bet · H401MJU22 · 2017-05-23 00:00:00 — Jag kommer att fortsätta det arbete som påbörjades när en första höjning av avgifterna för prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter genomfördes. I det fortsatta arbetet med att se över avgifterna för prövning och tillsyn så är det en viktig del att även se över avgifterna så att dessa motsvarar de faktiska kostnaderna för de statliga myndigheternas prövning och tillsyn av miljöfarliga verksamheter. Enligt uppgift från bereder departementet frågan om att ytterligare se över avgiftssystemet i syfte att uppnå en bättre kostnadstäckning för myndigheternas prövning och tillsyn. Mot bakgrund av redovisningen ovan kan utskottet konstatera att regelverket har ändrats så att tillsynsavgifterna för gruvverksamhet numera är differentierade på det sätt som har efterfrågats i den aktuella motionen. Motionen är i den delen således redan tillgodosedd. I motionen har det även anförts att avgifterna måste vara avvägda på ett sådant sätt att de sammantaget ger en bättre kostnadstäckning för myndigheternas tillsynsarbete än vad som är fallet . I det avseendet har utskottet blivit upplyst om att bereder frågan om att ytterligare se över avgiftssystemet i syfte att uppnå en bättre kostnadstäckning för myndigheternas prövning och tillsyn. Med hänsyn till det arbete som pågår i frågan finner utskottet inte skäl att vidta några åtgärder med anledning av vad som efterfrågas i motionen i den delen. Sammanfattningsvis föreslår utskottet därför att motion 2016/17:3168 (M) yrkande 11 avslås i sin helhet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om definitionen av begreppet hållbar utveckling. I motion 2016/17:1803 av (MP) anför motionären att regeringen ska återkomma med förslag till en distinkt definition av begreppet långsiktigt hållbar utveckling utifrån ett övergripande mål om att avvärja hot mot jordens livsuppehållande system. Enligt 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen ska det allmänna främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. I förarbetena till bestämmelsen (prop. 2001/02:72 s. 23) anfördes följande: skall vara ett föregångsland när det gäller skyddet för miljön. För att markera detta bör en bestämmelse om skydd för miljön föras in i regeringsformens målsättningsstadgande. En sådan övergripande bestämmelse kan av naturliga skäl bara på ett mer allmänt sätt ge uttryck för samhällets mål på miljöpolitikens område. har föreslagit att grundlagsbestämmelsens ordalydelse skall knyta an till målsättningsparagraf (1 kap. 1 §), som utförligt beskriver syftet med svensk miljöpolitik. Regeringen anser att utredningens förslag är väl övervägt. Det framstår som naturligt att det centrala miljöpolitiska begreppet hållbar utveckling lyfts fram särskilt. Dels speglar begreppet en miljöpolitisk ambition, dels är det det övergripande målet för . Det är dessutom, som ovan har redogjorts för, ett centralt miljöskyddsbegrepp i både den internationella miljörätten och EG:s miljörätt. Det framstår vidare som angeläget att i en övergripande miljöskyddsbestämmelse av detta slag betona principen om solidaritet med kommande generationer, dvs. vikten av att utvecklingen i samhället styrs in på banor som är långsiktigt hållbara. Flera remissinstanser har framfört att det är oklart vilken effekt förslaget kan komma att få vid tolkningen av annan lagstiftning. Med anledning av detta vill regeringen betona att 1 kap. 2 § är ett program- och målsättningsstadgande vars främsta funktion är att ålägga det allmänna att positivt verka för att målsättningarna så långt det är möjligt förverkligas. Även om stadgandet i 1 kap. 2 § RF kan få betydelse som tolkningsdata för hur ett annat lagrum skall tillämpas skall det alltså i första hand ses som en anvisning till det allmänna. Av 1 kap. 1 § framgår att bestämmelserna i balken syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådan utveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och att människans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. ska tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan, värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, den biologiska mångfalden bevaras, mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås. Bestämmelsen i 1 kap. 1 § har kommenterats utförligt och i ett sammanhang av m.fl. i – En kommentar (Zeteo, version ). Där anförs att inledande paragraf kan sägas spegla idén att genom lagstiftning driva samhällsutvecklingen i en bestämd riktning, nämligen att främja en hållbar utveckling så att nu levande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Lagstiftning ska givetvis inte ses som det enda hjälpmedlet i denna process, utan utgör ett av flera instrument som ska styra utvecklingen i önskad riktning. Naturen ska skyddas inte bara som livsmiljö för människan utan också för att den anses ha ett eget värde. Detta blir tydligt genom det förvaltaransvar som framkommer genom första stycket och som innebär att de som lever nu inte får uppträda på ett sätt som skadar miljön och utarmar naturresurserna, utan varje generation anses ha ett ansvar för att förvalta arvet inför kommande generationer. I kommentaren beskrivs att begreppet hållbar utveckling (sustainable development) präglades och fick sitt genombrott i den internationella miljöpolitiken genom den s.k. som presenterades 1987. Huruvida begreppet hållbar utveckling kan ges någon rättsteorisk betydelse har diskuterats i den juridiska litteraturen . I den i antagna konventionen om biologisk mångfald, i samband med , underströks betydelsen av hållbar utveckling. Begreppet hållbar utveckling återfinns också i gemensamt antagna principdokument från som exempelvis Rio-deklarationen, där världens länder har enats om 15 principer för det fortsatta arbetet med miljö och utveckling. Andra viktiga principbeslut vid var antagandet av skogsprinciperna, som lägger tyngdpunkten på ett hållbart skogsbruk samt , som är ett handlingsprogram för nästa århundrade. Vid det efterföljande FN-världstoppmötet, som ägde rum i , låg fokus än mer på hållbar utveckling, vilket också var toppmötets tema. Även i globala miljökonventioner, som den s.k. ökenkonventionen, framhålls betydelsen av en hållbar utveckling. För europeiskt vidkommande kan noteras Lissabonfördraget och vad som där sägs. I läggs i begreppet hållbar utveckling att utvecklingen i samhället ska styras in i banor som är långsiktigt hållbara. Livsbetingelserna för det biologiska livet ska upprätthållas till gagn för framtidens värld. I lagkommentaren anförs också att det vid sidan av mål finns de nationella miljömål som har beslutats av . Dessa nationella, politiska miljömål har överförts till miljökvalitetsmål av något mer konkret karaktär. Kvalitetsmålen har i sin tur brutits ned av länsstyrelser och kommuner genom regionala och lokala miljömål. Den koppling som finns mellan myndigheternas arbete med att uppnå en viss angiven miljökvalitet och regelverket i återfinns genom begreppet hållbar utveckling. Av miljöbalkspropositionen framgår nämligen att är avsedd att användas som verktyg för att nå miljömålen och att miljömålen ska tjäna som ledning när det gäller tolkningen av vad begreppet hållbar utveckling i 1 kap. 1 § innebär. I takt med att miljökvalitetsmålen sedan balkens tillkomst fått en alltmer konkret inriktning, särskilt för utpekade, mer begränsade områden, har alltså grunden lagts för att hållbarhetsbegreppet och därmed miljökvalitets-målet ska kunna få en tydligare inriktning i det enskilda fallet. har i något tiotal fall mer utförligt hänvisat till tolkningen av hållbarhetsbegreppet (se t.ex. MÖD 2005:66 och MÖD 2010:38 om vindkraftverk, MÖD 2006:53 om vattentoalett i skärgården och mål M 6043-05 om avfallsförbränning). Det är en tydlig tendens i rättstillämpningen att i ökad utsträckning hänvisa till miljömålen. Utskottet finner inte skäl att ta initiativ till en närmare definition av begreppet hållbar utveckling på det sätt som efterfrågas i motion 2016/17:1803 (MP). Utskottet avstyrker därför motionen. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (M, SD, C, MP) om vindkraft, talerättsfrågor och gemensamma resurser (allmänningar) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:MJU9 Jakt och viltvård, 2014/15:MJU13 Klimatpolitik m.m., 2015/16:MJU8 Utvidgad miljöbrottsbestämmelse m.m. och 2015/16:MJU20 Klimat- och energimålen – Kontrollstation 2015 m.m. har i enlighet med utskottets förslag avslagit samtliga behandlade motionsyrkanden. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning av de motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 och avstyrker därför motions-förslagen. Förändringar i m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 8 och 2016/17:723 av och (båda M) och 2016/17:2554 av m.fl. (KD) yrkande 1. Statliga myndigheter bör vara föregångare i miljöarbetet. Regeringen bör därför komplettera förordningen om miljöledning i statlig verksamhet med uppdraget att vid lokalisering av nya kontor eller dylikt eftersträva god tillgänglighet via kollektivtrafik, cykel eller gång. Förändringar i m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2554 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:723 av och (båda M) och 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 8. I många avseenden har den svenska miljölagstiftningen en hög ambitionsnivå, men efterlevnaden fallerar på flera områden. För har värnandet av vår gemensamma livsmiljö alltid varit högt prioriterat. Avsiktlig miljöförstöring och brott mot miljölagarna är allvarliga förseelser som tyvärr fortsätter, bl.a. på grund av ett alltför lågt straffvärde. För de allra flesta miljöbrott som lagförs blir påföljden enbart dagsböter, och det är inte tillräckligt avskräckande. För att förebygga överträdelser av miljölagarna behövs mer långtgående påföljder, och föreslår därför skärpta straff upp till fängelse för allvarligare miljöbrott. Ett höjt straffvärde kommer också att leda till att miljöbrott prioriteras högre av åklagarna. Tillståndsprocesser, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 31, 2016/17:863 av (M) och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 9. Vi delar självklart majoritetens uppfattning att det är bra att den svenska miljölagstiftningen är ambitiös och att det ställs höga krav på de verksamheter som kan komma att påverka miljön negativt. Vi ser också att det är rimligt med ett regelverk som är utformat på ett sådant sätt att det inte i onödan försvårar eller förlänger tillståndsprocesserna. I detta hänseende kan vi konstatera att det har vidtagits ett antal åtgärder för att förenkla och förkorta tillståndsprocesserna. Ett av flera exempel är den nyindustrialiseringsstrategi, Smart industri, som regeringen beslutade om . I dess handlingsplan föreslås bl.a. att det ska lämnas förslag till en effektivare miljötillståndsprövning och att regeringen ska lämna ett uppdrag med syftet att föreslå ytterligare konkreta förändringar av regelverk och processer som kan effektivisera prövningsprocessen. Dessutom pågår nu ytterligare arbete i frågan om förenklade och förkortade tillståndsprocesser. Som exempel på detta kan nämnas att Lagrådet har yttrat sig med anledning av lagrådsremissen Miljöbedömningar och att tillkännagivande till regeringen (rskr. 2016/17:192) bereds inom . Eventuella ytterligare översyner av regelverken för tillståndsprocesser bör enligt vår mening därför avvakta utfallet av de förändringsarbeten och uppföljningar som pågår. Vi anser därför att berörda motionsyrkanden kan lämnas utan vidare åtgärd. Handläggningstiderna hos länsstyrelserna, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 22. Handläggningstiderna hos länsstyrelserna vid överprövning av kommunala beslut enligt måste kortas. Dessa ärenden kan ofta ligga hos länsstyrelserna för prövning. Länsstyrelserna behöver tillföras tillräckliga resurser för att överprövningar av miljöbalksärenden ska ske inom rimlig tid. Regeringen bör därför återkomma med förslag till åtgärder för att minska handläggningstiden hos länsstyrelserna vid överprövning av kommunala beslut enligt . Vindkraft, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:2457 av och (båda SD). Kommunerna har i praktiken vetorätt mot vindkraft eftersom en kommun som är negativt inställd till vindkraft helt enkelt kan låta bli att ta upp sådana ärenden, och därmed helt bromsa utbyggnaden. Vetorätten står i skarp kontrast till att kommunerna inte har samma möjligheter att hindra utvinning av fossil och klimatpåverkande energi, som t.ex. olja och gas. Formerna för kommunernas inflytande på vindkraftssidan måste därför förändras, och kravet på tillstyrkande bör tas bort. Kommunernas åsikt ska väga tungt, men i ett läge där på energiområdet ska gå från fossil- och kärnkraftsenergi till förnybar energi och lägre energianvändning är ett kommunalt veto orimligt. Möjligheten till kommunalt veto mot vindkraft bör därför avskaffas. Talerättsfrågor, punkt 6 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 15. Det är en allmän förvaltningsrättslig princip att en enskild har rätt till rättslig prövning av förvaltningsmyndighets beslut om den enskilde är berörd och det har gått honom eller henne emot. är part till Århuskonventionen: konventionen om rätten till information från offentliga myndigheter, rätten att delta i beslutsprocesser och rätten till rättslig prövning i miljöfrågor. Vi står bakom Århuskonventionen, men inser vi att demokratiskt fattade beslut som gäller till exempel licensjakt och skyddsjakt efter varg kan komma att fördröjas på grund av rättsliga prövningar och den talerätt som Århuskonventionen innebär. krävs det att en miljöorganisation ska ha minst 100 medlemmar för att kunna använda sin talerätt. Det bör emellertid övervägas huruvida 100 medlemmar är ett lämpligt antal eller om medlemsantalet bör justeras upp för att på så sätt göra verktyget mer proportionerligt i förhållande till dess effekter. Organisationskraven för miljöorganisationers rätt att nyttja talerätten bör enligt vår mening därför ses över. Talerättsfrågor, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 15 och 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 3. har anslutit sig till den s.k. Århuskonventionen som innehåller regler om att allmänheten ska få tillgång till miljöinformation, rätt att delta i större beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. Enligt konventionen kan miljöorganisationer klassas som allmänhet. har också slagit fast att en miljöorganisation som har rätt att överklaga ett tillstånd om avverkning i fjällnära skog – det så kallade Änokfallet (2014) – med hänvisning till Århuskonventionen. Regeringen beslutade att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen och att i det sammanhanget bl.a. se över möjligheten för miljöorganisationer att begära rättslig prövning i miljöfrågor. Om det införs nya bestämmelser som medför möjlighet till överklaganden enligt skogsvårdslagen öppnar det för att normala skogsbruksåtgärder kan bli föremål för rättslig prövning. Detta i sig skulle öppna för juridisk aktivism från miljöorganisationer med den följden att rätten att bruka skogen kan begränsas. anser därför att miljöorganisationer inte ska ges möjlighet till rättslig prövning av beslut som rör normala skogsbruksåtgärder. Samverkan mellan svensk forskning och näringslivet, punkt 7 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 15. Tack vare framgångsrik forskning kan vi identifiera ämnen i lägre halter än tidigare, och vi har mycket mer kunskap. Det finns anledning att agera förebyggande genom forskning och utveckling och utifrån försiktighets-principen, i stället för att invänta potentiella effekter. Industrin efterfrågar alternativ till ämnen på EU:s kandidatlista, som innehåller potentiellt skadliga ämnen som ska utredas, men saknar ibland förutsättningarna för att själv bedriva de vetenskapliga studierna. vill därför stärka både näringslivet och svensk forskning genom utvecklad samverkan. Tillsynsavgifter för gruvverksamhet, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 11. Gruvnäringen betalar prövnings- och tillsynsavgifter. beslutade regeringen att höja avgifterna för tillsyn så att avgiften i större utsträckning ska täcka statens kostnader för prövning och tillsyn. Det ska enligt regeringen ske successivt så att gruvnäringen ska ha möjlighet att anpassa sig efter de ökade kostnaderna. Regeringen valde att höja avgiften för samtliga aktörer, oavsett storlek på gruvverksamheten. tar upp detta i sin granskning, då flera länsstyrelser har påpekat att gruvbolag enligt förordningen (1998:940) betalar en och samma avgift för anläggningen oavsett storlek. menar också att tillsynsavgifterna bör höjas. instämmer med och anser att storleken på verksamheten har betydelse såväl för omfattningen av de potentiella miljöriskerna som för behovet av och omfattningen av tillsynsverksamheten. En höjning av avgiften för tillsyn, oavsett storlek, slår mycket hårdare mot en liten verksamhet än mot en stor och reflekterar inte alltid de faktiska kostnaderna som tillsynen innebär. Vi anser därför att tillsynsavgifterna för gruvverksamhet ska vara differentierade, att hänsyn till gruvverksamhetens omfattning ska tas och att avgifterna totalt sett i större utsträckning måste täcka de faktiska kostnaderna. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:723 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en reviderad och moderniserad miljöbalk och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla samarbetet mellan näringsliv och forskning och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att hårda krav bör ställas på verksamheter som kan påverka miljön negativt, att tillståndsprocesserna utformas så att de inte i onödan hindrar eller försenar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och kan minska den samlade miljöpåverkan, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:863 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga införandet av en grön gräddfil för näringslivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1053 av m.fl. (MP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta inventera och se över hur gemensamma resurser (allmänningar) i skulle kunna förvaltas på ett långsiktigt hållbart och rättvist sätt och hur en eventuell avkastning av dessa skulle kunna fördelas på ett rättvist sätt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1112 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att se över den sociala hållbarheten vid miljöprövningen när placeringen av vindkraft avgörs och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag till åtgärder för att minska handläggningstiderna hos länsstyrelserna vid överprövning av kommunala beslut enligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kartering och inventering av djurliv som kan drabbas av vindkraftverken ska vara på plats vid den initiala ansökan om uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av de ekonomiska konsekvenserna för fastighetsägare vid uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ersättning för förlorat värde på fastigheter vid uppförande av vindkraftverk och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utvidga 19 kap. 3 § i syfte att möjliggöra en gemensam handläggning av samtliga aktuella frågor i ett torvärende, liksom frågan om att kunna samla alla aktuella tillstånds- och dispensfrågor hos miljöprövningsdelegationerna, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1803 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma med förslag till en distinkt definition av begreppet långsiktigt hållbar utveckling utifrån ett övergripande mål om att avvärja hot mot jordens livsuppehållande system och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1821 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda konsekvenserna av miljöorganisationers talerätt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1984 av och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten att överklaga miljörelaterade myndighetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör komplettera förordningen om miljöledning i statliga myndigheter med uppdraget att vid lokalisering av nya kontor eller dylikt eftersträva god tillgänglighet med kollektivtrafik, cykel eller gång och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD): 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om miljöorganisationers talerätt i viltfrågor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD): 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att miljöorganisationer inte ska kunna använda rättsliga möjligheter till att rättsligt pröva normala skogsbruksåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2457 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjliga åtgärder mot utbyggnad av vindkraft i fjällmiljöer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2473 av m.fl. (V):