bet · H501FiU28 · 2017-12-07 00:00:00 — Extra ändringsbudget – kapitaltillskott till Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Den danska statens kapitaltillskott uppgår till sammanlagt . Ägarnas kapitaltillskott är nödvändiga för att genomföra den nya produktionsmodell för den danska marknaden som bolaget avser att införa och värnar därmed en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Utskottet tillstyrker också att på ändringsbudget anvisar till anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag och att godkänner att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv höjs lika mycket. Proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Extra ändringsbudget (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Utskottets förslag till ändrad ram för utgiftsområde 24 och ändrat anslag 2017 Bilaga 3 yttrande 2017/18:NU3y Utskottets förslag till riksdagsbeslut bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Därmed bifaller proposition 2017/18:39 punkt 1. Ändrad ram för utgiftsområde och ändrat anslag godkänner ändrad ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och anvisar ändrat anslag enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2017/18:39 punkt 2. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (C), (MP) och (V). Ärendet och dess beredning (Postnord) ägs gemensamt av den svenska och den danska staten. Mot bakgrund av förändrade marknadsförutsättningar i har ett behov av en ändrad produktionsmodell uppstått inom Postnords danska dotterbolag /S. För att säkerställa en stabil utveckling inom , och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, finns ett behov av ett kapitaltillskott till Postnord. Med anledning av detta har förhandlingar förts mellan företrädare för den svenska och den danska regeringen om tillskottets storlek och den fortsatta inriktningen på samägandet av Postnord. Förhandlingarna slutfördes genom att parterna ingick ett avtal om att den svenska och den danska staten ska lämna kapitaltillskott till bolaget. Avtalet ingicks med förbehåll för respektive lands parlaments godkännande. En del av det danska kapitaltillskottet är av sådan beskaffenhet att Europeiska kommissionen måste godkänna att det är förenligt med , vilket förväntas kunna ske från avtalets undertecknande. Regeringen föreslår i proposition 2017/18:39 ändringar i statens budget med anledning av det uppkomna behovet av kapitaltillskott till Postnord. Regeringen bedömer att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ytterligare ändringar i statens budget . Propositionen beslutades och överlämnades till . Motionstiden löpte ut . Inga följdmotioner väcktes. Av 7 kap. 9 § riksdagsordningen följer att det är finansutskottet som bereder ärenden om ändringsbudget. har gett näringsutskottet tillfälle att yttra sig, och näringsutskottets yttrande 2017/18:NU3y finns i bilaga 3. informerade statssekreterare , , finansutskottet i ärendet. hade bjudit in näringsutskottets ledamöter till informationen. Statssekreterarens Powerpoint-presentation finns tillgänglig (dnr 586-2017/18). I bilaga 1 finns en förteckning över de behandlade förslagen. I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till ändrad ram och anslag . I bilaga 3 finns yttrandet från näringsutskottet (yttr. 2017/18:NU3y). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till Postnord på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Den danska statens kapitaltillskott uppgår till sammanlagt . Ägarnas kapitaltillskott är nödvändiga för att genomföra den nya produktionsmodell för den danska marknaden som bolaget avser att införa och värnar därmed en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Regeringen föreslår vidare att anvisar till anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag och godkänner att ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv höjs lika mycket. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. godkänner ändrad ram för utgiftsområde 24 Närings-liv och anvisar ändrat anslag enligt utskottets förslag i bilaga 2. Jämför det särskilda yttrandet (M, C, L, KD). Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen får regeringen lämna förslag till ändringar i den gällande statsbudgeten . Om regeringen anser att det finns särskilda skäl får den också lämna förslag till ändringsbudget vid andra tillfällen. Regeringen får, enligt 8 kap. 3 § budgetlagen (2011:203), inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. I propositionen redovisas att postmonopolet avskaffades i . Det svenska ombildades till aktiebolaget . Motsvarande förändring i skedde 2002 då Post A/S bildades. Genom ett beslut godkände samgåendet mellan /S (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253). Vid samgåendet skapades ett gemensamt ägt moderbolag till den sammanslagna postkoncernen. heter moderbolaget (Postnord). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Rösterna fördelas lika för respektive stat. Samgåendet mellan /S skedde som präglades av avreglering och ökad konkurrens på postmarknaden. Syftet med sammanslagningen var att dels genom ökade volymer och finansiella resurser värna den samhällsomfattande posttjänsten på lång sikt, dels skapa värde genom affärens positiva inverkan på framtida tillväxt och lönsamhet. Digitaliseringen av traditionellt postburen kommunikation har dock efter sammanslagningen medfört stora utmaningar för Postnords verksamhet. Bolaget har genomfört ett antal förändringar för att möta marknadsutmaningarna men har inte kunnat kompensera fullt ut för fallande brevvolymer. De danska brevvolymerna har fallit avsevärt fortare än vad man bedömde vid sammanslagningen, bl.a. till följd av dansk lagstiftning om digital kommunikation med den offentliga sektorn som infördes och 2014. Utvecklingen mot minskade volymer har fortsatt, och minskade Postnords brevvolym i . Även i innebär digitaliseringen utmaningar för Postnord. De svenska brevvolymerna faller dock inte lika fort som de danska. minskade bolagets brevvolym i . Nedgången i brevvolymer har alltså varit betydligt kraftigare än vad som förutsågs vid sammanslagningen. När brevvolymerna fortsatt att falla har Postnord haft svårt att sänka kostnaderna i samma takt, vilket har pressat lönsamheten. Bolaget har på grund av detta haft en svag finansiell utveckling . Postnords verksamhet i har gjort stora förluster. uppgick koncernens rörelseresultat till –. Den danska verksamhetens rörelseförlust uppgick till –. De stora förlusterna i den danska verksamheten reducerade kraftigt det egna kapitalet i det danska dotterbolaget /S. För att möta de sjunkande brevvolymerna i avser Postnord att införa en ny produktionsmodell i . Införandet av denna modell kommer att medföra stora omställningskostnader, bl.a. kostnader för att friställa övertalig personal i . bedömer att omställningen till den nya produktionsmodellen innebär kostnader för Postnordkoncernen på ca , och ett behov av att täcka förluster på ca . Omställningen finansieras delvis med externt kapital i form av lån, men för att behålla en acceptabel skuldsättningsgrad i bolaget, och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, bedöms ägarna behöva lämna kapitaltillskott till Postnord. De stora omställningskostnaderna beror bl.a. på att det finns icke marknadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkor för personer som anställdes innan den danska posten bolagiserades. Eftersom dessa villkor är hänförliga till den tid då den danska posten drevs i myndighetsform har den svenska och den danska regeringen enats om att den danska staten ska stå för en större andel av kapitaltillskottet till Postnord. Postnord behöver enligt propositionen få klarhet i sin finansieringssituation . Utan kapitaltillskott från ägarna bedöms bolagets danska verksamhet riskera negativa effekter orsakade av dess svaga finansiella situation i kombination med sannolikt stora framtida underskott i den löpande verksamheten. Vidare bedömer bolaget den negativa finansiella effekten av ett försenat genomförande av omställningen till ca 30–. Förlusterna har en negativ påverkan på Postnordkoncernen som helhet och innebär i förlängningen svårigheter att nå kvalitetsmålen för bolagets verksamhet i såväl som . Mot bakgrund av detta är den svenska och den danska regeringen överens om att den svenska staten ska lämna ett kapitaltillskott med och att den danska staten ska lämna ett kapitaltillskott med sammanlagt till Postnord. Ägarnas sammanlagda kapitaltillskott till bolaget uppgår därmed till , varav avser kostnader hänförliga till de icke marknadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkoren och ska belasta den danska staten. Resterande fördelas mellan ägarna i förhållande till deras ägarandel, () för svenska staten och () för danska staten. Kapitaltillskotten påverkar inte ägarandelarna i bolaget. I förhållande till om statligt stöd kan ett kapitaltillskott ges om staten som ägare agerar på ett sätt som skulle accepteras av en privat investerare som arbetar på normala marknadsmässiga villkor, den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen. Principen innebär att statens agerande ska jämföras med hur en privat investerare med en betydande ägarandel i bolaget skulle agera i motsvarande situation. I det aktuella fallet visar regeringens analys att det kapitaltillskott om som föreslås i denna proposition förväntas ge en marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vidare fortsätta att verka på fullt kommersiella villkor. Enligt regeringens bedömning utgör den svenska statens kapitaltillskott därmed inte statsstöd enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Den del av den danska statens kapitaltillskott som är hänförlig till icke marknadsmässiga uppsägnings- och pensionsvillkor är av sådan beskaffenhet att dess förenlighet med EUF-fördraget måste granskas av Europeiska kommissionen. Att kommissionen godkänner kapitaltillskottet i denna del är en förutsättning för att staterna ska lämna kapitaltillskotten. Regeringen anser att det är viktigt att Postnord ges förutsättningar att införa den nya produktionsmodellen i och bedömer att den överenskommelse som har ingåtts med den danska regeringen ger nödvändiga förutsättningar för detta. Mot denna bakgrund föreslås bemyndiga regeringen att besluta om ett kapitaltillskott till Postnord på , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning. Vad gäller den fortsatta verksamheten inom Postnord konstateras i det avtal som har ingåtts med den danska regeringen att varje stat har regleringsansvaret för den samhällsomfattande posttjänsten inom respektive hemmamarknad, och att staterna är överens om att en modell bör övervägas för att reducera den framtida ekonomiska exponering som kraven på en samhällsomfattande posttjänst innebär i grannlandet. Om det skulle bli nödvändigt med hänsyn till kostnaderna för att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten i , har den svenska staten enligt 3 kap. 4 § postlagen (2010:1045) en skyldighet att tillförsäkra tillgången till tjänsten genom upphandling. Detta innebär att den efter upphandling ansvariga utföraren erhåller kompensation, vilket också noteras i avtalet. Vidare innebär avtalet att ägarna ska se över det aktieägaravtal avseende Postnord som ingicks 2009, med tilläggsavtal 2011 och 2014, för att undersöka om det finns behov av förändringar. Ägarna är också överens om att genomföra en strategisk översyn av bolaget för att dess verksamhet och styrning ska utvecklas och förbättras till högsta standard. Ändring som avser statens utgifter har anvisat till anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget får bl.a. användas av regeringen, efter beslut av i varje enskilt fall, för kapitalinsatser i statligt ägda bolag. Med anledning av det föreslagna kapitaltillskottet föreslås att anslaget ökas med . Ramen för utgiftsområdet bör utökas med motsvarande belopp. Den anslagsförändring som föreslås innebär att de takbegränsade utgifterna ökar med 2017 och att budgeteringsmarginalen minskar med motsvarande belopp. Den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms inte påverkas av regeringens förslag eftersom staten vid ett kapitaltillskott till Postnord stärker bolagets balansräkning och ökar värdet på de underliggande tillgångarna för statens aktier i bolaget. konstaterar inledningsvis i sitt yttrande (2017/18:NU3y) att Postnord haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till ändrade marknadsförutsättningar. Bolaget, som ägs gemensamt av den svenska och den danska staten, bedriver verksamhet i och inom bl.a. distribution av fysiska brev och paket. Digitaliseringen av traditionellt brevburen kommunikation har inneburit stora utmaningar för Postnord, inte minst för bolagets verksamhet i . Bolaget har genomfört förändringar i verksamheten för att möta marknadsutmaningarna, men man har inte kunnat kompensera fullt ut för de minskade brevvolymerna. Postnord menar att det därför är nödvändigt med en ändrad produktionsmodell i och beräknar att en sådan omställning kommer att medföra stora kostnader, bl.a. för att friställa övertalig personal. Till följd av detta är Postnord i behov av kapital för att kunna ställa om verksamheten och säkra en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. ser mot denna bakgrund nödvändigheten i det avtal som regeringen har slutit med den danska regeringen om att lämna ett kapital-tillskott till Postnord om . Utskottet kan i sammanhanget konstatera att en större del av kapitaltillskottet (som avser att täcka kostnader hänförliga till uppsägnings- och pensionsvillkor i den danska verksamheten) kommer att belasta den danska staten, medan resterande del fördelas mellan ägarna i förhållande till deras ägarandel. Avtalet ingicks med förbehåll för respektive lands parlaments godkännande. Utskottet konstaterar att förhandlingarna varit utdragna till följd av aktieägaravtalets konstruktion. I den aktuella propositionen föreslås följaktligen att ska bemyndiga regeringen att lämna ett kapitaltillskott om till Postnord och att en ändring av statsbudgeten görs för att möjliggöra detta. Utskottet noterar att det framgår av propositionen att den större delen av kapitaltillskottet som den danska staten står för måste vara förenligt med . Europeiska kommissionen behöver således granska och god-känna kapitaltillskottet i denna del, vilket i propositionen anges vara en förutsättning för att staterna ska lämna kapitaltillskottet i sin helhet. anser att det är viktigt att säkerställa en stabil utveckling inom och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Med detta ställer sig näringsutskottet bakom regeringens förslag och förordar att finansutskottet tillstyrker propositionen. I yttrandet finns ett särskilt yttrande (M, C, L, KD). delar näringsutskottets uppfattning och tillstyrker alltså propositionen. Som näringsutskottet konstaterar i sitt yttrande har Postnord haft svårigheter att anpassa sin verksamhet till ändrade marknadsförutsättningar. Det är viktigt att säkerställa en stabil utveckling inom och därmed värna en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet. Utskottet har inga invändningar mot regeringens bedömning att det finns särskilda skäl för att lämna det aktuella förslaget till ändringsbudget. vill i sammanhanget framhålla den centrala betydelsen av att regeringens möjlighet att föreslå extra ändringsbudgetar inte används vid andra tillfällen än när det finns särskilda skäl. Om användandet av extra ändringsbudgetar avviker från detta och processen kring ändringar i statens budget under löpande budgetår blir mindre stram kommer det att urholka principen om en fullständig och samlad budgetbehandling. Extra ändringsbudget (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C) anför: Vi har i det föregående ställt oss bakom utskottets ställningstagande om att tillstyrka propositionen. Vi vill i detta särskilda yttrande dock tydliggöra vår syn i frågan. Som vi i Alliansen ser det bör ett kapitaltillskott till Postnord vara en engångsföreteelse. Detta är något som vi särskilt vill påpeka för både bolaget och den nuvarande regeringen. Att vi – genom att ställa oss bakom regeringens proposition – tar ansvar för att säkerställa en ansvarsfull omställning av Postnords verksamhet och trygga en samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet, i såväl som , ska inte tolkas som att vi är nöjda med regeringens hantering av frågan. Tvärtom är vi mycket bekymrade över att regeringen inte agerat tidigare då bolagets svåra situation varit känd . När nu tillmötesgår regeringen genom att skjuta till kapital för att klara krisen i Postnord vill vi framhålla att det är rimligt att regeringen återkommer löpande till med information om bolagets utveckling. Man bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits från regeringens och bolagets sida för att säkerställa att skattebetalarna inte ska behöva lösa ut Postnord ytterligare en gång. Det är tydligt att digitaliseringen inneburit en stor utmaning för Postnords postverksamhet och lett till att bolaget behöver ställas om för att möta dagens och morgondagens behov. Vi vill i sammanhanget framhålla vikten av att regeringen inte motarbetar digitaliseringen utan i stället bejakar en sådan utveckling. Det som skett på digitaliseringens område i håller även på att ske i och är enligt vår mening önskvärda framsteg som skapar stora möjligheter för myndigheter och företag att arbeta både effektivare och mer miljövänligt. Avslutningsvis förutsätter vi att regeringen återrapporterar till om vilka åtgärder man avser att vidta för att säkerställa förtroendet för Postnord och för att en god postkvalitet kan upprätthållas i , detta mot bakgrund av den senaste tidens rapportering om bristande kvalitet i bolagets arbete. Efter den svidande kritik som riktades mot Postnords verksamhet – brev som inte kommer fram, paket som hanteras ovarsamt och slås sönder, räkningar som försvinner och därmed sätter människor i kläm – är det nödvändigt med en översyn av Postnords framtid och det statliga ägaransvaret. De stora antal klagomål som inkommit från privatpersoner och företag mot Postnord är inte acceptabelt. har rapporterat om en anmärkningsvärd försämring av den svenska posthanteringen, vilket också bekräftas av Europeiska kommissionens postorgans undersökning. har en sämre posthantering än exempelvis , och . På endast har tappat åtta placeringar i den europeiska postrankingen och återfinns nu på plats 15 av 27. Att posthanteringen fungerar väl är en viktig del i samhällets infrastruktur. När den inte fungerar kan det få allvarliga konsekvenser för såväl enskilda människor som företag. Regeringen måste därför säkerställa att verksamheten i Postnord avsevärt förbättras. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:39 Extra ändringsbudget – Kapitaltillskott till : 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till på högst , förutsatt att Europeiska kommissionen godkänner den del av den danska statens kapitaltillskott som är föremål för kommissionens prövning (avsnitt 4). 2.Riksdagen godkänner ändrad ram för utgiftsområde 24 Näringsliv och anvisar ändrat anslag enligt tabell 1.1 (avsnitt 5). Utskottets förslag till ändrad ram för utgiftsområde 24 och ändrat anslag 2017 förslag överensstämmer med regeringens förslag. Förändring av ram/ Kapitalinsatser i statliga bolag yttrande 2017/18:NU3y Jag vill yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande 28 om kapitaltillskott till . Det är nu nästan sedan näringsminister å alliansregeringens vägnar presenterade ett samgående mellan svenska Posten och Post . Det var en affär som vi socialdemokrater motsatte oss och reserverade oss emot. Vi var kritiska på flera punkter. Socialdemokraterna, och anförde i vår reservation mot samgåendet att det saknades ordentliga analyser och underlag och att frågan var bristfälligt beredd av regeringen. Vi sa dessutom följande: Ur rent affärsmässig synpunkt anser vi vidare att samgåendet bör avvisas. Postens omsättning utgör av det sammanslagna bolagets omsättning, men svenska staten får av aktievärdet och mindre än hälften av röstvärdet. Vidare sa vi tre partier i opposition följande: Detta måste betecknas som en dålig affär och kan inte bortförklaras med hänvisning till att det rör sig om en förhandling. I så fall blir slutsatsen att regeringen är en dålig förhandlare. Vi var inte ensamma om kritiken. sa till exempel att det föreföll rent affärsmässigt vara en dålig affär för svenska staten. I efterhand måste väl alla konstatera att detta var en riktigt dålig affär. äger av bolaget men har ändå av rösterna. Styrelsen består av fyra personer från respektive ägare, men ordföranden saknar utslagsröst. Sedan sammanslagningen har den danska verksamheten gått med nästan i förlust och den svenska verksamheten över 6 miljarder plus. Med sig i bagaget hade dessutom den danska verksamheten betydande åtaganden till anställda i , så kallade särliga villkor, som innebär en rätt till uppsägningstid utan arbetsplikt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Extra ändringsbudget - kapitaltill-skott till som och alliansregeringen slöt 2009 innebär att svenska staten som ägare tar en större risk än danska staten men har inte ett större inflytande. I stället för att lägga all kraft på att värna en stabil utveckling av postverksamheten i hela vårt land har bolaget efter sammanslagningen tvingats hantera en dramatisk utveckling i den danska verksamheten. Den danska regeringen har påskyndat digitaliseringen, vilket har inneburit dramatiska förändringar för postverksamheten i , och Postnord har haft svårt att anpassa sig till detta, inte minst på grund av just de särliga villkor en del av personalen hade med sig in i det gemensamma bolaget. Läget är nu sådant att Postnord behöver tillskott från sina ägare, och efter en noggrann analys föreslås det bli 2,2 miljarder. Som ägare av av bolaget kunde vår andel av det beloppet ha blivit 1,8 miljarder. Men som skrev på ledarplats i : Den nuvarande näringsministern , Socialdemokraterna, har skött förhandlingarna skickligt, och behöver bara betala , trots att svenska staten äger . Vi går alltså in med av det kapitaltillskott som görs, trots att vi äger . Det är riktigt bra förhandlat, givet de usla förhandlingskort som och lämnade över. Man kunde kanske förvänta sig att allianspartierna, eller i alla fall eget parti, på något sätt visade att man lärt sig något av denna usla affär. Men självkritiken lyser med sin frånvaro. Tvärtom försöker man i sitt särskilda yttrande slå ifrån sig och lägga hela ansvaret för den situation som Postnord har hamnat i på den regering som städar upp efter Alliansens tillkortakommanden. Det är inte särskilt vackert och långt ifrån ansvarstagande, särskilt med tanke på att det skedde fler dåliga affärer under den förra alliansregeringen - Nuon, för att nämna ett annat exempel. Åter till själva ärendet. Givet utvecklingen i fattade beslut om att påbörja införandet av en ny produktionsmodell i . För att finansiera den här omställningen bad företaget ägarna om finansiellt stöd . Svenska staten i form av regeringen anlitade då legala och finansiella rådgivare och gjorde en grundlig analys av planen, kapitalbehovet och den nya produktionsmodellen.