bet · H401AU6 · 2017-02-24 00:00:00 — Att dessa myndigheters verksamhet analyseras och granskas för att bli mer jämställd är viktiga steg mot ett mer jämställt mottagande. vill nu gå vidare och göra en översyn av hela mottagande- och etableringsprocessen för att säkerställa att samtliga myndigheter och kommuners arbete gynnar jämställdheten. Jag anser därmed att regeringen bör ge JiM i uppdrag att jämställdhetsintegrera hela mottagande- och etableringsprocessen. Förutom att patriarkala strukturer gör sig påminda i myndighetsutövning visar I skuggan av hög arbetslöshet – om flykting- och anhöriginvandrares arbetsmarknadsetablering hur stereotypa föreställningar om nyanlända kan prägla arbetsförmedlarens bemötande och därmed riskera att påverka matchningen och förmedlingen av etableringsinsatser till nyanlända på ett ofördelaktigt sätt. För att motverka diskriminering bland arbetsgivare och arbetsförmedlare bör regeringen därför återkomma med förslag på en kunskapssatsning om gruppen asylsökande riktad till Arbetsförmedlingen. En starkt bidragande anledning till att är ett relativt jämställt land är att politiken ofta tar sikte på individen framför familjen. Detta perspektiv behöver enligt bli tydligare i mottagandet av nyanlända. Enligt de nuvarande reglerna har de personer som får uppehållstillstånd genom anknytning inte rätt till introduktion om de inte kommer till efter det att anknytningspersonen fått uppehållstillstånd. Detta sätter upp svåra hinder för personer som anhöriginvandrat, av vilka många är kvinnor, när det gäller språkkunskaper och förutsättningar för vidare etablering i . Det försätter den som kommer till genom anhöriginvandring i en beroendeställning till den anknytningsperson som först kom hit. Samma situation gäller för de som fått uppehållstillstånd på grund av anknytning till en svensk medborgare. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur etableringslagen kan ändras så att den omfattar alla som får uppehållstillstånd genom anhöriginvandring. Omställningsorganisationerna har visat sig framgångsrika när det gäller att ta arbetssökande vidare mot nästa relevanta jobb. Omställningsorganisationerna utför de tjänster som erbjuds genom omställningsavtal som tecknas mellan arbetsgivare och fackförbund. har konstaterat att omställningsorganisationen har kapacitet för fler omställningar än den hanterar och har därför föreslagit att bredda uppdraget till att inte bara omfatta personer som befinner sig mellan jobb, utan även till personer som står inför ett inträde på arbetsmarknaden, och då särskilt nyanlända akademiker. instämmer i SSR:s bild av den potential som finns inom omställningsorganisationerna men menar att fokus inte bara borde riktas mot akademiker. Regeringen bör återkomma med förslag på hur omställningsorganisationernas uppdrag kan omformuleras så att det också omfattar nyanlända. Enligt granskningsrapporter från innebär den nuvarande utformningen av etableringsuppdraget en risk för att Arbetsförmedlingen i sitt arbete prioriterar kortsiktiga åtgärder i stället för långsiktiga. Dessutom är det så att de begränsade möjligheter som gäller för att få uppehållstillstånd i innebär att etableringsinsatserna kortas ned ytterligare, eftersom de inte får vara längre än uppehållstillstånden. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att ta bort 24-månadersgränsen för etableringsinsatser. anser att det är viktigt att tidigt kartlägga nyanländas hälsotillstånd och prestationsförmåga och i större utsträckning anpassa insatserna därefter. Röda Korset har i samarbete med Arbetsförmedlingen, i , ett antal kommuner och civilsamhället drivit projektet – Integrerad preventionsmodell för psykosocialt stöd – där man arbetat just på detta sätt. I finns ett liknande projekt under namnet Inspira. Det krävs enligt en mer flexibel syn på vad som kan ingå i en etableringsplan. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur projekten kan fungera som modeller för hela landet. Som framgått ovan menar jag, till skillnad från utskottet, att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder och sträva mot en mer feministisk migrationspolitik och ett feministiskt mottagande av människor på flykt. Insatser inom etableringsuppdraget, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 6, 14 och 16 samt 2016/17:295 av (M), 2016/17:830 av (M), 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 12, 2016/17:1624 av m.fl. (S), 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkandena 1, 3 och 6, 2016/17:1642 av m.fl. (S) yrkande 7, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 1, 3, 10, 19, 20, 22 och 23, 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 14, 2016/17:2513 av (SD), 2016/17:2880 av m.fl. (M), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 4, 14, 40 och 41, 2016/17:3003 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 14, 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 21 och 22, 2016/17:3344 av (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkandena 7, 16 och 26. Vår tradition av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till vårt lands utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt vårt välfärdssamhälle. De människor som kommit hit från andra länder, oavsett om de flytt eller sökt sig hit av andra skäl, har på olika sätt berikat . bor här människor med rötter i världens alla hörn och här talas i princip världens alla större språk. Det gör och det svenska samhället rikare på många sätt. Det ger oss stora möjligheter på en global marknad. , liksom många andra länder, står inför det faktum att fler och fler blir äldre som en allt lägre andel av befolkningen befinner sig i arbetsför ålder. Att fler kommer till och jobbar är viktigt för vårt framtida välstånd. Den rådande flyktingkrisen är framför allt en kris för de människor som tvingas fly, men när så många människor kommer till befinner sig det svenska mottagandet i ett mycket ansträngt läge. Det är avgörande att avsevärt förbättrar möjligheterna för asylsökande och nyanlända att snabbare komma in på arbetsmarknaden och det svenska samhället, annars riskerar alltför många att hamna i ett långvarigt utanförskap och bidragsberoende. Jag delar inte utskottets uppfattning att regeringen för en kraftfull politik för nyanlända invandrares etablering. Det behövs andra och fler konkreta reformer än regeringen har presenterat. Insatser behövs för att få fram fler praktikplatser för nyanlända, vilket är en del i migrationsöverenskommelsen. godkänner Arbetsförmedlingen dock bara sex månaders praktik, vilket ofta är för att bli anställningsbar särskilt med tanke på att många nyanlända har bristande språkkunskaper. Praktik är den stödform som kostar minst för arbetsgivare då de inte betalar lön. Praktikanten får i stället etableringsersättning eller arbetslöshetsersättning. Syftet med sexmånadersgränsen är att arbetsgivarare inte ska använda praktikanten som gratis personal, men Liberalerna anser att det finns all anledning att förlänga praktikperioden. Jag anser att regeringen bör se till att det blir möjligt att anordna praktikplatser som löper . Liberalerna vill betona att det civila samhället är ett omistligt komplement till det offentligas insatser och bidrar till fler vägar in i det svenska samhället för nyanlända. Huvudansvaret för att stötta varje nyanländ individ att komma in i det svenska samhället ligger på det offentliga, men det offentligas insatser kommer aldrig att vara nog. Det har blivit tydligt inte minst när det gäller att akut ta hand om asylsökande. Liberalerna anser att det är rimligt att det offentliga bidrar med finansiellt stöd till sådan verksamhet. Det behövs t.ex. fler arenor och verksamheter som gör det lättare för nyanlända och civilsamhället att mötas. måste det göras en tydligare granskning i samband med bidragsgivning, bl.a. för att undvika att skattemedel går till organisationer som motverkar jämställdhet och demokratiska principer. Jag anser därför att regeringen bör vidta åtgärder så att civilsamhällets roll för att främja nyanländas etablering gynnas. har kvinnor i fått ökad frihet och självständighet. Detta har bidragit till frihet för kvinnor som individer men har också bidragit till vårt samhälles utveckling och ekonomiska tillväxt. Att ha ett jobb och en egen lön ökar kvinnors självständighet både gentemot samhället och gentemot deras partner. Alltför många utrikes födda kvinnor, särskilt de som kommer som asylsökande eller är anhöriginvandrare, står utan jobb och är beroende av antingen samhällets ekonomiska stöd eller sin makes. Liberalerna anser att det behövs fler insatser för att öka utrikes födda kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, och kontakten med arbetsmarknaden måste tidigareläggas. Jag anser att regeringen bör verka för att kvinnor och män möts av samma förväntningar och krav på att jobba och få en egen lön att leva på. Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 11, 15, 16, 22 och 23 samt 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 24. Jag står inte bakom utskottets resonemang om s.k. enkla jobb. anser att det krävs ett betydande reformarbete för att undvika ett växande utanförskap. Det krävs en ny arbetslinje i migrations- och integrationspolitiken som undanröjer byråkratiska hinder och trösklarna in på arbetsmarknaden. Svensk arbetsmarknad är tudelad. Särskilt nyanlända och personer med kort utbildning är arbetslösa i högre grad än andra. har också EU:s lägsta andel enkla jobb. Dessa två fenomen – svårigheterna för nyanlända och personer med kort utbildning att få in en fot på arbetsmarknaden och bristen på enkla jobb – hänger ihop. Jag instämmer inte i utskottets beskrivning av de påstått negativa konsekvenserna av en ökad lönespridning. har i andra sammanhang uppmanat arbetsmarknadens parter att sänka trösklarna för nyanlända genom att komma överens om ingångsjobb, med lägre ingångslöner . Om parterna på detta sätt tar sitt ansvar vill matcha avtalet med både sänkt inkomstskatt och sänkt arbetsgivaravgift sedan en person gjort entré på den svenska arbetsmarknaden. Jag anser att regeringen bör sträva efter fler enkla jobb så att fler kan komma in på arbetsmarknaden. Men även om sänkta trösklar för arbete, företagande och nyanställning är bland det viktigaste kommer det inte att räcka. Regeringen behöver vidta ytterligare åtgärder för att stärka nyanländas kunskaper och bättre ta till vara den kompetens som redan finns genom valideringar och genom att komplettera kunskap så att den passar bättre på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen bör också utreda hur en grundutbildning för nyanlända, även för ensamkommande i gymnasieåldern, med utökad samhällsorientering kan genomföras. Utbildningen ska vara obligatorisk såtillvida att man får nedsatt dagersättning om man inte deltar. Valideringen av tidigare meriter och kompetens måste enligt börja vid ankomsten till . Regeringen bör se över hur man kan införa en tidigare och bättre inventering av utbildning och kompetens. Vidare bör universitet och högskolor involveras i högre grad för att stärka valideringen, och i detta sammanhang fordras det också en tät kontakt med arbetsgivare och arbetsmarknad. Regeringen bör se över hur man på detta sätt ytterligare kan stärka valideringen av kompetenser. Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 11, 15, 16, 22 och 23. Nyanlända som tar ett jobb som inte matchar deras kompetens möter svårigheter att avancera till ett jobb som motsvarar deras kvalifikationer. En av anledningarna till detta är, enligt Sacos undersökningar, att dörrarna mellan ett jobb och rätt jobb ofta är stängda. Arbetsbelastningen för handläggare på Arbetsförmedlingen är redan alltför stor. Den som kommer in på ett av förmedlingens kontor och säger att han eller hon har ett jobb men skulle vilja ha ett nytt kan inte förvänta sig särskilt mycket stöd och vägledning. Detta drabbar utlandsfödda akademiker extra hårt, då de uppskattas löpa åtta gånger högre risk att ha ett okvalificerat arbete än en svenskfödd akademiker. Ett sätt att förbättra rörligheten skulle kunna vara att införa ett valideringsår. Valideringsåret innebär att en person som har ett jobb som inte matchar hens kvalifikationer skulle få möjlighet att upplåta sin tjänst till någon som är arbetslös. skulle individens utbildningsbakgrund kartläggas, utbildningen kompletteras samt individen erbjudas praktik för att få in en fot i rätt bransch. På detta sätt skapas en flexibel lösning för att i efterhand ”rätta till” matchningen för personer som har ett arbete som de är överkvalificerade för. Jag anser att regeringen bör utreda möjligheterna att införa ett valideringsår. Som framgått ovan menar jag, till skillnad från utskottet, att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att förbättra möjligheterna att validera nyanlända invandrares kompetens och tidigare utbildning. Nyanlända invandrares kompetens, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:1635 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 24 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkandena 11, 15, 16, 22 och 23. Jag står inte bakom utskottets resonemang om s.k. enkla jobb. För Liberalerna är det avgörande att fokusera på att hur fler jobb skapas och hur fler nyanlända också får en lön att leva på. Med de statliga beredskapsjobben hoppas regeringen sysselsätta 5 000 personer 2017–2020. De s.k. snabbspåren omfattar endast drygt 2 000 personer. Detta är otillräckligt och regeringen bör presentera reformer för att även de med låg utbildning ska få jobb. Liberalerna anser att arbetsmarknaden måste öppnas för fler enkla jobb. Det måste bli billigare – inte dyrare – att anställa. Jag instämmer inte i utskottets beskrivning av de påstått negativa konsekvenserna av en ökad lönespridning. , , , och har alla pekat på att de höga ingångslönerna i försvårar integrationen. På samma linje går SNS Konjunkturråd som föreslagit att parterna borde sträva efter lösningar som håller tillbaka lönekostnaderna för personer med låga förkunskaper. Bedömningen är att en sådan differentiering av avtalen är möjlig att genomföra utan att det påverkar lönerna för övriga anställda negativt. har föreslagit möjligheten att man i kollektivavtalen definierar ”nya” typer av enkla jobb och inför betydligt lägre minimilöner bara för dessa. Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör ta del av relevanta forskningsresultat som visar att höga ingångslöner försvårar integrationen. Regeringen gör inte tillräckligt för de som har en lägre utbildningsnivå. Dessa människor kommer inte att hjälpas av regeringens snabbspår eller aldrig så bra system för validering. De behöver en politik som ger dem möjlighet till utbildning, men framför allt behövs en politik som ger dem chansen att få ett jobb och en lön att leva på. Liberalerna har i andra sammanhang föreslagit s.k. startjobb med lägre lön, låg inkomstskatt och avskaffade arbetsgivaravgifter. Genom en breddning av arbetsmarknaden kan vi få en hög sysselsättning, mindre utanförskap och mer resurser till välfärden. Till skillnad från utskottet menar jag sammantaget att regeringen bör lägga om sin politik för de som har en lägre utbildningsnivå. Samhällsinformation, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 29, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 21, 2016/17:1243 av (M), 2016/17:2041 av (SD) och 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 21. Vi instämmer inte i vad utskottet säger om att regeringen har vidtagit relevanta och tillräckliga åtgärder när det gäller samhällsinformation och samhällsorientering. Många nyanlända kommer från länder där mänskliga fri- och rättigheter, kvinnors rättigheter och barns rättigheter kränks allvarligt. Regeringen bör se till att det tas fram ett lättillgängligt och användarvänligt informationsmaterial riktat till nyanlända om mänskliga fri- och rättigheter, demokrati, jämställdhet mellan könen, , hedersrelaterat våld och förtryck samt skyldigheter och rättigheter i . Inte minst när det gäller synen på jämställdhet kommer många nyanlända från samhällen som skiljer sig från det svenska. I är det självklart att kvinnor har samma rättigheter som män och att varje kvinna själv väljer vem hon vill gifta sig med och hur hon vill leva sitt liv. Men så är det inte överallt. Trots att för många är ett tryggt land finns det fortfarande hederskultur som begränsar människors självständiga liv och möjligheten att bli det man vill. Det kan vi aldrig acceptera. Det är viktigt att nyanlända, såväl män som kvinnor, får en ordentlig samhällsorientering. Regeringen bör därför vidta åtgärder för att deltagandet i den samhällsorientering som kommunerna är skyldiga att erbjuda till nyanlända blir obligatoriskt. Regeringen bör också se till att samhällsorienteringen avslutas med en examination, där ett underkännande innebär att deltagaren helt eller delvis måste göra om utbildningen. Samhällsinformation, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 21, 2016/17:1243 av (M), 2016/17:2041 av (SD), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 21, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 29, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 8. För många kvinnor som kommer hit från andra länder kan företagande vara den enda möjligheten att få ett jobb. Många kvinnor kan inte de uppbyggda system som finns för att stödja kvinnors företagande och behöver extra stöd och hjälp. Därför behövs en särskild satsning på kvinnor med utländsk bakgrund för att de lättare ska kunna välja företagande som ett sätt att få ett jobb. I detta avseende håller jag inte med utskottet om att regeringen vidtagit relevanta och tillräckliga åtgärder för att informera om förhållandena i . Regeringen bör därför ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att informera om möjligheten att driva företag inom ramen för etableringsuppdraget. Samhällsinformation, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 21 och 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 21, 2016/17:1243 av (M), 2016/17:2041 av (SD), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 29, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 8. För att rättigheter ska kunna tillgodoses behöver de bli kända, både för de som har i uppgift att upprätthålla dem och för de vars rättigheter riskerar att kränkas. menar att det måste bl.a. bli lättare för asylsökande och nyanlända att själva söka upp information om vilka rättigheter de har, om hur arbetsmarknaden fungerar och om potentiella arbetsgivare. lanserade en plattform i detta syfte 2011. De menar att myndigheters information gentemot nyanlända är alltför oöverskådlig och svårtillgänglig och efterfrågar en central plattform från vilken de nyanlända kan söka efter den information de letar efter. delar Sacos kritik och menar att en plattform av detta slag skulle kunna vara ett steg mot att stärka rättigheterna för asylsökande och nyanlända. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med förslag om en plattform för information om vilka rättigheter arbetstagare har, om hur arbetsmarknaden fungerar och om potentiella arbetsgivare, riktad mot asylsökande och nyanlända. Som framgått ovan menar jag, till skillnad från utskottet, att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att informera om hur det svenska samhället är organiserat och vilka rättigheter arbetstagarna har på arbetsmarknaden. Samhällsinformation, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2016/17:351 av m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:1243 av (M), 2016/17:2041 av (SD), 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 21, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkandena 19 och 29, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 8. Rättigheterna för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer, eller med ett bredare begrepp, hbtq-personer) har successivt stärkts under . Par av samma kön kan ingå äktenskap och har lagligt stöd för att adoptera barn samt att få tillgång till assisterad befruktning. Hbt-personer omfattas av ett brett lagskydd mot diskriminering – senast reformerat genom lagändringar som trädde i kraft – och kravet på sterilisering i samband med ändrad könstillhörighet har avskaffats. Trots dessa framsteg återstår lagstiftningsarbete och andra åtgärder för att komma till rätta med fördomar, diskriminering, våld och andra kränkningar som hbt-personer utsätts för enbart på grund av sin kärlek eller sin könsidentitet. Liberalerna anser att även mottagandet av asylsökande måste gå till på ett sätt som tydligt värnar hbt-personers lika rättigheter. Allvarliga incidenter har inträffat på boenden där asylsökande hbt-personer har utsatts för hot eller attacker från andra boende. Det är av största vikt att gör allt som krävs för att upprätthålla de boendes trygghet, och att det klargörs vilka lagar som gäller i . Sammantaget när det gäller hbt-personers rättigheter håller jag inte med utskottet om att regeringen har vidtagit relevanta och tillräckliga åtgärder för att informera om vad som gäller i . Regeringen bör se till att frågor om hbt-rättigheter ingår i den samhällsorientering som erbjuds alla nyanlända. Mottagande och insatser , punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: I partimotion 2016/17:3372 Plan för ett starkare : Bryt utanförskapet lämnar en rad förslag för en bättre fungerande integration varav flera gäller just insatser . Det behövs en tydlig fokusering på jobb . Förslagen innebär bl.a. att det ska ske en kompetenskartläggning direkt då man kommer till , att det ska bli enklare för asylsökande att få de dokument som behövs för att kunna ha ett jobb, att det införs en jobbstimulans i asylsökandes dagersättning och att ska ha ett ökat jobbfokus i placeringen av asylsökande. Eftersom ovannämnda förslag inte behandlas i detta betänkande saknar vi möjlighet att reservera oss till förmån för dem. Vi står naturligtvis bakom dessa satsningar och förslag och kommer att återkomma till dem i andra sammanhang. Mottagande och insatser , punkt 1 (L) (L) anför: I partimotion 2016/17:1068 En politik som öppnar dörren till det svenska samhället och i motion 2016/17:3486 Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering har Liberalerna flera förslag för en bättre fungerande integration varav flera gäller just mottagande och insatser .