bet · H501KU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag om anslag för utgiftsområde 1. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens och riksdagsstyrelsens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Vidare tillstyrker utskottet riksdagsstyrelsens förslag om godkännande av en investeringsplan. Utskottet tillstyrker dessutom ombudsmäns (JO) förslag om anslagsfinansiering av anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Även regeringens förslag om mål för demokratipolitiken tillstyrks. Övriga motionsförslag som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns fyra reservationer (SD, V, KD) och fem särskilda yttranden (M, SD, C, L, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Utskottet föreslår slutligen att lägger årsredovisning till handlingarna. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 1 . Redogörelse /17:RS1 årsredovisning för . Cirka 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Målen för utgiftsområde 1 Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Frågor om statsrådens ekonomiska villkor 1.Apanaget, punkt 3 (V) 2.Regeringskansliets organisation, punkt 4 (KD) 3.Utrikesförvaltningens organisation, punkt 5 (V) 4.Sieps uppdrag, punkt 7 (SD) 1.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 2 (M) 2.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 2 (SD) 3.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 2 (C) 4.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 2 (L) 5.Anslag m.m. inom utgiftsområde 1, punkt 2 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens, riksdagsstyrelsens, ombudsmäns (JO) och oppositionspartiernas anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden och oppositionspartiernas inställning till förslaget Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 yttrande 2017/18:UU1y Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Anslagsförslagen inom utgiftsområde 1 Förslagen till beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Målen för utgiftsområde 1 godkänner regeringens förslag till mål för demokratipolitiken. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkt 1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 anvisar anslagen för inom utgiftsområde 1 i enlighet med utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkterna 2, 7 och 9 samt avslår motionerna 2017/18:2524 av m.fl. (SD, -), 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 18, 2017/18:3095 av Skånberg m.fl. (KD), 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:3587 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkandena 3, 4, 6 och 12, 2017/18:3695 av och (båda C), 2017/18:3770 av m.fl. (M) yrkandena 1–8 och 2017/18:3822 av m.fl. (L). b) Beställningsbemyndiganden för regeringen bemyndigar regeringen att för anslagen 6:5 Stöd till politiska partier och 8:1 Presstöd besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkt 3. c) Låneram för bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst och för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkterna 4 och 6. d) Investeringsplan för fastigheter godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplan för anslaget 2:3 fastighetsanslag för 2018-2020. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkt 5. e) Anslagsfinansiering av anläggningstillgångar hos ombudsmän () godkänner att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 1 punkt 8. 2017/18:450 av (L) yrkandena 1–3. Reservation 1 (V) 2017/18:1710 av (MP) och 2017/18:3424 av m.fl. (KD) yrkande 4. Reservation 2 (KD) 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2017/18:2008 av (M). Reservation 3 (V) Frågor om statsrådens ekonomiska villkor 2017/18:166 av (SD) yrkande 2 och 2017/18:167 av (SD) yrkande 2. 2017/18:877 av m.fl. (SD, -) yrkande 5. Reservation 4 (SD) lägger redogörelse /17:RS1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M)*, (S), (S), (S), (SD)*, (M)*, (C)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (V), Skånberg (KD)*, (S), (M)* och (S). * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition i de delar som rör utgiftsområde 1 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 1), årsredovisning för (redog. 2016/17:RS1) och cirka 30 motionsyrkanden som har väckts under den allmänna motionstiden /18. För utgiftsområde 1 lämnar regeringen, riksdagsstyrelsen och ombudsmän () förslag om anslag inom utgiftsområdet. Regeringen och riksdagsstyrelsen lämnar även förslag till bemyndiganden. ombudsmän () föreslår att beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Riksdagsstyrelsen föreslår också att godkänner en investeringsplan. Regeringen föreslår vidare att godkänner att målet för demokratipolitiken ändras. Regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till riksdagsbeslut samt förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens, riksdagsstyrelsens och ombudsmäns (JO) förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 1 och , , , och inställning till dessa bemyndiganden. lämnade riksdagsdirektören och medarbetare information till utskottet om årsredovisning och budgetförslagen m.m. har gett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig över förslagen i budgetpropositionen och motionerna i de delar som rör utrikes-förvaltningen. yttrande finns i bilaga 6. Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt att utgiftsramen för utgiftsområde 1 ska uppgå till 14 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 1 i budgetpropositionen. Betänkandet har disponerats så att målen för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas i två inledande avsnitt. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motionerna som gäller anslag inom utgiftsområde 1. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /18. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor som berör några av de ändamål och verksamheter som innefattas i utgiftsområde 1. Slutligen behandlas årsredovisning för . Målen för utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag om att målet för demokratipolitiken ska vara en levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika. har godkänt fem mål inom utgiftsområdet. Dessa mål rör samepolitiken, demokratipolitik, mänskliga rättigheter, nationella minoriteter och medier. Regeringen har beslutat om ett generellt mål för området länsstyrelserna. Detta mål är dock inte bundet med . Länsstyrelserna har emellertid uppgifter inom ramen för de nationella målen som är fördelade på ett stort antal utgiftsområden, och flera av dessa mål är riksdagsbundna. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Detta mål godkändes av 2005 (prop. 2005/06:1 utg.omr. 23, bet. 2005/06:MJU2, rskr. 2005/06:108). Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks. Målet för politiken för mänskliga rättigheter är att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Båda dessa mål godkändes av 2015 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 1, bet. 2015/16:KU1, rskr. 2015/16:59). Målet för politiken för nationella minoriteter är att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Detta mål godkändes av 2008 (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Detta mål godkändes av 2014 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna med . Dessa mål behandlas i budgetpropositionen under respektive delområde. Några av målen behandlas längre fram i detta betänkande i avsnittet Anslag m.m. inom utgiftsområde 1. I propositionen anförs att (SOU 2016:5) föreslagit att det nuvarande målet för demokratipolitiken ersätts med ett nytt mål som i högre grad tar hänsyn till jämlikhet, till vikten av att många medborgare känner sig delaktiga och till att demokratin behöver vara hållbar . Med utgångspunkt i förslag och överväganden föreslår regeringen att målet för politikområdet ändras till: ”En levande demokrati som är uthållig, kännetecknas av delaktighet och där möjligheterna till inflytande är jämlika”. Regeringen anför i propositionen att det med ordet ”uthållig” förtydligas att demokratin behöver vara robust och stå stark även i ett längre tidsperspektiv och i en föränderlig omvärld. Om inte många människor känner sig delaktiga i demokratin och det gemensamma samhället blir demokratin enligt regeringen svag. En väl fungerande demokrati förutsätter vidare att möjligheterna att komma till tals och delta i demokratiska processer är jämlika. Regeringen anser att fler människor behöver få tillgång till de resurser som är nödvändiga för att kunna delta och göra sin röst hörd i frågor som berör och engagerar. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. Utredningen, som fick namnet Demokratiutredning – Delaktighet och jämlikt inflytande, lämnade betänkandet Låt fler forma framtiden (SOU 2016:5). I betänkandet anförs att det finns skäl att upphäva det nuvarande målet för demokratipolitiken och att besluta om ett nytt mål som tydligare betonar värdet av delaktighet och jämlikt inflytande. Enligt utredningen tar det nuvarande målet inte hänsyn till jämlikhet, vilket är ett demokratiideal som är centralt i vårt styrelseskick. Vidare anförs i betänkandet att demokratipolitiken inte enbart kan ta avstamp i enskilda individers rätt till inflytande utan måste även handla om individers politiska organisering, deltagande och förutsättningar för att gemensamt bilda opinion. Demokratin blir dessutom starkare när det är många som deltar. Ett brett deltagande ger bättre förutsättningar för att fler röster ska kunna komma till uttryck och inflytandet därmed blir mer jämlikt. Ett jämlikt inflytande förutsätter dock enligt utredningen att alla har möjligheter att delta och påverka den politiska maktutövningen oavsett kön, hudfärg, språklig, etnisk eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder eller socioekonomisk status. Syftet med demokratipolitiken bör därför enligt utredningen vara att öka delaktigheten och att verka för att inflytandet utövas mer jämlikt. Begreppet delaktighet innebär här både att faktiskt delta och en upplevelse av att vara delaktig. Vidare anförs i betänkandet att demokratin måste vara hållbar. En hållbar demokrati förutsätter att det demokratiska engagemanget är högt och att de flesta upplever att de kan påverka. handlar hållbarhet enligt utredningen om starka offentliga institutioner som kan fatta beslut på ett rättssäkert och transparent sätt. Då kan medborgarna känna förtroende för demokratin. En långsiktigt hållbar demokrati förutsätter också enligt utredningen att de mänskliga rättigheterna respekteras. Kunskapen och medvetenheten om demokratins grundläggande principer, alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet, måste vara förankrade i samhället. Vidare anförs i betänkandet att en sådan demokrati är motståndskraftig mot våldsbejakande extremism och andra antidemokratiska uttryck. I budgetpropositionen föreslog regeringen bl.a. att det dåvarande målet för demokratipolitiken skulle upphävas och ersättas med ett nytt, övergripande mål (prop. 2008/09:1 utg.omr. 1 s. 56). Det nya, övergripande målet skulle enligt regeringen vara en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande stärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. I en motion yrkades att borde återinföra målet för demokratipolitiken med den lydelse det hade och med innebörden att folkstyrelsen ska värnas och fördjupas. I sitt ställningstagande delade den uppfattning som regeringen framförde i propositionen om att demokratin förutsätter ett förverkligande av de mänskliga rättigheterna och att de mänskliga rättigheterna förutsätter ett demokratiskt styrelseskick och stärks av en demokrati där människor har makt över den egna vardagen och möjligheter att påverka (bet. 2008/09:KU1 s. 46). Genom att lyfta fram dels den enskilda individens mänskliga rättigheter som en förutsättning för ett aktivt deltagande, dels individens möjligheter att utöva inflytande tydliggörs enligt utskottet det ömsesidiga beroendet mellan demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om att det gamla målet skulle upphöra att gälla och om att ett nytt, övergripande mål skulle införas. I denna del finns i betänkandet en reservation (S). Regeringen föreslog i budgetpropositionen att dels ändra det övergripande målet för demokratipolitiken, dels införa ett nytt övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter (prop. 2015/16:1 utg.omr. Regeringen framhöll att det är en skyldighet för ett lands regering att säkerställa att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls genom bl.a. effektiv lagstiftning, ett fungerande rättsväsen och utbildning. Regeringen föreslog att målet för politiken för mänskliga rättigheter skulle vara att säkerställa full respekt för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. Det föreslagna målet skulle enligt regeringen täcka alla slags förpliktelser som de internationella åtagandena medför för som konventionsstat. Ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter skulle också enligt regeringen innebära att det övergripande målet för demokratipolitiken behövde ändras. Det nya målet för demokratipolitiken föreslogs vara en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks. I en motion yrkades avslag på regeringens förslag om mål för politiken för mänskliga rättigheter och att detta mål i stället borde vara att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna. I sitt ställningstagande delade utskottet den uppfattning som regeringen framförde i propositionen om behovet av ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter (bet. 2015/16:KU1 s. 15). Genom att lyfta fram de mänskliga rättigheterna i ett eget mål tydliggörs enligt utskottet vikten av att säkerställa full respekt för dessa rättigheter i . Utskottet hade inget att invända mot den föreslagna lydelsen av målet. Ett eget övergripande mål för politiken för mänskliga rättigheter innebar enligt utskottet att det övergripande målet för demokratipolitiken behövde ändras. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag om målen för demokratipolitiken och för politiken för mänskliga rättigheter. I denna del finns i betänkandet en reservation (M). Utskottet anser att det nya målet för demokratipolitiken som regeringen föreslår bör godkännas. Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1 har, som nämnts ovan, godkänt fem mål inom utgiftsområde 1 . Dessa mål rör områdena samepolitik, demokratipolitik, politiken för mänskliga rättigheter, nationella minoriteter samt medier. Målen för övriga delområden inom utgiftsområde 1 är inte bundna med . I detta avsnitt finns en redogörelse för de mål som rör flera utgiftsområden och som inte behandlas närmare inom utgiftsområde 1, nämligen det övergripande målet för samepolitiken och målet för medierna. Därefter finns en redogörelse för målen för områdena demokratipolitik, politiken för mänskliga rättigheter och nationella minoriteter samt för vissa av länsstyrelsernas verksamheter. Det finns även en närmare redogörelse för och en del av samepolitiken. Regeringens samepolitik redovisas i budgetpropositionen under flera utgiftsområden. Bland dessa kan nämnas utgiftsområdena 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslaget 3:1 och en redogörelse för målet, resultat-redovisningen och politikens inriktning framöver för samepolitiken när det gäller att verka för en levande samisk kultur. Området medier omfattar Myndigheten för press, radio och tv, , presstöd, utbyte av tv-sändningar mellan och , forskning och dokumentation om medieutvecklingen, avgift till Europeiska audiovisuella observationer samt stöd till taltidningar. Vidare omfattas , och . Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Inom utgiftsområde 1 finns budgetförslag för anslagen 8:1 Presstöd och 8:2 Myndigheten för press, radio och tv. Målet för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadlig mediepåverkan. Detta mål godkändes av 2014 (prop. 2014/15:1 utg.omr. 17, bet. 2014/15:KrU6, rskr. 2014/15:96). Målet, resultatredovisningen och politikens inriktning framöver för området medier behandlas samlat i budgetpropositionen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och bereds följaktligen av kulturutskottet. och del av samepolitiken , som bildades , är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet. Det är även ett samiskt folkvalt organ med val . verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (2009:1395) med instruktion för . Statsbidrag enligt förordningen (2007:1347) om statsbidrag vid vissa studier i samiska administreras av . De övergripande målen för är enligt sametingslagen att verka för en levande samisk kultur och att ta initiativ till verksamheter och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. När det gäller samepolitikens mål att verka för en levande samisk kultur finns i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1 en resultatredovisning och en beskrivning av politikens inriktning framöver. Samerna är dessutom erkända som en nationell minoritet, och samiskan är erkänt som ett nationellt minoritetsspråk i . Området nationella minoriteter behandlas samlat i budgetpropositionen inom utgiftsområde 1 och behandlas närmare längre fram. Vid bedömningen av resultatet av de åtgärder som har vidtagits för en levande samisk kultur används framför allt tre indikatorer: – samiskt inflytande och delaktighet – utvecklingen av det samiska språkets användning och ställning – möjligheten att ta del av och utöva ett mångfaldigt samiskt kulturliv. Bedömningarna utgår främst från årsredovisning. Regeringens bedömning är att betydande steg har tagits för att säkerställa det samiska folkets åtnjutande av sina rättigheter. Att stärka samiskt inflytande, samisk delaktighet samt det samiska språket och kulturen kräver insatser inom flera olika politikområden. Regeringen framhåller att den överenskommelse som har träffats om Nordisk samekonvention och det pågående arbetet med att etablera en konsultationsordning är viktiga steg i arbetet för att nå det övergripande samepolitiska målet och för utvecklingen av det gränsöverskridande samarbetet om urfolksrättigheter. Deltagandet i internationella forum såsom delegationerna vid partsmöten inom ramen för om klimat (UNFCCC) respektive biologisk mångfald (CBD) har enligt regeringen varit viktigt för att säkra möjligheter att påverka frågor som rör det samiska folket. Regeringens bedömning är att deltagandet i internationella forum även i fortsättningen kommer att vara viktigt, och en förutsättning för att uppnå målet. fyller enligt regeringen en viktig funktion genom att bevaka att samiska behov och rennäringens intressen beaktas i samhällsplaneringen. roll påverkas eftersom efterfrågan från olika aktörer som önskar nyttja och ändra användningen av marken inklusive naturresurserna i Sápmi ökar. Vidare bedömer regeringen att bl.a. och arbete bidragit till att synliggöra den strukturella rasism och diskriminering som det samiska folket genom historien utsatts för. Regeringens bedömning är att det är viktigt att skapa förutsättningar för en stabil infrastruktur för samiska kulturinstitutioner. Det särskilda stödet till samisk kultur gör det möjligt för det samiska folket att själva kunna förmedla sin historia, sitt språk och sin identitet samt att synliggöra kulturarvet kopplat till detta. Regeringen anför även att språket är avgörande för att uppnå målet om en levande samisk kultur. I beskrivningen av politikens inriktning anför regeringen att den föreslår en ökning av anslaget för för att möjliggöra det fortsatta arbetet med en höjd ambitionsnivå, främja det samiska folkets möjligheter att behålla och utveckla sitt kultur- och samfundsliv och stärka samernas rätt till självbestämmande. Vidare anförs i propositionen att arbetet med att införa en konsultationsordning är centralt för att långsiktigt säkerställa samiskt inflytande och delaktighet. har en promemoria med förslag till en konsultationsordning tagits fram. Förslaget innebär en skyldighet för regeringen, statliga förvaltningsmyndigheter, landsting eller kommuner att konsultera i frågor som kan få särskild betydelse för samerna. Promemorian bereds inom . Regeringen anför också att den avvaktar ställningstagande till en nordisk samekonvention.