bet · H501AU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering som totalt uppgår till ca . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. I betänkandet finns en reservation (SD). Ledamöterna för , , och har avstått från att delta i utskottets beslut och redovisar i stället sin syn på anslagen i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Anslag inom utgiftsområde 13 Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) 1.Anslag inom utgiftsområde 13 (M, C, L, KD) 2.Anslag inom utgiftsområde 13 (M, C, KD) 3.Anslag inom utgiftsområde 13 (M) 4.Anslag inom utgiftsområde 13 (C) 5.Anslag inom utgiftsområde 13 (L) 6.Anslag inom utgiftsområde 13 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 4 Utskottets anslagsförslag Bilaga 5 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 6 Reservanternas anslagsförslag Bilaga 7 Reservanternas förslag till beställningsbemyndiganden Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 13 anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och avslår motionerna 2017/18:47 av (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 9, 23, 29 och 31, 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkandena 14–18, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 30, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 12, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2017/18:3608 av m.fl. (SD), 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkandena 1, 10 och 20–24, 2017/18:3703 av m.fl. (C), 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6, 2017/18:3809 av m.fl. (L), 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8 samt 2017/18:3901 av m.fl. (M) yrkandena 1–4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 5. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 13 punkt 2. Reservation (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD), (S), (MP), (M)*, (SD), (L)*, (KD)*, (S), (M)*, Serkan Köse (S), (V) och (C)*. * Avstår från ställningstagande, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18 som påverkar anslagen inom utgiftsområdet . Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 och 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och beställningsbemyndiganden samt de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 4 och 5 finns utskottets förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden. Reservanternas anslagsförslag och förslag till beställningsbemyndiganden finns i bilaga 6 och 7. Under beredningen av ärendet har information lämnats till utskottet av • regeringen genom arbetsmarknads- och etableringsminister • regeringen genom barn-, äldre- och jämställdhetsminister • regeringen genom kultur- och demokratiminister • Arbetsförmedlingen genom generaldirektör . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 13 till 25 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). lämnade ett yttrande till finansutskottet över regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 13 och 14 (yttr. 2017/18:AU1y). I detta ärende ska arbetsmarknadsutskottet föreslå för hur anslagen ska fördelas inom ramen för utgiftsområde 13. ska ta ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. Redovisningen ska vara anpassad till utgiftsområdet. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår det att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 i budgetpropositionen. Granskningen syftar till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 13 Inom utgiftsområdet har beslutat om mål för jämställdhetspolitiken, integrationspolitiken och för politiken mot diskriminering. Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För politiken mot diskriminering är målet ett samhälle fritt från diskriminering. För politiken mot segregation finns det inget riksdagsbundet mål. Området infördes , och en resultatredovisning lämnas nu . När det gäller jämställdhetspolitiken arbetar regeringen utifrån sex underliggande delmål, som är tänkta att fungera som en precisering av det övergripande riksdagsbundna målet och ett förtydligande av regeringens prioriteringar inom jämställdhetspolitiken. För respektive delmål listas ett antal resultatindikatorer. Exempel på indikatorer är könsfördelning när det gäller chefer i offentlig och privat sektor och styrelseledamöter och ledning i börsföretag, kvinnors lön som andel av mäns lön samt anmälda våldsbrott. För det nya delmålet jämställd utbildning anges bl.a. indikatorerna utbildningsnivå för befolkningen i åldrarna 25–och avgångna elever från gymnasieskolan efter program eller anknytning till program. För det nya delmålet jämställd hälsa anges bl.a. indikatorerna självupplevd hälsa och dödstal efter dödsorsak. För de nya delmålen anger regeringen att indikatorerna kan komma att kompletteras eller justeras framöver. I bilaga 3 till budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor) redovisas utvecklingen av den ekonomiska jämställdheten mer ingående. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till de mål beslutat om. När det gäller målet för integrationspolitiken framgår det av resultatredovisningen bl.a. att det främst är genom generella insatser för hela samhället som målet uppnås. Därför redovisas resultat av insatser med betydelse för integrationen till stor del även inom andra utgiftsområden. De generella åtgärderna behöver dock enligt regeringen kompletteras med riktade åtgärder som bl.a. finansieras inom utgiftsområde 13. I budgetpropositionen är resultatredovisningen strukturerad efter anslagsstrukturen inom området. I bilaga 1 redovisas vissa resultatindikatorer för integrationens utveckling inom områdena arbetsmarknad, utbildning och hälsa. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till de mål beslutat om. När det gäller politiken mot diskriminering bedömer regeringen resultaten av bl.a. utifrån utvecklingen av lagstiftningen och anmälningar och uppgifter om förekomsten av diskriminering. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen i förhållande till de mål beslutat om. När det gäller politiken mot segregation fokuserar regeringen i huvudsak på insatser inom fem utvecklingsområden: bekämpa brottsligheten, minska långtidsarbetslösheten, lyfta skolorna och elevernas resultat, stärka samhällsservicen och minska bostadssegregationen samt stärka demokratin och stödja det civila samhället. För det vidare arbetet kommer regeringen att presentera en strategi som bl.a. kommer att ange mål för arbetet med att minska och motverka segregation. Inom ramen för arbetet med att ta fram en strategi kommer det att utarbetas resultatindikatorer som ska användas för att följa upp utvecklingen på området. I resultatredovisningen presenteras resultat för 38 socioekonomiskt utsatta områden, dvs. stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal och urbant utvecklingsarbete. Uppgifter om bl.a. andelen förvärvsarbetande, andelen långtidsarbetslösa, disponibel inkomst, gymnasiebehörighet samt valdeltagande i riksdagsval redovisas som ett genomsnitt för de 38 områdena jämfört med riket som helhet. Utifrån resultatredovisningen gör regeringen en bedömning av utvecklingen när det gäller segregation. Som en del av resultatredovisningen för integrationspolitiken redovisar regeringen ett tillkännagivande från som slutbehandlat. har tillkännagett att regeringen bör komma med förslag om en utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, att den ska omfatta såväl yngre som äldre nyanlända som har behov av samhällsinformation (bet. 2013/14:AU9, rskr. 2013/14:368). antog regeringens proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Det nya regelverket innebär bl.a. att lagen om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ändras så att målgruppen utvidgas till att gälla alla nyanlända invandrare som har fyllt 18 men inte , har beviljats uppehållstillstånd och är folkbokförda i en kommun. Jämfört med gällande regelverk innebär utvidgningen av målgruppen att även nyanlända i åldern 18–, som av någon anledning inte går i gymnasieskola, kommer att omfattas. Kommunernas skyldighet att erbjuda samhällsorientering kommer även att gälla för nyanlända som har påbörjat samhällsorienteringen och fyller innan den slutförts, samt i de fall en nyanländ har anmält sig för att delta i denna och fyller efter att ha anmält sig, men innan samhällsorienteringen påbörjats. Regeringen anser att målgruppen för samhällsorientering främst bör utgöras av personer i arbetsför ålder som ska etableras långsiktigt i arbets- och samhällslivet. Målgruppen för samhällsorientering bör därför inte utvidgas utöver vad som beslutats. Regeringen anser därmed att tillkännagivande är slutbehandlat. Utskottet konstaterar inledningsvis att resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Regeringens redovisning och bedömning av uppnådda resultat bör ha en klar och tydlig struktur, så att redovisningen bidrar till en ökad förståelse för hur statliga anslagsmedel används och vilka resultat de får i förhållande till de mål som har beslutat om. Utskottet konstaterar vidare att det pågår en dialog mellan och regeringen om hur regeringens resultatredovisning kan förbättras. Utskottet anser att det är viktigt att utvecklingsarbetet kring resultatredovisningen fortsätter. Inom utgiftsområde 13 redovisas, med delvis varierande tillvägagångssätt, resultat för fyra olika områden. Utskottet noterade flera förbättringar, bl.a. att resultatredovisningen för integrationsområdet var strukturerad efter anslagen inom området, vilket på ett tydligt sätt visade kopplingar mellan genomförda åtgärder, redovisade resultat och regeringens budgetförslag. Vad som också bidrog till en ökad tydlighet i detta avseende var enligt utskottet att redovisningen inom jämställdhetsområdet utgick från tydliga delmål med tillhörande resultatindikatorer. Utskottet påpekade att ytterligare utvecklingsinsatser för att på detta sätt öka tydligheten inom hela utgiftsområde 13 var välkomna (bet. 2016/17:AU1). Utskottet kan konstatera att denna uppmaning är motiverad. Något som utskottet också framfört tidigare är vikten av att koppla analys och slutsatser till de riksdagsbundna målen. I årets resultatredovisning har regeringen gjort vad utskottet uppfattar som en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen för integrationspolitiken, vilket har efterfrågats av utskottet. Utskottet välkomnar denna tydliggörande förändring i strukturen för resultatredovisningen. Ytterligare utvecklingsmöjligheter finns dock för att än tydligare koppla analys och slutsatser till målen. Dessutom noterar utskottet när det gäller budgetpropositionen att jämställdhetsområdet har kompletterats med två nya delmål, ett för hälsa och ett för utbildning. När det gäller åtgärder mot segregation noterar utskottet att en resultatredovisning nu presenteras . Utskottet välkomnar det arbete som pågår inom med att ta fram ett underlag för mål för åtgärder mot segregation. I sammanhanget vill utskottet påminna om att regeringen tidigare uttalat att det är naturligt att de politiska prioriteringarna formuleras som mål och att dessa mål underställs (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). Sammanfattningsvis kan utskottet, på samma sätt som , konstatera att utvecklingen när det gäller regeringens resultatredovisning fortsätter att vara positiv. Utskottet välkomnar detta och ser fram emot att följa fortsatta utvecklingsinsatser för hela utgiftsområdet i nästa års resultatredovisning. Anslag inom utgiftsområde 13 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. , , , och alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför reservationen (SD) och särskilt yttrande 1 (M, C, L, KD), 2 (M, C, KD), 3 (M), 4 (C), 5 (L) och 6 (KD). I budgetpropositionen föreslår regeringen att utgiftsramen för utgifts-område 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering ska uppgå till 25 600 209 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13 punkt 1). För vissa anslag föreslår regeringen också att den bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag (punkt 2). I det följande sammanfattas regeringens förslag till anslagsfördelning för respektive område inom utgiftsområde 13. Regeringens förslag framgår i tabellform i bilaga 2 och 3. Inledningsvis ges en bred översikt av de utmaningar och behov av insatser som regeringen ser inom politiken för nyanlända invandrares etablering som berör flera olika utgiftsområden. Därefter beskrivs regeringens förslag inom utgiftsområde 13 i fråga om nyanlända invandrares etablering. Regeringen anför att flera strukturellt viktiga förändringar genomförts för att förbättra beredskapen för nyanländas mottagande och etablering samt att öka kvaliteten i de insatser som syftar till att stärka etableringen. återstår viktiga förändringar för att etableringsprocessen ska fungera effektivt. Regeringen verkar för att insatserna inom olika områden bättre ska hänga samman från asyltiden till mottagandet i en kommun och med insatser hos Arbetsförmedlingen. Regeringen anser att det är alltför få nyanlända som deltar i reguljär utbildning. Fler nyanlända behöver under sin etableringsperiod uppnå en tillräcklig nivå i svenska för att kunna tillgodogöra sig andra insatser eller matchas mot arbete. Regeringen avser att genomföra flera förstärkningar och anpassningar av den kommunala vuxenutbildningen (se utg.omr. När det gäller kommunmottagandet understryker regeringen vidare vikten av de regler som gällt om att kommuner har skyldighet att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Kommunerna har enligt regeringen också gjort stora ansträngningar för att uppfylla sina åtaganden. Regeringen följer utvecklingen med inriktningen att lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning ska fungera mer effektivt. Vidare konstaterar regeringen att en förutsättning för att nyanlända ska få ett bra mottagande i en kommun är att det finns tillräckligt med bostäder till rimliga kostnader och att befintliga boenden kan användas mer effektivt. Insatser och i väntan på bosättning i en kommun gör det enligt regeringen möjligt för asylsökande och nyanlända att förbereda sig för en framtida etablering i . Genom att ta vara under asylprocessen, med insatser som bl.a. främjar kunskaper om det svenska samhället och den svenska arbetsmarknaden, kan etableringen i arbets- och samhällslivet underlättas och påskyndas. Regeringen föreslår därför en förstärkning av medlen för tidiga insatser för asylsökande m.fl. Enligt regeringen är civilsamhället en viktig aktör i fråga om att erbjuda insatser åt asylsökande, men insatser bör i ökad utsträckning även kunna ges via kommunerna. För att öka effektiviteten inom etableringsuppdraget införs ett nytt regelverk för nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Det som är en rätt till etableringsplan ersätts med en skyldighet att delta i insatser som rustar för arbete. Regeringen anser att det är rimligt att ställa samma krav på alla arbetslösa. Den som är inskriven i etableringsprogrammet ska omfattas av ett åtgärdssystem, liksom andra arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Åtgärdssystemet innebär att deltagarna kan varnas eller stängas av från sin ersättning under en (se utg.omr. Dessutom understryker regeringen att det behövs tydliga spår som leder till jobb som möter behovet av arbetskraft och som leder till att fler nyanlända kan närma sig arbetsmarknaden. Etableringsinsatserna ska utformas så att de har en tydlig riktning mot arbete eller utbildning. Det är viktigt att insatserna hänger samman och förstärker varandra, exempelvis genom att praktik följer på eller utgör en del av en utbildning. Arbetsförmedlingen ska motivera och matcha nyanlända mot rätt insats och samverka med framför allt kommuner, arbetsgivare och civilsamhället. I samband med att det nya regelverket för nyanländas etablering träder i kraft inför regeringen en utbildningsplikt för nyanlända. Utbildningsplikten innebär att alla nyanlända som tar del av Arbetsförmedlingens etableringsinsatser, och som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete, kan anvisas att söka och gå en utbildning. Genom utbildningsplikten förtydligas individens ansvar att inom ramen för etableringen skaffa sig de kunskaper som krävs för att kunna matchas mot arbete eller tillgodogöra sig arbetsmarknadspolitiska insatser alternativt delta i fortsatta studier. För många nyanlända består det första jobbet av en subventionerad anställning, och därför anser regeringen att det är angeläget att dessa fungerar ändamålsenligt. Regeringen föreslår att ett flertal tidigare stöd ersätts med ett enhetligt särskilt anställningsstöd, ett s.k. introduktionsjobb (se även utg.omr. Regeringen anser att sysselsättningsgraden bland utrikes födda behöver fortsätta att öka, särskilt bland kvinnor. Kvinnor och män ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig i arbets- och samhällslivet. Särskilda satsningar görs för att utrikes födda kvinnor i högre utsträckning ska etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. insatser för att förbättra förutsättningarna att utveckla kunskaper i svenska under föräldraledigheten. Nedan presenteras regeringens förslag inom utgiftsområde 13, uppdelat per anslag. 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för åtgärder för att främja etablering i arbets- och samhällslivet samt för statsbidrag till kommuner för detta ändamål. En reform som innebär att anslaget ökar är att asylsökande m.fl. och nyanlända i väntan på bosättning i en kommun bättre ska få tidig information om det svenska samhället. I reformen ingår också att förutsättningarna för nyanlända att delta i insatser i bl.a. svenska under sin föräldraledighet förbättras. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Anslaget får även användas för utgifter för uttagning av personer som ska vidarebosättas samt för resor för dessa personer vid vidarebosättning. Införandet av en utbildningsplikt medför att kommunerna tillförs medel för att bättre kunna tillgodose utbildningsbehovet hos nyanlända. redovisas utgifter för statsbidrag till kommuner för mottagande av skyddsbehövande m.fl. i samband med vidarebosättning inom detta anslag. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 19 . 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning till deltagare i arbetsmarknads-politiska insatser. Sådan etableringsersättning får ges enligt förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser. Anslaget påverkas främst av antalet nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av hur många som tas emot i kommunerna. och framåt anger regeringen att antalet deltagare i etableringsuppdraget kommer att minska, vilket innebär att även utgifterna minskar. En reform som innebär att anslaget ökar är förändringar när det gäller det nya regelverket för nyanländas etablering. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till 5 . 1:4 Hemutrustningslån: Anslaget får användas för utgifter för lån till nyanlända invandrare för inköp av hemutrustning. Utgifterna för hemutrustningslån påverkas främst av antalet nyanlända som tas emot i en kommun och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. En tidigare reform som innebär att anslaget minskar är sänkningen av de högsta beloppen för lån avseenden omöblerad bostad för enpersonshushåll och hushåll som består av två vuxna som trädde i kraft . Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Regeringen anför att arbetet för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter fortsätter. För detta arbete tillförs medel så att fler människor ska få sina rättigheter tillgodosedda och för att motverka de diskriminerande strukturer som finns. Därutöver genomför regeringen en satsning för att stärka det lokala och regionala arbetet mot diskriminering. Ett aktivt förebyggande arbete mot diskriminering ska finnas över hela landet. ska vara ett land fritt från rasism och hatbrott. Principen om alla människors lika värde och rättigheter måste värnas. Den nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott är enligt regeringen ett centralt verktyg för att förebygga och motverka rasism och polarisering i samhället och skapa förutsättningar för ett solidariskt och sammanhållet . Nedan presenteras regeringens förslag inom utgiftsområde 13, uppdelat per anslag. 2:1 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . För att fortsätta förstärkningen av arbetet mot diskriminering tillförs anslaget medel. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till .