bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). I budgetpropositionens inledande avsnitt om utbildning och universitetsforskning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 43 f.) redovisar regeringen resultat för utgiftsområdet. Denna redovisning av resultat sammanfattas nedan och återges kortfattat i bilaga 6. I resultatredovisningen för utgiftsområdet redogör regeringen för indikatorer som jämför utbildning och universitetsforskning med omvärlden, såsom befolkningens utbildningsnivå i internationell jämförelse, svenska publiceringar och citeringar av forskningsartiklar och forskningssamarbeten samt överenskomna indikatorer inom för europeiskt utbildningssamarbete Utbildning 2020. Sammantaget framhåller regeringen att i flera avseenden fortsätter att vara en framstående kunskaps- och forskningsnation, men att det finns många viktiga utmaningar kvar. har uppnått goda resultat när man ser till befolkningens utbildningsnivå. Sysselsättningsgraden efter avslutad utbildning är hög och dessutom stigande. står sig bl.a. också väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. En förändring som bidragit till att göra till en mer framstående utbildningsnation är att andelen lågpresterande 15-åringar i läsförståelse, matematik och naturvetenskap nu sjunker efter att ha stigit under en lång följd av år. Ser man till utvecklingen är dock bilden inte lika entydigt positiv. Flera utbildningsindikatorer visar på en svag tillbakagång. Antalet studenter som är inskrivna på universitet och högskolor har minskat. Andelen ungdomar som går vidare från en utbildningsnivå till nästa sjunker, och andelen unga som inte fullföljer gymnasieskolan och därefter och inte heller studerar stiger. har enligt regeringen i vissa avseenden också långt kvar innan vi når ett jämställt utbildningssystem. , har i sina motioner för vissa anslag föreslagit alternativ till regeringens förslag. I förhållande till regeringens förslag till budget föreslår en minskning av anslagsnivån för utgiftsområdet med nästan . föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet ökar med jämfört med regeringens förslag. föreslår en minskning av anslagsnivån för utgiftsområdet om i förhållande till regeringens förslag. Liberalerna föreslår att anslagsnivån för utgiftsområdet minskas med jämfört med regeringens förslag. föreslår en ökning av anslagsnivån för utgiftsområdet med nästan i förhållande till regeringens förslag. En sammanställning av oppositionspartiernas alternativa förslag till anslag inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i betänkandets bilaga 2. Som framgår av förslagspunkten i utskottets förslag till riksdagsbeslut tillstyrker utskottet punkterna 1–6 i propositionen om anslag och bemyndiganden och avstyrker motionerna. Utskottets förslag till anslag – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 16 finns i betänkandets bilaga 4. Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden – som alltså överensstämmer med regeringens förslag – för inom utgiftsområde 16 finns i betänkandets bilaga 5. Nedan redogörs närmare i avsnitten 3 Barn- och ungdomsutbildning, 4 Vuxenutbildning, 5 Universitet och högskolor, 6 Forskning och 7 Gemensamma ändamål för innehållet i propositionen och motionerna när det gäller anslagen m.m. och för bakgrunden till utskottets ställningstagande. 3 Barn- och ungdomsutbildning Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet och ungdomsutbildning för samt en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som har väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområde 16 är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet och grundskola är att svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön. Målet för verksamhetsområdet är att svensk gymnasieutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla unga kvinnor och män i gymnasieskolan ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. Gymnasieskolan ska ge unga kvinnor och män en god grund för yrkesverksamhet eller för vidare studier. Resultaten för verksamhetsområdena Förskolan och samt Gymnasieutbildning (inklusive resultatanalysen) sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 85 f. och 119 f.). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer vara centrala. Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer om svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 43 f.) som sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. var ca 501 000 barn inskrivna i förskolan, vilket motsvarade av gruppen ett–femåringar. har andelen inskrivna barn ökat i alla åldersgrupper. Nyinvandrade och barn med okänd bakgrund[3] motsvarar av de inskrivna barnen i förskolan. Detta är en ökning jämfört med då motsvarande siffra var av de inskrivna barnen. gick det i genomsnitt 5,2 barn per årsarbetare och 15,9 barn per grupp, vilket är en minskning med 0,8 barn jämfört med . Den totala kostnaden för förskolan uppgick till 2016 (en ökning jämfört med ). Kostnaden per barn beräknas ha uppgått till i genomsnitt 2016, vilket var en ökning . Förskolan är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagande i förskola beskriver i vilken utsträckning barn i åldern tre–deltar i förskola. var andelen barn i åldern tre–som var inskrivna i förskolan . Andelen pojkar respektive flickor som var inskrivna i förskolan 2016 var respektive . Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen konstaterar regeringen att andelen inskrivna barn i förskolan är stor och att har även andelen nyinvandrade barn respektive barn med okänd bakgrund ökat. Barngruppernas storlek har länge varit relativt men har minskat och är nu de lägsta . Regeringen lyfter fram regeringens statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan tillsammans med de återinförda riktmärkena för barngruppernas storlek i kommentaren till allmänna råd om förskolan som troliga förklaringar till de mindre barngrupperna. Regeringen ser positivt på utvecklingen och menar att den främjar såväl tryggheten som pedagogiken i förskolan. Regeringen redogör vidare för Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskolan (2015–2017) som indikerar att det finns utmaningar och svårigheter när det gäller förskolans kvalitet och måluppfyllelse, bl.a. i fråga om det pedagogiska uppdraget. Den pedagogiska kvaliteten skiljer sig mellan förskolor, vilket bl.a. kan få konsekvenser för likvärdigheten i barnens utbildning. /17 gick 122 818 elever i förskoleklass, vilket är det största antalet sedan skolformen infördes . Den totala kostnaden för förskoleklass uppgick till ca 2016, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per elev var i genomsnitt ca , vilket var en ökning jämfört med föregående år. Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Indikatorn Deltagande i förskoleklassen beskriver i vilken utsträckning sexåringar deltar i förskoleklassen. Andelen sexåringar som var inskrivna i förskoleklassen var /17, vilket var den största andelen då skolformen infördes. Av de inskrivna /17 var pojkar respektive flickor. De sexåringar som inte var mottagna i förskoleklassen återfanns i bl.a. förskolan eller årskurs 1. Andelen av alla sexåringar som var mottagna i förskolan var 2016. I årskurs 1 var av eleverna eller yngre /17. Detta innebär att av alla sexåringar varken återfanns i förskoleklassen, förskolan eller årskurs 1 i . Regeringens analys och slutsatser Regeringen kommenterar inte förskoleklassen i resultatanalysen i fråga om förskola och grundskola (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 116 f.). Elevantalet i minskade kontinuerligt mellan läsåren 2001/02 och 2010/11. Därefter har elevantalet ökat och uppgick /17 till ca 1 024 000 elever, vilket var en ökning med nära 38 300 elever jämfört med föregående läsår. /17 uppgick andelen nyinvandrade elever i till och motsvarande andel elever med okänd bakgrund uppgick till . Av alla elever i /17 var andelen flickor och andelen pojkar . Den totala kostnaden för uppgick till ca , vilket var en ökning jämfört med . Kostnaden per elev var i genomsnitt 2016, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaden för skolskjuts till . Regeringen använder nedanstående indikatorer för att redovisa centrala delar av måluppfyllelse och resultat för . Nationella prov genomförs i årskurs 3, 6 och 9. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som nådde kravnivån eller fick minst provbetyget E (Godkänd) /16. Indikatorn ger regeringen underlag för en analys av i vilken utsträckning målen för utbildningen nås. I årskurs 3 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i svenska och i svenska som andraspråk . Av de elever som gjorde alla delprov uppnådde flickorna kravnivåerna i matematik i något högre utsträckning än pojkarna och i svenska och svenska som andraspråk i betydligt högre utsträckning. I årskurs 6 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, 94,5procent i svenska och i svenska som andraspråk. För samtliga ämnen var det en större andel flickor än pojkar som uppnådde kravnivåerna. I årskurs 9 nådde av eleverna kravnivån i matematik, i engelska, i svenska och i svenska som andraspråk. Flickor i årskurs 9 hade bättre resultat i samtliga ämnen där det finns nationella prov. /16 hade flickorna bättre resultat även i matematik där pojkarna har haft marginellt bättre resultat än flickorna. Indikatorn Betyg beskriver andelen elever som fick minst betyget E (Godkänd), dvs. uppnådde målen, i samtliga ämnen i slutbetyget i årskurs 9. Från och med /13 har betyg från årskurs 6 införts, vilket nu gör det möjligt att följa och avläsa trender över måluppfyllelsen för elever som lämnar denna årskurs. Regeringen använder indikatorn för att följa den del av målet som anger att alla barn och elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen för utbildningen. Andelen elever som fått minst E i betyg i årskurs 6 ligger högre i svenska, matematik och engelska (91–) än i svenska som andraspråk (). Betygen ligger på en relativt jämn nivå för de betyg har lämnats i årskurs 6. Flickor har bättre resultat än pojkar i samtliga ämnen. Andelen elever som fick minst betyget E i alla ämnen i årskurs 9 uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år då motsvarande siffra uppgick till . Förändringarna mellan åren har varit relativt små och siffran har legat på mellan . Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan olika ämnen. Ämnena där störst andel elever uppnår kunskapskraven är svenska, slöjd, bild, samt moderna språk, inom ramen för såväl elevens val som språkval. Flickor presterar bättre än pojkar i samtliga ämnen som redovisas. Skillnaden mellan pojkar och flickor har varit i stort sett oförändrad . Indikatorn Meritvärde beskriver det genomsnittliga meritvärdet[4] i årskurs 9. var det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 16 ämnen 216,3 meritpoäng, vilket är en minskning med 0,7 poäng jämfört med . Exkluderas resultaten för elever med okänd bakgrund visas i stället en ökning jämfört med motsvarande elevgrupp 2015. Från och med /14 kan de elever som fått slutbetyget A–E i ett modernt språk få ytterligare 10–20 meritpoäng, vilket innebär att dessa elever kan få ett meritvärde på maximalt 340 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet beräknat på 17 ämnen var 224,1 poäng . Flickor har ett högre genomsnittligt meritvärde än pojkar. var skillnaden mellan flickor och pojkar 30 meritpoäng (16 ämnen) respektive 32 meritpoäng (17 ämnen). Denna skillnad har varit i stort sett oförändrad . Indikatorn Behörighet till något av gymnasieskolans nationella program beskriver andelen elever i årskurs 9 som var behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser att det är en viktig indikator på resultat och måluppfyllelse i . var av eleverna som gick ut behöriga till yrkesprogrammen, vilket kan jämföras . Av eleverna i årskurs 9 /16 var behöriga till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram, vilket var något färre än /15 då var behöriga. [5] Flickor var i högre grad än pojkar behöriga till något av gymnasieskolans nationella program. Skillnaden mellan flickors och pojkars behörighet till gymnasieskolans naturvetenskaps- och teknikprogram har varit , men uppgick under /. Resultatskillnaden mellan flickors och pojkars behörighet () gällde i stort sett även för de andra av gymnasieskolans nationella program /16. Även om andelen elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program totalt sett har sjunkit jämfört med visar en uppdelning utifrån elevernas bakgrund att den lägre andelen behöriga gäller elever med okänd bakgrund, från våren . Andelen nyinvandrade elever som var behöriga har ökat från våren . Även bland elever födda i har andelen behöriga till något av gymnasieskolans nationella program ökat mellan och 2016, från . Indikatorn Resultat i internationella studier avseende grundskola beskriver de resultat som framkommer i , en internationell studie organiserad av som jämför 15-åringarnas kunskaper och färdigheter i matematik, naturvetenskap och läsförståelse, samt i Timss, en internationellt jämförande studie som undersöker elevers kunskaper och attityder till matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8. I PISA-undersökningen 2015 förbättrades svenska elevers resultat i matematik och läsförståelse, jämfört med 2012. resultat låg över genomsnitt i läsförståelse, och jämfört med övriga låg på en genomsnittlig nivå i både naturvetenskap och matematik. Detta ska jämföras med 2012 då resultat låg under genomsnitt i samtliga kunskapsområden. För i genomsnitt presterade pojkar bättre resultat i både naturvetenskap och matematik, medan flickor presterade bättre i läsförståelse. I presterade pojkar och flickor på samma nivå i både naturvetenskap och matematik, medan i läsförståelse presterade flickor på en högre genomsnittlig nivå än pojkar. I Timss-undersökningen 2015 förbättrades tre av fyra resultat jämfört med tidigare års undersökning. Fjärdeklassarnas resultat förbättrades i matematik och nådde samma nivå i naturvetenskap som i förra undersökningen. Jämfört med resultaten i övriga EU och presterade svenska elever, såväl fjärdeklassare som åttondeklassare, något under genomsnittet i matematik. I naturvetenskap presterade fjärdeklassarna över genomsnittet och åttondeklassarna på genomsnittet. Indikatorn Elevers trygghet i beskriver de resultat som framkommer i Skolinspektionens skolenkät där elever i årskurs 5 och årskurs 9 får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Andelen elever i årskurs 5 som svarade att påståendet stämmer helt eller ganska bra uppgick till , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. Motsvarande andel för årskurs 9 var , vilket är något lägre än tidigare års undersökningar. Regeringens analys och slutsatser I sin resultatanalys över konstaterar regeringen bl.a. att det är bekymmersamt att nästan 3 av 10 elever inte når kravnivån på samtliga delprov i matematik, att 2 av 10 elever inte uppnår denna nivå i svenska samt att resultaten i svenska som andraspråk har försämrats. framhåller regeringen att en större andel elever uppnår kravnivån i dessa ämnen på de nationella proven i årskurs 6 och 9 och att det genomsnittliga meritvärdet i årskurs 9 har ökat successivt. Totalt sett stannar trenden av 2016. Kunskapsutvecklingen i bedömd utifrån svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar har sjunkit . De senaste positiva resultaten från och Timss kan därför ses som ett trendbrott, konstaterar regeringen. Att andelen elever som är behöriga till något av gymnasieskolans nationella program ökar, såväl bland elever födda i som nyinvandrade elever, är också ett viktigt trendbrott. Regeringen framhåller att trots indikatorer som pekar på en vändning i kunskapsutvecklingen i svensk skola återstår det utmaningar, särskilt när det gäller jämlikheten. Skolan har ett kompensatoriskt uppdrag beträffande de elever som har sämre förutsättningar. Likväl finns det skillnader i skolans kapacitet och förmåga att möta elever med olika bakgrund och behov, vilket får betydelse för skolresultaten, konstaterar regeringen. gick ca 343 900 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning med drygt 20 000 elever eller jämfört med året innan. prognos visar att elevminskningen kommer att stanna upp efter 2015/16. Därefter kommer enligt prognosen elevkullarna återigen att öka. /17 var andelen kvinnor i gymnasieskolan och andelen män . Av det totala antalet elever i gymnasieskolan 2016/17 gick ett högskoleförberedande program, ett yrkesprogram och ett introduktionsprogram. De totala kostnaderna för gymnasieskolan med eller enskild huvudman uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till i genomsnitt 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Därtill uppgick kostnaderna för skolskjuts, reseersättning och inackordering till . Nationella prov finns för ett urval av ämnen. Indikatorn Resultat på nationella prov beskriver andelen elever som fått minst godkänt provbetyg (minst betyget E) i kursproven i engelska 5 och 6, matematik 1a, 1b och 1c, 2a, 2b och 2c, 3b och 3c och 4 samt svenska 1 och 3 och svenska som andraspråk 1 och 3. Proven är en indikator på måluppfyllelse men prövar inte samtliga delar och mål i ämnena. Andelen elever som klarade de inledande kursproven i matematik var något mindre än . Störst andel elever med godkänt provbetyg fanns bland de elever som läst matematik 1c (den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen). Av de elever som skrev det provet fick minst godkänt provbetyg, att jämföra . Andelen elever med minst godkänt provbetyg på matematik 1a (den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen) var , vilket är en ungefär lika stor andel som föregående år. Andelen elever med minst godkänt provbetyg i matematik 1b (den inledande matematikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet) var , dvs. samma andel som . I engelska 5 och svenska 1 fick av de elever som gjorde proven minst provbetyget E, vilket är ungefär lika stora andelar för båda ämnena jämfört med . I svenska som andraspråk 1 var det som fick ett godkänt betyg eller mer. Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och för män när det gäller kursproven i matematik och engelska som gjordes . Skillnaderna är dock större på kursproven i svenska 1 och svenska som andraspråk, där kvinnor har högre provresultat än män. Indikatorn Genomsnittlig betygspoäng beskriver den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg om minst 2 500 betygsatta gymnasiepoäng. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,1 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /16. Det är i nivå med utfallet . var den genomsnittliga betygspoängen för kvinnor 14,6 poäng och för män 13,4 poäng, vilket är samma genomsnittliga betygspoäng för både kvinnor och män jämfört med föregående år. Indikatorn Andel elever som slutfört utbildningen [6] visar att av de som började i gymnasieskolan hade slutfört utbildningen , dvs. Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor som började i gymnasieskolan slutförde utbildningen i högre grad än männen,73,jämfört . Indikatorn Andel elever som uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning beskriver andelen elever som kan antas till en högskoleutbildning. Av alla elever som började gymnasieskolan hade uppnått grundläggande behörighet . Det är en ökning jämfört med den föregående elevkullen. Kvinnor hade ett bättre resultat än män, då uppnådde sådan behörighet , att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå den grundläggande behörigheten, jämfört . Det innebär en minskning för elever med utländsk bakgrund och en ökning för elever med svensk bakgrund. Av nybörjarna på högskoleförberedande program 2013 uppnådde grundläggande behörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesprogram var . Indikatorn Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan beskriver andelen elever som byter till ett nationellt program från en preparandutbildning eller ett programinriktat individuellt val. [7] började 1 426 elever i årskurs 1 på introduktionsprogrammet preparandutbildning och 2 452 elever på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Av eleverna i årskurs 1 på en preparandutbildning hade bytt till ett nationellt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val var . Det innebär att andelen nybörjare som har bytt till ett nationellt program har ökat med jämfört med föregående läsår avseende preparandutbildningen respektive programinriktat individuellt val. Det var vissa skillnader mellan kvinnor och män; en något större andel av männen hade bytt till ett nationellt program från preparandutbildning respektive programinriktat individuellt val, respektive . Motsvarande andelar för kvinnorna var respektive . Indikatorn Elevers trygghet i gymnasieskolan återger de resultat som framkommer i Skolinspektionens skolenkät där elever som läser på i gymnasieskolan får ta ställning till påståendet ”Jag känner mig trygg i skolan”. Andelen elever som svarade att påståendet stämmer helt och hållet eller ganska bra var , vilket är i nivå med tidigare års undersökningar. Indikatorn Andelen unga kvinnor och män från det underrepresenterade könet som fullföljer utbildningen på program med ojämn könsfördelning beskriver att könsfördelningen på gymnasieskolans nationella program är ojämn och att endast programmen Naturvetenskap, Ekonomi, Restaurang- och livsmedel samt International Baccalaureate hade jämn könsfördelning bland nybörjare 2013. Bland nybörjare på nationella program 2013 var det av kvinnorna och av männen som hade slutfört sina studier med studiebevis eller gymnasieexamen. På de kvinnodominerade programmen var skillnaden mellan kvinnors och mäns genomströmning ofta större. Det gäller t.ex. Vård- och omsorgsprogrammet där av kvinnorna och av männen slutförde studierna . Det omvända gäller dock ofta på mansdominerade program. På fem av programmen där män dominerar bland nybörjarna, t.ex. Fordon och transport och VVS och fastighet, var genomströmningen bland kvinnor lägre än bland män. Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen framhåller regeringen betydelsen av en slutförd gymnasieutbildning för att få arbete och varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden. Även om de allra flesta ungdomar påbörjar en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan är det alldeles för många som inte fullföljer en sådan utbildning, anser regeringen. Regeringen ser det fortsatt vikande intresset för yrkesutbildningar som en stor utmaning.