bet · H401MJU13 · 2017-04-03 00:00:00 — I vissa fall ger uttalanden i förarbetena ledning, medan det i andra fall är mer oklart vem eller vilka som ska ha ansvar. Inom hela skogsbruket är det vanligt att skogsbruksåtgärder vidtas av någon annan än skogsmarkens ägare. Det gäller både för större skogsbolag och för enskilda markägare med mindre markinnehav. I direktiven påtalas också att det i proposition 2009/10:201 Gränser i skog konstaterades att det finns behov av en mer genomgripande översyn av straffbestämmelserna i skogsvårdslagen och att en sådan översyn därför bör påbörjas. Enligt kommittédirektiven ska utredaren ta ställning till om skyldigheten att underrätta om en planerad avverkning m.m. enligt 14 § skogsvårdslagen bör utvidgas till att avse någon annan aktör, analysera vem eller vilka som bör ansvara för att fullgöra övriga skyldigheter enligt skogsvårdslagstiftningen och föreslå de ändringar som bedöms vara lämpliga. Vidare ska utredaren överväga om straffbestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen är utformade på ett lämpligt sätt, om de skyldigheter som är kriminaliserade även fortsättningsvis bör vara det, eller om de bör sanktioneras på annat sätt, och särskilt om straffskalorna bör ändras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att utredningen om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen bl.a. har i uppdrag att analysera vem eller vilka som bör ansvara för att fullgöra skyldigheter enligt skogsvårdslagstiftningen samt överväga om straffbestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen är utformade på ett lämpligt sätt. Utredningen ska redovisa sitt arbete . I avvaktan på detta arbete bör motionerna 2016/17:1991 (V) yrkande 4 och 2016/17:2450 (SD) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om skogsbruksåtgärder. Jämför reservationerna 10 (SD) och 11 (V). I kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 8 yrkas att regeringen bör genomföra en översyn av skogslagstiftningen i syfte att stimulera en ökad andel blandskog genom reglering av föryngringsåtgärder, röjning och gallring. Enligt motionärerna är stora delar av våra produktionsskogar monokulturer med gran eller tall, och på många skogsmarker skulle skogsbestånden få en betydligt större artvariation och ett ökat inslag av lövträd om skogen självföryngrades och inte planterades. Det är belagt att ju mer intakt ett ekosystem är med rik biologisk mångfald, desto bättre buffertförmåga har systemet att stå emot förändringar. Enligt yrkande 5 i samma motion bör produktionshöjande åtgärder i skogsbruket tydligare regleras i . har fokus varit på produktionshöjande åtgärder i skogsbruket som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksåtgärder kan ge negativa effekter för miljön genom att reducera den biologiska mångfalden, öka utsläppen av växthusgaser och bidra till övergödningen. Enligt kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 13 bör tillsammans med skogsnäringen arbeta mer för att öka andelen röjd skog. har stora arealer ungskog som behöver röjas, dvs. glesas ur för att ge de träd som blir kvar de bästa förutsättningarna för tillväxt och kvalitetsdaning. Enligt motionärerna skulle en väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen kunna öka skogsägarnas incitament för att röja och att också röja rätt. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen bedömer i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder med syfte att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. I budgetpropositionen (utg.omr. 23) anges vidare att redovisning av regeringsuppdrag om adaptiv skogsskötsel, inklusive kunskapsplattform för skogsproduktion och skogliga skattningar från laserdata, visar på vikten av att ha och ta till vara kunskap och skogliga grunddata i utvecklingen mot en biobaserad ekonomi där skogens alla värden har en viktig roll. Det anges att störst betydelse för hög och värdefull skogsproduktion är väl utförda åtgärder i skogsbruket. Det är också väsentligt att skogsskötseln blir mer variationsrik och att hänsynen till biologisk mångfald och andra allmänna intressen utvecklas samt att förhindra omfattande skogsskador. Regeringen bedömer att det förbättrade kunskapsläget som skapats genom satsningen på adaptiv skogsskötsel kommer att medverka på ett värdefullt sätt till en variationsrik skogsskötsel. Enligt regeringen har klimatförändringarna stor betydelse för skogens framtida tillväxt och tillstånd, och de kan föra med sig betydande risker i form av ökad risk för stormfällning, skadeinsekter och perioder med torka och bränder. Det är viktigt att förbättra föryngringarnas kvalitet, ur både ett produktions- och ett miljöperspektiv. Enligt regeringen är areellt omfattande skogsskador ett stort problem, eftersom det hämmar produktionen av biomassa samt virkets framtida värde och användbarhet och har negativ påverkan på biologisk mångfald och upplevelsevärden. Vad gäller de indikatorer som följs särskilt för olika aspekter av skogsskötsel, dvs. röjning, viltskador och skadeinsekter, konstateras att när röjning och gallring inte utförs så minskar tillväxtpotentialen, och virkets framtida kvalitet, värde och användbarhet sjunker. I regleringsbrevet fick följande uppdrag om skogsskötsel för bioekonomi i ändrat klimat: En anpassad skogsskötsel är central för skogens roll i den växande bioekonomin. ska utveckla arbetet med hållbara skogsskötselmetoder genom en systematisk och upprepad ansats av aktivt lärande. Arbetet ska främja utveckling och kunskap om ett variationsrikt skogsbruk inklusive hur kontinuitetsskogsbruk ska utvecklas. Metoderna ska utvecklas tillsammans med en stärkt miljöhänsyn så att ekosystem och ekosystemtjänster vidmakthålls. Den databas som tagits fram som stöd för skogliga skattningar, med hjälp av den laserskanningen för den nationella höjdmodellen, ska underhållas i samverkan med berörda intressenter. Myndigheten ska också göra en sammanställning av kunskapsläget gällande vilka utvecklingsbehov klimatförändringen skapar inom skogsskötseln, för ett hållbart skogsbruk. Enligt årsredovisning har uppdraget genomförts via två aktiviteter, Uppdatering av skogliga grunddata samt Samverkansprocess skogsproduktion. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att redovisa hur arbetet med samverkansprocessen för en ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk fortlöper, både avseende arbetsprocess och de resultat som uppnås. Vad gäller röjning så framgår det av årsredovisning att röjningens omfattning och utförande har varierat relativt mycket . Den årliga röjningsarealen har enligt myndigheten ökat stadigt sedan bottennoteringen 1995, och ökade röjningen kraftigt och ökningen förefaller fortfarande hålla i sig. skedde röjningen allt senare i ungskogarnas utvecklingsfas men har detta ersatts av en tydlig ökning av normal röjning som sker vid lägre beståndshöjder. Enligt uppgår den årliga föryngringsavverkningen i landet till ca . Merparten av den arealen kommer att behöva röjas minst en gång i ungskogsfasen och i många fall behöver ytterligare en eller ibland två röjningar utföras. Om inte det årliga tillskottet av röjningsarealer åtgärdas så ackumuleras ungskogar med röjningsbehov och då uppstår en ökad areal med röjningsbehov. var den areal som bedömdes ha ett röjningsbehov ca 1 miljon hektar, vilket beror på den låga röjningsaktiviteten . Även om de årliga röjningsarealerna har ökat kontinuerligt har arealen med bedömt röjningsbehov fortsatt att stiga. uppgick den arealen till . Enligt tyder dock resultaten från på ett möjligt trendbrott och arealen med röjningsbehov förefaller ha stabiliserat sig på mellan 1,4 och . I likhet med regeringen anser utskottet att det behövs ytterligare åtgärder för att främja ett variationsrikt skogsbruk och att kunskapen om hyggesfria metoder med syfte att främja ett hållbart skogsbruk, biologisk mångfald och ekosystemtjänster därför behöver öka. Utskottet noterar vidare att regeringen bedömer att det förbättrade kunskapsläge som skapats genom satsningen på adaptiv skogsskötsel på ett värdefullt sätt kommer att medverka till en variationsrik skogsskötsel. Mot bakgrund av redovisningen ovan anser utskottet att motion 2016/17:1991 (V) yrkandena 5 och 8 kan lämnas utan vidare åtgärd. Beträffande röjning anger att röjningen ökade kraftigt och att ökningen fortfarande förefaller hålla i sig. Även om de årliga röjningsarealerna ökat kontinuerligt har arealen med bedömt röjningsbehov fortsatt att stiga. Enligt tyder dock resultaten från på ett möjligt trendbrott. Utskottet föreslår därför att motion 2016/17:2450 (SD) yrkande 13 lämnas utan vidare åtgärd. Markavvattning och dikning av skogsmark Utskottets förslag i korthet avslår motioner om dikning och markavvattning. Jämför reservation 12 (SD). Enligt kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 11 bör regelverket för dikning förenklas. Motionärerna anser att det bör införas lättnader i regelverken för att på så sätt kunna bibehålla och öka produktionen, åstadkomma god miljöhänsyn och minskade risker för översvämningar. I motion 2016/17:2419 av och (båda SD) om att göra det lättare att få tillstånd för markavvattning anges att dikning, eller s.k. markavvattning, av skogsmark i vissa fall är ett mycket effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minska körskador i modernt skogsbruk. behandling och kompletterande uppgifter Enligt är syftet med regelverket för markavvattning främst att skydda och bevara våtmarker. Markavvattning är en tillståndspliktig vattenverksamhet och i stora delar av södra och , samt i utpekade områden, är markavvattning förbjuden. Enligt behöver den som vill vidta markavvattningsåtgärder i dessa områden utöver tillstånd en dispens från förbudet för att kunna genomföra dessa. Bestämmelser om vattenverksamhet och vattenanläggningar som huvudsakligen har miljöanknytning finns i 11 kap. , medan övriga bestämmelser finns i lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet (1998:812). Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att alla sjöar och vattendrag inte kommer att uppnå god ekologisk och kemisk status eller god ekologisk och kemisk potential inom en generation. De främsta orsakerna till att målet inte nås är fysisk påverkan i vattenmiljöer som övergödning, försurning och miljögifter. Fysisk påverkan orsakas av tidigare och pågående vattenkraftsproduktion, skogsbruk, jordbruk och infrastruktur. Enligt propositionen bidrar dammbyggen, vandringshinder, rensningar, markavvattning och körskador i jord- och skogsbruket till påverkan. Regeringen anger att det är viktigt att minska skador och läckage från dessa näringar, särskilt ur ett lokalt perspektiv. Avseende miljökvalitetsmålet myllrande våtmarker framhåller regeringen att utvecklingen är negativ och att ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. De flesta naturtyper och arter i våtmarker nedanför fjällen har inte gynnsam bevarandestatus. Enligt regeringen fortsätter skador på våtmarker som orsakats att ge negativa effekter. Markavvattning, upphörd hävd och kvävenedfall har orsakat långsamma förändringar, exempelvis i form av igenväxning. För att nå miljökvalitetsmålet och säkra kulturmiljövärden kopplade till våtmarker skulle ytterligare våtmarker behöva skyddas, skötas och restaureras och miljöhänsynen skulle behöva bli bättre. Den negativa trenden vad gäller våtmarkernas miljötillstånd orsakas bl.a. av den kumulativa effekten från en lång tids dikningar, torvtäkter och skogsbruksåtgärder. Insatserna för våtmarkerna som gjorts i form av skydd, skötsel och restaurering har inte nått upp till behovet för att vända denna negativa trend. Enligt regeringen behöver arbetet med att skydda och återskapa våtmarker fortsätta. Utskottet konstaterar att regelverket för markavvattning i hög utsträckning syftar till att skydda och bevara våtmarker. Som redovisas i budgetpropositionen är utvecklingen mot miljökvalitetsmålet myllrande våtmarker negativ, och ytterligare insatser behövs för att vända trenden så att miljökvalitetsmålet kan nås. Den negativa trenden vad gäller våtmarkernas miljötillstånd orsakas bl.a. av en lång tids dikningar och markavvattning. Det framgår även att fysisk påverkan såsom markavvattning påverkar möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet om sjöar och vattendrag negativt. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2450 (SD) yrkande 11 och 2016/17:2419 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motioner om avverkningsanmälningar. Jämför reservationerna 13 (SD) och 14 (C). I kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 9 anges att de allmänna publiceringarna av skogsavverkningsanmälningar på webbplats bör upphöra. I stället bör markägaren tillfrågas, i varje enskilt fall, om han eller hon vill att dessa uppgifter ska bli publika. I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 21 anför motionärerna att markägares integritet vid avverkning bör värnas. Motionärerna vill att ser över vilka effekter digital publicering av skogsbruksplaner får för det svenska skogsbruket. I kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 10 anförs att dispensförfarandet vid avverkningsanmälan bör underlättas. I motionen anges att innan en skog slutavverkas ska man enligt lag lämna in en avverkningsanmälan till om ytan är större än . Detta ska göras minst avverkningen påbörjas men ibland finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. Man kan då ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare men det är svårt att få en sådan dispens. behandling och kompletterande uppgifter Enligt är en avverkningsanmälan en allmän handling som på begäran kan komma att lämnas ut från . Delar av innehållet publiceras även elektroniskt på Skogsdataportalen och andra av e-tjänster, dock utan ägar- och fastighetsuppgifter. I ett skriftligt svar på fråga 2015/16:1476 om publicering av avverkningsanmälningar svarade landsbygdsminister följande: Inledningsvis vill jag påminna om att myndighetsstyrning är en prioriterad fråga för regeringen. Ett flertal instrument används, bland annat de som fastställts i lag och förordning samt regeringsbeslut såsom regleringsbrev. Myndighetsstyrning innefattar också uppföljning av myndighetens verksamhet i dialog med företrädare för myndigheten. Jag vill också nämna att äganderätten till skog är grundlagsskyddad och på inga vis ifrågasatt av regeringen. Inriktningen av skogspolitikens jämställda mål och frihet under ansvar ligger fast. är förvaltningsmyndighet för frågor om skogsbruket och har till uppgift att verka för att landets skogar sköts på ett sådant sätt att de skogspolitiska mål som beslutats av kan uppnås. Varken eller regeringen kan bestämma hur en myndighet ska besluta i ett enskilt ärende som utgör en myndighetsutövning mot enskild person. Jag kan dock notera att en avverkningsanmälan är en allmän handling som kan begäras ut från myndigheten med hänvisning till offentlighetsprincipen. Det är vanligt att så sker. Vid den digitala publiceringen tar myndigheten hänsyn till skogsägarens integritet och publicerar inte namn, adress eller detaljer ur anmälan. Det är enbart de yttre gränserna för de områden som anmälts som visas. Vidare kan jag konstatera att har samrått med Datainspektionen i samband med att myndigheten började göra avverkningsanmälningarna tillgängliga på internet. Jag tror att öppenhet och transparens om vad vi gör i skogen bara kan gynna förståelsen för vad skogsbruk är och hur det ska utföras för att uppnå de fastlagda skogspolitiska målen. bör skyddet av integritet enligt personuppgiftslagen (1998:204) respekteras. har till uppgift att göra den avvägningen. Utskottet har tidigare uppmärksammat att fick i uppdrag att utreda två möjligheter till förenkling i skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ingick bl.a. att beskriva hur arbete behöver organiseras för att göra det möjligt att förkorta tiden från det att en avverkningsanmälan kommer in till myndigheten till dess att avverkningen får påbörjas till tre eller (bet. 2014/15:MJU11). Uppdraget redovisades (meddelande 1/2015). Enligt avslutades ärendet (dnr N2015/02063/) . Tiden för avverkningsanmälningar har inte ändrats. Utskottet kan konstatera att en avverkningsanmälan är en allmän handling. Vidare har landsbygdsministern i sitt svar på en skriftlig fråga framfört att har till uppgift att göra avvägningen mellan öppenhet och transparens och skyddet av integritet vad gäller avverkningsanmälningar. I svaret påtalas också att varken eller regeringen kan bestämma hur en myndighet ska besluta i ett enskilt ärende som utgör myndighetsutövning mot en enskild person. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2022 (C) yrkande 21 och 2016/17:2450 (SD) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. Vidare noterar utskottet att har haft i uppdrag att beskriva hur arbete behöver organiseras för att göra det möjligt att förkorta tiden från det att en avverkningsanmälan kommer in till myndigheten till dess att avverkningen får påbörjas. Någon ändring avseende tiden för avverkningsanmälan har inte gjorts med anledning av uppdraget och ärendet har avslutats. Motion 2016/17:2450 (SD) yrkande 10 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om certifiering av skogsbruk, främmande trädslag och mål för andelen träbyggande. I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 15 om att vidareutveckla certifieringarna av både skogsbruk och produktkedjor anförs att de frivilliga certifieringar av skogsbruk som redan finns bör utvecklas. Enligt motion 2016/17:2881 av m.fl. (M) bör möjligheterna att öka användningen av främmande trädslag i skogsbruket ses över. Enligt motionärerna sätter skogsvårdslagen gränser för användningen av främmande trädslag och möjligheten till utveckling av reglerna kring användningen av främmande trädslag bör övervägas. I motion 2016/17:972 av och i (båda S) yrkande 1 anförs att möjligheten att i skogsprogrammet inkludera mål för andelen träbyggande bör övervägas. behandling och kompletterande uppgifter Enligt är skogscertifiering ett frivilligt åtagande för uthålligt skogsbruk och efterfrågan på certifierade produkter från skogen ökar. Att bedriva ett uthålligt skogsbruk innebär enligt att skogsägaren driver ett aktivt skogsbruk och tar hänsyn till naturmiljön, till dem som arbetar inom skogsbruket och till etiska och sociala värden. Det finns två certifieringsstandarder, FSC-standard och PEFC-standard, och alla skogsägare som ställer upp på certifieringskraven kan bli certifierade. Kraven har tagits fram i förhandlingar mellan skogsnäringen och miljöorganisationer, och som myndighet har ingen del i certifieringen. Vid en certifiering tecknar skogsägaren ett avtal där åtaganden framgår för den certifieringsstandard som valts. Båda certifieringssystemen har gemensamma baskrav med avseende på skogsbruksstandard, miljöstandard och den sociala standarden och många skogsägare är dubbelcertifierade. framhåller att eftersom certifieringen är en frivillig överenskommelse mellan marknadens parter så har ingen del i kontroller eller kravstandarder. I betänkande 2014/15:MJU11 anförde utskottet följande: Som skogsägare ska man följa den lagstadgade hänsynen och ta sitt ansvar för att beslutade miljömål uppfylls. Meningen är att skogscertifieringssystemen ska garantera att detta är uppfyllt, men systemen kan dessutom innebära ytterligare krav. Utskottet har tidigare behandlat frågan om att se över om marknaden fungerar när det gäller skogs- och miljöcertifiering. Utskottet konstaterade då (bet. 2012/13:MJU16) att certifieringen innebär att de krav som ställs ska uppfyllas för hela innehavet av skog. Man kan således inte undanta någon del av skogen från kraven. Vidare underströk utskottet att certifieringen är ett frivilligt system som sköts av parterna själva. Av skogsvårdsförordningen (1993:1096) 9 § framgår att främmande trädarter endast i undantagsfall får användas som skogsodlingsmaterial. Vidare anges i 9 a § att i enskilda fall får medge undantag från förbudet i 6 b § skogsvårdslagen (1979:429) om att använda främmande trädarter som skogsodlingsmaterial i fjällnära skog, om det behövs för ett angeläget vetenskapligt ändamål. I 10 § anges att skogsodlingsmaterial inte får föras in till från ett land utanför Europeiska unionen utan tillstånd av . Tillstånd får meddelas endast om införseln är förenlig med rådets direktiv /105/EG av om saluföring av skogsodlingsmaterial. Vidare anges att får meddela närmare föreskrifter om krav på skogsodlingsmaterial från länder utanför Europeiska unionen och om vilka uppgifter en ansökan om införseltillstånd ska innehålla. Om tillstånd meddelas får föreskriva sådana villkor för införseln som behövs från skogsvårdssynpunkt. I 10 a § står att den som till har fört in sådant skogsodlingsmaterial som avses i 10 § ska anmäla införseln enligt föreskrifter som meddelas av . Vidare anges att får meddela föreskrifter om undantag från skyldigheten att anmäla införsel. Enligt ska användning av främmande trädarter anmälas i förväg till om arealen är ett halvt hektar eller större. Särskilda regler gäller dock för användning av contortatall. Contortatall får med vissa undantag inte användas i och inte heller i fjällnära skog. Den får inte heller användas närmare än en kilometer från nationalparker och naturreservat. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att den främmande arten contortatall har planterats på totalt ca i landet. Laponiatjuottjudus som förvaltar världsarvet Laponia har rapporterat att contortatall har spridit sig in i Muddus nationalpark och har påbörjat arbete med ett åtgärdsprogram. Vidare anges det i propositionen att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har delat ut till för att undersöka spridningsrisker med contortatall. Svenska FSC () har också tagit fram en kunskapssammanställning och riskbedömning av arten. Bedömningen visar att contortaodling innebär en högre risk jämfört med odling av inhemsk tall och gran. Rapporten pekar på fem risker: spridningsrisk, skadegörare (insekter), patogener (svamp), effekter på biologisk mångfald och rennäring. Regeringen framhåller vidare att förekomsten av främmande arter i skogs-landskapet kan påverka förutsättningarna för bl.a. biologisk mångfald och rennäring på ett negativt sätt. och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 om att förebygga och hantera introduktion och spridning av invasiva främmande arter trädde i kraft . Bestämmelserna i förordningen ska förebygga att invasiva främmande arter etableras samt vara ett verktyg för att bekämpa redan etablerade arter. Enligt regeringen har etappmålet om invasiva främmande arter inte uppnåtts , men regeringen bedömer att förutsättningarna att nå etappmålet stärks med det fortsatta nationella genomförandet av EU-förordningen 1143/2014 om invasiva främmande arter. Enligt Miljö- och ska en proposition om invasiva främmande arter lämnas till . Mål för andelen träbyggande I budgetpropositionen (utg.omr. 20) framhålls att byggandet och användningen av byggnader genererar stor användning av jungfruligt material, energi samt vatten. Byggsektorn bidrar även till stora avfallsmängder, och miljöpåverkan uppstår under hela byggnadens livscykel. Bygg- och fastighetssektorn svarade för av totala utsläpp av växthusgaser 2013 sett ur ett livscykelperspektiv. Enligt propositionen visar statistiken på en trend av minskade totala utsläpp av växthusgaser från bygg- och fastighetssektorn, mycket tack vare minskad energianvändning för uppvärmning. Räknar man bort uppvärmningen så ökar utsläppen något från branschen. Om man tar hänsyn till utsläpp kopplade till importvaror så fördubblas de totala utsläppen från bygg- och fastighetssektorn.