bet · H401KU29 · 2017-04-26 00:00:00 — fortsättningen borde avgöras av myndigheterna och institutionerna själva. Utskottet har också behandlat motionsyrkanden om en Utskottet avstyrkte i betänkande 1999/2000:KU18 bl.a. en motion om att placera en i plenisalen. Utskottet ansåg att det fick ankomma på talmannen att besluta om utsmyckningen av plenisalen och om flaggningen i och i anslutning till Också i betänkande 2000/01:KU15 ansåg utskottet när det gäller flaggning i och i anslutning till byggnader att sådana frågor lämpligast behandlas av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen. Frågan om viss flaggning i plenisalen behandlades också i betänkande 2001/02:KU9, i betänkande 2002/03:KU19, hösten 2003 i betänkande 2003/04:KU5 och i förenklad ordning i betänkande 2005/06:KU21. Utskottet vidhöll sina tidigare bedömningar och avstyrkte därför motionsyrkandena. Även i betänkande 2006/07:KU4 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om en i plenisalen och vidhöll sina tidigare ställningstaganden. Utskottet anser liksom tidigare att frågan om vilken flaggning som ska ske vid eller statliga myndigheter bör avgöras av talmannen, t.ex. i samråd med riksdagsstyrelsen, respektive av myndigheterna själva. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Jämför reservation 2 (SD). (SD) begär i motion 2015/16:3113 yrkande 1 och i motion 2016/17:2417 yrkande 1 att regeringen tar fram förslag på åtgärder för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. I motionerna anförs att i har den ökade internationaliseringen medfört att nationella särdrag och symboler har hamnat utanför fokus. Detta är ganska unikt i ett globalt perspektiv. När presidenten i eller drottningen i uttalar sig i tv finns ofta en flagga eller en nationalsymbol med. I anges att en rikssymbol är ett lands flagga och riksvapen samt sådana ”höghetstecken” som används jämte eller i stället för flaggor eller vapen, i t.ex. riksregalierna samt och möjligen även andra beståndsdelar av riksvapnet. Enligt 1 § lagen (1982:268) om riksvapen har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationen och försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar och tillägg som statschefen bestämmer. I 6 § 1 förordningen (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet anges att myndigheten ska ansvara för att på en plats som regeringen godkänner, under fyra olika lås, förvara och vårda rikets regalier och dyrbarheter enligt särskilda förteckningar. Rikets regalier är statlig egendom och består av rikssvärden, kungakronan, spiran, äpplet och nyckeln. Kammarkollegiet måste ge tillstånd till att föremål tas ur skattkammaren vid för att användas vid exempelvis en kunglig ceremoni. I samband med t.ex. trontillträden och kyrkliga ceremonier inom kungahuset, som vigslar, begravningar och dop, placeras regalierna på hyenden på speciella regaliebord för att markera aktens betydelse. Som framgår ovan finns regler om den svenska flaggan i lagen om flagga, och rekommendationer om flaggning lämnas av Stiftelsen Utskottet anser inte att det finns skäl för att ta något initiativ för att stärka den svenska nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler. Motionsyrkandena avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att första maj bör ersättas som allmän helgdag av en annan dag. Jämför reservation 3 (SD). I motion 2015/16:1476 av (FP) och i motion 2016/17:1828 av m.fl. (L) föreslås att det fria ordets dag ersätter första maj som allmän helgdag. I motionerna anförs att det var den första svenska tryckfrihetsförordningen sjösattes. Tryckfrihetsförordningen var den första i sitt slag i världen, och låg till grund för att den svenska demokratin kunde utvecklas och att vår yttrande- och pressfrihet är en av världens mest skyddade och välfungerande. Vidare anförs att bör bli en allmän helgdag för att fira demokratin och uppmärksamma att folk än sitter i fängelse och torteras för sin vilja att uttrycka sina åsikter. I motionerna anförs också att det inte bör finnas fler allmänna helgdagar än , och därför bör den nya helgdagen ersätta första maj som allmän helgdag. Vidare anförs i motionerna att tanken med första maj är god, och har vissa likheter med en fria ordets dag. är dock enligt motionerna för politiserad, och det fria ordets dag skulle i större utsträckning uppmärksamma demokrati och yttrandefrihet. I kommittémotion 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 5 föreslås att första maj inte längre ska vara allmän helgdag utan ersättas med en annan dag. En sådan dag kan enligt motionärerna vara t.ex. , Engelbrektsdagen eller någon liknande dag med motsvarande koppling till det svenska arvet. Lagen om allmänna helgdagar I 1 § lagen (1989:253) om allmänna helgdagar anges att med allmän helgdag avses i lag eller annan författning , däribland och , nyårsdagen, , första maj, juldagen och annandag jul, även när de inte infaller , , , himmelsfärdsdag, nationaldagen, och . Nationaldagen blev allmän helgdag 2005 (prop. 2004/05:23). Förslaget skulle finansieras genom att en annan helgdag togs bort, och regeringen föreslog att skulle upphöra att vara allmän helgdag. I övervägandena i propositionen om vilken helgdag som borde tas bort när nationaldagen blev helgdag anförde regeringen bl.a. att första maj i kombination med valborgsmässofirandet hade utvecklats till en stor och folklig helg. hade firats som en icke-kyrklig folkfest sedan medeltiden. var dessutom i många länder. Sammantaget borde därför enligt regeringen första maj vara kvar som allmän helgdag. I betänkande 2004/05:KU6 anslöt sig till regeringens bedömning. , när och var ett rike, antog den första tryckfrihetsförordningen. högtidlighöll tryckfrihetsförordningens 250-årsjubileum med ett seminarium om tryckfrihet och offentlighet i och . har även tagit fram en jubileumsskrift – Fritt ord – där svenska och finländska författare beskriver tryckfrihetsförordningens historiska bakgrund samt de tryckfrihetsrättsliga principernas utveckling och betydelse för kulturliv och publicistik. avstyrkte utskottet en motion (bet. 2009/10:KU31 s. 6) om att avskaffa första maj som helgdag. I sitt ställningstagande påtalade utskottet att första maj länge har varit en allmän helgdag i , liksom i många andra länder. Utskottet anförde vidare att i samband med att nationaldagen blev allmän helgdag övervägdes vilken annan helgdag som borde upphöra för att finansiera reformen och att övervägandena ledde till att skulle upphöra att vara allmän helgdag. Utskottet ansåg att antalet helgdagar inte borde ändras och var inte berett att förorda att någon gällande helgdag skulle tas bort alternativt att någon ny helgdag skulle införas. vidhöll utskottet sin tidigare inställning och avstyrkte en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2012/13:KU16 s. 20). Även behandlade utskottet en motion om att avskaffa första maj som helgdag (bet. 2013/14:KU13). Utskottet avstyrkte då motionen i förenklad ordning med hänvisning till betänkande 2012/13:KU16. Utskottet anser liksom tidigare att antalet helgdagar inte bör ändras och är inte berett att förorda att någon gällande helgdag tas bort eller att någon ny helgdag införs. En nationell frigörelsedag för homosexuella Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en nationell frigörelsedag för homosexuella. I motion 2015/16:1835 av (M) föreslås att man inrättar en nationell frigörelsedag för homosexuella. Motionären anför att i är en av de viktigaste händelserna i hbtq-historien ockupationen av trappa under frigörelseveckan . Detta ledde fram till att sjukdomsklassificeringen av homosexualitet togs bort. Det vore enligt motionären rimligt att införa en frigörelsedag för att minnas ockupationen av trappa – i åminnelse av de historiska segrar som homosexuella firat och till minne av de rättigheter som homosexuella länge förvägrades. På en nationell frigörelsedag skulle allmänheten kunna uppmärksamma hbtq-frågor lite extra i vardagen. Allmänna helgdagar är reglerade i lagen (1989:253) om allmänna helgdagar. I förordningen om allmänna flaggdagar förtecknas de allmänna flaggdagarna. I övrigt regleras inte särskilda minnesdagar i lagar eller förordningar. Andra dagar förutom allmänna flaggdagar och kyrkliga högtidsdagar som har getts särskild beteckning i svenska almanackor är bl.a. internationella , och internationella . Forum för levande historia har regeringens uppdrag att främja högtidlighållandet av Förintelsens dag . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13 s. 50) anför regeringen att den har fortsatt arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. De strategiska myndigheterna – , , , () och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) – har genomfört en rad olika åtgärder. De olika åtgärderna har enligt propositionen bl.a. resulterat i att kunskapen om hbtq-personers situation och levnadsvillkor har ökat, i synnerhet när det gäller utsatthet och ohälsa. Frågor som rör hbtq-personers situation har även fått ökad synlighet inom myndigheternas olika verksamhetsområden. Vidare anfördes i propositionen att det avsattes sammantaget ca för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. MUCF tilldelades för att genomföra insatser för en öppen och inkluderande miljö i skolan för unga hbtq-personer, och tilldelades för att finansiera insatser enligt förordningen (2014:1542) om statsbidrag till kommuner och landsting för att öka kunskapen om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners situation. Vidare tilldelades medel för en konferens om hur hbtq-frågorna kan synliggöras inom kulturområdet. Sammantaget har enligt propositionen de avsatta medlen bl.a. resulterat i ett ökat antal projekt, utbildningar och konferenser som bedöms ha bidragit till en ökad kunskap om hbtq-personers situation och därigenom även till arbetet mot diskriminering, homofobi och transfobi. Vidare anförs i propositionen att hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter behandlades inom ramen för Europeiska kommissionens högnivågrupp om icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald. I detta sammanhang presenterade även Europeiska kommissionen en åtgärdslista för att främja hbtq-personers rättigheter, vilket är ett välkommet första steg mot det samlade grepp kring hbtq-personers rättigheter i EU som tillsammans med andra medlemsländer i EU länge efterfrågat. Utskottet, som noterar och välkomnar att arbete pågår för att stärka hbtqpersoners situation, anser inte att det finns skäl för att ta ett initiativ till en frigörelsedag för homosexuella. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. 2016/17:KU29 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN En minnesdag tillägnad kommunismens offer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en minnesdag tillägnad kommunismens offer. Jämför reservation 4 (SD). I motion 2016/17:45 av (SD) föreslås att det införs en svensk minnesdag tillägnad kommunismens offer. Motionären anför att är en svensk nationell minnesdag för Förintelsens offer, och 2005 deklarerade FN denna dag som internationell minnesdag. Vidare anförs i motionen att det inte bara är nationalsocialismen som skördat miljontals människoliv; en annan socialistisk ideologi som orsakat miljontals offer är kommunismen. Motionären anför också att trots att kommunismen skördat fler människoliv än nationalsocialismen har detta fått avsevärt mindre uppmärksamhet, och de som fallit offer för denna ideologi har inte hedrats på samma sätt. Det har enligt motionären visat sig att svenska ungdomars kunskaper om kommunismens, till skillnad från nationalsocialismens, illgärningar är mycket bristfälliga. Forum för levande historia Forum för levande historia har enligt förordningen (2007:1197) med instruktion för Forum för levande historia till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Myndigheten ska sträva efter att stärka människors vilja att aktivt verka för alla människors lika värde. Myndigheten ska bl.a. bedriva utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och utbildning. Verksamheten ska bedrivas i nära kontakt med pågående forskning, andra kultur- och utbildningsinstitutioner samt myndigheter, organisationer och föreningar vars verksamhet rör liknande frågor. svarade utrikesminister på en skriftlig fråga om kommunismens brott i (fr. 2015/16:314). I frågan anges att har tagit ett initiativ till en internationell tribunal och europeisk utredning om kommunistregimernas brott i fram till murens fall. I svaret anförde utrikesministern följande: Kommunistiska regimers brott ligger inte långt bak i tiden och människor kan fortfarande berätta om straffarbete till döds, massvält, tortyr, deportationer, massövervakning och andra övergrepp. Vi har alla ett stort ansvar att detta inte glöms bort, eller ännu värre, någonsin upprepas. Vi kan redan nu se tendenser i vårt närområde att förtränga, förvanska och lägga tillrätta historien för att passa nutida auktoritära agenda, eller helt enkelt för att slippa ansvar. Jag håller därför med om att dessa frågor bör uppmärksammas. En förfrågan om svenskt stöd till det estniska initiativet har inkommit till och är under beredning inom . Vidare välkomnar vi alltid fri forskning, utbildning och minneshållande och jag hoppas och tror att svenska forskare och institutioner – om de får frågan – vill hjälpa till att sprida ytterligare ljus över denna mörka tid. vill jag passa på att nämna några ytterligare saker, utöver de som nämns av , som vi själva gör eller kommer göra för att minnas kommunistiska regimers brott, dess konsekvenser och offer. Forum för levande historia arbetar med informationsmaterial som rör brott mot mänskligheten under kommunistiska regimer. Forumet har bland annat producerat filmen ”Från dröm till terror” med unikt historiskt material och vittnesmål, samt en faktaskrift med fördjupande genomgångar av de grövsta brotten som begicks i , och . kommer Forum att spela in ett vittnesmål med där han berättar om sina dramatiska flyktförsök från . Resultatet kommer att göras tillgängligt för svenska skolan. Även arbetar aktivt med att påminna om kommunistiska regimers brott. Under Organisationens för säkerhet och samarbete i () senaste implementeringsmöte om den mänskliga dimensionen i organiserade en välbesökt paneldiskussion med bland annat den ryska ideella organisationen om historia och mänskliga rättigheter. Många viktiga saker sades om de fruktansvärda brott som skett i , de försök som görs att relativisera eller trivialisera dessa brott, samt vad stater och organisationer kan göra för att motverka sådana försök och förhindra att historien upprepas. svarade kultur- och demokratiminister på en skriftlig fråga om vilka initiativ hon som demokratiminister med ansvar för mänskliga rättigheter i tänkte ta för att uppmärksamma kommunismens offer (fr. 2014/15:69). I svaret anförde följande: Forum för levande historia bedriver utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och fortbildning. Myndigheten har till uppgift att främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har till särskild uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. Forum för levande historia har som ambition att skapa verktyg som hjälper lärare i deras arbete kring demokrati och mänskliga rättigheter och som kan inspirera elever till att vilja lära sig mer, men också till reflektion över eget ansvar och agerande. Det pedagogiska materialet om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten finns för flera fördjupningsnivåer och är anpassat till olika lärostilar. Ett exempel är "Från dröm till terror – en film om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten". Uppdraget till Forum för levande historia att ta fram ett digitalt metodmaterial med utgångspunkt i vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten fortsätter med att det framtagna materialet sprids och kommer till användning inom grund- och gymnasieskolan. Inom ramen för uppdraget arbetar nu myndigheten vidare med att utbilda ett nätverk av svenska skolambassadörer för EU. Syftet är att förmedla kunskap om och intresse för historia av brott mot mänskligheten som ett sätt att stärka förståelsen för värdet av demokratin. Utskottet anser att det får ankomma på Forum för levande historia eller andra berörda institutioner att avgöra hur man ska informera och påminna om kommunismens brott mot mänskligheten. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kebabpizzans dag. I motion 2016/17:339 av (L) föreslås att den1 januari utnämns till kebabpizzans dag. Motionären anför att det i finns många temadagar, t.ex. för kanelbullar, semlor, , kräftor och surströmming. Samtliga dessa markerar och uppmärksammar svenska mattraditioner. Vidare anför motionären att många av dessa mattraditioner har kommit till från utlandet. Detsamma gäller pizzor som kom till sent och spred sig över hela landet . I motionen anförs också att det blivit en tradition för många svenskar att äta pizza . Enligt motionären är kebabpizzan den lysande stjärnan bland alla pizzor och den överlägset mest beställda pizzan på svenska pizzerior. Vidare anför motionären att kebabpizzan har blivit en viktig del av den svenska matkulturen och förtjänar att uppmärksammas, särskilt i dessa tider när svenskar med utländsk bakgrund pekas ut som ansvariga för allt negativt i samhället av främlingsfientliga krafter. Därför bör enligt motionären kebabpizzans status i svensk mattradition bekräftas genom att utnämns till kebabpizzans dag. Utskottet anser att det inte finns något skäl för att ta initiativ till kebabpizzans dag och avstyrker därför motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om att inrätta ett civilkuragepris. (SD) föreslår i motion 2015/16:2817 yrkande 2 och motion 2016/17:2261 yrkande 2 att det införs ett årligt civilkuragepris. Motionären anför att det enligt svensk lag inte finns någon skyldighet att hjälpa personer som befinner sig i nöd. Vidare anför motionären att det allra viktigaste för att få mer civilkurage i samhället är att fokusera på vad vi har för ansvar för varandra. Man bör uppmärksamma och uppmuntra alla de goda exempel som finns på människor som gör saker för andra eller som hjälpt en människa i nöd. I motionen anförs också att flera kommuner har infört ett civilkuragepris för invånare som genom civilkurage utmärkt sig på ett föredömligt sätt. Det är enligt motionären ett enkelt sätt att visa uppskattning och kan vara mycket betydelsefullt för enskilda individer. lämnade betänkandet Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? (SOU 2011:16). Utredaren avråder från att införa en straffsanktionerad allmän skyldighet att bistå nödställda personer, dvs. vad som även brukar benämnas en civilkuragelag. I enlighet med sitt uppdrag presenterar utredaren ändå en teknisk modell till en sådan lagstiftning. Utredaren har inte funnit något behov av att i övrigt förtydliga, utvidga, på annat sätt ändra eller samla gällande bestämmelser eller införa nya sådana om skyldighet att agera vid farliga situationer. I betänkandet anförs att svensk rätt inte statuerar en allmänt gällande plikt att bistå den som befinner sig i fysisk fara eller som löper risk att få sin egendom skadad. Underlåtenhet att hjälpa en nödställd person är alltså straffsanktionerad endast när så är särskilt föreskrivet eller följer av allmänna rättsprinciper. I alla andra fall är underlåtenheten straffri, således oavsett om underlåtenheten från moralisk synpunkt ter sig lika eller nästan lika straffvärd som ett aktivt orsakande av skadan. Vissa kommuner och organisationer delar ut olika former av civilkuragepriser. Utskottet anser inte att det finns anledning för att ta något initiativ till att inrätta ett civilkuragepris och avstyrker motionsyrkandena. 2016/17:KU29 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en båtflagga, minnet av , offentliga belöningssystem, en hedersmedalj och nationalsång. Jämför särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (L). I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet tidigare behandlat . Detta har gjorts i betänkande 2014/15:KU8. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2015/16:109 (M), 2015/16:521 (FP), 2015/16:1646 (SD), 2015/16:2062 (SD), 2015/16:2503 (M), 2015/16:3067 (SD), 2015/16:3113 (SD) yrkande 3, 2016/17:44 (SD), 2016/17:1146 (S), 2016/17:1363 (SD), 2016/17:2417 (SD) yrkande 3 och 2016/17:2932 (SD) yrkande 15. 1.Veterandagen som allmän flaggdag, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2015/16:15 av (M), 2015/16:535 av och (båda M), 2016/17:1285 av (M), 2016/17:1918 av i (M), 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:3289 av m.fl. (M). De allmänna flaggdagarna har varit desamma sedan förordningen om allmänna flaggdagar tillkom 1982. Jag utesluter inte att det kan finnas skäl att ändra vilka dagar som bör vara allmänna flaggdagar – det kan finnas flaggdagar som bör tas bort och det kan finnas andra dagar som borde vara allmänna flaggdagar. Om det skulle finnas behov av att göra ändringar anser jag att överväganden om detta bör ske vid en större översyn av de allmänna flaggdagarna. Mot bakgrund av detta bör avslå motionsyrkandena. 2.Nationella symboler, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:3113 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:2417 av (SD) yrkande 1. 2016/17:KU29 RESERVATIONER Svenskarna har på olika sätt lyckats skapa sig ett varumärke internationellt och förknippas ofta med kvalitet, mänskliga rättigheter och ingenjörskunskap. Flera tongivande personer från har deltagit i internationella fredssamtal och diskussioner om en lösning av konflikter. I en alltmer globaliserad värld lär inte de internationella kontakterna minska. I har dock den ökade internationaliseringen medfört att nationella symboler har hamnat utanför fokus. Det är ganska unikt i ett globalt perspektiv. När t.ex. president talar i tv finns ofta en nationalsymbol – den amerikanska flaggan – framför eller bakom podiet. För att underlätta för företrädare för att representera landet behöver man enligt vår mening stärka den nationella förankringen och medborgarnas nationalkänsla. Regeringen bör därför ta fram förslag för att öka nationalkänslan genom en större exponering av nationalsymboler i officiella sammanhang. 3.Allmänna helgdagar, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2932 av och (båda SD) yrkande 5 och bifaller delvis motionerna 2015/16:1476 av (FP) och 2016/17:1828 av m.fl. (L).