bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Resultaten för verksamhetsområdena kommunernas vuxenutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning sammanfattas nedan för de verksamheter där regeringen använder resultatindikatorer för att bedöma måluppfyllelsen: vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), utbildning i svenska för invandrare (sfi) samt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 137 f. och 145 f.). Indikatorerna belyser de delar av måluppfyllelse och resultat som regeringen bedömer är centrala. Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer för svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 43 f.), som sammanfattas i avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. vuxenutbildning (komvux) Den totala kostnaden för komvux uppgick till . Det innebär att kostnaden för komvux ökade jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande på grundläggande nivå i komvux uppgick till . Denna kostnad har därmed ökat jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande på gymnasial nivå i komvux uppgick till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Indikatorn Antal heltidsstuderande visar att det fanns totalt ca 97 000 heltidsstuderande elever 2016, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Totalt fanns det ca 222 000 elever i komvux , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Det motsvarade av befolkningen i åldern 20–, vilket är samma andel som 2015. Av eleverna i komvux 2016 studerade 179 000 elever på gymnasial nivå och 42 000 elever på grundläggande nivå. var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2015 då motsvarande andel var . Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genomströmning är därför, utöver antalet elever, också antalet kursdeltagare. Totalt fanns det ca 754 305 kursdeltagare 2016, vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2016 avslutade sin kurs, medan fortsatte sina studier . Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt sin kurs uppgick , vilket var i nivå med föregående år. Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt sin kurs 2016, en något högre andel än 2015. Andelen som slutförde sin kurs 2016 var , medan fortsatte . Indikatorn Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg (lägst betyget E) visar att av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2016 fick kursbetyg enligt ämnesplaner som tillämpas fick lägst betyget E, vilket är en ökning från 2015. För kursdeltagare inom komvux på grundläggande nivå som 2016 fick kursbetyg enligt kursplaner som tillämpas fick lägst betyget E, vilket är en minskning från 2015. Indikatorn Sysselsättning efter avslutade studier visar att bland de som studerat i komvux och avslutade studierna var arbetsmarknadsetableringen 2014, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden, hade en osäker ställning och en svag ställning. Vidare studerade på högskola, bedrev övriga studier och återfanns i kategorin för de som varken studerar eller arbetar. För elever som avslutat en yrkesutbildning inom komvux var sysselsättningsgraden generellt sett högre medan elever inom teoretiska utbildningar i högre grad gick vidare till högskolan. Särskild utbildning för vuxna (särvux) Den totala kostnaden för särvux uppgick till , vilket är en minskning jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Indikatorn Antal elever visar antalet personer som deltagit i en eller flera kurser . Totalt studerade 3 900 elever i särvux , vilket var 200 färre elever än föregående år. Av eleverna var kvinnor och män. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Den totala kostnaden för sfi uppgick till 2016, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Kostnaden per heltidsstuderande var , vilket innebär en ökning jämfört med . Indikatorn Antal elever visar antalet personer som deltagit i en eller flera kurser . Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till 150 100 elever, vilket är det största antalet elever i sfi någonsin och en ökning med jämfört med föregående år. Antalet elever har mer än fördubblats . var drygt 58 100 elever nybörjare i sfi. Eftersom en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi knappt 199 000 elever. Andelen kvinnor var och andelen män . Indikatorn Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs visar att av kursdeltagarna avbröt studierna och att antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Flest avbrott stod de elever som studerade på studieväg 3, kurs C, för. [9] Där avbröt av eleverna sina studier. Indikatorn Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov visar att bäst resultat 2016 fick de kursdeltagare som deltog i prov efter kurs B där fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg. På C- och D-proven var motsvarande andelar . Kvinnor och män presterade i stort sett likvärdigt på de nationella slutproven. Den nya indikatorn Sysselsättning efter avslutade studier visar att bland de som läst sfi och avslutade studierna var arbetsmarknadsetableringen 2014, efter avslutade studier, följande: hade en etablerad ställning på arbetsmarknaden, en osäker ställning och en svag ställning. Vidare studerade på högskola, bedrev övriga studier och återfanns i kategorin för de som varken studerar eller arbetar. Regeringens analys och slutsatser för kommunernas vuxenutbildning I resultatanalysen framhåller regeringen att vuxenutbildningens mål om att ge vuxna möjligheter att utveckla sina kunskaper och sin kompetens för att stärka sin ställning på arbetsmarknaden blir en allt viktigare uppgift mot bakgrund av att allt fler bedöms ha behov av att studera. Regeringen återger statistik från Arbetsförmedlingen som visar att bland de inskrivna arbetslösa som var eller äldre och hade högst förgymnasial utbildning var utrikes födda. Regeringen påminner om att kommunerna också framöver kommer att spela en viktig roll för att ta emot personer från Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag i den kommunala vuxenutbildningen. Nyanlända i etableringsuppdraget behöver i större utsträckning få utbildning för att kunna närma sig arbetsmarknaden, och komvux behöver kunna möta även dessa personers behov av utbildning. Trots lagändringar som syftar till en mer effektiv vuxenutbildning, framför allt när det gäller anpassningen efter varje individs behov och förutsättningar, och satsningar på att öka tillgången till utbildningen, är andelen som studerar fortfarande för liten, anser regeringen. Regeringen understryker betydelsen av en väl fungerande samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna och framhåller vidare att validering av individers kunskap och kompetens också är en betydelsefull del i sammanhanget. Totalt studerade drygt 47 800 elever inom , vilket var en ökning med 5 300 studerande jämfört med . Myndigheten för betalade totalt ut 2016 i statlig finansiering till utbildningar inom . Totalt lämnades ersättning för drygt 27 300 årsplatser, vilket var en ökning med knappt 300 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). Genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2016 var , vilket var en ökning med jämfört med (löpande priser). Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning visar att av de som examinerades 2015 hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är en ökning jämfört med föregående år. Det är en marginell skillnad mellan mäns och kvinnors sysselsättning året efter avslutad utbildning, men de arbetar inom olika områden. Indikatorn Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet året efter avslutad utbildning visar att av de som examinerades 2015 och som året därefter hade ett arbete angav att de hade ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en ökning med jämfört med de som examinerades 2014. Vidare angav att arbetet inte stämmer överens med utbildningen, och den andelen har varit relativt stabil sedan mätningarna påbörjades . Regeringens analys och slutsatser för Regeringen framhåller i sin resultatanalys att matchningen och träffsäkerheten mellan yrkeshögskoleutbildningar och arbetslivets behov är goda. utbildningar visar på samma goda resultat när det gäller andelen examinerade som har ett arbete efter examen. Drygt nio av tio hade 2016 arbete efter examen, att jämföra med sju av tio innan utbildningen. Regeringen konstaterar att utbildningarna inom håller en hög kvalitet men att det finns utvecklingsområden. Utbildnings- och yrkesval inom präglas till viss del av stereotypa könsmönster. De studerandes examensgrad i har ökat men är fortfarande låg inom vissa utbildningsinriktningar. Regeringen anser att det är särskilt bekymmersamt att examensgraden i genomsnitt är betydligt lägre för utrikes födda än för inrikes födda. I det sammanhanget lyfter regeringen fram Myndigheten för kartläggning av insatsen Svenska med yrkesinriktning som visar att den kan ha betydelse för de studerandes möjligheter att slutföra utbildningen och få en examen. Vidare framhåller regeringen att indikatorn som mäter måluppfyllelsen för när det gäller hur väl examinerades arbete stämmer överens med utbildningen ökade efter en nedgång 2015. En av förklaringarna till den ökade andelen är det förbättrade konjunkturläget, menar regeringen. Även myndighetens ökade fokus på kvalitetsgranskning och fördjupad dialog med branschorganisationer spelar en roll för det förbättrade resultatet, anser regeringen. Regeringen genomför ett fortsatt kunskapslyft, som beräknas omfatta ca 78 000 statligt finansierade utbildningsplatser inom regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), , folkhögskolan samt universitet och högskolor (se utg.omr. Inklusive tidigare års satsningar föreslås byggas ut och beräknas omfatta omkring 93 000 utbildningsplatser . Totalt omfattar , och 2021 beräknas omfatta . Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft föreslår regeringen en utbyggnad av med 1 100 nya platser . Fullt utbyggd kommer att ha byggts ut med ca 14 000 platser utöver vad som tidigare beslutats och omfattar totalt 2022, inklusive kostnader för studiestöd. En förstärkning av regionalt yrkesvux Behovet av arbetskraft med gymnasial yrkeskompetens är stort. För att den yrkesinriktade vuxenutbildningen ska kunna erbjuda ett brett utbud av utbildningar som motsvarar de behov som finns i olika regioner är det lämpligt att utbildningarna planeras och genomförs på regional nivå. Regeringen har därför utvecklat formerna för en regionaliserad yrkesutbildning för vuxna, regionalt yrkesvux. Regeringen satsar ytterligare 2018 för 7 750 platser, inklusive kostnader för studiestöd, inom regionalt yrkesvux, varav 1 000 platser är vikta till yrkesförarutbildning. Utöver satsningen på fler utbildningsplatser föreslår regeringen även att avsätts 2018 och därefter i syfte att stärka kvaliteten inom yrkesvux och ge bättre förutsättningar för att bredda utbudet av utbildningar. Regeringen avser även att fortsätta att reservera delar av satsningen på regionalt yrkesvux för elever inom vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) på grundläggande nivå. Lärcentrum med regional förankring Individens möjligheter till utveckling liksom efterfrågan hos den lokala och regionala arbetsmarknaden förutsätter att individen har nära tillgång till utbildning. Regeringen föreslår därför en satsning för att möjliggöra en utbyggnad av lärcentrum som tillhandahåller lokaler och stöd för lärande nära hemorten. Lärcentrumen behöver vara tillgängliga för olika utbildningsnivåer och utbildningsanordnare från komvux till yrkeshögskola, universitet och högskola. Fler nyanlända ska studera Regeringen anger att förutsättningarna för nyanlända att påbörja och fullfölja studier behöver förbättras. Regeringen har därför gett i uppdrag att se över om innehållet i kursplanerna och kursutbudet inom komvux på grundläggande nivå motsvarar de behov och förutsättningar som finns hos främst nyanlända med kort utbildning. Vidare har regeringen infört en utbildningsplikt för deltagare i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag i syfte att fler nyanlända ska ta del av utbildning inom bl.a. komvux och folkbildning (se utg.omr. Regeringen föreslår även en satsning som möjliggör för kommunerna att möta utbildningsbehovet bland fler nyanlända, bl.a. från etableringsuppdraget, i komvux. Det kan handla om intensivare sfi-undervisning och olika stödinsatser. Med anledning av införandet av en utbildningsplikt anger regeringen att det bör tillskjutas medel till kommunerna för att de bättre ska kunna möta detta utbildningsbehov. Regeringen avser därför att 2018 höja schablonersättningen till kommunerna (se utg.omr. 13), och avser även att återkomma i frågan om vidare reglering. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Regeringen föreslår att detta uppdrag utvidgas till att även omfatta vuxenutbildningen. Utbildning för vuxna förutsätter i många fall att individen erbjuds validering av sitt tidigare lärande så att utbildningen kan utformas efter individens behov och förutsättningar. För att utveckla ett system för validering tillsatte regeringen en nationell delegation, Valideringsdelegationen 2015–2019, med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån. Anslag och bemyndiganden för vuxenutbildningen 1:11 Bidrag till vissa studier Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:11 Bidrag till vissa studier för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag som lämnas för studier om funktionsnedsättningar, utbildning som är särskilt anpassad för personer med funktionsnedsättningar samt studier inom vuxenutbildning för utvecklingsstörda och särskild utbildning för vuxna. Regeringen redovisar inga förändringar under detta anslag i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:12 Myndigheten för för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Myndigheten för förvaltningsutgifter. Mot bakgrund av förslaget om fler utbildningsplatser inom föreslår regeringen att Myndigheten för tillförs medel för att administrera denna utbyggnad. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med , och . Regeringen avser vidare att statistik om yrkeshögskoleutbildningar samt konst- och kulturutbildningar ska bli officiell och att ska bli statistikansvarig myndighet. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål minskar med och beräknar att anslaget minskar med samma belopp åren därefter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:12 Myndigheten för . beräknas anslaget till respektive . 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning för . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för lärcentrum. För att bidra till fler utbildningsplatser i den statligt finansierade regionalt yrkesinriktade vuxenutbildningen (regionalt yrkesvux) föreslås att kommunerna tilldelas medel för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med . Stärkt kvalitet och breddat utbud Regeringen föreslår vidare att medel tillskjuts i syfte att stärka kvaliteten i utbildningarna och bredda utbudet av utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med . Statsbidrag för utveckling av lärcentrum Regeringen föreslår att ett statsbidrag för utveckling av lärcentrum införs. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att överförs till anslaget från anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för de delar av anslaget som avser statsbidrag för förarutbildning. För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med 2019 och därefter. För att kunna bidra till fler utbildningsplatser för yrkesförarutbildning inom regionalt yrkesvux föreslås att kommunerna tilldelas medel för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med . Den arbetsmarknadspolitiska insatsen traineejobb kommer att avskaffas. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget minskas med och . 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning för . Anslaget får användas för utgifter för – statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning – kostnader för personskadeförsäkring och ansvarsförsäkring inom – statsbidrag för konst- och kulturutbildningar – särskilt verksamhetsstöd för riksomfattande kursverksamhet avseende hemslöjd eller för att främja samisk utbildningsverksamhet. För att bidra till fler utbildningsplatser inom föreslår regeringen att medel tillförs för sådan utbildning. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med , , och . Regeringen föreslår att överförs från anslaget till anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning för de delar av anslaget som avser statsbidrag för förarutbildning. För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget minskas med . Regeringen anser vidare att statistik om yrkeshögskoleutbildningar samt konst- och kulturutbildningar ska bli officiell och att ska bli statistikansvarig myndighet. Regeringen föreslår därför att anslaget för detta ändamål minskar med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget minskas med och med . Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning . beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 6 2019–2025. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för beslutar om stöd för bl.a. yrkeshögskoleutbildningar. Regeringen har bedömt att ett beslut om att en utbildning ska ingå i i regel bör omfatta fler än två utbildningsomgångar. Utbildningar som omfattas av förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar kan också pågå . I kommittémotion 2017/18:3711 av i m.fl. (C) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med samt en ökning av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med . Av partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 14 framgår att motionärerna vill att möjligheten att stärka och bygga ut övervägs. Enligt motionärerna får yrkeshögskolorna relativt lite ekonomiska medel jämfört med sina akademiska motsvarigheter. Att stärka och bygga ut är därför enligt motionärerna en prioriterad uppgift. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 18 föreslås att antalet platser på utökas, både genom nya offentligt finansierade platser och genom att utöka antalet platser som finansieras av studieavgifter. I yrkande 25 föreslås att möjligheterna att utöka folkhögskolans uppdrag ses över samt att fler folkhögskolor får möjlighet att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslås en ökning av anslaget 1:12 Myndigheten för med , en minskning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med 1 samt en ökning av anslaget 1:14 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning med i förhållande till regeringens förslag. Av partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 19 samt av kommittémotionen ovan framgår att motionärerna vill att en yrkesskola införs – en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Utbildningen bör följa en modell som liknar och bör rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända, men kan även vara ett alternativ till gymnasieutbildning för vissa andra grupper. Yrkesskolan bör administreras av Myndigheten för . Liberalerna anslår på anslaget 1:12 för att Myndigheten för ska kunna förbereda inrättandet av en yrkesskola. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) i denna del föreslås en minskning av anslaget 1:12 Myndigheten för med och en ökning av anslaget 1:13 Statligt stöd till vuxenutbildning med i förhållande till regeringens förslag. I partimotion 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 13 föreslås att fler utbildningsplatser skapas inom yrkesvux. I kommittémotion 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 16 föreslås att utbildningsplatserna utökas inom regionalt yrkesvux. gör bedömningen att ytterligare platser behövs inom regionalt yrkesvux framöver, varför man avsätter mer än regeringen för detta ändamål . Detta uppges motsvara minst 6 000 utbildningsplatser. Vuxenutbildningen är en viktig del av det livslånga lärandet, och är därmed nödvändig för alla människor och en viktig förutsättning för att tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerad yrkeskompetens. Vuxenutbildningen ska ge den enskilde möjligheter att komplettera sin grundutbildning, skola om sig och skaffa sig en ny yrkesutbildning, bli behörig till högskolan eller studera för sin personliga eller yrkesmässiga utveckling. Det pågående innebär enligt utskottet fortfarande en betydande ambitionshöjning när det gäller vuxnas lärande, vad avser både fler platser och högre kvalitet inom utbildning för vuxna. Utskottet redovisar nedan sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrka motionerna. När det gäller yrkanden om att bygga ut yrkesutbildningar eller motsvarande, såsom införandet av en yrkesskola, kan utskottet konstatera att regeringen fortsätter att kraftfullt bygga ut yrkesvux kommande och nästkommande år. Utskottet noterar även att regeringen har gett i uppdrag att ta fram förslag till nationellt utformade sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket, som ska kunna användas inom den kommunala vuxenutbildningen och för gymnasieskolans introduktionsprogram. Utskottet anser att regeringen gör kraftfulla satsningar på yrkesutbildning för vuxna och ser därmed inte skäl att vidta ytterligare åtgärder. När det gäller yrkandet om fortsatta satsningar på yrkeshögskoleutbildningar vill utskottet anföra följande. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta föreslagna utbyggnad av . Inom ramen för regeringens satsning på ett utvidgat kunskapslyft fortsätter utbyggnaden av med motsvarande omkring 1100 utbildningsplatser .