bet · H501KU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Med denna åtgärd anser regeringen att tillkännagivande är tillgodosett och att det får anses vara slutbehandlat. Regeringen konstaterar vidare att arbetet med att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter har utvecklats i positiv riktning , detta särskilt inom förvaltningsområdena. Den aktuella uppföljningen av efterlevnad av de internationella åtagandena på området som genomförts av pekar dock på de utmaningar som står inför. Vidare anför regeringen att mot denna bakgrund är Utredningen om en stärkt minoritetspolitiks betänkande Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60) ett viktigt underlag för regeringens fortsatta inriktning och utveckling av minoritetspolitiken. Till följd av utredningens förslag och ytterligare underlag har regeringen för avsikt att lämna en proposition med den fortsatta inriktningen för minoritetspolitiken till . Kommuner och landsting har efter ansökan hos regeringen möjlighet att få ingå i förvaltningsområde för finska, meänkieli eller samiska. Det innebär vissa utökade rättigheter för tornedalingar, samer och sverigefinnar utöver de rättigheter som samtliga fem nationella minoriteter har enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Antalet kommuner och landsting som ingår i förvaltningsområdena uppgår 2017 till 75 kommuner och 14 landsting. Regeringens bedömning är att arbetet inom förvaltningsområdena är en nyckel när det gäller att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Vidare bedömer regeringen att intresset bland kommunerna, tillsammans med ett aktivt arbete från de nationella minoriteterna på det lokala planet, är en avgörande framgångsfaktor. Regeringens anser att det inom delområdet språk och kulturell identitet är det statliga stödet till de nationella minoriteternas kultur av stor betydelse. Det är en förutsättning för ett levande kulturliv och för de nationella minoriteternas möjlighet att revitalisera sina språk. Statens kulturråds arbete med stöd för de nationella minoriteternas kultur har fortsatt utvecklats positivt, särskilt när det gäller inflytande och delaktighet i myndighetens arbete. Kommissionen mot antiziganism lämnade sitt slutbetänkande Kraftsamling mot antiziganism till regeringen (SOU 2016:44). Delar av betänkandet har remissbehandlats. har därefter fattat beslut om att närmare utreda hur ett nationellt center för romska frågor kan inrättas. Utredaren ska särskilt beakta förslagen som lämnats av Kommissionen mot antiziganism. Vidare anförs i propositionen att enligt en rapport från i om arbetet för romsk inkludering har utvecklingsarbetet i såväl kommuner som myndigheter präglats av ett stort engagemang, uppfinningsrikedom och hög ambitionsnivå. konstaterar att utmaningarna är stora och komplexa men att det pågår metodutveckling inom flera områden. De fem kommuner som 2016 beviljades statsbidrag för att delta i en utvecklingsverksamhet för romsk inkludering har påbörjat arbetet med att bygga upp en struktur i den kommunala förvaltningen. Arbetet har kommit olika långt, och flertalet kommuner befinner sig fortfarande i en förankringsfas. i har även i enlighet med sitt uppdrag spridit utbildningsmaterialet Antiziganismen i som togs fram av Kommissionen mot antiziganism. har bl.a. distribuerat materialet till skolor i såväl utvecklingskommuner som andra kommuner och börjat genomföra en generell plan för vidare distribution. Länsstyrelserna är statens regionala företrädare. Det finns 21 länsstyrelser som bl.a. har uppgifter som rör livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhälls-planering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennärings-frågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportsmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter som rör samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Regeringens mål för området länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet gäller för samtliga län oavsett ansvars- och uppgifts-fördelningen mellan staten och kommunerna. Som redovisats har länsstyrelserna uppgifter inom ramen för nationella mål. Dessa mål är fördelade på ett stort antal utgiftsområden, och flera av målen är bundna med . Målen återfinns under respektive utgiftsområde. Regeringen har i tidigare budgetpropositioner redovisat indikatorer för vissa av länsstyrelsernas verksamheter. I regleringsbrevet fick länsstyrelserna i uppdrag att följa upp och utvärdera dessa resultatindikatorer. Av redovisningen framgår att korrelationen mellan länsstyrelsernas insatser och förändringar av indikatorerna ibland är oklar. Vidare har länsstyrelserna, i enlighet med vad som ovan anförts, i uppdrag att verka för att nationella mål får regionalt genomslag. Det slutliga resultatet av länsstyrelsernas arbete ingår således i måluppfyllelsen inom övriga utgiftsområden. Mot denna bakgrund väljer regeringen att, liksom i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1), inte använda resultatindikatorer inom utgiftsområde 1. Det resultat och den effekt som länsstyrelsernas insatser bidrar till mäts och analyseras i stället inom övriga utgiftsområden. Inom utgiftsområde 1 redovisas därför endast en samlad bild av länsstyrelsernas arbete och resultat. Redovisningen utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt 2 § förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion om att arbeta sektorsövergripande, samordna olika intressen och insatser samt att ansvara för tillsynsuppgifter. I propositionen anges att länsstyrelserna utifrån sitt statliga helhetsperspektiv arbetat sektorsövergripande och bidragit till att inom sina ansvarsområden samordna samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Att övriga berörda statliga myndigheter i stor utsträckning har deltagit i de samverkansstrukturer som länsstyrelserna verkar inom har skapat förutsättningar för ett utvecklat samarbete i olika frågor. Genom sitt tillsynsarbete kommer länsstyrelserna i kontakt med flera områden och branscher. Vidare anges i propositionen att den kunskap som myndigheterna får om hur arbetet bedrivs samt vilka behov av stöd som finns kan användas för att ytterligare utveckla och effektivisera tillsynsverksamheten. Länsstyrelsernas verksamhetsövergripande satsningar inom tillsynsområdet fortsätter enligt propositionen att bidra till att nationella mål får genomslag i länen. Vidare anges i propositionen att regeringen avser att fortsätta arbeta med utvecklingen av styrningen och samordningen av myndigheternas uppdrag för att ytterligare förbättra länsstyrelsernas förutsättningar att bedriva en effektiv, ändamålsenlig och kostnadseffektiv verksamhet. Vid budgetbehandlingen konstaterade utskottet att regeringens resultatredovisning i stort var utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. När det gällde resultatredovisningen av vissa av länsstyrelsernas verksamheter noterade utskottet att regeringen för valt att inte redovisa några resultatindikatorer och att regeringen avsåg att återkomma med uppgifter om hur arbetet med resultatindikatorer kunde bedrivas och utvecklas framöver. Utskottet välkomnade det pågående arbetet och såg fram emot fortsatta utvecklingsinsatser. När det gällde strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser ansåg utskottet att dessa i stort var bra. Utskottet ansåg att dessa delar möjligen skulle kunna utvecklas något. Det gällde framför allt avsnittet Demokratipolitik och mänskliga rättigheter. Utskottet ville i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de leder till. Det är vidare önskvärt att redovisningen koncentreras till att redovisa och bedöma faktiskt uppnådda resultat av genomförda statliga insatser i förhållande till målen och att sambanden mellan mål, resultat och regeringens budgetförslag tydligt framgår. Vidare konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen behandlade några tillkännagivanden som rörde våldsbejakande extremism. När det gällde tre av tillkännagivanden delade utskottet regeringens bedömning att de fick anses tillgodosedda. Det rörde tillkännagivandena om den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism, om kunskapshöjande åtgärder om våldsbejakande islamistiska organisationers övergrepp och ideologi och om att stärka och stödja samfund och organisationer som vill motverka radikalisering (bet. 2015/16:KU4 punkterna 2, 3 och 6). När det gällde övriga tillkännagivanden om våldsbejakande extremism (nämnda betänkande punkterna 4, 5, 7 och 9) delade utskottet inte regeringens bedömning att tillkännagivandena med redovisade åtgärder var tillgodosedda fullt ut. Utskottet förutsatte att regeringen återkommer i sin skrivelse om behandlingen av skrivelser (Skrivelse 75) med bl.a. en redogörelse för de ytterligare åtgärder som vidtagits i utestående delar. Slutligen välkomnade utskottet det påbörjade arbetet med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Som utskottet tidigare påpekat är det angeläget att innebörden av de förändringar som redovisas i härledningstabellerna på ett eller annat sätt tydligt framgår av budgetpropositionen. Som en del i löpande uppföljning har utskottet analyserat regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 1. Regeringens resultatredovisning ska ge ett underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag. ska med grund i resultatredovisningen ha möjlighet att bilda sig en uppfattning om hur de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och huruvida de statliga insatserna har lett till avsedda resultat. Inledningsvis kan utskottet konstatera att regeringens resultatredovisning är utformad på ungefär samma sätt som i föregående års budgetproposition. När det gäller strukturen på regeringens resultatredovisning och redovisningen av gjorda insatser anser utskottet att den i stort är bra. Utskottet ser positivt på att regeringen för de flesta områden redovisar resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder. Utskottet vill i denna del framhålla att det är angeläget att resultatredovisningens struktur är logisk och tydlig, eftersom detta bidrar till en ökad förståelse för hur de statliga anslagsmedlen används och vilka resultat de leder till. vill utskottet betona vikten av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet . När det gäller resultatredovisningen av vissa av länsstyrelsernas verksamheter noterar utskottet att regeringen för valt att inte redovisa några resultatindikatorer. I stället mäts och analyseras det resultat och den effekt som länsstyrelsernas insatser bidrar med under övriga utgiftsområden. I budgetpropositionen anförde regeringen att den avsåg att återkomma med uppgifter om hur arbetet med resultatindikatorer på området kunde bedrivas och utvecklas framöver. Utskottet ser ingen anledning att ifrågasätta regeringens bedömning att inte redovisa några resultatindikatorer, men förutsätter att regeringen fortsatt följer frågan om behovet av resultatindikatorer på området. Slutligen välkomnar utskottet det arbete som genomförts med att utveckla och förtydliga budgetpropositionens härledningstabeller och tillhörande texter. Anslag m.m. inom utgiftsområde 1 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 1 i enlighet med regeringens, riksdagsstyrelsens respektive ombudsmäns (JO) förslag, lämnar de bemyndiganden som regeringen och riksdagsstyrelsen begärt, beslutar att ombudsmän () får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet samt godkänner en investeringsplan för anslaget 2:3 förvaltningsanslag. Oppositionspartiernas anslagsmotioner och motionsyrkanden om förvaltningsområden för minoritetsspråk och om tidiga insatser för asylsökande avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Kungliga hov- och slottsstaten Anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska användas för att täcka utgifter för statschefens officiella funktioner, inklusive utgifter för kungafamiljen. Därutöver ska anslaget användas för kungliga hov- och slottsstatens förvaltningsutgifter. Kungliga hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation som i dagligt tal kallas hovet och som har till huvuduppgift att bistå statschefen och övriga medlemmar av kungafamiljen i deras officiella plikter. En annan uppgift är att vårda det kungliga kulturarvet och att visa detta kulturarv för allmänheten. I budgetsammanhang delas hovet in i kungliga hovstaten (hovstaten) och kungliga slottsstaten (slottsstaten). Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kungliga hov- och slottsstaten ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket huvudsakligen beror på en pris- och löneomräkning. ledamöter och partier m.m. Anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. får användas för kostnader för följande ändamål: – ersättningar som ledamöter enligt lag har rätt till inom ramen för sitt ledamotsuppdrag – stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i – talmannens verksamhet, resor och representation – utskottens utgående besök samt utrikes och inrikes resor och utfrågningar – internationellt och interparlamentariskt samarbete samt bidrag till interparlamentariskt samarbete – bidrag till föreningar i – språkutbildning till ledamöter Av propositionen framgår bl.a. att som det främsta demokratiska statsorganet har konstitutionellt fastställda uppgifter i det svenska statsskicket. med dess ledamöter har som folkets främsta företrädare också en central roll i opinionsbildningen och en skyldighet att verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. har även uppgifter som följer av internationella åtaganden och av medlemskapet i EU. arbete bedrivs i enlighet med bestämmelserna i regeringsformen och riksdagsordningen samt särskilda riksdagsbeslut om arbetets inriktning. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:1 ledamöter och partier m.m. ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år. Schablonbeloppet för stödet till politiska sekreterare räknas upp med från nuvarande till fr.o.m. . Förslaget innebär att nivån på anslaget behöver höjas med . Vidare anges i förslaget att kostnaderna för normalt ökar under ett valår och året därefter. Ökningen är dock svår att beräkna, eftersom det bl.a. finns osäkerheter avseende avgångsförmåner samt stöd till partigrupperna. Kostnaderna för framför allt inkomstgarantier och omställningsstöd påverkas av antalet ledamöter som inte nomineras eller återväljs i samband med ett val. Kostnaderna för både inkomstgarantier och ekonomiskt omställningsstöd är också svårberäknade på grund av att övergångsbestämmelserna till ny lagstiftning får till följd att det gamla och nya systemet tillämpas parallellt. Även mandatfördelningen är en osäker faktor som påverkar stödet till partigrupperna. På grund av förväntade merkostnader samt osäkerheter i samband med valåret och året därefter föreslås en förstärkning av anslaget med och framöver. Därutöver föreslås anslaget bli ändrat på grund av pris- och löneomräkning. Dessutom anges i förslaget att planerar att på nytt införa klimatkompensation för ledamöters och tjänstemäns flygresor utanför EU. Detta kräver en ändring av anslagets ändamål i form av ett tillägg av ordet klimatkompensation. Anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska användas för förvaltningsutgifter, bidrag till föreningar i och resebidrag till skolor. Därutöver ska anslaget användas till kostnader för stipendier till skolungdomar samt kostnader för nämnder och riksdagsorgan enligt lagen (2011:745) med instruktion för . är förvaltningsmyndighet och har endast en verksamhetsgren: stöd till den parlamentariska processen. Förvaltningens huvuduppgift är att ge stöd vid behandlingen av ärenden och att tillhandahålla de resurser och den service som kammaren, utskotten, , riksdagsledamöterna och de övriga riksdagsorganen behöver. ska dessutom informera om arbete och frågor som rör EU. Vidare ska myndigheten handlägga ärenden som rör internationella kontakter och ansvara dels för vården av byggnader och samlingar, dels för de myndighets- och förvaltningsuppgifter som anges i bl.a. riksdagsordningen. Anslagssparandet uppgick till 42 037 000 (uppgick det till och uppgick det till ). Enligt uppfattning ger årsredovisningen en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av finansiella ställning per . Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:2 förvaltningsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket, utöver uppräkningen av anslaget till följd av pris- och löneomräkning, beror på en ökning av anslaget på grund av kostnader förknippade med valet , demokratijubileet och säkerhetshöjande åtgärder. Riksdagsstyrelsen föreslår vidare att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggnings-tillgångar som används i myndighetens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Anslaget 2:3 fastighetsanslag ska användas för att täcka kostnader för särskilt beslutat underhåll i egna fastigheter och bostadsrätter. Det ska också användas för kostnader för renovering och underhåll, evakueringslokaler i samband med renoveringsarbeten, mark-skötsel och utemiljö, fast inredning och konst samt it-system kopplade till denna verksamhet. Anslaget ska även täcka kostnader för räntor och avskrivningar för ovanstående. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). Riksdagsstyrelsen föreslår att anslaget 2:3 fastighetsanslag ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år. För behov av evakueringslokaler och planerat underhåll föreslås anslaget öka med . beslutade anslagsförändringar avseende en engångshöjning för förvärv av en andel i fastigheten 1 innebär att anslagsnivån minskas med . Den del i anslagets ändamål som funnits om att anslaget fick användas också för kostnader för förvärv av andel i fastigheten 1 tas bort. Riksdagsstyrelsen föreslår också att bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Riksdagsstyrelsen föreslår att godkänner förslaget till investerings-plan som riktlinje för anslaget 2:3 fastighetsanslag –2020. Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för 2:3 fastighetsanslag Anskaffning och utveckling av nya investeringar Förvärv av andel i fastigheten 1 Summa utgifter för anskaffning och utveckling Varav investeringar i anläggningstillgångar Summa finansiering av anskaffning och utveckling Vidmakthållande av befintliga investeringar Summa utgifter för vidmakthållande Varav investeringar i anläggningstillgångar Övrig kreditram (lån i ) Summa finansiering av vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av investeringar Totalt varav investeringar i anläggningstillgångar Anslaget 2:4 ombudsmän () ska användas för myndighetens förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmän har till uppgift att utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar (13 kap. 6 § regeringsformen och lagen [1986:765] med instruktion för ombudsmän). Av budgetpropositionen framgår att de övergripande målen för myndighetens verksamhet är att se till att lagar och andra författningar följs av dem som utövar offentlig verksamhet och på så sätt främja rättssäkerheten och höja den rättsliga kvalitetsnivån i myndighetsutövningen och att främja den internationella spridningen av idén om rättslig kontroll genom oberoende ombudsmannainstitutioner. Till de övergripande målen hör också att fullgöra sin uppgift som det nationella besöksorganet National Preventive Mechanism enligt det fakultativa protokollet till konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (Opcat). Därtill kommer att verksamheten ska bedrivas med hög kvalitet och vara effektiv och att handläggningstiderna och ärendebalansen ska hållas på en rimlig nivå. I propositionen framhålls att har betonat att klagomålsprövningen är ombudsmäns viktigaste uppgift och den som är bäst ägnad att uppfylla syftet med myndighetens verksamhet i stort. Enligt ombudsmän har denna verksamhet också prioriterats . hade i verksamhetsplanen mer preciserade mål satts upp när det gällde bl.a. handläggningstider för klagomålsärenden och inspektionsverksamheten. För klagomålsprövningen var målet att av avskrivningsärendena skulle vara avslutade från det att ärendet kommit in. För de remitterade ärendena var målet att skulle ha en handläggningstid som understeg . hade av avskrivningsärendena avslutats . Av de remitterade ärendena hade en handläggningstid som understeg . För inspektionsverksamheten vid tillsynsavdelningarna var målet att 25 inspektioner skulle avslutas. Opcat-enheten hade som mål att avsluta 20 inspektioner. Tillsynsavdelningarna avslutade 31 inspektioner och Opcat-enheten 21. Dessa mål har således nåtts. För en mer utförlig redogörelse av ombudsmäns arbete hänvisas till myndighetens ämbetsberättelse för –samt till årsredovisningen . Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till och till ). har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. ombudsmän föreslår att anslaget 2:4 ombudsmän () ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år. JO:s tillsynsverksamhet föreslås förstärkas med och Opcat-enheten med . Därutöver föreslås att beslutar att ombudsmän får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet. Anslaget 3:1 får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Anslaget ska även täcka utgifter för statsbidrag till Samefonden. Verksamheten behandlas närmare i avsnittet Mål och resultatredovisning för några delområden inom utgiftsområde 1. Anslagssparandet uppgick till (uppgick det till –och till –). Regeringen föreslår att anslaget 3:1 ska uppgå till . Förslaget innebär en ökning med jämfört med innevarande år, vilket bl.a. beror på en förstärkning av anslaget med för att ska kunna medverka i samhällsutvecklingen och svara upp mot de uppdrag och uppgifter som åligger myndigheten och för att möjliggöra införandet av en konsultationsordning. Anslaget 4:1 m.m. ska användas för förvaltningsutgifter. Anslaget ska även täcka utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Målet för är att vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sin politik. , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2016 tillsammans 4 590 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna), varav var anställda enligt det s.k. politikeravtalet. Av propositionen framgår att utrikesrepresentationen per bestod av 107 utlandsmyndigheter, varav 92 ambassader, 8 konsulat samt 7 representationer och delegationer. Därtill kommer att en ambassad är under etablering i .