bet · H501SfU4 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 8, som uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Samtliga motionsförslag avstyrks. I betänkandet finns en reservation (SD). , , och har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 8 Migration. 26 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 Anslag inom utgiftsområde 8 Anslag inom utgiftsområde 8 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 8 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 8 (C) 3.Anslag inom utgiftsområde 8 (V) 4.Anslag inom utgiftsområde 8 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 8 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Reservanternas anslagsförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 8 anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:1329 av (M), 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 25, 26, 39, 40 och 47, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 15, 16, 19–21 och 41, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3610 av m.fl. (SD), 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:3688 av m.fl. (C), 2017/18:3804 av m.fl. (L) och 2017/18:3900 av m.fl. (M) yrkandena 1–5. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (S), (KD)*, (S), (S), (M)*, (SD), (MP), (V), (SD), (L)*, (C)* och (M)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 8 Migration och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns utskottets anslagsförslag och i bilaga 4 finns reservanternas förslag till anslagsfördelning. Under beredningen av ärendet har generaldirektör informerat utskottet om myndighetens arbete. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 8 Migration till 15 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens upp-följning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06: KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 i budgetpropositionen. Granskningen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att målet för utgiftsområdet och regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motioner som gäller anslag inom utgiftsområde 8. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 8 har beslutat om målet för utgiftsområde 8. Målet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:SfU2, rskr. 2009/10:132). Regeringen anger att en förutsättning för att nå målet om en långsiktigt hållbar migrationspolitik är att verksamheten har och kan upprätthålla en förmåga att hantera antalet sökande på ett effektivt sätt, att beslutsfattandet håller en hög rättslig kvalitet samt att servicen och tillgängligheten är god. Regeringens bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet bygger därför på hur verksamheten uppfyller dessa krav. Regeringens bedömning av servicenivån och den rättsliga kvaliteten grundas i huvudsak på information från myndigheterna inom utgiftsområdet, men även rapporter eller granskningsmaterial från t.ex. och Statskontoret har använts. Verksamheten och resultaten inom utgiftsområdet påverkas både av myndigheternas insatser och av omvärldsfaktorer, som skiftar på ett sätt som är svårt att förutse. Det kan t.ex. resultera i förändringar av antalet asylsökande eller förändringar när det gäller vilka länder eller regioner de sökande kommer från. Detta medför höga krav på myndigheternas anpassningsförmåga. Myndigheterna påverkar också varandras resultat i stor utsträckning. Till exempel påverkar utlandsmyndigheters väntetid för att få komma på utredning handläggningstider, likaså påverkas antalet avvisningar och utvisningar som ska verkställas av både av och av domstolarnas insatser i ett tidigare led. Som grund för bedömningen av effektivitet används i huvudsak följande indikatorer: vistelsetiden i mottagandet för asylsökande, handläggningstider för övriga avgjorda ansökningar om uppehållstillstånd samt kostnad per avgjort ärende och avgjorda ärenden per årsarbetare inom olika ärendeslag. Vistelsetiden i mottagandet ökade för samtliga kategorier inom asylprövningen, 2015. För asylsökande som beviljades uppehållstillstånd ökade tiden från 352 och för ensamkommande barn till 353. Vistelsetiden ökade även för personer med beslut om överföring enligt Dublinförordningen och för personer med uppenbart ogrundade asylansökningar. För övriga personer vars asylansökan avslogs var vistelsetiden i stort sett densamma som den var 2015. Den genomsnittliga handläggningstiden hos för ett asylärende ökade . En viktig förklaring till att handläggningstiderna fortsatt öka kraftigt är att inte klarat att öka antalet årsarbetare inom asylprövningen i samma takt som antalet asylsökande har ökat. En annan orsak är att andelen uppenbart ogrundade ansökningar och s.k. Dublinärenden, vilka har en betydligt kortare handläggningstid, har minskat. Vid utgången av 2016 väntade ca 72 000 asylsökande på beslut i första instans. Antalet avgjorda asylärenden var dock dubbelt så stort som och uppgick till ca 112 000, det högsta antalet . Produktiviteten i asylprövningen ökade väsentligt jämfört med , från 40 till 56 antal avgjorda asylärenden per årsarbetare. Kostnaden per avgjord asylansökan minskade med ungefär en tredjedel, från till . En förklaring till den ökade produktiviteten är att prioriterade presumtiva bifallsärenden framför mer utredningskrävande ärenden. På det sättet kunde myndigheten avgöra fler ärenden per årsarbetare. En stor andel, drygt hälften, av de ärenden som avgjordes avsåg syrier, eritreaner och statslösa, för vilka presumtionen för bifall är hög. Dessutom utvecklade sitt arbetssätt , vilket innebär att alla nya asylansökningar sorteras utifrån ärendets beskaffenhet. Utredningsförfarandet anpassas därefter utifrån vilka åtgärder som behöver vidtas för respektive ärendetyp. Det har funnits flera faktorer som har påverkat produktiviteten negativt. Till exempel hanterar sedan den tillfälliga lagens ikraftträdande två parallella lagstiftningar, vilket ökar komplexiteten i handläggningen. Dessutom hade många nyanställda . Inom asylverksamheten ökade bemanningen med ca 530 årsarbetare . som rekryteringen och introduktionen har tagit kraft från övrig personal har insatserna varit nödvändiga för att ska kunna fullgöra sitt uppdrag och uppnå en effektivare verksamhet . inkom knappt 80 000 förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på grund av anknytning, vilket var nästan 4 000 fler än . Antalet avgjorda ärenden uppgick till nästan 70 000, vilket var ca 7 000 fler än föregående år. Antalet öppna ärenden fortsatte därmed att öka i stället för att nästan halveras, vilket antogs i prognosen inför budgetpropositionen . Handläggningstiderna för förstagångsansökningar i anknytningsärenden uppgick till 2016, jämfört 2015. beslut att prioritera asylprövningen bidrog till växande balanser och längre handläggningstider. Dessutom gav det elektroniska handläggarstödet inte de effekter som tidigare beräknats och vidare var personalrörligheten inom hög. Både antalet inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden minskade . Antalet öppna ärenden ökade från ca 24 2015 till ca 30 500. Den totala genomsnittliga handläggningstiden för samtliga arbetsmarknadsärenden ökade . För förstagångsansökningar ökade handläggningstiden 2015 . För förlängningsärenden har den genomsnittliga handläggningstiden ökat 2015 till 202. Handläggningstiden för olika kategorier av arbetsmarknadsärenden varierar kraftigt, bl.a. beroende på om det finns särskilda utredningskrav och på om arbetsgivaren är certifierad. Trots att allt fler ärenden nu hanteras elektroniskt har förväntade produktivitetsökningar hos myndigheten ännu inte uppnåtts. Produktiviteten i fråga om tillståndsärenden, som i huvudsak utgörs av anknytnings- och arbetsmarknadsärenden, minskade jämfört med , från 237 till 202 avgjorda ärenden per årsarbetare. Kostnaden per avgjord ansökan ökade från till . Förklaringar till detta är personalomsättning, att personalresurser överförts från tillståndsverksamheten till asylprövningen och att införandet av digital handläggning tagit mer resurser i anspråk än beräknat och inte gett de resultat som förväntats. Regeringen bedömer att de övergripande målen för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. Den exceptionella ökningen av antalet asylsökande som kom till ledde till betydande utmaningar för stora delar av det svenska samhället både 2015 och 2016. beslutade regeringen om ett antal åtgärder som syftade till att kraftigt minska antalet asylsökande till och förstärka kapaciteten i mottagandet, förbättra etableringen och förmå andra EU-länder att dela på ansvaret för mottagandet av asylsökande. Regeringen bedömer att åtgärderna tillsammans med politiska förändringar i andra länder och inom EU har gjort att betydligt färre personer sökte asyl i . Regeringen bedömer att åtgärderna var nödvändiga. Regeringens bedömning är att insatser sammantaget bidrog till att upprätthålla en i stort fungerande verksamhet. Arbete återstår dock inom flera områden. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bör stärka sina insatser på området it/digitalisering. Regeringen bedömer vidare att klarade sitt uppdrag med att leverera ett kostnadseffektivt boende utifrån förutsättningarna men understryker vikten av ett fortsatt och förstärkt arbete med en strategisk boendeplanering. insatser inom asylprövningen bidrog till att vistelsetiden inom mottagandet var så kort som möjligt utifrån förutsättningarna. Regeringen anser dock att det är viktigt att myndigheten har ett mer långsiktigt, hållbart och strategiskt perspektiv på styrningen av verksamheten. Regeringen anser vidare att en ökad effektivisering av och en förbättrad kvalitet i handläggningen av ansökningar om arbetstillstånd är angelägen, inte minst genom fortsatt utveckling av de digitala tjänsterna. Detsamma gäller för handläggningen av anknytningsärenden. Regeringen anger att den service tillhandahåller bör fortsätta att utvecklas och tillgängligheten öka. Myndigheten bör stärka sin kapacitet betydligt för att kunna realisera de krav som regeringen ställer på effektivisering, kvalitet och service. När det gäller den rättsliga kvaliteten anger regeringen att den är svårbedömd, eftersom tydliga kriterier saknas för bedömning av måluppfyllelsen. ska ta fram indikatorer för att kunna göra jämförelser mellan år. I budgetpropositionen redovisas regeringens åtgärder med anledning av två tillkännagivanden från . Det ena är tillkännagivande om regelverket för arbetskraftsinvandring där en utredare har regeringens uppdrag att lämna förslag till författningsändringar (bet. 2016/17:SfU11, rskr. 2016/17:47). Det andra är ett tillkännagivande för att bl.a. motverka missbruk av uppehållstillståndskort och främlingspass (bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Regeringen har med anledning av det tillkännagivandet tillsatt en utredning – Åtgärder för ett effektivare återvändande och motverkande av missbruk av resehandlingar (dir. 2017:45). Ett betänkande ska lämnas . Regeringen anger att tillkännagivandena inte är slutbehandlade. Utskottet konstaterar att det pågår en dialog mellan och regeringen om utvecklingen av den ekonomiska styrningen. Utskottet anser att det är viktigt att denna dialog fortgår och utvecklas. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat ska ha en klar och tydlig struktur, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Regeringen anger att verksamheten och resultaten inom utgiftsområde 8 påverkas både av myndigheternas insatser och av omvärldsfaktorer, som skiftar på ett sätt som är svårt att förutse. Till exempel kan förändringar ske av antalet asylsökande eller när det gäller vilka länder eller regioner de sökande kommer från. Detta medför höga krav på myndigheternas anpassningsförmåga. Utskottet delar denna uppfattning. Omvärldsfaktorer kan emellanåt få en mycket stor inverkan på utgiftsområdet, vilket senast skedde genom den exceptionella ökningen av antalet asylsökande . Utskottet anser att regeringen på ett tydligt sätt har beskrivit effekterna av ökningen, som fortfarande har stor påverkan på utgiftsområdets resultat, samt vilka åtgärder som har vidtagits och hur dessa åtgärder har fallit ut. har beslutat att målet för utgiftsområde 8 är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. När det gäller redovisade resultat för migrationsområdet noterade utskottet i sitt betänkande om utgiftsområde 8 Migration för (bet. 2016/17:SfU4) att de indikatorer regeringen redovisade inte gjorde det möjligt för utskottet att fullt ut bedöma om målet hade uppfyllts. Utskottet anförde att indikatorer saknades för de delar av målet som tar sikte på att värna asylrätten, att inom ramen för den reglerade invandringen underlätta rörlighet över gränser, att främja en behovsstyrd arbetskraftsinvandring samt att tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter. Vad gällde att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik angav regeringen i budgetpropositionen att detta förutsatte att verksamheten har förmåga att hantera antalet sökande på ett effektivt sätt, har hög rättslig kvalitet i beslutsfattandet samt god service och tillgänglighet. De indikatorer som regeringen redovisade relaterade enbart till förmågan att hantera sökande på ett effektivt sätt. Utskottet noterar att den aktuella resultatredovisningen inom utgiftsområde 8 inte uppvisar någon ändring i de ovannämnda delarna och att det utifrån vad som redovisas i propositionen inte helt och fullt går att ta ställning till om det migrationspolitiska målet i alla delar är uppfyllt. Utskottet noterar dock att det i budgetpropositionen anges att myndighetens rättsliga kvalitet är svårbedömd eftersom det inte finns några tydliga kriterier för bedömning av måluppfyllelsen. har i sitt regleringsbrev krav på att redovisa indikatorer som möjliggör en bedömning av huruvida den rättsliga kvaliteten är tillräcklig, men detta redovisas inte i myndighetens årsredovisning. Utskottet vill åter understryka att det är viktigt att det tas fram indikatorer som gör det möjligt att bedöma måluppfyllelsen i alla delar. Utskottet finner emellertid att regeringens redovisning täcker de väsentliga delarna av målen på utgiftsområdet och att denna redovisning har gjorts på ett tydligt sätt. Utskottet bedömer i likhet med regeringen att de övergripande målen för migrationspolitiken delvis har uppnåtts. återstår en rad insatser, såsom förbättrad kvalitet i handläggningen av ansökningar om arbetstillstånd och uppehållstillstånd på grund av anknytning, mer strategisk boendeplanering inom mottagandet av asylsökande, förbättringar i fråga om digitalisering och stärkt service, för att målen för utgiftsområdet ska uppfyllas fullt ut. Anslag inom utgiftsområde 8 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration i enlighet med regeringens förslag. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M), 2 (C), 3 (V), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslag 1:1 bestäms till 5 . Anslaget får användas till förvaltningsutgifter och även till utgifter för förvarslokaler samt resor som möjliggör asylsökandes deltagande i tidiga insatser. I propositionen anges att både rekrytering och avveckling av personal är kostsam. Myndigheten befinner sig i ett läge där organisationen och verksamheten ska krympa och ställas om av kraftig expansion, som avarbetningen av äldre ärenden fortfarande kräver prövningsresurser. Först beräknas myndigheten vara nere i en s.k. arbetande balans för asylärenden, dvs. ca 3 i genomsnittlig handläggningstid. Det är drygt senare än enligt de uppgifter från myndigheten som låg till grund för regeringens överväganden i budgetpropositionen . En viktig förklaring till förseningen är att omställningen till handläggning av mer utredningskrävande ärenden har varit svårare än vad myndigheten tidigare bedömt. Det i sin tur gör att omställningen av verksamheten tar och att kostnaden per avgjort asylärende blir högre än regeringen anser vara önskvärt. Trots det minskar det sammantagna behovet av medel till följd av en minskning av det antal asylsökande som förväntas komma till . Förslaget innefattar i enlighet med budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 8) ett skärpt krav på att vidta effektiviseringsåtgärder som motsvarar . Regeringen anser att det är viktigt att det råder rättssäkerhet, ordning och reda i asylsystemet, vilket bl.a. innebär att de som fått avslag på sin asylansökan ska återvända. Det är därför viktigt att det finns förvarsplatser som motsvarar behovet. Regeringen föreslår att tillförs anslaget 2018 för detta ändamål. Regeringen avser att stärka kapaciteten att hantera anknytningsärenden. Regeringen föreslår därför att anslaget ökar med . Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera ökade kostnader på anslag 1:1 inom utgiftsområde 4 i syfte att skapa tydligare regler och höja rättssäkerheten i ärenden och mål om förvar och uppsikt av utlänningar. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2018 för att finansiera ökade kostnader på anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. inom utgiftsområde 1 till följd av den planerade reformen när det gäller placering av ensamkommande barn i en annan kommun än anvisningskommunen. Kostnaderna för personal vid uttagning av vidarebosatta har tidigare finansierats via anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder. kommer kostnaderna att belasta förvaltningsanslag. Anslaget föreslås öka med till följd av detta. Regeringen föreslår att anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader be-stäms till 8 . Anslaget får användas till utgifter för stöd till asylsökande och övriga kategorier som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., statsbidrag till kommuner och landsting samt boende för asylsökande. Det genomsnittliga antalet inskrivna bedöms för åren framöver minska väsentligt jämfört med de bedömningar som gjordes i föregående budgetproposition. antas det genomsnittliga antalet inskrivna uppgå till 93 000 för att därefter sjunka till 52 000 . Det nya ersättningssystemet för mottagandet av ensamkommande barn och unga som trädde i kraft baseras i huvudsak på schabloner och ersättningen till kommunerna utbetalas med automatik med en månads fördröjning. I det tidigare systemet, som håller på att fasas ut, har kommunerna kunnat söka ersättning från staten . Kommunerna har möjlighet att söka ersättning för kostnader som uppstått under det gamla systemet fram t.o.m. . Detta har lett till en eftersläpning från det att den faktiska kostnaden uppstår till det att ersättningen utbetalats. Detta försvårar bedömningen av hur stora belopp som kvarstår att betala ut enligt det gamla systemet. Regeringen bedömer att mer kommer att betalas ut till kommunerna 2018 jämfört med budgetpropositionen . Mot ovan angivna bakgrund föreslår regeringen att anslaget sammantaget ökas med 2018. Vidare föreslår regeringen att kommuner som erbjuder ett nationellt gymnasieprogram för asylsökande ska få ersättning för dessa kostnader. Anslaget föreslås öka med för detta ändamål. Regeringen föreslår att anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder bestäms till . Anslaget får användas till utgifter för – migrationspolitiska projekt och analyser – statsbidrag till internationella organisationer inom migrationsområdet – statsbidrag till Svenska Röda Korset för efterforskning och familjeåter-förening under fredstid – förberedelser för återvandring eller tillfälligt återvändande för deltagande i återuppbyggnad och utveckling av ursprungslandet – återvandringsprojekt och bidrag i samband med återvandring kommer kärnstöd på till att utbetalas från utgiftsområde 8 i stället för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Anslaget ökas därför med . Motsvarande minskning sker på anslag 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7. Utbetalningen av statsbidrag till personer som vidarebosätts i samt kostnaden för överföringen till kommer att finansieras från anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13. Regeringen föreslår därför att ändamålet för anslaget justeras. Anslaget minskas också med 2018 till följd av detta. Vidare överförs från anslaget till anslag 3:2 inom utgiftsområde 13 för att finansiera arbetet mot människohandel. Regeringen föreslår att anslag 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till . Anslaget får användas till utgifter för – migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningsutgifter för prövning av utlännings- och medborgarskapsmål – utgifter för Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsmål – förvaltningsutgifter för de aktuella domstolarnas verksamhet med utlännings- och medborgarskapsmål. Enligt prognoser kommer antalet mål som prövas av migrationsdomstolarna att minska under hela budgetperioden, och antalet överlämnade ärenden från att minska under del av budgetperioden. Behovet av medel antas därför minska.