bet · H401SoU19 · 2017-06-15 00:00:00 — Utskottet anser också att det finns behov av en mer systematisk process i samband med att nya bidrag tas fram. Utskottet delar analys i denna del och anser att staten bör ta fram en nationell övergripande plan för att få till stånd en systematisk process vid beslut om införande av nya riktade statsbidrag. Vad utskottet anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2016/17:3631 (KD, M, C, L) yrkande 4 bör därför bifallas. Utskottet vill också betona att riktade, väl avvägda och tidsbegränsade statsbidrag, exempelvis prestationsbaserade statsbidrag, kan vara ett effektivt redskap när det bl.a. gäller landstings och kommuners förmåga att hantera vissa utmaningar och problem. Utskottet anser vidare att det bör vara ett krav vid införandet av prestationsbaserade statsbidrag att de regelbundet utvärderas och att det bör gälla även efter det att bidraget har upphört. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3631 (KD, M, C, L) yrkande 5. Utskottet anser att regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Bortre tidsgräns, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1. Vi anser i likhet med regeringen att de riktade statsbidragen fyller en viktig funktion när det gäller att förverkliga regeringens politik. Bidragen ska t.ex. bidra till en mer jämlik och jämställd hälsa. Bidragen kan anta olika form beroende på olika regeringars prioriteringar. De utmaningar inom hälso- och sjukvården som handlar om bl.a. tillgänglighet har varit föremål för olika bedömningar och överväganden av olika regeringar. Vi bedömer att det även fortsättningsvis bör finnas möjligheter att förändra inriktningen av de riktade statsbidragen. Mot denna bakgrund är vi inte beredda att ställa oss bakom vad majoriteten anför om att införa tidsgräns för nya riktade statsbidrag. Motionsyrkandet bör avslås. Uppföljning och effektutvärdering, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2. Enligt vår mening finns det inte anledning för att göra ett tillkännagivande om att utforma bidragen för att underlätta uppföljning och effektutvärdering som motionärerna efterfrågar. Vi kan konstatera att regeringens ambition när det gäller statsbidrag inom hälso- och sjukvården har varit att minska detaljstyrningen, öka samordningen där det behövs och arbeta mer systematiskt med uppföljning och utvärdering. Regeringen utvecklade arbetet med överenskommelser mellan regeringen och SKL. Samtliga överenskommelser följs upp av olika myndigheter. Vi liksom regeringen anser att de uppföljningar och utvärderingar som har gjorts har varit ändamålsenliga. Regeringens ambition är också att arbeta för att utveckla uppföljningarna av de riktade statsbidragen ytterligare. Mot bakgrund av detta anser vi inte att behöver ta något initiativ på området. Motionsyrkandet bör avslås. Översyn, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 3. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Vi kan konstatera att regeringen har utarbetat indikatorer och bedömningsgrunder för att bedöma dessa mål. Målen följs noga, och resultaten spelar en viktig roll för hur de riktade statsbidragen utformas och används. I den årliga skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn som regeringen överlämnar till ges en översiktlig redovisning av utvecklingen av ekonomin i kommunerna och landstingen samt utvecklingen av de statliga bidragen till kommunsektorn. I den senaste skrivelsen lämnade regeringen en fördjupad redovisning av de riktade bidrag som avser hälso- och sjukvården. Mot denna bakgrund anser vi inte att behöver ta något initiativ på området. Motionsyrkandet bör avslås. Systematisk process, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4. I likhet med regeringen välkomnar vi den genomlysning av de riktade statsbidragen som granskning innebär. Vi noterar dock att regeringens avsikter är att generellt minska detaljstyrningen i välfärdssystemen. Regeringen anför att de riktade statsbidragen inom hälso- och sjukvården ska ses tillsammans med de riksdagsbundna målen för hälso- och sjukvården. Vi instämmer i regeringens bedömning. Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Regeringen har utarbetat indikatorer och bedömningsgrunder för att bedöma dessa mål. Målen följs och resultaten spelar en viktig roll för hur de riktade statsbidragen utformas och används. Vidare noterar vi att granskning har 2015 som revisionsår. Vi kan konstatera att en tydlig förändring har skett när det gäller regeringens arbete med riktade statsbidrag. Ambitionen med förändringsarbetet har enligt regeringen bl.a. varit att få till stånd en mer strategisk styrning och ett helhetsperspektiv som utgångspunkt för regeringens prioriteringar. utvecklade regeringen arbetet med överenskommelser mellan regeringen och SKL. Detta är en del i regeringens strategi för att minska detaljstyrningen i välfärdssystemen. Vi står bakom regeringens arbete på det här området. Mot bakgrund av vad vi här har anfört anser vi inte att det finns skäl för att ta initiativ med anledning av det aktuella motionsyrkandet. Motionsyrkandet bör avslås. Prestationsbaserade statsbidrag, punkt 5 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 5. Vi konstaterar att frångick de prestationsbaserade kraven i fråga om flertalet bidrag inom hälso- och sjukvården. I likhet med regeringen tillskriver vi dialogformen i arbetet med riktade statsbidrag stor betydelse. De överenskommelser som finns inom hälso- och sjukvårdsområdet har tagits fram i nära samarbete med SKL. Enligt vår uppfattning sker en långsiktig utveckling av hälso- och sjukvården bäst genom största möjliga samsyn mellan olika aktörer. Mot bakgrund av detta anser vi inte att det finns något skäl för att ta något initiativ med anledning av det aktuella motionsyrkandet. Motionsyrkandet bör avslås. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:110 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. 2016/17:3631 av m.fl. (KD, M, C, L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att framöver fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade statsbidrag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utforma statsbidragen på ett sätt som underlättar uppföljning och effektutvärdering och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av befintliga riktade statsbidrag som saknar en tidsgräns och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska ta fram en systematisk process i samband med beslut om införande av nya riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om prestationsbaserade statsbidrag inom hälso- och sjukvården och tillkännager detta för regeringen. ska vi debattera socialutskottets betänkande om regeringens skrivelse 2016/17:110 om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården. Regeringen har i sin skrivelse svarat på som handlar om hur statens styrning genom riktade statsbidrag fungerar. har funnit att det saknas både genomarbetade processer och policyer för beslut om riktade statsbidrag till hälso- och sjukvården och att de kommer till mer ad hoc. Det finns inte heller någon uttalad tanke om dessa statsbidrag som ett enhetligt styrmedel, enligt , och de flesta av bidragen kan inte betraktas som tidsbegränsade trots att statsbidragsreformen kräver det. Det i sin tur skapar osäkerhet och försvårar planeringen för landstingen. De riktade statsbidragens påverkan på verksamheten i landstingen skiljer sig åt på många sätt, enligt . Det beror på landstingens olika förutsättningar att ta emot de riktade statsbidragen, de styrprocesser man har där ute och de val man gör för att använda sig av just de riktade bidragen. Enligt gör detta att resultaten blir svåra att förutse, och styrningen blir också väldigt otydlig. menar att de förhållandevis små resurstillskott som bidragen innebär kan få väldigt stora och ibland till och med negativa konsekvenser för verksamheterna i landstingen. De kan försvåra eller tillintetgöra landstingens egna prioriteringar och till och med motverka sina syften. kan bidragen också skapa möjligheter och leda till nytänkande i verksamheten. har också studerat hur regeringen följt upp resultaten av de riktade statsbidragen och kommit fram till att det är svårt. fokuserar uppföljningen på aktiviteter och processer i stället för resultat och effekter av bidragen. Detta beror enligt på att uppdragen om uppföljning är för allmänt hållna och inte innehåller några krav på långsiktighet samt att konstruktionen på bidragen ofta försvårar effektstudier. rekommenderar regeringen att se över de riktade statsbidrag som löper på och att överväga alternativa finansieringssätt. Man vill också att regeringen överväger en bortre tidsgräns för nya bidrag och att man ska utforma bidragen så att de kan följas upp och utvärderas ändamålsenligt. Så till skrivelsen. Regeringen välkomnar genomlysningen och framhåller hur viktiga de riktade statsbidragen är för statens styrning av hälso- och sjukvården. Vidare beskriver regeringen sina ambitioner att minska detaljstyrningen och att en tydlig förändring skett , vilket är det år man gjort studien och utifrån den skrivit rapporten. Regeringen arbetar med att få till stånd en mer strategisk styrning som leder till större tydlighet och där man arbetar mer strategiskt med uppföljning och utvärdering. De ambitionerna kommer till uttryck i det arbete man inledde med att utveckla överenskommelserna med Kommuner och Landsting. Vidare har regeringen gått ifrån prestationskrav i flertalet bidrag som kraven i andra finns kvar där man finner dem rimliga och tydliga. Regeringen framhåller vidare i sin skrivelse dialogen i arbetet med de riktade statsbidragen som effektiv när det gäller att utveckla hälso- och sjukvården. Den har förutsättningar att skapa den samsyn som behövs mellan parterna just för att utveckla vården. Det är så man har arbetat med överenskommelserna . Regeringen påpekar att överenskommelserna följs upp av myndigheterna och att de som gjorts är tillämpbara för vidare arbete. Men den säger att man avser att arbeta vidare för att utveckla uppföljningarna för att göra dem mer resultatbaserade. Regeringen bejakar det faktum att de riktade statsbidragen kan användas efter det syfte man har, vilka som är mottagare och vilka mål man vill uppnå. Den betraktar därför dessa bidrag som praktiska styrmedel även när det gäller de som funnits och fördelats till specifika grupper. Den ger exempel på sådana överenskommelser som en kvalitetssäkrad och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess liksom för tandvård. Regeringen framhåller också att de riktade statsbidragen ska ses tillsammans med de mål för hälso- och sjukvården som har beslutat om, det vill säga en behovsanpassad sjukvård av god kvalitet på lika villkor för alla. Den har också utarbetat indikatorer att följa som den redovisar för oss här . De riktade statsbidragen, som kan anta olika former, ska enligt regeringen alltså ses som ändamålsenliga styrmedel för olika regeringars politik för hälso- och sjukvården. Överenskommelserna med Kommuner och Landsting som den här regeringen arbetar med görs i regel . Ambitionen är att de ska övergå i generella statsbidrag. Det måste även i fortsättningen, menar regeringen, finnas möjligheter att förändra bidragens inriktning, och någon generell regel om tidsbegränsning för riktade statsbidrag bör inte införas. Vi socialdemokrater anser att regeringen svarat väl på skrivelse. Vi stöder regeringens ambitioner och arbete med att utveckla de riktade statsbidragen via överenskommelser och dialog. , fru talman, beklagar vi att utskottets borgerliga partier återigen tagit hjälp av för att driva igenom ytterligare onödiga tillkännagivanden. Den här gången väljer man att rakt av tillkännage rekommendationer utan djupare resonemang. bygger man upp en okritisk argumentation till försvar för sin kömiljard utan att över huvud taget resonera eller reflektera över regeringens beskrivning av pågående arbete. Vi ser, fru talman, en systematik i hur allianspartierna utnyttjar stöd till att försöka göra det riktigt jobbigt för regeringen, som man har sagt. Vi finner ett sådant förfarande oseriöst. Det gagnar inte och inte hälso- och sjukvården, och det gagnar definitivt inte patienterna, som har rätt till en jämlik vård av god kvalitet. Jag ställer mig förstås bakom samtliga våra reservationer men yrkar för tids vinnande endast bifall till reservation 1. yrkar jag avslag på utskottets förslag i betänkandet. Fru talman, åhörare, tittare och lyssnare! Den rödgröna feministiska regeringen arbetar, som ni numera samtliga vet, långsiktigt och målmedvetet med att utveckla och förstärka välfärdspolitiken. Utskottet gav mig möjlighet att delta i temasession . Mötet handlade om de konflikter som uppstår i och med säkrandet av välfärden i en alltmer globaliserad värld. Generalsekreterare betonade vikten av att vi politiker verkligen anstränger oss och förmår att fördela välfärden så att klyftorna sluts mellan människor, både nationellt och internationellt. Budskapet var tydligt: Samhällen där girigheten tar över och klyftorna ökar kommer inte att kunna bidra till att möta de stora utmaningarna som ofreden i världen, klimatfrågan och värnandet om den biologiska mångfalden. pekade på som ett land som har det högsta skatteuttaget men där , trots det höga skatteuttaget, av medborgarna anser att det inte vore fel med ytterligare skattehöjningar. Danskarna upplever helt enkelt att de får väldigt mycket för det de avsätter i den gemensamma kassan. De anser också att samhället ger alla en likvärdig möjlighet. Så är ju danskarna också världens lyckligaste folk. Varför denna inledning? Jo, jag tycker att utskottet ska få någonting tillbaka när man ger ledamöter möjligheter att resa ut. Jag ser detta som en liten rapport. Jag tänker på de betänkanden vi debatterar i den här kammaren - inte bara dem från vårt utskott utan alla betänkanden som på något sätt är kopplade till hur vi fördelar de skattemedel som vi har möjlighet att fördela. När vi diskuterar de här sakerna och hur vi ska göra detta bör vi fundera över budskapet från och alla talarna där. Statens sätt att fördela ekonomiska resurser i form av till exempel riktade statsbidrag till hälso- och sjukvården, som detta handlar om, är ett exempel på de medel politiken har till sitt förfogande för att så långt möjligt försöka motverka girighetens och marknadens krafter när de långsamt sliter isär våra samhällen. Därför är det naturligtvis också viktigt att vi följer upp hur statsbidragen påverkar och fungerar där det är tänkt att de ska göra skillnad. För detta ändamål har vi hjälp av , som utför granskningar av statens verksamheter. Betänkandet är alltså utskottets behandling av en skrivelse som regeringen sätter samman som sitt svar på revisionens rapport om statens styrning av riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvårdsområdet. kan ju inte ändra på regeringens skrivelse, men med hjälp av utskottet kan lämna synpunkter på hur regeringen bemöter och det de har kommit fram till. Som ni har hört föregående talare nämna föreslår utskottets majoritet alltså i det här fallet att ska ge regeringen fem olika tillkännagivanden. Man kan på vanlig svenska säga att lämnar fem uppdrag till regeringen. Oppositionen, oavsett vem som styr och vem som är i opposition, vill ofta framställa tillkännagivanden som någon form av kritik mot regeringen. kan det handla just om kritik, så det kan vara relevant. Men ofta handlar det mest om att oppositionen själv har behov av att lyfta fram att man gör något. Jag vet själv efter två mandatperioder i opposition hur frustrerande det kan vara att inte realt kunna påverka de beslut som fattas här i kammaren mer än i något enstaka undantagsfall. Då kanske det här blir en ventil för olusten att behöva sitta här och inte kunna göra något. I just det här fallet kan man tolka de fem tillkännagivanden som oppositionen formulerar som i första hand en kritik mot hur Alliansen själv hanterade de riktade bidragen under sina vid makten. Jag välkomnar naturligtvis den självkritiken. har granskat totalt 24 olika riktade statsbidrag som var i verkan, alltså utbetalades, . Merparten av dessa beslutades om under Alliansens vid makten. Men några bidrag har funnits länge - de äldsta . Några är däremot alldeles nya och har beslutats om av den nu sittande regeringen när den trädde till. Orsaken till att jag nämner att så många av de utvärderade riktade statsbidragen beslutades om är att jag menar att de åtgärder som en enad opposition föreslår i första hand riktar sig till bidragsformer som allianspartierna själva tidigare i stor utsträckning har tillämpat. Och det är väl bra att vi allihop tar till oss kritik. Att de föreslagna tillkännagivandena sedan inte stöder sig särskilt mycket på hur resonerar är för mig en annan fråga. Det kanske inte är så väsentligt här. Men jag tycker att det är självklart och viktigt att vi politiker, oavsett om vi är i opposition eller i majoritet, tar till oss revisionens synpunkter och försöker beakta dem så långt det går i det fortsatta arbetet. instämmer, precis som regeringen, i att många av synpunkterna är viktiga och intressanta. Vi kan dock också konstatera att en hel del av de förbättringar av systemen som föreslår, till exempel när det gäller möjligheteten till uppföljningar, redan har påbörjats och börjat arbetas med. Vi menar att det är viktigt att en regering, oavsett om den har suttit eller inte, ska ha möjlighet att genomföra sin politik och att påverka och styra. Även om reglerna kan behöva justeras får inte regelverket bli så stelbent att nya politiska idéer inte kan få genomslag i det politiska arbetet. Det vore lite märkligt, tycker jag - som om demokratin skulle slå knut på sig själv lite då och då. Den nu sittande S-MP-regeringen har även valt att lämna större och mer generella bidrag än den tidigare regeringen - så upplever jag det - till kommunsektorn. Vi anser att friheten i hur man disponerar pengarna på respektive område i olika delar av landet kanske också kan styras bättre ute i landet hos regioner, kommuner och landsting. Minskad detaljstyrning har varit ett spår som regeringen har försökt att haka på. När det gäller riktade bidrag har vi försökt att knyta dem till tydliga överenskommelser med Kommuner och Landsting. Vi har där kommit överens om uppföljningsmetoder och bedrivit ett utvecklingsarbete som fortfarande pågår. Jag kan bara säga att jag tycker att det som föreslås i tillkännagivandena är processer som redan är på gång och där jag tycker att vi ändå har kommit ganska långt. Jag står självklart bakom alla de reservationer vi har i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 1. Före detta Alliansen och har på något sätt gjort det till en egen liten konstart att slå in öppna dörrar; det är lite speciellt. Men vi ska inte gnälla över det! Jag tänker ibland på de statliga medel som vi i detta sammanhang riktat till förlossningsvården och som vi nu följer upp till punkt och pricka. Det handlar om att låg väldigt dåligt till när det gäller förlossningsskador. Vill man få igång en process tycker jag att det är utmärkt att ha statliga bidrag, som riktas till landstingen och som också följs upp till punkt och pricka, vilket görs. Det är ett riktat bidrag, absolut, men det är också en nödvändighet för att få igång denna process i generellt. Vi kan följa upp vad som händer i varje landsting - det är väl bra? Om det betyder något? Ja, det kan vi läsa i utvärderingarna vi får. Detta är en typ av riktat statsbidrag. Syftet med , som gör väldigt bra granskningar, är att undersöka om de riktade statsbidragen till hälso- och sjukvården fungerar som avsett eller om de bara fladdrar runt i tillvaron. För att intention med bidragen ska förverkligas krävs enligt att bidragen används tillfälligt och undantagsvis och att resultaten, som jag sagt tidigare, följs upp. De frågor som ställer sig i granskningen är följande: Hur är bidragen till hälso- och sjukvården utformade? Vilka konsekvenser får bidragens utformning? Hur påverkar bidragen landstingens verksamhet? Har regeringen följt upp bidragens resultat? Det är jättebra att man följer upp detta. Exempel på områden där det har ställts vissa krav för statsbidrag som sedan följts upp är, som jag sa, kvinnors hälsa, förlossningsvård, psykisk ohälsa och cancer. Beträffande en eventuell tidsgräns anser Vänstern i likhet med regeringen att de riktade statsbidragen fyller en viktig funktion när det gäller att förverkliga regeringens politik, som framförhandlats med . Här har frågor som jämlikhet och jämställdhet ställts i fokus. Det har behövts eftersom vi har en väldigt ojämlik vård i , både geografiskt och individmässigt. Vi bedömer att det även fortsättningsvis bör finnas möjlighet att förändra inriktningen för de riktade statsbidragen. Mot denna bakgrund är vi inte beredda att ställa oss bakom vad majoriteten i utskottet tycker om just detta. Så till frågan om regeringen har följt upp bidragens resultat - eller bryr man sig inte om det? Enligt vår mening finns det ingen anledning för att göra ett tillkännagivande om att bidragen bör utformas för att underlätta uppföljning och effektutvärdering, som motionärerna pläderar för. Samtliga överenskommelser av olika slag följs nämligen upp av olika myndigheter: och samt SKL, som absolut inte är en myndighet. Det är viktigt att se vad medlen används till runt om i . Hur påverkar bidragen landstingens verksamhet? Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Det finns indikatorer för hur detta ska bedömas. Målen följs noga, och resultaten spelar en viktig roll för hur de riktade statsbidragen utformas och används. I den årliga skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn som regeringen överlämnar till ges en översiktlig redovisning av utvecklingen för ekonomin i kommunerna och landstingen samt utvecklingen för exempelvis statsbidragen, så det kanske inte heller behövs. Hur är bidragen till hälso- och sjukvården utformade? Regeringen skriver i svaret att de riktade statsbidragen inom hälso- och sjukvård ska ses tillsammans med de andra målen för hälso- och sjukvården. Det är inte olika stickspår , utan det finns något slags samstämmighet. Vänstern instämmer i dessa bedömningar. Målet för hälso- och sjukvården är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård. Att målen och resultaten följs upp spelar en viktig roll för hur de riktade statsbidragen utformas och används. När vi tittar igenom utskottsmajoritetens förslag känner vi att det på något sätt blir på-sidan-verksamhet. Därför yrkar jag avslag på utskottets förslag och bifall till reservation 1 - för tids vinnande bara till den.