bet · H401UbU22 · 2017-05-31 00:00:00 — se till att prövningen kan ske i anslutning till lovskolan, utan prövningen får göras när det finns praktiska förutsättningar för det. Om eleven redan har ett godkänt slutbetyg i ämnet, har en huvudman rätt att ta ut en avgift enligt den nyss nämnda förordningen. Enskilda huvudmän ska få tilläggsbelopp för elever i lovskola Regeringen föreslår att den nuvarande bestämmelsen i skollagen om att en elevs hemkommun ska lämna tilläggsbelopp till enskilda huvudmän under vissa förutsättningar ska utökas till att även omfatta situationen när elever deltar i lovskola. För att ge enskilda huvudmän ekonomiska förutsättningar att bedriva fristående skolor är elevens hemkommun skyldig att ge huvudmannen bidrag för varje elev vid skolenheten. Bidraget består av ett grundbelopp, och i vissa fall kan huvudmannen även få bidrag i form av ett tilläggsbelopp. Ersättningen till fristående skolor bygger på den s.k. likabehandlingsprincipen, som innebär att bidrag ska bestämmas enligt samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelningen av resurser till den egna Grundbeloppet ska avse ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller som ska erbjudas modersmålsundervisning (10 kap. 37–39 §§ Utgångspunkten enligt regeringen är att en enskild huvudman som anordnar sådan skola ska få bidrag för denna verksamhet av elevens hemkommun, och bidraget ska, i likhet med vad som gäller för modersmåls- undervisningen, lämnas genom tilläggsbelopp. Det ska vara möjligt att överlämna undervisning i lovskola på entreprenad Regeringen föreslår att en huvudman ska få överlämna undervisning inom ramen för lovskola till en annan huvudman genom entreprenad för att skapa bättre förutsättningar för huvudmännen. Skollagens bestämmelser om entreprenad har ändrats Regeringen konstaterar i skälen för förslaget att möjligheten för en huvudman att sluta avtal med en annan huvudman om att den senare ska utföra uppgifter som gäller undervisning i är begränsad. Fram till fanns det enbart möjlighet för en enskild huvudman i att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning till en enskild fysisk eller juridisk person. Vidare finns det möjlighet för en huvudman att överlämna uppgifter som avser fjärrundervisning till staten (23 kap. 4 § skollagen). Genom lagstiftning som trädde i kraft har möjligheten att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning utökats (prop. 2015/16:173, bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). De nya bestämmelserna innebär att den tidigare begränsningen om att en sådan uppgift bara fick överlämnas av en enskild huvudman till en enskild fysisk eller juridisk person har tagits bort. är det möjligt för samtliga huvudmän att överlämna sådana uppgifter. För att så ska kunna ske, krävs dock att huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Även uppgifter som avser studiehandledning på modersmål får överlämnas under motsvarande förutsättningar (23 kap. 3 a § skollagen). De nya bestämmelserna om entreprenad gör det även möjligt att inom överlämna uppgifter som avser fjärrundervisning i modersmål eller studiehandledning på modersmål till en annan huvudman. Även i denna del är möjligheten villkorad av att huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildning inom den egna organisationen (23 kap. 4 § skollagen). För att skapa bättre förutsättningar för huvudmännen bör det finnas en möjlighet att överlämna undervisning inom lovskola på entreprenad Regeringen konstaterar vidare i skälen för förslaget att regeringen i samband med den senaste förändringen av entreprenadbestämmelserna bl.a. framhöll att utgångspunkten måste vara att utbildningen inom ska bedrivas av huvudmannen själv och att det finns skäl att iaktta försiktighet när möjligheterna till entreprenad ska utvidgas. är det viktigt att tillräckliga möjligheter skapas för att komma till rätta med bristen på lärarresurser (prop. 2015/16:173 s. 18–19). En huvudman för grundskola kommer att vara skyldig att anordna lovskola även om enbart ett fåtal elever tackar ja till ett sådant erbjudande. Skyldigheten är vidare utformad på sådant sätt att det kommer att kunna uppstå stora variationer i vilken utsträckning som en huvudman behöver erbjuda lovskola. Denna omfattning kommer att kunna variera från till ett annat. Regeringen anför att vissa huvudmän kan komma att drabbas på ett oskäligt sätt om en skyldighet att anordna lovskola inte förenas med en möjlighet att lämna över verksamheten på entreprenad. Förutom att det enligt regeringen riskerar att ha en negativ inverkan på förutsättningarna att hitta lämpliga lärare, försvårar det möjligheten att ordna undervisningsgrupper med en lämplig storlek. Dessa faktorer riskerar att ha en negativ inverkan på lovskolans kvalitet, vilket skulle drabba eleverna. Regeringen framhåller att skyldigheten att erbjuda lovskola är begränsad och är förlagd utanför ordinarie skoltid. är det vanligt förekommande att lovskolan bedrivs i andra undervisningsgrupper och med andra lärare än under ordinarie skoltid. Vidare är lovskolans verksamhet inriktad på att elever ska få kompletterande undervisning i något eller några ämnen. Därmed finns inte samma behov av kontinuitet som i fråga om ordinarie utbildning. Mot bakgrund av dessa förhållanden anser regeringen att det finns övervägande skäl att införa en bestämmelse som gör det möjligt för huvudmän att överlämna undervisning inom lovskola på entreprenad. Regeringen anser att det saknas skäl att förena möjligheten till att sluta entreprenadavtal med ett krav på att huvudmannen först ska ha vidtagit rimliga åtgärder för att försöka lösa frågan inom den egna organisationen. Regeringen framhåller vidare att syftet med att låta lovskola utgöra en del av är att säkerställa att lovskolans elever har samma rättigheter som när de får sin obligatoriska utbildning. Det är viktigt att dessa rättigheter inte försvagas i samband med att lovskolan läggs ut på entreprenad, och av den anledningen finns det skäl att iaktta viss försiktighet vid införandet av en sådan möjlighet. Den som har bäst förutsättningar att tillgodose de rättigheter elever kommer att ha i samband med lovskola bör vara en huvudman som redan bedriver en skolverksamhet. Av den anledningen bör möjligheten att överlämna lovskola på entreprenad begränsas till en annan huvudman (eller enskild). Behandling av personuppgifter och frågor om sekretess vid entreprenad Regeringen noterar vidare i skälen för förslaget att den ytterligare hantering av personuppgifter som möjligheten till entreprenad kommer att föra med sig enbart innebär begränsade risker för de intressen som personuppgiftslagen (PUL) avser att skydda. Hanteringen av personuppgifter får därmed enligt regeringen anses stå i rimlig proportion till den nytta som förslaget förväntas medföra. Ett entreprenadförhållande påverkar vidare inte det skydd i form av sekretess eller tystnadsplikt som finns för känsliga uppgifter om en elev inom skolväsendet. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå kompletterande regleringar för behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet, med undantag för forskningsverksamhet. Syftet är att regleringen ska möjliggöra en ändamålsenlig behandling av personuppgifter inom utbildningsområdet som den skyddar den enskildes fri- och rättigheter (dir. 2016:63). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Skolväsendets förhållande till lagen om offentlig upphandling Regeringen anför därutöver i skälen för förslaget att frågan om skolväsendets förhållande till lagen om offentlig upphandling (2016:1145), förkortad , inte påverkas av förslaget, då det redan inom ramen för dagens bestämmelser finns möjlighet för offentliga huvudmän att överlåta uppgifter på entreprenad till enskilda (23 kap. skollagen). Regeringen redovisade dock i propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173 s. 32) att det rådde delade uppfattningar i frågan huruvida kommuners och landstings överlämnande av uppgifter inom utbildning på entreprenad omfattades av det dåvarande nationella regelverket för offentlig upphandling. Regeringen ansåg att frågan hur den tidigare lagen (2007:1091) om offentlig upphandling skulle tolkas var en tillämpningsfråga som fick lösas i praxis. lämnade vidare ett delbetänkande (SOU 2016:78) där det föreslås bl.a. att det i den nya lagen om offentlig upphandling ska införas ett nytt kapitel, 19 a kap., som bl.a. ska gälla vid upphandling av vissa utbildningstjänster. I betänkandet görs bedömningen att viss utbildning enligt skollagen inte utgör en ekonomisk verksamhet. Med anledning av det beslutade regeringen tilläggsdirektiv till utredningen möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U 2015:09). Enligt tilläggsdirektiven ska utredaren bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till . Utredaren ska, vid behov, ta ställning till om möjligheterna i och förslag, tillsammans med andra samarbetsformer, är tillräckligt flexibla och effektiva för att huvudmännen ska kunna tillhandahålla eleverna lika tillgång till utbildning av god kvalitet och vid behov utreda och föreslå lämpliga författningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . Uppdraget ska redovisas (dir. 2016:107). När det gäller enskilda huvudmän konstaterar regeringen att utgångspunkten är att de inte omfattas av . Det bör inte införas en skyldighet att erbjuda specialskolans elever lovskola Regeringen föreslår att det inte bör införas en skyldighet för huvudmannen för specialskolan att erbjuda lovskola till de elever som har gått ut specialskolans årskurs 10 utan att bli behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Regeringen anser att bl.a. kostnader för skolskjuts och elevhem och det faktum att huvudmannen måste ges rimliga förutsättningar att kunna anlita personal med rätt behörighet måste utredas närmare innan det är möjligt att ta ställning till om det ska införas en lovskola för specialskolans elever. Därför anser regeringen att det inte finns underlag för att lämna förslag om att införa en skyldighet för huvudmannen att erbjuda lovskola i specialskolan. Regeringen föreslår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Regeringen anser att varje elev som når behörighet och därmed kan påbörja en gymnasieutbildning är en vinst såväl för den enskilda individen som för samhället. Av den anledningen är det angeläget att lagändringarna träder i kraft . måste huvudmännen ges rimliga förutsättningar att vidta de åtgärder som krävs för att kunna erbjuda lovskola. Mot denna bakgrund bör lagändringarna träda i kraft . Det innebär att det första tillfället som skyldigheten att erbjuda lovskola kan infalla är . Den tid en elev deltar i sådan lovskola som en huvudman frivilligt anordnar fr.o.m. får dock räknas av från ett erbjudande om lovskola eller kan leda till att lovskola inte behöver erbjudas . I motion 2016/17:3658 av m.fl. (SD) föreslås att avslår propositionen. Motionärerna anser att det är mer effektivt att lägga de resurser som går till lovskolan på det ordinarie läsåret. En skyldighet för kommuner som inte på frivillig grund driver lovskola att ordna lovskola skulle i värsta fall enligt motionärerna kunna dränera den vanliga undervisningen på resurser och stödinsatser. Utskottet konstaterar att regeringen genom statsbidrag har uppmuntrat huvudmän att på frivillig väg anordna undervisning under skollov och att erfarenheterna visar att det ger en bra möjlighet för elever som behöver extra tid att nå kunskapskraven till gymnasieskolans nationella program. Utskottet noterar emellertid att alla elever som har behov av lovskola inte ges en sådan möjlighet. Utskottet anser att alla elever ska ha möjlighet att nå de kunskaper man behöver och välkomnar därför regeringens förslag att införa en skyldighet för huvudmännen att erbjuda lovskola som gäller för elever som har behov av det i årskurs 8 och 9 för att kunna uppnå behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan. Utskottet vill framhålla det positiva i skyldigheten att erbjuda lovskola, då den syftar till att öka andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program och till att öka likvärdigheten i skolan. Utskottet anser med det anförda att förslaget är väl avvägt. Utskottet tillstyrker därmed regeringens proposition 2016/17:156 punkt 1 och avstyrker motion 2016/17:3658 (SD). Lagteknisk samordning med proposition 2016/17:143 Regeringen föreslår i propositionens förslagspunkt 2 ändringar i 10 kap. 3 § skollagen. Bestämmelsen är också föremål för ändringsförslag i proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och näraliggande frågor som bereds av utskottet parallellt med detta ärende. För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen behandlar utskottet förslagspunkt 2 i betänkande 2016/17:UbU23 när det gäller beslut att anta de nyssnämnda förslagen. Utskottet har i detta ärende gjort den sakliga prövningen av förslaget och tillstyrker det. Det anförda innebär att utskottet förordar att godtar det utskottet anför om regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden med anledning av propositionen. Rätten till lovskola m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tillkännagivanden om rätten till lovskola m.m. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3705 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att lovskola ska gälla elever i årskurs 6–9. Motionärerna framhåller att erfarenheten visar att ju tidigare stödet till eleverna sätts in desto mer effektiva är åtgärderna och att förslaget om lovskola därför bör kompletteras till att omfatta även årskurs 6 och 7. Motionärerna föreslår vidare att alla elever som riskerar att inte uppnå eller inte har uppnått gymnasiebehörighet ska ha rätt till lovskola (yrkande 2). Vidare begärs att lovskola ska få anordnas under alla årets lovtillfällen (yrkande 3). Motionärerna framhåller även att det behöver vidtas effektiva åtgärder för att garantera att det finns tillräckligt många kvalificerade lärare som kan undervisa i lovskolan (yrkande 4). Det handlar bl.a. om hur lärarutbildningen ska utformas så att studenter ska kunna bidra till undervisningen och hur man kan skapa fler karriärvägar. Motionärerna begär vidare att hindren mot att lovskola ska kunna bedrivas på entreprenad och som fjärrundervisning undanröjs (yrkande 5). Motionärerna påpekar bl.a. att reglerna inte får utformas så att samverkan mellan kommunala och fristående skolor hindras och att det måste vara möjligt att använda fjärrundervisning på ett effektivt sätt. När det gäller motion 2016/17:3705 (L, M, C, KD) yrkandena 1–3 om att inkludera även årskurs 6–7 i lovskolan, att alla elever som behöver det ska ha rätt till lovskola och att lovskolan ska få anordnas under alla årets lovtillfällen vill utskottet framhålla följande. Det grundläggandet skälet för att införa en skyldighet att erbjuda lovskola är att alla elever i behov av det ska få rätt till sådan undervisning och att regleringen förväntas bidra till att skapa en mer jämlik skola. Lovskolan ska anordnas som eleven har avslutat årskurs 8 och 9, och huvudmän som hellre vill ordna lovskola under annan del av läsåret kommer att kunna räkna av den tid som eleven har deltagit i sådan lovskola. månad kommer dock att vara undervisningsfri. Utskottet, som ovan har bedömt att förslaget om skyldighet att erbjuda lovskola är väl avvägt, avstyrker motionsyrkandena med det anförda. Utskottet konstaterar vidare att förslaget om lovskola kommer att medföra vissa utmaningar att rekrytera behöriga lärare och enligt utskottets mening är därför reformerna för att möta behovet av behöriga och legitimerade lärare, både på kort och på lång sikt, särskilt viktiga. Utskottet noterar även att det har ansetts vara uppskattat bland lärare att undervisa i lovskola och att dess speciella karaktär kan förväntas bidra till att underlätta rekryteringen av lärare. Genom förslagen att en huvudman ska ha rätt att bestämma vid vilken skolenhet som lovskola ska anordnas och att undervisning inom lovskolan kan överlämnas på entreprenad ges enligt utskottet ökade möjligheter att hantera en lokal brist på lärarresurser och att ordna undervisningsgrupper med lämplig storlek. Utskottet konstaterar vidare att lovskola enligt förslaget ska anses vara en del av och att fjärrundervisning får överlämnas på entreprenad enligt 23 kap. 4 § skollagen. Utskottet hänvisar till vad som har anförts och anser att det inte behövs någon åtgärd från sida med anledning av motion 2016/17:3705 (L, M, C, KD) yrkandena 4–5. 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2016/17:3658 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2016/17:156 punkt 1. Vi anser att det är mer effektivt att lägga de resurser som ska gå till den s.k. lovskolan på det ordinarie läsåret. En skyldighet för kommuner, som inte på frivillig grund driver lovskola, att ordna lovskola skulle i värsta fall kunna dränera den vanliga undervisningen på extra resurser och stödinsatser. Den förhållandevis begränsade tid som den föreslagna skyldigheten att ordna lovskola gäller, blir i många fall ineffektiv. Att lägga resurserna på den ordinarie undervisningen ger mer effekt. Ett annat problem med skyldigheten att anordna lovskola är lärarbristen på vissa håll i landet. Det är meningslöst att bedriva lovskola med lärare som inte är behöriga att sätta betyg. Skolhuvudmän bör inte tvingas till denna verksamhet. Mot bakgrund av det anförda yrkar vi avslag på propositionen. 2.Rätten till lovskola m.m., punkt 2 (M, C, L, KD) av (L), (M), (M), i (C), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3705 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 1–5. 2016/17:UbU22 RESERVATIONER Erfarenheten visar att ju tidigare stöd till elever sätts in desto mer effektiva är åtgärderna, och det är därför olyckligt att regeringen väljer att begränsa förslaget om lovskola till årskurs 8 och 9. Förslaget bör kompletteras med att omfatta även årskurs 6 och 7. Regeringen gör vidare en alltför snäv begränsning av vilka elever som ska omfattas av lovskolan. Vår uppfattning är att huvudinriktningen måste vara att alla elever som inte har uppnått eller som riskerar att inte uppnå gymnasiebehörighet ska ha rätt till lovskola. Vi anser även att begränsningen att lovskolan ska anordnas är alltför snäv. Regeringen bör återkomma med ett förslag som gör det möjligt för en huvudman, som måste anordna lovskola, att göra det även utöver juni månad. Förslaget innebär att behovet av lärare kommer att öka. Regeringens åtgärder för att motverka lärarbristen har dock visat sig inte ge någon effekt och har i vissa fall t.o.m. förstärkt lärarbristen. Det gäller t.ex. lärarlönelyftets utformning och bristerna i utbyggnaden av platser till lärarutbildningen. Det behöver därför vidtas effektiva åtgärder för att garantera att det finns tillräckligt många kvalificerade lärare som kan undervisa i lovskolan. Det handlar bl.a. om hur lärarutbildningen ska utformas så att studenter ska kunna bidra till undervisningen och om att skapa fler karriärvägar. Vi delar regeringens uppfattning om att en huvudman ska få överlämna undervisningen inom ramen för lovskola till en annan huvudman genom entreprenad. Vi vill dock påpeka att reglerna inte får utformas så att samverkan mellan kommunala och fristående skolor hindras. Det måste också vara möjligt att använda fjärrundervisning på ett effektivt sätt för att ytterligare bidra till att motverka lärarbristen och utnyttja de befintliga lärarresurserna så effektivt som möjligt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförs ovan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:000) om ändring i skollagen (2010:800). Behandlingen av förslagspunkt 2 avser godtagande av lagförslaget. Behandlingen av det lagtekniska antagandet görs i betänkande 2016/17:UbU23. 2016/17:3658 av m.fl. (SD): avslår proposition 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola. 2016/17:3705 av m.fl. (L, M, C, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lovskola ska gälla elever i årskurs 6, 7, 8 och 9 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att alla elever som riskerar att inte uppnå eller inte har uppnått gymnasiebehörighet ska ha rätt till lovskola, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lovskola ska få anordnas under alla lovtillfällen och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fler kvalificerade lärare som kan undervisa i lovskolan och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undanröja alla hinder mot att lovskola ska kunna bedrivas på entreprenad och som fjärrundervisning, och detta tillkännager för regeringen. REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 Tryck: , 2017