bet · H401AU10 · 2017-01-01 00:00:00 — Med alla dessa delar på plats och facklig närvaro på arbetsplatsen har man, såsom utskottet anfört ovan, grunden för att hantera arbetsmiljöförhållanden och för att kunna skapa en bra arbetsmiljö och sund konkurrens i arbetslivet. Enligt utskottet är regeringens höjda anslag inom arbetsmiljöpolitiken när det t.ex. gäller tillsynsarbete på arbetsplatserna och antalet arbetsmiljöinspektörer av stor betydelse för att få till stånd ett effektivare arbetsmiljöarbete. Detsamma gäller arbete med att utveckla sin information till och kommunikation med arbetsgivare. Syftet med det införda systemet med utökade sanktionsavgifter var att få högre efterlevnad, enklare administration och en snabbare reaktion på och en mer kännbar påföljd av överträdelser . Det kan konstateras att antalet beslutade sanktionsavgifter har ökat då systemet infördes. Enligt en rapport gjord på uppdrag av - Ett utökat system med sanktionsavgifter – en lägesbild - var antalet sanktionsavgiftsärenden 523 jämfört med 313 . Enligt utskottet tyder resultatet på att det nya sanktionssystemet är, och framför allt kommer att bli, en viktig beståndsdel i en effektivare tillsyn, men att det är för tidigt att utvärdera reformen och ge ett fullödigt svar på om det nya systemet med sanktionsavgifter leder till bättre efterlevnad generellt sett. När det särskilt gäller yrkande om årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet kan utskottet utifrån tillgängliga undersökningar konstatera att långt ifrån alla arbetsgivare lever upp till de uppställda kraven om ett systematiskt arbetsmiljöarbete. () gör på uppdrag av undersökningar om arbetsförhållanden inom svenskt arbetsliv. Undersökningen består av både en telefonintervju och en enkät och är ett tillägg till SCB:s arbetskraftsundersökning. Enligt den senaste undersökningen uppger drygt hälften () av alla sysselsatta att systematiskt arbetsmiljöarbete bedrivs på arbetsplatsen (, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2016:2). Detta är utan tvivel ett underbetyg. Utskottet ställer sig dock tveksamt till att en ändring som innebär att undersökningarna skulle genomföras istället , vilket verkar vara förslag, på något genomgripande sätt skulle förbättra efterlevnaden av arbetsmiljöreglerna i detta avseende. Vad som också talar emot att genomföra undersökningen oftare är att resultaten är tämligen konstanta liksom de problem med en sjunkande svarsfrekvens som alla statistikproducenter numera måste förhålla sig till. Utskottet noterar i sammanhanget att även har genomfört undersökningar där man frågat arbetsgivarna själva om tillämpningen av Resultaten pekar sammantaget på en bättre efterlevnad jämfört med ovan nämnda undersökning där arbetstagare tillfrågats (se t.ex. , Analysrapport 2013:1). från myndigheten kommer en ny rapport i serien att publiceras inom den När det gäller motionsyrkandet om att se över ytterligare lagstiftning om personlig integritet i arbetslivet kan utskottet konstatera att frågan om registerutdrag i arbetslivet har utretts (SOU 2014:48), liksom tidigare frågan om bl.a. drogtester av utredningen om integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44). Utskottet delar motionärens uppfattning att skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet är en viktig fråga men då utredningarnas förslag bereds inom bör inte det arbetet föregripas. Även när det gäller frågan om en översyn av möjligheten att slopa krav på sluten kontanthantering för mindre butiker i landsbygden kan utskottet konstatera att regeringen uppmärksammat frågan i ett utredningsdirektiv (2015:73) – En sammanhållen politik för landsbygder – som I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) lägger utredningen förslag som syftar till att säkra tillgången till bl.a. betaltjänster för företag och föreningar. Utskottet utgår från att arbetsmiljöaspekterna beaktas när betänkandet bereds. När det gäller förslaget om att förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling m.m. vill utskottet peka på bestämmelserna i arbetsmiljölagen om arbetsgivares skyldighet att bedriva ett förebyggande och systematiskt arbetsmiljöarbete. Det omfattar även arbete för att motverka kränkande särbehandling. nya föreskrifter och allmänna råd om organisatorisk och social arbetsmiljö ger också rättsliga förutsättningar att ställa krav i syfte att förebygga bl.a. olika slag av kränkningar. Utskottet menar att de nya föreskrifterna tydliggör och underlättar arbetsgivarens ansvar att förebygga kränkande särbehandling i arbetslivet. Diskrimineringslagen ställer också krav på att arbetsgivare ska ha riktlinjer och rutiner för verksamheten i syfte att Dessa riktlinjer och rutiner ska följas upp och utvärderas på samma sätt som gäller för det övriga arbetet med aktiva åtgärder. Det finns således ett brett regelverk med tydliga krav på arbetsgivarna för att motverka kränkande särbehandling, och flera delar av regelverket har trätt i kraft. Utskottets uppfattning är därmed att det inte finns skäl att nu ändra lagstiftning eller föreskrifter såsom föreslås. När det avslutningsvis gäller att motverka ogynnsamma ljudnivåer eller buller kan utskottet konstatera att det finns föreskrifter från som gäller för verksamhet där någon utsätts för buller i arbetet (AFS 2005:16). De kompletterar och preciserar föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete bl.a. när det gäller undersökning och riskbedömning. Kunskapsbrist om hur vi påverkas av buller torde enligt utskottet inte vara huvudproblemet utan snarare brister i spridning av den kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och buller som redan existerar. Utskottet ser mot den bakgrunden fram mot beredning av det förslag om ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö och för utvärdering av arbetsmiljöpolitik som lämnats till regeringen. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks samtliga motionsyrkanden. Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 3 (C), 4 (V) och 5 (KD) samt särskilt yttrande 1 (M) och 2 (SD). m.fl. (C) föreslår i motion 2016/17:2971 att får i uppdrag att tillsammans med berörda parter se över de ökade sjukskrivningarna bl.a. mot bakgrund av att kvinnor står för en betydande del av sjuktalen (yrkande 5). m.fl. (V) föreslår i motion 2016/17:158 att regeringen tillsätter en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag med avseende på de anställdas arbetsmiljö (yrkande 1). m.fl. (KD) understryker i motion 2016/17:3305 vikten av förbättrad arbetsmiljö för vårdpersonal (yrkande 14) genom att bl.a. komma till rätta med vårdpersonalens administrativa börda och dess påverkan på arbetsmiljön. I motion 2016/17:3346 av m.fl. (KD) föreslås att får i uppdrag att utveckla verktyg för arbetsgivare att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning (yrkande 13). Motsvarande förslag finns i motion 2016/17:3349 av m.fl. (KD) (yrkande 25). I motion 2016/17:2734 föreslår och (båda S) att staten stimulerar arbetsmiljörelaterade innovationer inom den offentliga sektorn och kvinnodominerande yrken (yrkande 1) samt att förutsättningarna för att ytterligare finansiera forskning med fokus inom dessa områden ses över (yrkande 2). I ett antal motioner pekas på behovet av att se över satsningar på arbetsmiljö och forskning mot bakgrund av förhållanden på arbetsmarknaden där kvinnor står för de största sjuktalen eller är de som i störst utsträckning drabbas av konsekvenser av personalnedskärningar. Utskottet ser med fortsatt oro på att kvinnors sjukskrivningar ökar och att fler kvinnor blir sjuka av sitt jobb. Kvinnor och män arbetar i stor utsträckning med olika uppgifter och utsätts därför för olika risker i jobbet. Utskottet uppmärksammar att det i regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 understryks att de åtgärder som vidtas i samband med strategin ska ha ett genusperspektiv. Regeringen anger en tydlig målnivå för sjukpenningtalet i syfte att bryta uppgången av sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron, mätt som sjukpenningtal, ska uppgå till vid utgången av 2020. Utskottet delar den målsättningen och kan konstatera att kommun- och landstingssektorn, där sjuktalen är högst, är kraftigt kvinnodominerad. av dem som arbetar där är kvinnor. De mest kvinnodominerade yrkena är undersköterska och sjukvårdsbiträde kvinnor. fick 2016 i uppdrag att vidareutveckla det uppdrag myndigheten haft om särskilda förebyggande insatser för kvinnors arbetsmiljö. överlämnade en rapport om särskilda förebyggande insatser inom kvinnodominerat arbete till regeringen. I rapporten belyser frågan om varför kvinnors sjuktal ökar och vad som behöver göras för att förhindra att kvinnor blir sjuka av jobbet. Rapporten visar att det förebyggande arbetsmiljöarbetet är sämre i verksamheter där kvinnor är i majoritet. slutsats är att det krävs större förändringar än vad som skett på arbetsplatserna vad gäller styrning, ledningsorganisering och fördelning av resurser – i synnerhet inom kvinnodominerade sektorer. pekar även på att skillnaderna i arbetsmiljö och ohälsa mellan kvinnor och män inte har biologiska orsaker. När kvinnor och män har samma arbetsuppgifter drabbas de som regel av samma besvär. I stället beror det på att arbetet är organiserat på olika sätt och att fördelningen av resurser ser olika ut. Utskottet välkomnar då det är angeläget att den ojämställda arbetsmiljön och betydelsen av ett systematiskt arbetsmiljöarbete inom kvinnodominerade yrken synliggörs. Utskottet utgår från att detta underlag kommer att bidra till ett än mer intensifierat och konkret arbete för att förebygga att fler människor, kvinnor och män drabbas av ohälsa på grund av sina arbeten. Det måste till ett ökat engagemang och en större samverkan mellan arbetsgivare, arbetstagare, företagshälsovård och myndigheter. Särskilt välfärdssektorn bär ett stort ansvar för att inte kvinnor ska bli sjuka på sina jobb. I regleringsbrevet för lyfter regeringen fram att forskningen pekar på att kvinnor har högre sjukfrånvaro än män, större hälsoproblem och att de lämnar arbetslivet tidigare än män samt att det finns olikheter i hur män och kvinnor påverkas av faktorer i arbetsmiljön. Utskottet noterar att mot bakgrund av dessa konstateranden fått i uppdrag att genomföra en förstudie för att analysera möjligheten att ta fram urvalskriterier för tillsyn med fokus på att synliggöra eventuella branscher och arbetsställen där det finns ett tidigt utträde som i rimlig grad kan relateras till arbetsmiljöfaktorer. Uppdraget ska redovisas i samband med årsredovisningen . Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av den förstudien och förutsätter att nödvändiga konkreta åtgärder vidtas av såväl regeringen som för att förbättra arbetsmiljön i kvinnodominerade yrken och sektorer. Som ett led i att skapa ordning och reda på arbetsmarknaden har regeringen satt arbetsmiljöfrågorna i fokus. Utskottet välkomnar den inriktningen som inneburit långsiktigt förstärkta resurser till och en politik som blivit tydligare. Enligt utskottets mening har de ökade resurserna till stor betydelse för ett effektivt och förebyggande arbetsmiljöarbete. Fler arbetsmiljöinspektörer genererar fler inspektioner på landets arbetsplatser, vilket i sin tur medför en bättre kunskap om och efterlevnad av arbetsmiljöregelverket. Det arbete som bedrivits i det dialogforum för arbetsmiljöfrågor som regeringen inrättade 2016 har varit och är också en viktig kugge för en bättre arbetsmiljö. Utskottet noterar att parterna presenterade en partsgemensam avsiktsförklaring för respektive sektor i syfte att nå friskare arbetsplatser och att regeringen tog initiativ till ett trepartsarbete – Samling för friskare arbetsplatser – under ledning av socialförsäkringsministern. Utskottet välkomnar detta arbete som syftar till att skapa friska arbetsplatser och minskad sjukfrånvaro. De nya föreskrifterna från om organisatorisk och social arbetsmiljö är ett viktigt verktyg i det förebyggande arbetet för att motverka en dålig arbetsmiljö och i stället främja välbefinnande och en modern arbetsorganisation enligt utskottet. Utskottet förväntar sig att de nya föreskrifterna ska bidra till att skapa ökad medvetenhet i arbetslivet om sambanden mellan arbetsmiljö och hälsa och vikten av att ha ett genusperspektiv i det systematiska arbetsmiljöarbetet. Även dålig arbetsmiljö på grund av osäkra och kortvariga jobb utan inflytande är något som bör genomlysas och vid behov åtgärdas enligt utskottet. Den bild utskottet fått är att föreskrifterna sätter ett helt annat fokus på brister i arbetsmiljön än vad som varit fallet tidigare. Enligt en undersökning av tidskriften , Stress och belastning bakom vart tredje krav, hade hänvisat till de nya föreskrifterna i fler än vart tredje inspektionsmeddelande. I en motion föreslås att staten ska stimulera arbetsmiljörelaterade innovationer inom den offentliga sektorn och i kvinnodominerade yrken samt att förutsättningarna för att ytterligare finansiera forskningen inom dessa områden ses över. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detta är en mycket viktig fråga och kan konstatera att regeringen gett ett ökat fokus på arbetsmiljön i den forskningspolitiska propositionen (prop. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft). Områden som ska specialstuderas handlar om bl.a. arbetsrelaterad ohälsa, sjukfrånvaro och arbetsmiljöns hälsoeffekter. Vidare kan nämnas att de tillfälliga medel som regeringen avsatt för arbetslivsforskning för åren 2015–2018 har fördelats mellan för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och . t.ex. en förstudie inför utlysning av forskningsmedel rörande arbetsmiljön i kvinnodominerade sektorer och beviljade 38 miljoner kronor till forskning om arbetsmiljön i kvinnodominerade miljöer 2016. När det gäller behovet av en aktör som kan samla in och analysera forskningen och göra den tillgänglig för såväl beslutsfattare på olika nivåer som de som i det dagliga arbetsmiljöarbetet stöter på problem eller ser nya möjligheter, kan utskottet återigen hänvisa till att förslag presenterats om att inrätta ett arbetsmiljöcentrum (SOU 2017:28). utskottets uppfattning att en arbetsplats som genomsyras av ett bra arbetsmiljöarbete också är en innovativ miljö som genererar en bättre hälsa och ökad produktivitet. Relevant forskning kan bidra till en sådan utveckling och att regeringens och andra aktörers arbete för att uppnå detta mål går i rätt Utskottet ser fram emot att följa beredningen av utredningens förslag. Utskottet kan avslutningsvis notera att när det gäller nytänkande och innovation rent allmänt så torde redan ligga långt framme. presenterar t.ex. affärstidningen ett index som ska mäta innovation i olika länder. ligger på en hedrande andra plats. förhoppning att denna lust till nytänkande även kan komma arbetsmiljörelaterade innovationer till del. Med det som anförts ovan avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 6 (C) och 7 (V) samt särskilt yttrande 3 (SD). m.fl. (C) föreslår i motion 2016/17:2971 att regeringen ser över möjligheterna att ge mer stöd och hjälp till arbetsgivarna så att de lättare kan medverka till den anställdes återgång till arbete (yrkande 4). Detta kan ske genom företagshälsovården eller motsvarande. m.fl. (V) föreslår i motion 2016/17:158 att regeringen i samverkan med arbetsmarknadens parter ser över möjligheten att skapa en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare (yrkande 2). och (båda S) föreslår i motion 2016/17:1696 att arbetsmarknadens parter ges inflytande i företagshälsovården genom att finnas med i styrelserna (yrkande 2). Finn m.fl. (M) vill i motion 2016/17:1447 att regeringen utvecklar företagshälsovården bl.a. genom en ny organisation som samfinansieras av staten och arbetsmarknadens parter och som främjar förebyggande åtgärder och utökade möjligheter till arbetsplatsinriktad rehabilitering och en företagsläkarutbildning som inkluderar arbetsplats- och arbetsmiljöfrågor samt arbetslivsinriktad forskning. I ett par motioner, bl.a. från , föreslås olika åtgärder för att stärka företagshälsovårdens roll i såväl det förebyggande som i det rehabiliterande arbetet. Utskottet noterar inledningsvis att arbetsgivare enligt arbetsmiljölagen ska se till att de anställda har tillgång till den företagshälsovård som arbetsförhållandena kräver. Företagshälsovården ska vara en oberoende expertresurs inom områdena arbetsmiljö och rehabilitering. Företagshälsovården ska också särskilt arbeta med att förebygga och undanröja hälsorisker på arbetsplatser samt ha kompetens att identifiera och beskriva sambanden mellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet och hälsa. I föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete beskrivs företagshälsovården som en sammanhållen resurs med bred kunskap inom medicin, ergonomi, teknik, beteendevetenskap och arbetsorganisation. Enligt samma föreskrift ska arbetsgivare anlita företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån när kompetensen inom den egna organisationen inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbetet eller för arbetet med arbetsanpassning och rehabilitering. När företagshälsovård eller motsvarande sakkunnig hjälp anlitas ska den vara av tillräcklig omfattning och ha tillräcklig kompetens och tillräckliga resurser för detta arbete. De nya föreskrifterna om organisatorisk och social arbetsmiljö bidrar också till att stärka arbetet med att motverka sociala och organisatoriska arbetsmiljörisker och bidrar till ansvaret tydliggörs i dessa frågor. Det finns alltså tydliga lagstadgade krav på arbetsgivaren när det gäller tillhandahållandet av företagshälsovård. Företagshälsovårdens arbete är enligt utskottet en mycket viktig beståndsdel i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och för att underlätta återgång i arbetet. Utskottet vill understryka vikten av att ha ett arbetsplatsnära förebyggande systematiskt arbete för att motverka arbetsmiljörisker och därmed möjliggöra ett längre och friskare arbetsliv. I anslutning till att förslaget om hälsoväxling (Ds 2016:8) remitterades erbjöd regeringen parterna på arbetsmarknaden möjlighet att i stället komma överens om lösningar som på ett trovärdigt sätt minskar Parterna har inkommit med en för respektive sektor Utskottet välkomnar att det i vissa av dessa avsiktsförklaringar finns åtgärder för en stärkt företagshälsovård. fram emot en uppföljning av detta arbete och dess effekter på sjukfrånvaron. Som tidigare nämnts tog regeringen initiativ till ett trepartsarbete under ledning av socialförsäkringsministern benämnt Samling för friskare arbetsplatser. Projektet innebär regelbundna träffar med arbetsmarknadens parter för att följa upp pågående, planerade och kommande åtgärder för att tillsammans skapa friskare arbetsplatser och minskad Det är viktigt att parterna tar ett särskilt ansvar enligt utskottet eftersom hälsoproblemen i arbetslivet både förebyggs och löses bäst på de Utskottet noterar när det gäller arbetet på den landstingskommunala sidan har frågan om att nyttja företagshälsovården mer förebyggande lyfts i det pågående arbetet och dialogen mellan berörda parter. När det i övrigt gäller att stärka och utöka den befintliga företagshälsovården noterar utskottet att 2016 genomförde en förstudie om hur företagshälsovårdens kompetensförsörjning kan stödjas inom ramen för de särskilda medel som regeringen avsatt. med förslag syftande till att fler läkare ska utbilda sig inom Regeringen har även initierat ett uppdrag till Stiftelsen för att stärka kompetensförsörjningen inom Utskottet vill även lyfta fram den forskning som kommer tillstånd genom I regleringsbrevet för Forte ges Forte i uppdrag av regeringen att bl.a. sammanställa och kommunicera forskningsresultat och kunskap gällande förebyggande och rehabiliterande insatser inom företagshälsovårdsområdet. En viktig del i detta arbete är att stödja utvecklingen av nationellt evidensbaserade riktlinjer för företagshälsovården. Uppdraget ska genomföras i samverkan med partnerskap med företagshälsor i , arbetsgivare och arbetstagare och avrapporteras i myndighetens årsredovisning . bedriver ett tidsbegränsat programstöd för att ta fram riktlinjer för att stödja evidensbaserad praktik för företagshälsovården. Branschorganisationen Företagshälsor har en fastlagd inriktning att arbeta för bl.a. kompetensförsörjning och utbildningsfrågor för branschens medarbetare samt en stärkt roll för företagshälsovården i bl.a. sjukskrivningsprocessen. En länk mellan forskning och praktik bedrivs även av Kompetenscentret för företagshälsa – en forskning som finansieras av Forte och försäkring. Vidare bedrivs forskning kopplad till utbildningar för företagshälsovårdspersonal på olika lärosäten, bl.a. vid . En gemensam ambition i detta arbete är att utveckla och sprida kunskap om företagshälsovård som kommer till praktisk nytta och att göra företagshälsovården konkurrenskraftig genom att bidra till affärsnytta. Utskottet noterar att Utredningen om nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö tilläggsuppdrag (dir 2016:79) om att överväga olika alternativ och föreslå var man långsiktigt bör placera ansvaret för att utveckla och ta fram nya riktlinjer som stöder evidensbaserad praktik för företagshälsovården. Utskottet ser fram mot beredning av förslagen i utredningens betänkande Ett nationellt centrum för kunskap och utvärdering av arbetsmiljö (SOU 2017:28). Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att ett brett arbete pågår hos en mängd aktörer och intressenter för att stärka företagshälsovården och effektivisera dess arbete inom ramen för dess nuvarande form. Med hänvisning till det ovan anförda finner utskottet inte skäl att föreslå några initiativ från sida med anledning av motionsyrkandena som därmed avstyrks. Sanktionsavgifter och preskriptionstid m.m. Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 8 (SD). och (båda SD) föreslår i motion 2016/17:2511 att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott utökas till minst det dubbla, dvs. för normalgraden och för grova brott (yrkande 11). (SD) framför i motion 2016/17:780 ett identiskt motionsyrkande. (S) påpekar på att det är problem med att driva in sanktionsavgifter från utländska företag som brutit mot regelverk och föreslår i motion 2016/17:1898 att får i uppdrag att driva in sanktionsavgifter från samtliga aktörer på den svenska arbetsmarknaden. Bilaterala avtal inom EU bör därför skrivas anför motionären. (SD) föreslår i motion 2016/17:767 att det införs krav på rapportering vid olyckor inom utländska företag verksamma i . Det saknas krav på att rapportera dödsolyckor bland anställda i utländska företag anför motionären. har yrkat att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott utökas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott följer de allmänna preskriptionstiderna i och beror på straffskalan för brottet – ju strängare straffskala, desto längre preskriptionstid. Utskottet anser att det är angeläget att arbetsmiljöbrott i likhet med andra allvarliga brott inte preskriberas. Det är därför angeläget att polis och åklagare har den organisation och de resurser som krävs för att utreda misstänkt brottslighet inom de tidsramar som lagen stipulerar och att utredningar om arbetsmiljöbrott ges hög prioritet trots sin komplexitet. Utskottet har vid tidigare riksmöten, som svar på ett identiskt yrkande, kunnat konstatera att åklagare och polis organiserat om sin verksamhet för att bli mer effektiva t.ex. genom att centralt samlat kompetensen om arbetsmiljöbrott i syfte att skapa en effektivare verksamhet samt 2015 inrättat särskilda enheter för arbetsmiljöbrott på regional nivå inom .