ska uppmuntras att vara föredömen utomlands vad gäller affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn och socialt ansvarstagande. Genom handel som föregår med gott exempel öppnas förutsättningarna upp för ökad hänsyn till mänskliga rättigheter och goda villkor. Med detta tillstyrker vi motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) i den berörda delen. Övriga motioner avstyrks i aktuella delar. Vissa övergripande frågor om hållbart företagande, punkt 16 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 2, 2016/17:811 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:1195 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 3 och 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Jag och vill se en globalisering där handeln utgår i från respekt för mänskliga rättigheter och sker utifrån rättvisa och gemensamma regler som sätter arbetstagares och fackliga rättigheter i centrum. måste självklart, på alla nivåer, vara drivande då det gäller företags skyldighet att följa arbetsrättsliga regler och de lagar som är godkända av . som länder i väst kritiserar den kinesiska myndigheten för övergrepp mot mänskliga rättigheter ställer sig deras företag negativa till lagändringar som förbättrar situationen för de arbetande. Lagändringar som stärkt arbetarnas rättigheter har mötts av stor kritik från utländska företag. En stor del av världens produktion sker i och många svenska företag köper in produkter som har tillverkats i kinesiska fabriker, t.ex. billiga smycken och leksaker. Skillnaderna är stora mellan hur olika svenska företag hanterar handel och investeringar i . Alltför många svenska importörer prioriterar låga produktionskostnader före miljöhänsyn och villkor för de anställda. Om arbetsmiljön i såg ut som den alltför ofta gör i skulle fabriken tvingas stänga . De kontakter har haft med har dock sällan behandlat företagens roll för de mänskliga rättigheterna. Det tycks finnas en benägenhet att skilja mellan politiska kontakter och ekonomiska kontakter. Jag och mitt parti menar dock att det inte är möjligt att särskilja frågor om investeringar och handel från arbetet för de mänskliga rättigheterna. I regeringens exportstrategi pekas 26 stater ut som prioriterade. En av dessa stater är . Regeringen motiverar satsningen på och andra stater med bristande respekt för de mänskliga rättigheterna med att handel och närmare kontakter leder till demokratisering. Erfarenheterna av ekonomiska expansion och ökande handel med omvärlden visar emellertid tydligt på bristerna i det resonemanget. har öppnat sig för handel och investeringar men knappast för demokratiska värderingar och respekt för de mänskliga rättigheterna. Jag anser att den svenska exportstrategin måste åtföljas av tydliga krav på respekt för de mänskliga rättigheterna, inkluderat fackliga rättigheter och demokratisering. Regeringens framtagande av en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter är en välkommen och tydlig ambitionshöjning regeringar. Problemet är att regeringens handlingsplan utgår från regeringens förväntningar på näringslivet. Den saknar helt bindande regelverk och tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande. Inte minst är det viktigt att tydliggöra att multinationella företag bär huvudansvaret för alla delar av sin produktion i de globala värdekedjorna. Jag anser att regeringen bör ta fram bindande riktlinjer för företagens ansvar och mänskliga rättigheter. Jag delar därmed den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2016/17:811 (V) att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter. Med kärnkonventioner som grund sluter globala branschfack och allt fler multinationella företag globala ramavtal som omfattar företagets samtliga arbetsplatser och anställda i världen. Avtalen reglerar grundläggande arbetsvillkor om exempelvis fackliga rättigheter, löner, säkerhet, arbetsmiljö och förbud mot barnarbete. finns omkring 150 globala ramavtal. Jag menar att avtalen blir ett allt viktigare verktyg i kampen för att mänskliga rättigheter i arbetslivet ska respekteras, och en stor fördel är att fackföreningarna själva har insyn i hur avtalen efterlevs. Detta gör dem starkare och mer bindande än om företagen bevakar sig själva. Globala ramavtal blir särskilt viktiga när multinationella företag går in på marknader där det saknas möjligheter att teckna kollektivavtal på nationell eller lokal nivå. Flera svenska företag har redan slutit globala ramavtal. Jag välkomnar regeringens satsning på Global , men vill se att initiativet utvecklas genom ett tydligt arbete för att få fler globala ramavtal på plats. De globala ramavtalen skulle också kunna spela en central roll i regeringens arbete för näringsliv och mänskliga rättigheter. I likhet med vad som anförs i motionerna 2016/17:811 (V) och 2016/17:1195 (V) anser jag att regeringen aktivt bör verka för att alla svenska multinationella företag ska sluta globala ramavtal. Den omstrukturering och liberalisering av handelsregler som har skett har tyvärr på många håll lett till en betydligt större utsatthet för arbetarna, i synnerhet i de allt fler s.k. exportfrizoner som uppstått i många fattiga länder i , och . Exportfrizoner är ekonomiska frihandelszoner i geografiskt avgränsade områden där särskilda arbetsmarknads- och skattelagar råder. Det finns olika former av exportfrizoner, men det övergripande syftet är att locka till sig utländska investeringar med hjälp av låga skatter, undermåliga arbetsvillkor och bristande eller obefintliga fackliga rättigheter. Antalet frizoner i världen ökar snabbt, främst i . Exportfrizonerna sysselsätter över 60 miljoner människor. Sett ur ett fackligt perspektiv utgör det ökade antalet frizoner ett allvarligt hot eftersom facklig verksamhet vanligtvis är förbjuden eller grovt inskränkt i zonerna. Arbetet i exportfrizonerna består oftast av en monoton och slitsam produktion inom framför allt textilindustrin; en sektor där kvinnor är starkt överrepresenterade. De arbetar till låga löner, på osäkra kontrakt och ofta under hälsofarliga förhållanden. Utöver att möjligheten att organisera sig ofta är obefintlig, är systematiska övergrepp och sexuella trakasserier vanligt förekommande. Mot bakgrund av att exportfrizonerna har ökat kraftigt anser jag att det är dags för att tydligt arbeta för en avveckling av exportfrizonerna. Inte bara är det ett gigantiskt problem att inga regler för arbetsvillkor tycks gälla i flertalet exportfrizoner; de snedvrider dessutom konkurrensen. Dessa zoner syftar till att världens stora företag ska kunna producera betydligt billigare än dess mindre konkurrenter, som de stater som zonerna ligger i strider med varandra om hur lågt de kan pressa skatter och arbetstagarnas rättigheter. Vanligtvis är både företag, , WTO och den m.fl. motståndare till statligt subventionerade verksamheter som antas hota den fria marknaden och andra företags verksamheter. Så varför gäller detta inte exportfrizonerna? Det enda rätta är att påbörja en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks. bör därför enligt min mening uppmana regeringen att inom såväl WTO som EU arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks. Avslutningsvis anser jag i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:136 (V) att bör uppmana regeringen att göra till en rättvisemärkt nation, en s.k. Fair Trade Nation. Avsikten är att ska arbeta för att svensk handel sker med företag som producerar varor och tjänster under mänskliga arbetsvillkor. har det förekommit en omfattande rapportering om omänskliga arbetsvillkor, usel arbetsmiljö, undermåliga fabriksbyggnader och barnarbete. Jag kan konstatera att regeringen har tagit initiativ i den riktningen, vilket är lovvärt, men arbetet behöver intensifieras. Med det sagda tillstyrks motionerna 2016/17:136 (V), 2016/17:811 (V) och 2016/17:1195 (V) i berörda delar. Motionerna 2016/17:136 (V) yrkande 3 och 2016/17:3124 (M, C, L, KD) yrkande 8 avstyrks. Främjande av internationell handel, punkt 1 (V) (V) anför: Jag har i det föregående ställt mig bakom utskottets ställningstagande om att avstyrka de här aktuella motionsyrkandena, bl.a. genom att konstatera att regeringen redan verkar i linje med det som efterfrågas i motionerna. Som framgår i detta betänkande finns det dock frågor där jag inte delar regeringens syn på inriktningen för handelspolitiken, vilket jag också utvecklar i mina övriga ställningstaganden i detta betänkande. I sitt ställningstagande understryker utskottet vikten av att den fria handeln också är en rättvis handel. Jag vill i det följande tydliggöra min och syn på rättvis handel. Liksom utskottet anfört anser jag att globalisering och handel kan vara drivkrafter för en mer rättvis och demokratisk utveckling. Men handel innebär också risker. När handel sker mellan parter med olika förutsättningar kan den bidra till ökad ojämlikhet. Handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handel skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handeln måste därför spela en central roll i utvecklingspolitiken. Jag och är i grunden positiva till frihandel, men man får inte glömma bort att frihandel har vissa baksidor. Målet måste vara att handeln ska bli mer rättvis genom att bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Jag menar att den rika världen har ett ansvar för att bidra till att regelverk för handel inte förvärrar situationen för fattiga eller minskar det politiska handlingsutrymmet för utvecklingsländernas regeringar att självständigt utforma och driva sina utvecklingsstrategier. En grundläggande förutsättning för att globalisering och handel ska kunna vara en positiv kraft är att den bygger på demokrati, mänskliga rättigheter och fackliga rättigheter. Här spelar de globala handelsavtalen en central roll. Avtal som ställer krav på fackliga rättigheter och arbetsvillkor skapar möjligheter för en förbättrad och mer rättvis global arbetsmarknad. Efter att Doharundan, de senaste handelsförhandlingarna inom WTO, körde fast har EU övergått till en strategi där man tecknar omfattande associationsavtal med olika länder. Dessa avtal inkluderar handelspolitiska delar med tullättnader, men även frågor om mänskliga rättigheter. I flera av de länder som EU förhandlar med är kränkningarna av de fackliga rättigheterna dock omfattande och grova; det gäller t.ex. . Jag och anser inte heller att det är rimligt att EU:s inre marknad öppnas för företag som skapat sig konkurrensfördelar genom att inskränka de fackliga rättigheterna. Vi menar att EU i stället bör använda dessa förhandlingar till att stärka de fackliga rättigheterna och understödja krav från ländernas fackföreningsrörelser. Jag vill se en globalisering där handeln sker utifrån rättvisa och gemensamma regler som sätter arbetstagares och fackliga rättigheter i centrum. I motion 2016/17:1195 (V) presenteras ett flertal förslag för att stärka de fackliga rättigheterna i världen. Jag återkommer till ett par av dessa i mitt ställningstagande i avsnittet Vissa övergripande frågor om hållbart företagande. Vissa övergripande frågor om hållbart företagande, punkt 16 (SD) (SD) och (SD) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottet ställningstagande. Vi vill dock i detta sammanhang påminna om vår syn på regeringens skrivelse om hållbart företagande (skr. 2015/16:69) som vi anförde vid utskottets behandling av densamma (bet. 2015/16:NU12). Vi delar regeringen syn när det gäller övergripande mål, riktlinjer och visioner. Regeringens skrivelse sträcker sig över ett flertal politiska områden som t.ex. finansområdet, miljö, regional tillväxt, arbetsmarknad, handel och bistånd. Vi ser ett värde i samförstånd i viktiga sakfrågor som är av betydelse för svensk ekonomi. Regeringens skrivelse innehåller emellertid områden där våra politiska åsikter går isär och där vi menar att regeringens politik kan få allvarliga konsekvenser för tillväxt och jobbskapande. Detta utvecklar vi vidare i det nämnda betänkandet. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:111 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Business bör ge Somaliland ökad prioritet och om att ge i uppdrag att prioritera svenska företag i , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Business i uppdrag att ge stor prioritet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge Business i uppdrag att verka för ökad export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:113 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:114 av m.fl. (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utvärdering bör göras gällande svenska sektorers långsiktiga importbehov och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka svenska exportmöjligheter gällande högteknologiska produkter högt upp i värdekedjan och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för icke snedvridande konkurrensregler nationellt och globalt och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för en öppen och fri handel samt motverka protektionism och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tvistlösningsklausul av ren Naftamodell är något som inte ska ställa sig bakom och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal bör innefatta djuretik, CSR och miljöaspekter där prioriteringen ligger i ett minskat koldioxidläckage och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att EU ska avskaffa exportbidraget som är direkt skadligt för utvecklingsländerna och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtal i första hand ska prioritera en real tillväxt gällande den svenska industrin och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska vara en drivande kraft inom EU för att ett nytt handelsavtal mellan och kommer till stånd, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:115 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återinföra tillståndskravet för handel med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett kontantförbud vid hantering av handel med metallskrot och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bli en Fair Trade Nation och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska företag som verkar utomlands inte bör nöja sig med att betala i landet lagstadgade otillräckliga minimilöner utan bör inrikta sig på att betala levnadslöner, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska företag bör kontrollera att deras underleverantörer inte utnyttjar barnarbete i sin verksamhet, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att etiska regler bör införas som garanterar att svenska företag inte gör affärer med företag som utnyttjar barnarbete, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:232 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att se över möjligheten att införa ett exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos svensk småbåtsindustri och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:299 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att avskaffa EU:s förbud mot export och försäljning av snus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:308 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att avskaffa Europeiska unionens totalförbud mot export av svenskt snus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:316 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta export av vårdtjänster och vårdinnovationer av svenska företag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:468 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett handelskontor i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:811 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överensstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den bör verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla riktlinjer till ansvarig myndighet för att bidra till utvecklingen av kosmetikabranschen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1014 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lika konkurrens ska gälla inom EU och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör lansera ett tjänsteinitiativ i EU och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att handelsavtal som förhandlats med stater med fungerande juridiska system inte ska innehålla ISDS-klausulen eller andra liknande klausuler och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU lämnar TTIP-förhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att alla förhandlingar om handelsavtal präglas av stor öppenhet och dialog med medborgare, folkrörelser, forskare och folkvalda politiker och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att staters rätt att lagstifta och reglera alltid ska gå före uppgörelser i handelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1195 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom såväl WTO som EU bör arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen aktivt bör verka för att alla svenska multinationella företag ska sluta globala ramavtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1350 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en särskild importtariff för animaliska produkter som lever upp till minimikraven i svensk djurhållning och slakt och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en importtariff av animaliska produkter som ej lever upp till minimikraven i svensk djurhållning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1393 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det enbart bör få säljas säkra alkomätare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1737 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för som tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram och verksamheten kring exportfrämjande bli mer transparent, och detta tillkännager för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Business verksamhet bör förstärkas och att möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste bli bättre över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor bör stärkas, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1871 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda konsekvenserna av CETA och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C): 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att anslå medel till Business i taget och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2081 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av hur fler gränshinder mellan och kan rivas i syfte att främja handeln mellan länderna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja livsmedelsföretagen med kompetensutveckling när det gäller export och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.2 Frihandel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2889 av (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett handelskontor i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2899 av m.fl. (SD): 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att () ska få stärkta förutsättningar (avsnitt 11.5) och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2910 av och (båda KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inget handelsavtal bör ingås innan ratificerar och genomför de två konventionerna om mänskliga rättigheter, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det i bör ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3026 av och (båda L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över de handelstraktat som reglerar handeln mellan och för att förenkla gränshandeln mellan länderna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3096 av och (båda C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör verka för fler frihandelsavtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD):