bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — 4.10 Justitie- och migrationsministerns uttalande om rikspolischefen 4.11 Kultur- och demokratiministerns debattartikel om reklamskatten 4.12 Inrikesministerns uttalanden om datalagring 4.13 Dåvarande migrationsministerns uttalande om uppehållstillstånd för lokalanställda tolkar i Justitie- och migrationsministerns uttalande om rikspolischefen (avsnitt 4.10) Förhandlingarna om fiskemöjligheter i (avsnitt 1.7) Rekrytering av en statssekreterare vid (avsnitt 2.2) anmäler härmed enligt 13 kap. 2 § regeringsformen resultatet av den granskning som redovisas i detta betänkande för . Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD) och (S). (S) har inte deltagit i behandlingen av avsnitten 2.3, 4.1, 4.4 och 4.6. (S) har deltagit i beslutet i dessa avsnitt. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1 Aviserad investering i Center i I en anmälan som kom in till (dnr 769-2016/17), bilaga A1.1.1, begärs att granskar regeringens beslut att bidra till driften av ett Center med från det att det öppnar och framåt. Anmälaren anför i huvudsak följande. Beslutet att stödja Center föregår den oberoende prövningen av förslag till detaljplan. Ett flertal intressenter har överklagat beslutet om detta förslag, och överklagandet ska prövas av och troligen därefter av domstol. Eftersom är en självständig myndighet under regeringen förefaller det olämpligt att regeringen föregår den hantering som ska ske där. Det är vidare tveksamt om regeringen har rätt att utlova statens stöd till ett projekt vars planer inte har vunnit laga kraft. Det bör därmed enligt anmälaren granskas om regeringen genom sitt agerande försöker påverka såväl den egna myndighetens agerande som den kommande prövningen i rättsliga instanser. Till grund för granskningen ligger bl.a. ett pressmeddelande från , bilaga A1.1.2, och en promemoria som har upprättats inom , bilaga A1.1.3. Planerna på ett Center undertecknade och en principöverenskommelse om att verka för att ett Center byggs på i . Byggnaden, som planeras att bli ca 26 000 m², är avsedd att inrymma bl.a. ett , restauranger och lokaler för seminarier, konferenser m.m. Marken där Center ska byggas ägs av . Efter en arkitekttävling utsågs det vinnande bidraget . beslutade att anta en detaljplan för marken. Beslutet överklagades av bl.a. . beslutade att avslå överklagandena. Beslutet har överklagats till Mark- och miljödomstolen vid . beslut om detaljplan är också föremål för laglighetsprövning enligt 10 kap. 8 § kommunallagen (1991:900). Förvaltningsrätten i avslog överklagandena av sammanlagt 175 personer. Domen är överklagad till Kammarrätten i , som meddelade prövningstillstånd. Regeringens avsikt att bidra till driften av Center I ett pressmeddelande från (bilaga A1.1.2) meddelades att staten kommer att bidra till Centers drift med fr.o.m. att centret öppnar och framåt. I pressmeddelandet anförs bl.a. att regeringen bedömer att Center kan förväntas få en betydande roll och ge positiva effekter för forskning och utbildning i hela , och att centret kan förväntas fylla en central funktion för kultur och vetenskap. I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft s. 103 f.) anför regeringen bl.a. följande. spelar en avgörande roll för bilden av som ett ledande forskningsland. Det omfattande arbetet med att utse pristagare och den bredare verksamhet som byggs upp kring priset ger också det svenska forskarsamhället fördelar. Center kommer att vara basen för den utåtriktade verksamheten som utgår från . Där kommer forskningens betydelse för framtid och välfärd att lyftas fram. Regeringen ser därför positivt på att tillsammans med bidra till verksamheten vid ett nytt och större . Regeringen beräknade i budgetpropositionerna [1] och 2016 att anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer skulle komma att tillföras ytterligare –2020 för det nya Center (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17 s. 135 och prop. 2015/16:1 utg.omr. 17 s. 138). I budgetpropositionen har ramen för anslaget beräknats öka med samma belopp för åren 2018–2020 jämfört med , dock utan att det där preciseras vad dessa extra medel avser. Även den tidigare regeringen anförde att den såg positivt på att ett Nobelcenter byggs i och att den avsåg att tillskjuta medel för centrets drift (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17 s. 28). Länsstyrelserna är statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen. Förvaltningens självständighet regleras i 12 kap. 2 § regeringsformen, som föreskriver att ingen myndighet, inte heller eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Av 11 kap. 3 § regeringsformen följer vidare att ingen myndighet, inte heller , får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Varje medlem av en kommun har enligt 10 kap. 8 § kommunallagen (1991:900) rätt att få lagligheten av ett kommunalt beslut prövad genom att överklaga beslutet till förvaltningsrätten (laglighetsprövning). Ett beslut ska upphävas av domstolen om det inte tillkommit i laga ordning, om det hänför sig till något som inte är en angelägenhet för kommunen, om det strider mot lag eller annan författning, eller om det organ som har fattat beslutet har överskridit sina befogenheter. Genom en skrivelse till begärde utskottet svar på vissa frågor. Som svar överlämnades en promemoria som har upprättats inom (bilaga A1.1.3). Av svarspromemorian framgår följande. Något beslut om delfinansiering av driften av ett Nobelcenter har inte fattats. Uttalandet i pressmeddelandet tar sin utgångspunkt i uttalandena i den forskningspolitiska propositionen om att regeringen ser positivt på att tillsammans med bidra till verksamheten vid ett nytt och större . Något villkor, t.ex. i fråga om var museet ska ligga eller att beslutet om detaljplan först ska ha vunnit laga kraft, har regeringen inte ställt upp. Varken regeringen eller något enskilt statsråd har uttalat något med avsikt att påverka den rättsliga prövningen av beslutet om detaljplan. En förutsättning för att ett Center ska få bidrag efter 2017 är att avsätter medel för detta. Den pågående rättsprocessen gäller huruvida ett framtida Center ska ligga på i . Utskottet konstaterar att regeringens pressmeddelande innebär ett besked om att regeringen avser att bidra till driften av ett sådant center när det har öppnat utan att frågan om var centret ska ligga närmare berörs. Utskottet konstaterar härutöver att en sådan delfinansiering förutsätter ett beslut av men att pressmeddelandet saknar information om detta. Pressmeddelandet riskerar därmed att ge ett felaktigt intryck. Utskottet vill framhålla vikten av att informationen i pressmeddelanden ger en korrekt och rättvisande bild av ärendets status. Granskningen ger inte anledning till något ytterligare uttalande från utskottets sida. 1.2 statsråds medverkan i granskning I en anmälan till (dnr 2634-2015/16), bilaga A1.2.1, begärs att granskar statsministerns efterlevnad av utskottets uttalande vad gäller tidigare statsråds medverkan i utskottets granskning. avböjde ett tidigare statsråd utskottets upprepade inbjudningar till utfrågning. I anmälan hänvisas till att uppdrog åt en särskild utredare att utvärdera frågan om vilka krav som kan ställas på före detta statsråd att medverka i utfrågningar. Utredarens slutsatser presenterades i rapporten /16:RFR1 Statsråds medverkan i granskning. delade utredarens slutsatser och uttalade att det förväntar sig att statsministern i samband med regeringsbildning ställer sådana krav på att tillträdande statsråd åtar sig att medverka i utskottets granskning också efter att de har lämnat uppdraget som statsråd samt att åtagandena ska avfattas skriftligt så att de kan följas upp på ett tillfredsställande sätt (bet. 2015/16:KU10). tillsatte statsministern tre nya statsråd: , och . begärde anmälaren att få ta del av den eller de handlingar som visar att dessa statsråd har gjort sådana åtaganden som anges i betänkande. Statsrådsberedningens svar på begäran är daterat . I svaret angavs enligt anmälan att statsråden i den regering som tillträdde har åtagit sig att alltid medverka i den konstitutionella granskningen fullt ut och detta även efter det att uppdraget som statsråd upphört, samt att de statsråd som tillträdde vid regeringsombildningen har gjort motsvarande åtaganden. Vidare angavs att statsrådens åtagande är muntligt. När det gäller innehållet i detta muntliga åtagande hänvisade Statsrådsberedningen till en handling av samma innehåll som den som upprättades med anledning av statsrådens åtagande i den regering som tillträdde . I anmälan anförs att statsministern inte har efterkommit uttalande om att tillträdande statsråds åtagande att medverka i utskottets granskning även efter att de lämnat regeringen ska göras i skriftlig form. I anmälan begärs att granskar statsministerns efterlevnad av utskottets uttalande i betänkande 2015/16:KU10 om att statsministern i samband med regeringsbildningen ska ställa krav på att tillträdande statsråd åtar sig att medverka i utskottets granskning också efter att de har lämnat uppdraget som statsråd samt att åtagandena ska avfattas skriftligt så att de kan följas upp på ett tillfredsställande sätt. Till grund för granskningen har legat bl.a. en svarspromemoria från Statsrådsberedningen, bilaga A1.2.2, och en utfrågning med statsminister , bilaga B8. Statsministern tillsätter enligt 6 kap. 1 § regeringsformen (RF) övriga statsråd, som tillsammans med statsministern utgör regeringen. ska enligt 13 kap. 1 § RF granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden och regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Rapport från 2015/16:RFR1 Statsråds medverkan i granskning beslutade vid sitt sammanträde att en utredare skulle få i uppdrag att utvärdera frågan om statsråds medverkan i granskning. Utredaren överlämnade sin rapport till utskottet (2015/16:RFR1). Utredaren fann att möjligheten att tillträdande statsråd när de tillträder gör ett åtagande att medverka i granskning också efter att de lämnat uppdraget som statsråd är tilltalande. Det bör förväntas att statsministern ställer sådana krav. behandlade rapporten i betänkande 2015/16:KU10 och anförde att man delade utredarens bedömningar. Utskottet framhöll i likhet med rapporten att kontrollmakten är en central del i ställning som det främsta statsorganet. En fungerande kontrollmakt är vital för att säkerställa det politiska systemets demokratiska legitimitet. Det är en rimlig slutsats att de som utsätts för granskning ska bidra med uppgifter som de granskande organen behöver. Det kan redan sägas ligga i det levande statsskicket att den som ombeds inkomma med uppgifter till gör det i den form som utskottet finner lämplig. Utskottet konstaterade att en slutsats i rapporten är att det går att lagstifta om f.d. statsråds skyldighet att medverka i granskning. Även om frågan är viktig innebär, som påpekas i rapporten, dock inte det att lagstiftning bör väljas. Det finns skäl att nogsamt försöka finna en väg som löser problemet utan lagstiftning, enligt utskottet. Vidare anförde utskottet (bet. 2015/16:KU10 s. 36) följande: Det finns sammanfattningsvis flera argument mot att föreslå lagstiftning. I utredningen redovisas en möjlighet att nå det eftersträvade målet, att även f.d. statsråd hörsammar inbjudningar från utskottet. Den av utredaren skisserade ordningen innebär att tillträdande statsråd gör ett åtagande att medverka i granskning också efter att de lämnat uppdraget som statsråd. Utskottet delar utredarens synpunkter även i detta avseende och förväntar sig att statsministern ställer sådana krav i samband med regeringsbildningen. Kraven och åtagandena bör enligt utskottets uppfattning dessutom avfattas skriftligt så att de kan följas upp på ett tillfredsställande sätt. Utskottet kommer i sin granskning att följa upp att statsministern har ställt dessa krav och i vilken form. Det kan ske inom ramen för den administrativt inriktade granskningen som utskottet genomför varje höst. Därigenom kommer det att ske en löpande redovisning och uppföljning av ordningen. Givet att tydliga krav har ställts på statsråden, och att dessa krav har gjorts offentliga, bör den politiska debatten – och den negativa uppmärksamhet som en vägran att komma till för med sig – vara en tillräcklig sanktion för att motverka en sådan vägran. Utskottet vill dock, som anförs i utredningen, framhålla att om det visar sig att den ordning som utskottet här förordar inte är tillräcklig bör lagstiftning kunna komma i fråga. Utskottet konstaterar att utredarens rapport i ett sådant lagstiftningsarbete skulle utgöra ett värdefullt underlag. betänkande 2015/16:KU10 justerades , debatterades i kammaren och lades till handlingarna av kammaren (kammarens protokoll 2015/16:65 och 2015/16:70, rskr. 2015/16:145). utsåg statsminister följande nya statsråd: – Miljöminister (): – Bostads- och digitaliseringsminister (): – EU- och handelsminister (): . utsåg statsministern till gymnasie- och kunskapslyftsminister (). I den administrativt inriktade granskningen behandlade utskottet som vanligt frågan om regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation (bet. 2016/17:KU10 s. 8 f.). Utskottet begärde i en promemoria till samtliga förordnanden och entlediganden av statsråd samt förordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformen för perioden fr.o.m. t.o.m. utgången av september månad 2016. I svar, som inkom till utskottet , fanns utöver de begärda handlingarna även handlingar om statsrådens åtagande att medverka i utskottets granskning (bet. 2016/17:KU10 bilaga 1.1 s. 199 f.). Varje statsråd har undertecknat ett åtagande om att medverka i den konstitutionella granskningen med följande innehåll: ska enligt regeringsformen granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Utskottet kan också inhämta upplysningar genom skriftliga redovisningar och muntliga utfrågningar av bland andra statsråd och tidigare statsråd. Någon formell skyldighet för statsråd eller tidigare statsråd att delta i utfrågningar finns inte. Jag åtar mig dock att alltid medverka i den konstitutionella granskningen fullt ut och detta även efter det att uppdraget som statsråd upphört. Mitt åtagande innebär alltså att jag alltid kommer att delta i utfrågningar som kallar till med anledning av sin granskning. Åtagandena är underskrivna mellan 2016 av samtliga 24 statsråd. De tre statsråd som utsågs skrev under sina åtaganden mellan . Utskottet begärde genom en skrivelse som sänts till en redogörelse för vilka åtgärder som vidtagits av statsministern med anledning av uttalande i betänkande 2015/16:KU10 om statsråds medverkan i utskottets granskning. Av redogörelsen skulle även framgå när åtgärderna vidtogs i förhållande till tidpunkten för utskottets uttalande (jfr rskr. 2015/16:145). Som svar överlämnades en promemoria från Statsrådsberedningen (bilaga A1.2.2) där följande anfördes: beslutade att en utredare skulle få i uppdrag att utvärdera frågan om statsråds medverkan i utskottets granskning. utsåg utskottet f.d. kanslichefen till utredare. Statsråden i regeringen som tillträdde åtog sig i samband med tillträdet att alltid medverka i utfrågningar som kallar till med anledning av sin granskning och detta även efter det att statsrådsuppdraget upphört. Åtagandet återgavs i en handling i samband med att innehållet i åtagandet efterfrågades av utredare. överlämnade utredaren sin rapport (2015/16:RFR1 Statsråds medverkan i granskning) till utskottet, vilken behandlades i betänkandet /16:KU10. Av betänkandet framgår att utskottet delade den av utredaren skisserade ordningen att tillträdande statsråd ska åta sig att medverka i granskning också efter att de lämnat uppdraget som statsråd samt att utskottet förväntar sig att statsministern ställer sådana krav i samband med regeringsbildningen. Enligt utskottets uppfattning borde kraven och åtagandena dessutom avfattas skriftligt så att de kan följas upp på ett tillfredsställande sätt. Eftersom samtliga statsråd åtagit sig att medverka i granskning i den omfattning som utskottet angett och åtagandena getts skriftlig form uppfattade statsministern att han fullgjort de krav som uppställt. Vid en kontakt med företrädare för upplystes om att utskottet avsett att statsrådens åtaganden skulle vara egenhändigt undertecknade. Med anledning av detta påbörjades arbete med att ta fram undertecknade åtaganden vilka gavs in till , inom ramen för utskottets granskningsärende Regeringens sammansättning och regeringsarbetets organisation. höll utskottet en utfrågning med statsminister i ärendet (bilaga B8). Statsministern anförde följande i sitt inledningsanförande. Herr ordförande, ärade ledamöter! har i det här ärendet frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit med anledning av utskottets uttalande om statsråds medverkan i utskottets granskning. Jag får börja med att tacka för det arbete utskottet har gjort i fråga om statsråds medverkan i granskning. Jag är den första statministern som i samband med att jag tillträdde krävde att samtliga statsråd skulle åta sig att alltid medverka i de utfrågningar som kallar till med anledning av sin granskning. Också de statsråd som har tillträtt senare har varit tvungna att göra sådana åtaganden. Anledningen till att jag krävde de åtagandena var att jag inte ansåg det godtagbart att tidigare statsråd uteblev när de inbjudits till . beslutade att en utredare skulle utvärdera frågan om statsråds medverkan i utskottets granskning. Helt i enlighet med den ordning som jag tillämpat föreslog utredaren att tillträdande statsråd ska åta sig att medverka i granskning, också efter att man har lämnat uppdraget som statsråd. Utskottet delade utredarens bedömning. Och enligt utskottets uppfattning skulle åtagandena dessutom avfattas skriftligt. Eftersom samtliga statsråd åtagit sig att medverka i utskottets granskning och åtagandet dessutom hade getts skriftlig form bedömde jag att jag hade uppfyllt krav. När jag , efter en kontakt mellan utskottet och , blev informerad om att utskottet hade avsett att statsrådens åtaganden inte enbart skulle vara skriftliga utan även egenhändigt undertecknade togs undertecknade åtaganden fram. De gavs in till inom ramen för förra årets höstgranskning. Därmed är jag beredd att svara på frågor i det ärendet. I utfrågningen ställdes en fråga varför statsministern trots uttalande inte avkrävde de nya statsråden , och några skriftliga försäkringar om att medverka i utskottets granskning efter statsrådstiden. Statsministern anförde att han inte visste om det var ordförvillelse, men enligt hans uppfattning var det i skriftlig form eftersom man hade överlämnat åtaganden i skriftlig form till . Eftersom huvudargumentet i frågan var att man skulle kunna följa upp framgår det av det som överlämnades vad det var man lovade att göra, nämligen att alltid ställa upp i , inklusive när man har frånträtt sitt statsrådsuppdrag. Därefter, när man , ungefär , blev uppmärksammade på att avsåg undertecknade handlingar togs sådana undertecknade handlingar fram. Men skriftlig form innebär inom juridiken precis den skriftliga form som hade lämnats in. Statsministern uppfattade begäran som en formfråga. Det skulle vara i skriftlig form, och det hade lämnats in. Men när det stod klart för statsministern att man ville ha ett individuellt undertecknat dokument tog man fram ett sådant. Vidare anförde statsministern att skriftlig form är en form och undertecknad är en annan. Det kan till och med finnas en form där namnteckningen ska bevittnas. En fråga gällde om de tillträdande statsråden ska ha sett det som en förutsättning för att få tillträda som statsråd att de gör detta åtagande till statsministern. Statsministern anförde att det är korrekt uppfattat. Det är ett allvarligt samtal som statsministern har innan en person får uppdraget som statsråd, där han förutom att ställa krav på att man som statsråd ska delta vid alla utfrågningar också ställer krav på redovisning av finansiella instrument och om det finns uppdrag bredvid som skulle kunna vara ett hinder. I så fall ska dessa uppdrag lämnas. En fråga tog upp situationen innan statsministern begärde in de skriftliga åtagandena från statsråden – den ursprungliga modellen som statsministern hade tänkt sig med muntliga åtaganden och så ett dokument som visade hur åtagandet såg ut. Fanns det då någon lista över vilka statsråd som hade gjort det muntliga åtagandet, frågades det. Statsministern anförde att alla hade gjort sitt åtagande. Det fanns inget tvivel om att man hade gjort det åtagandet. Alla statsråd hade dessutom en individuell pärm i vilken det ingick, både vad gäller det här åtagandet liksom vad gäller de finansiella instrumenten och andra uppdrag. De dokumenten fanns i respektive statsråds pärm. På frågan vad som satt i statsrådens pärm svarade statsministern att det var ett åtagande att man skulle delta i utfrågning även efter att man har lämnat som statsråd. Åtagandet som sådant var muntligt, framhöll statsministern. Man svarar ja på en fråga: Jag kräver att du deltar i utfrågning även efter om du lämnar statsrådsuppdraget. De texter som fanns i pärmarna gällde för alla statsråd. Därefter när man skulle se till att det fanns i skriftlig form, som man då trodde var det avsåg med skriftlig, skickades de in till KU . Det var i grunden ett muntligt åtagande som sedan formulerades skriftligt. Sedan finns det skriftligt som ska undertecknas. Det är en annan form. Ytterligare en form är att det dessutom ska bevittnas. Där är juridiken att skriftlig form är av den arten. Undertecknad är en annan form helt enkelt, betonade statsministern. Denna granskning har sin bakgrund i utskottets tidigare ställningstagande att tillträdande statsråd ska göra ett åtagande att medverka i utskottets granskning också efter att de lämnat uppdraget som statsråd. Utskottet förväntade sig att statsministern ställer sådana krav i samband med regeringsbildningen. Kraven och åtagandena borde enligt utskottets uppfattning dessutom avfattas skriftligt. Utskottet konstaterar att statsministern har ställt sådana krav på tillträdande statsråd. Åtagandenas innehåll återgavs redan inledningsvis skriftligt, men först togs undertecknade åtaganden fram. Utskottet noterar att undertecknade åtaganden inte togs fram omgående, vilket inte var tillfredsställande, men välkomnar att statsministern nu har sett till att införa en ordning i enlighet med utskottets tidigare ställningstagande. 1.3 Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen I en anmälan till (dnr 1111-2016/17), bilaga A1.3.1, begärs det att utskottet granskar regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen när det gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anmälaren framhåller att det inte går att följa upp regeringens resultatredovisning i nämnda del och att granskning försvåras av regeringens agerande. Det måste enligt anmälaren vara möjligt att följa kopplingen mellan mål, insatser, resultat och regeringens anslagsförslag. Ett effektivt bistånd kan inte bara bygga på god vilja utan måste leverera verkliga resultat. Enligt anmälaren bör granska om regeringens resultatredovisning inom utgiftsområde 7 lever upp till de krav som kan ställas utifrån lagstiftning och utrikesutskottets uttalanden.