bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Jag och är starkt kritiska till de förhandlingar som pågår om ett internationellt avtal om handel med tjänster, det s.k. (Trade in Services Agreement). Syftet med är att minska regleringen och öka privatiseringen av handel med tjänster, dvs. att stärka de globala storföretagens kontroll över offentliga tjänster och hindra de nationella regeringarnas möjligheter att reglera dessa. De följder som ett eventuellt avtal kan komma att få för , EU och omvärlden väcker en stor oro, inte bara hos mig och mitt parti, utan även bland medborgare, fackföreningar och andra sociala rörelser. En oro som bl.a. handlar om de offentliga tjänsternas framtid och regleringen av finanstjänster. Målet är att avtalet ska omfatta så många tjänsteområden som möjligt, och förhandlingarna omfattar i stort sett alla tjänstesektorer inklusive sådana offentliga tjänster som sjukvård, utbildning, vatten- och energiförsörjning m.m. Endast flygtransporter och tjänster i statlig verksamhet som polis, militär, domstolar och övrig myndighetsutövning är undantagna. I utkastet till avtalet ingår vidare den s.k. ratchet-klausulen som innebär att tjänster som en gång har privatiseras inte på nytt kan regleras eller göras offentliga igen. De avtalstexter som förhandlas innehåller även ett investeringsskydd i likhet med övriga internationella handelsavtal, vilket gör det möjligt för företag att stämma stater för utebliven vinst. Om blir verklighet kommer det att öka de globala storföretagens kontroll över offentliga tjänster och hindra de nationella regeringarnas möjlighet till reglering och gemensamt ägande. Avtalet väntas även minska regeringarnas möjligheter att verka för bl.a. sociala, ekonomiska och miljörelaterade mål. Jag och är vidare starkt kritiska till att förhandlingarna sker under stort hemlighetsmakeri och vid sidan om de multilaterala WTO-förhandlingarna. TISA-förhandlingarna inleddes genom hemliga och inofficiella samtal mellan 20 medlemmar i . Förhandlingarna har präglats av stor tysthet och sekretess, och en läcka via Wikileaks avslöjade att utkasten till ska hållas hemliga inte bara under de pågående förhandlingarna utan även efter att avtalet har undertecknats. I takt med en växande kritik från medborgare, fackföreningar och andra sociala rörelser har kommissionen offentliggjort information om avtalet, däribland kommissionens förslag till innehåll. Bristen på insyn i förhandlingarna är dock fortfarande betydande. Även om förhandlingarna omfattar ett femtiotal länder som tillsammans står för av all handel med tjänster i världen stänger de ute flera stora snabbt växande tillväxtmarknader som t.ex. , , och . Avtalet kan därmed leda till en fortsatt obalans i världen mellan rika stater i nord och fattigare stater i syd. I likhet med vad som föreslås i motion 2016/17:1194 (V) anser jag att mot bakgrund av de stora negativa konsekvenser som kan innebära ska uppmana regeringen att verka för att EU lämnar TISA-förhandlingarna. Med det sagda tillstyrks den nämnda motionen i berörd del. EU:s framtida handelsrelation till , punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 10. röstade det brittiska folket för att ska lämna EU. Som framgår av betänkandet kommer förhandlingar om utträde ur EU att ta sin början. är en viktig marknad och frihandelsvän till . För unionen i stort och i synnerhet menar vi, i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3148 (M), att det är angeläget att förhandlingarna strävar efter att upprätthålla mesta möjliga frihandel mellan parterna och minsta möjliga inslag av begränsande tullar, kvoter och andra liknande handelshindrande moment. Vi anser att genom att ställa sig bakom det vi har anfört ska tillkännage för regeringen att i de kommande förhandlingarna om utträde ur EU ska verka för att så mycket som möjligt av frihandelsförhållandet mellan parterna består. Därmed tillstyrks motion 2016/17:3148 (M) i berörd del. Motion 2016/17:114 (SD) avstyrks i den här aktuella delen. EU:s framtida handelsrelation till , punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 11. förändrades synsättet på det s.k. europeiska samarbetet men även på det europeiska samarbetet i sin helhet då med klar demokratisk majoritet röstade för ett utträde ur EU. utträde ur EU kommer att få mer långtgående effekter för unionens medlemsstater än man velat diskutera. Frågan kommer inte bara att gälla ekonomi, den fria rörligheten och handel utan den kommer också att handla om folkrättsliga relationer med andra stater utanför dagens samarbete. och har många gemensamma drag såsom den industriella utvecklingen och den privata sektorn; därmed har samarbetet och de nära företagsrelationerna varit goda. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:114 (SD) avser vi sverigedemokrater att fortsätta verka för samarbete och goda företagsrelationer mellan och . Vi är dock oroade över uttalanden på regeringsnivå om framtida krav på för att de ska få tillgång till den inre marknaden. Vi är fullt på det klara med att EU:s institutioner och dess förespråkare i medlemsstaterna inte vill ge något bra avtal till den inre marknaden, eller för den delen skynda på processen. Vi är medvetna om att ett snabbt utträde för kan resultera i att även likvärdiga länder väljer att rösta om utträde ur EU, och det är något som unionens förespråkare vill förhindra genom långa och utdragna processer. Men vi anser att det varken är EU:s eller de nationella EU-förespråkarnas roll att ställa krav på . är en av mest betydande handelspartner, både för export och import. exporterar mestadels verkstads-, trä- och petroleumprodukter, men även andra varor, t.ex. inom modeindustrin. basindustri, men även den svenska ekonomiska sektorn, är väl förankrad gentemot . Utöver detta är brittiska företag några av de största direktinvesterarna i . Vi i respekterar suveräna beslut att gå ur EU och betonar vikten av att förhandlingarna om framtida handelsavtal med EU sker skyndsamt. Det är dock viktigt, inte bara för den svenska industrin utan även för den europeiska handeln i sin helhet, att arbeta fram underlag till ett kommande handelsavtal så fort som möjligt. Detta skulle ge mer trovärdighet för EU, men framför allt underlätta för investeringar både i och då det ger en möjlighet för företagen att planera sin kommande verksamhet. Vår uppfattning är att ska vara en drivande kraft inom EU för ett handelsavtal mellan och . Vi anser att genom att bifalla motion 2016/17:114 (SD) bör tillkännage detta för regeringen. Med detta tillstyrks den nämnda motionen i den berörda delen. Motion 2016/17:3148 (M) avstyrks i den aktuella delen. Handel med gröna varor, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 6. Tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Det blir en möjlighet för att tillhandahålla både nya jobb och företag som vi bidrar till en bättre miljö med mindre koldioxidutsläpp och ökad frihandel. Det gäller den inhemska svenska energiproduktionens exportmöjligheter av koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. I likhet med vad som anförs i motionerna menar vi att det behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka de vanligt förekommande handelshindren såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Solceller är ett tydligt exempel på teknik som utsätts för dessa hinder, vilket innebär att den önskvärda globala teknikspridningen går långsamt, som den blir förbehållen länder som kommit långt i utvecklingen. Tekniken blir således inte tillgänglig för människor i tättbefolkade regioner där emissioner är ett allvarligt vardagsproblem. Vi anser därför att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att verka för att minska tull och andra handelshinder för miljövänlig energiteknik, som t.ex. solceller. Med detta tillstyrks motionerna 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3189 (M) i berörda delar. Främjandet av EU:s inre marknad, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 14. För att säkerställa EU:s långsiktiga överlevnad anser vi i linje med motion 2016/17:3148 (M) att det krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika – handel och öppenhet. Nationsgränserna betyder allt mindre, och internationellt samarbete är avgörande för möjligheten att skapa en god miljö för tillväxt och entreprenörskap. Vi har tidigare i detta betänkande framhållit vikten av internationell handel och frihandelsavtal. och fortsatta ekonomiska utveckling och välfärd är emellertid också i högsta grad beroende av hur EU:s inre marknad utvecklas. Den inre marknaden och den ekonomiska integrationen utgör på flera sätt grunden och startpunkten för EU-samarbetet. En av EU:s största förtjänster är att utbyte av varor och tjänster inom befriats från många handelshinder. EU måste därför arbeta vidare med att utveckla och öppna upp den inre marknaden ytterligare. För att den inre marknaden ska utvecklas anser vi vidare att tjänstedirektivet bör breddas och omfatta ökad rörlighet inom flera sektorer såsom digitala tjänster och varor. Vi anser därför att bör uppmana regeringen att verka med den inriktning som vi har anfört ovan, och bör därför bifalla motion 2016/17:3148 (M) i de aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjandet av EU:s inre marknad, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 2. EU är världens största integrerade marknad. Den ökade rörligheten för varor, tjänster, människor och kapital som EU möjliggjort har bidragit till tillväxt och jobbskapande, inte minst i . EU och dess medlemsländer står dock inför stora utmaningar. Många medlemsländer brottas med svaga statsfinanser, hög arbetslöshet och låg tillväxt. De behöver ta krafttag för att sanera sina offentliga finanser och reformera såväl sina arbetsmarknader som sin byråkrati. För att säkerställa unionens långsiktiga överlevnad krävs mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. Jag och vill öppna den inre marknaden ytterligare. Särskilt gäller det inrättandet av en digital inre marknad, med stark nätneutralitet. EU måste också öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler globala frihandelsavtal. Därför anser jag att bör ställa sig bakom det som anförs i motion 2016/17:2970 (C) om att det i bör ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt. Med hänvisning till det jag har anfört tillstyrks motion 2016/17:2970 (C) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjandet av EU:s inre marknad, punkt 9 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 14 och 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 2. De fyra friheterna – fri rörlighet för människor, varor, kapital och tjänster – är grunden för EU och den inre marknaden. Ändå kvarstår det stora utmaningar. Inte minst gäller det tjänsters rörlighet över gränserna mellan medlemsstaterna. Beräkningar visar att om medlemsstaterna fullt ut skulle genomföra den lagstiftning som redan finns på plats för att öka rörligheten av tjänster, skulle EU:s BNP kunna stiga med . Trots det sker framstegen alldeles för långsamt. Det handlar exempelvis om att ömsesidigt erkänna varandras nationella yrkesauktorisationer eller yrkesregistreringar, underlätta för andra EU-medborgare att få tillträde till dessa och avskaffa onödiga särregleringar. Det handlar också om att avskaffa möjligheten för kommuner eller regioner att stoppa utländska aktörer. Vidare handlar det om att underlätta i stället för att försvåra för entreprenörer att bedriva verksamhet i andra medlemsstater. bör enligt min mening därför lansera ett tjänsteinitiativ för att samla medlemsstater bakom ambitionen att fullt ut skapa en inre marknad för tjänster. Jag anser därför att bör tillkännage för regeringen att den bör lansera ett tjänsteinitiativ. Därmed skulle bifalla motion 2016/17:1077 (L), vilken således tillstyrks. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Exportförbudet för snus, punkt 10 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:113 av m.fl. (SD), 2016/17:299 av (M), 2016/17:308 av och (båda M) och 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 24. EU:s förbud mot handel med svenskt snus är enligt vår uppfattning oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. När en produkt av viss nationell särart straffas ut från den inre marknaden menar vi att det är särskilt angeläget att principen om varors fria rörlighet inom unionen värnas och lyfts fram av en frihandelsvänlig nation som . Det finns inte några övertygande argument för att upprätthålla exportförbudet av handelspolitiska skäl; tvärtom är argumenten för att öppna EU:s gränser för snuset långt mycket tyngre än de eventuella hälsorisker för konsumenten som kan anses vetenskapligt belagda. Men även detta blir ovidkommande så länge handeln med cigaretter, där det finns långtgående och konstaterade hälsorisker, är fullt tillåten utan några som helst handelshinder. Snus är en traditionell svensk tobaksprodukt, som har utvecklats med sin samtid. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt, medför det fördelar genom att bidra till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Genom att tillåta export av snus till EU finns det goda förutsättningar för fler svenska jobb, som frekvensen av rökningsrelaterad cancer potentiellt kan minska i EU. Förbudet mot att exportera svenskt snus inom EU är också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader. Så länge det är tillåtet att tillverka och sälja svenskt snus till myndiga personer i anser vi att samma förutsättningar ska gälla inom hela EU. Principiellt anser vi att det därmed finns anledning för att återkommande påminna både regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för förbudet. bör därför tillkännage för regeringen att EU:s förbud mot handeln med svenskt snus är oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på och att det är angeläget att regeringen tydliggör ståndpunkt att avskaffa detta långgående handelshinder för kommissionen och övriga medlemsstater. Regeringen bör således verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Det vi här har anfört överensstämmer med det som sägs i motionerna 2016/17:113 (SD), 2016/17:299 (M), 2016/17:308 (M) och 2016/17:3173 (M), vilka därmed tillstyrks i berörda delar. Metall- och skrothandel, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:115 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:115 (SD) kan vi konstatera att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemet med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken. Detta leder inte bara till ekonomiska kostnader utan även till att kulturarv utarmas och att kyrkogårdar skändas. Dessutom är en allvarlig konsekvens att säkerheten för tågen hotas då t.ex. signal- och jordkablar klipps av, vilket förutom att pendlare blir försenade skadar den inhemska industrin till följd av bl.a. sena leveranser. Detta kan orsaka enorma kostnader för samhället, och det är därför egalt om stölderna sker av lokala småtjuvar eller om det sker genom en organiserad brottslighet. För oss och övriga sverigedemokrater är det viktigt att få till stånd åtgärder som hindrar oseriös handel med metall. I det sammanhanget anser vi att spårbarhet är viktigt, då det bör vara möjligt att se vilka metaller som har lämnats in, kostnaden för dessa och vem som lämnade in dem. I enlighet med vad som föreslås i den nämnda motionen anser vi därför att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag dels om ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen, dels om att återinföra tillståndskravet för handel med skrot. Därmed tillstyrks motion 2016/17:115 (SD). Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 13 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:316 av m.fl. (C) yrkande 8, 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–5, 9, 10, 12, 13, 15 och 16, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 7, 9 och 12, 2016/17:3150 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 30 och 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3. ett starkt handelsberoende land. Export är beroende av import, och därför måste ökad frihandel i världen vara prioriterad då den utvecklar kompetens över gränserna. För och del är detta särskilt angeläget eftersom av tillväxten nu sker utanför . Vi välkomnar att regeringen har överlämnat en skrivelse till om dess exportstrategi. Vi är dock kritiska till att regeringen så exklusivt talar om en strategi för exporten. Detta menar vi är alltför begränsat. behöver en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel, i enlighet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD) och 2016/17:3148 (M). Ökade investeringar innebär större handelsflöden över gränser. Utländska investeringar i är särskilt betydelsefulla för att öka utbytet av import och export, inte minst av internationella insatsvaror. I grunden handlar det om att investeringar skapar nya jobb i som de bidrar till en ökad rörlighet av kompetens, vilket i sin tur genererar en högre förädlingsgrad. De stora företagen växer i antalet anställda utanför . För att stimulera till ökade inhemska såväl som utländska investeringar krävs ett i grunden gynnsamt företagsklimat med generellt sett goda näringsvillkor i . Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga för att attrahera investeringar och talanger. Små företag måste kunna växa med god tillgång till privat och offentligt riskkapital. Om ska kunna attrahera de bästa talangerna i världen till företag på hemmaplan måste det finnas konkurrenskraftiga skatteregler. Den översyn av personaloptionerna som är på väg måste stärka möjligheterna att rekrytera fler entreprenörer och talanger i landet liksom tillgodose behovet av att ha starka och högkvalitativa universitet. Att stärka företags vilja att exportera handlar inte enbart om attityder till export. Det handlar framför allt om kunskap och att ska ha ett näringslivsklimat som gör det möjligt och meningsfullt att växa. Stora bolag klarar sig ofta väl på egen hand och ibland med stöd från (SEK) och (). Däremot ser behoven annorlunda ut för mindre bolag. Det är fortfarande ett fåtal större företag som står för av livsmedelsexporten. Resterande står de små- och medelstora företagen för. För att öka den andelen och ytterligare kunna främja livsmedelsexport kan det därför finnas skäl att kartlägga de små och medelstora företagens kännedom om de tjänster som ryms inom statligt exportfrämjande. Regeringens exportstrategi visar på ett ovanifrånperspektiv där staten och Business är aktörerna som ska lösa problemen. försvagas villkoren och konkurrenskraften för företagen genom bl.a. höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en vag hållning i förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal med (TTIP). Detta ovanifrånperspektiv blir särskilt tydligt när regeringen i skrivelsen om exportstrategin uttrycker att ”det finns ett behov av att paketera olika företags erbjudande till större system som kan möta de samhällsutmaningar dessa marknader efterfrågar”. Svenska staten är enligt vår uppfattning inte bäst lämpad att avgöra vilka företag som ska vara med i paketeringen. Utmaningen som ligger i att för få små och medelstora företag exporterar avspeglas inte heller i specifika åtgärder riktade mot denna målgrupp. I stället kvarstår en syn präglad av fokus på att det är de stora företagen som är lösningen på allt. Vidare anser vi att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Tjänstehandel står för omkring en fjärdedel av totala handel. Dagens, och inte minst morgondagens, värden genereras i allt högre grad av tjänster kopplade till ursprungsprodukten som tjänsternas andel av vinstmarginalerna blir en mer betydelsefull konkurrensfördel för många svenska teknikdrivna företag. I exportstrategin saknas dessvärre en tydlig idé om hur tjänsteexporten ska utvecklas. Regeringen sitter fast i en gammal föreställning om att det är fysiska produkter som industriellt genererar huvudsakliga värden. Att ta till vara tjänstesektorns möjligheter menar vi vore nyindustrialisering i ordets rätta bemärkelse. I sammanhanget är det också slående hur regeringen fullkomligt ignorerar välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång. Svenska aktörer inom välfärdstjänster håller internationellt hög klass och är på många sätt banbrytande. I enlighet med vad som anförs i motion 2016/17:316 (C) kan de bidra till att möta globala utmaningar inom hälsosektorn såsom antibiotikaresistens, välfärdssjukdomar och krav på kostnadseffektiviseringar. Ny medicinsk teknologi, innovationer och behandlingsmetoder kan bidra till positiv hälsoutveckling globalt som det ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. Som en följd av olika valfrihetsreformer i finns det företag vars tjänster möter en stor efterfrågan utomlands. Ett problem som är övergripande för dessa företag är möjligheten att kunna använda hemmamarknaden som referens vid upphandlingar utomlands. De många politiska begränsningar som har byggts upp inom denna sektor i har dessutom begränsat möjligheterna att skapa resurser för exportsatsningar. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara exportmöjligheter som järnmalm och bilar. Den globala konkurrensens mekanismer är desamma oavsett vad vi handlar med. Här finns en stor potential för svensk välfärd att bidra till övriga världen. Utvecklingen av den digitala e-handeln går i en rasande takt. Digitaliseringen kortar ledtider och förenklar affärer på många sätt som nya komplikationer också uppstår. Moment som rör tillgänglighet, säkerhet och juridik ställs i många fall inför drastiska förändringar, vilket ställer nya krav på handelsaktörerna men också på det omgivande samhället.