bet · H501UU4 · 2017-12-05 00:00:00 — I detta utlåtande behandlar utskottet kommissionens arbetsprogram . Kommissionen antog arbetsprogrammet . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. Utskottet föreslår att lägger utlåtandet till handlingarna. I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Den här gången består arbetsprogrammet av två delar: en del med initiativ som ska presenteras för att hinna behandlas av rådet och före Europaparlamentsvalet och en del med mer framåtblickande förslag med 2025 eller ännu senare som tidshorisont. Utskottet ser positivt på att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring kommissionens prioriteringar. Vidare är utskottet positivt till att kommissionen behåller fokus på de tio prioriteringar som den tagit fram för sin mandatperiod. Det är välkommet att kommissionen prioriterar att omsätta redan utlovade förslag till lagstiftning och därefter genomföra dessa. Utskottet anser att EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen har åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är även viktigt att kommissionen fortsätter att främja arbetet med bättre lagstiftning och genomförandet av det interinstitutionella avtalet. Yttranden har lämnats av , finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, försvarsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. I utlåtandet finns tio motivreservationer (S, SD, MP, V, L). Kommissionens arbetsprogram 2018 – En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (KOM(2017) 650). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende En starkare global aktör En union i demokratisk förändring 1.Övergripande om arbetsprogrammet, punkt 1 – motiveringen (SD) 2.En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, punkt 3 – motiveringen (SD) 3.En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik, punkt 3 – motiveringen (V) 4.En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas, punkt 4 – motiveringen (S, MP) 5.En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas, punkt 4 – motiveringen (V) 6.Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (SD) 7.Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (V) 8.Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende, punkt 6 – motiveringen (L) 9.En starkare global aktör, punkt 7 – motiveringen (SD) 10.En starkare global aktör, punkt 7 – motiveringen (V) 1.En union i demokratisk förändring, punkt 8 (S, MP, L) 2.Särskilt yttrande (SD) 3.Särskilt yttrande (V) Bilaga 1 Förteckning över granskade dokument Bilaga 2 Förteckning över utlåtanden Bilaga 3 yttrande 2017/18:KU3y Bilaga 4 yttrande 2017/18:FiU2y Bilaga 5 yttrande 2017/18:SkU7y Bilaga 6 yttrande 2017/18:JuU4y Bilaga 7 yttrande 2017/18:FöU4y Bilaga 8 Miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2017/18:MJU3y Bilaga 9 yttrande 2017/18:AU2y Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 1 (SD) – motiveringen En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 2 (SD) – motiveringen Reservation 3 (V) – motiveringen En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 4 (S, MP) – motiveringen Reservation 5 (V) – motiveringen En djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 6 (SD) – motiveringen Reservation 7 (V) – motiveringen Reservation 8 (L) – motiveringen En starkare global aktör lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Reservation 9 (SD) – motiveringen Reservation 10 (V) – motiveringen En union i demokratisk förändring lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (MP) och (S). Ärendet och dess beredning Kommissionen antog meddelandet Kommissionens arbetsprogram 2018 – En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (KOM(2017) 650). Den svenska översättningen kom in till . Kammaren har med stöd av 9 kap. 20 § riksdagsordningen hänvisat kommissionens arbetsprogram till utrikesutskottet för granskning och utlåtande. I enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning är arbetsprogrammet del av en process där , rådet och diskuterar och enas kring lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam deklaration, vanligen . Utskottet har gett övriga utskott möjlighet att yttra sig över arbets-programmet. Yttranden har lämnats av , finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, försvarsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Samtliga yttranden finns som bilagor till detta utlåtande. Regeringen har lämnat in en faktapromemoria (2017/17:FPM24). Utskottet följer löpande EU-frågorna inom utskottets beredningsområde. Utskottet får föredragningar av regeringen inför möten i rådet för utrikesfrågor. Därutöver äger särskilda föredragningar om EU-frågor rum. Under /18 har utskottet fått följande föredragningar på EU-området (fram till justeringen av detta betänkande): • Ett permanent strukturerat samarbete inom den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken (Pesco). Information av utrikesrådet och av kabinettssekreterare , båda från . • EU:s framtid. Sammanträde med EU-kommissionär . • Partnerskap mellan EU-länderna och länder i södra (Sadc). Information av utrikesrådet för handelsfrågor , . Information av statssekreterare , Statsrådsberedningen. • Östliga partnerskapet. Information av kabinettssekreterare . I sitt årliga arbetsprogram anger kommissionen de politiska prioriteringarna för . Den här gången består arbetsprogrammet av två delar: en del med initiativ som ska presenteras för att hinna behandlas av rådet och före Europaparlamentsvalet och en del med mer framåtblickande förslag med 2025 eller ännu senare som tidshorisont. Nya förslag listas i en bilaga till arbetsprogrammet. Vidare finns ett antal bilagor som innehåller initiativ inom kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet), liggande förslag som bör behandlas prioriterat, förslag som kommissionen väntas dra tillbaka och förslag på rättsakter som bör upphävas eftersom kommissionen inte längre anser dem relevanta. Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 1 (SD). Arbetsprogrammet består av två delar: en del med initiativ som ska presenteras för att hinna behandlas av rådet och före Europaparlamentsvalet och en del med mer framåtblickande förslag med 2025 eller ännu senare som tidshorisont. Kommissionen framhåller att tonvikten nu bör ligga på att omsätta förslag som redan har lagts i praktiken. Den första delen av arbetsprogrammet är strukturerad kring den nuvarande kommissionens tio prioriterade områden: 1. en ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar 2. en sammankopplad digital inre marknad 3. en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik 4. en fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas 5. en djupare och mer rättvis ekonomisk och monetär union 6. en balanserad och progressiv handelspolitik för att styra globaliseringen 7. ett område för rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ömsesidigt förtroende 8. mot en ny migrationspolitik 9. en starkare global aktör 10. en union i demokratisk förändring. I arbetsprogrammet redovisas kommissionens prioriteringar för respektive område, och ett antal nya förslag listas i en bilaga till arbetsprogrammet. Den andra delen av arbetsprogrammet innehåller ett antal initiativ med längre tidshorisont och tar sikte på 2025 och . Initiativen utgår från ett EU med 27 medlemsstater och är en del av den framtidsdiskussion som pågår inom EU och som inleddes med kommissionens vitbok om EU:s framtid som kom tidigare . Dessa förslag avser kommissionen att lägga fram före mandatperiodens slut. Vidare finns ett antal bilagor som innehåller initiativ inom kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refitprogrammet), liggande förslag som bör behandlas prioriterat, förslag som kommissionen väntas dra tillbaka och förslag på rättsakter som bör upphävas eftersom kommissionen inte längre anser dem relevanta. Regeringen välkomnar i stort kommissionens arbetsprogram och ser positivt på att kommissionen behåller fokus på de tio prioriteringar som den tagit fram för sin mandatperiod. Arbetet fortsätter med bl.a. strategin för den digitala inre marknaden, kapitalmarknadsunionen, cirkulär ekonomi och migrationsagendan. Även kommissionens övergripande ambition om EU som en starkare global aktör och fortsatta frihandelsförhandlingar välkomnas. Regeringen anser det dock problematiskt att kommissionen öppnar för större reciprocitet i handelsutbytet med länder utanför EU. Det är därför viktigt att kommande förslag utformas så att de inte leder till ökad protektionism, vilket är negativt för EU och . Regeringen står inte bakom målet om en försvarsunion inom EU. Regeringen välkomnar att kommissionen prioriterar att omsätta redan utlovade förslag till lagstiftning och därefter genomför dessa. EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är även viktigt att kommissionen fortsätter att främja arbetet med bättre lagstiftning och genomförandet av det interinstitutionella avtalet. Regeringen anser att det är positivt att kommissionen har en längre tidshorisont för genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling inklusive samt klimat- och energipolitiken. Det är även viktigt att kommissionen presenterar ett förslag till modern långtidsbudget . Regeringen ser även fram emot att kommissionen lägger fram ett förslag om rättsstatens principer . Regeringen framhåller att varje enskilt initiativ som presenteras måste bedömas och beredas på sina egna meriter och kommer att få anledning att återkomma till allteftersom de enskilda lagstiftningsinitiativen presenteras. Utskottet är positivt till att kommissionen presenterar ett arbetsprogram med specifika initiativ då det underlättar medlemsstaternas planering av EU-arbetet och bidrar till öppenhet kring kommissionens prioriteringar. Utskottet konstaterar att arbetsprogrammet, sedan det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft , är en del av en process där kommissionen, rådet och diskuterar och enas kring lagstiftningsprioriteringar inför kommande år genom en gemensam deklaration. Utskottet vill framhålla de nationella parlamentens roll i detta sammanhang. Diskussionerna om prioriteringarna inleds genom diskussioner i allmänna rådet. För påverkan i ett tidigt skede eftersträvar en kontinuerlig dialog med regeringen med de instrument som står till förfogande, såsom information, överläggning och samråd enligt de bestämmelser som finns för utskotten och . Utskottets granskning av arbetsprogrammet innebär en möjlighet för att i en samlad form förmedla sin bild av de frågor som ska behandlas inom EU-samarbetet kommande år till regeringen och kommissionen och skapa debatt kring frågorna inför att förslagen presenteras. Utskottet är liksom regeringen positivt till att kommissionen behåller fokus på de tio prioriteringar som den tagit fram för sin mandatperiod. Precis som flera utskott framhåller i sina yttranden är det välkommet att kommissionen prioriterar att omsätta redan utlovade förslag till lagstiftning och därefter genomföra dessa. Utskottet konstaterar även att ordföranden i Europeiska rådets s.k. ledaragenda som stats- och regeringscheferna ställde sig bakom ska tjäna samma syfte. Utskottet anser precis som regeringen att EU måste uppfylla sina förpliktelser på de områden som unionen har åtagit sig och där det finns ett tydligt europeiskt mervärde. Det är även viktigt att kommissionen fortsätter att främja arbetet med bättre lagstiftning och genomförandet av det interinstitutionella avtalet. Utskottet instämmer med de utskott som i sina yttranden välkomnar kommissionens avsikt att arbeta för att medlemsstaterna i högre utsträckning ska omsätta EU-rättsakter till nationell lagstiftning och att kommissionen ska stödja och samverka med medlemsstaterna för att kontrollera efterlevnaden av regelverket och hantera överträdelser. Arbetsprogrammet består som beskrivits ovan av två delar, en med initiativ som ska presenteras för att hinna behandlas före Europaparlamentsvalet och en med mer framåtblickande förslag med 2025 eller ännu senare som tidshorisont. Den senare delen har en koppling till den s.k. framtidsagendan. Precis som finansutskottet framhåller i sitt yttrande noterar utskottet att arbetsprogrammet innehåller flera långtgående initiativ med betydelse för unionens framtida inriktning. Utskottet välkomnar kommissionens ambition att föra en bred diskussion om EU:s framtid och att samsyn söks. Den demokratiska förankringen är viktig. I ljuset av kommande utträde ur EU vill utskottet betona vikten av att EU hålls samman, och att ett gott samarbete och likvärdighet mellan medlemsländerna främjas. Utskottet har följt framtidsfrågorna, t.ex. genom sin granskning av kommissionens vitbok om EU:s framtid (utl. 2016/17:UU18). Då underströk utskottet bl.a. behovet och värdet av EU-samarbete i ljuset av de gränsöverskridande utmaningar som möter dagens och framhöll att EU-samarbetet måste fortsätta att utvecklas och förbättras för att behålla sin legitimitet. Nedan kommenterar utskottet några av de områden och förslag som kommissionen tar upp i sitt arbetsprogram. Vad gäller förslag som har presenterats under föregående år men som ska tas vidare vill utskottet hänvisa till att det finns en bilaga till detta utlåtande som listar alla granskningsutlåtanden och prövningsutlåtanden i subsidiaritetsärenden som fackutskotten har gjort (t.o.m. ). Utskottet ser fram emot att regeringen återkommer till allteftersom de enskilda förslagen i kommissionens arbetsprogram presenteras. Med hänvisning till det anförda ovan föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En ny satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Arbetsprogrammet täcker under denna prioritering en mängd olika områden, såsom investeringar, industripolitik, den cirkulära ekonomin och kompetens. Kommissionen avser att presentera ett begränsat antal förslag för att genomföra handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. Förslagen rör bl.a. plastanvändning och minimikvalitetskrav för återanvänt vatten. Vidare ska kommissionen lägga fram ett förslag om den fleråriga budgetramen efter 2020. Förslaget ska inkludera systemet för egna medel, dvs. inkomsterna till EU-budgeten. vill med anledning av det kommande förslaget om EU:s fleråriga budgetram efter 2020 framhålla vikten av att man inom EU uppnår högsta möjliga effektivitet och sparsamhet i budgetrelaterade frågor, och att unionen och medlemsländerna blir bättre och snabbare på att uppfylla sina förpliktelser i enlighet med gemensamma beslut. ska även i fortsättningen verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU, vilket innebär en kostnadseffektiv användning av EU:s medel och en strikt budgetdisciplin. Den svenska restriktiva grundhållningen i EU-budgetpolitiken är fast förankrad i . Utskottet ser de kommande förhandlingarna som ett tillfälle att ytterligare modernisera EU-budgeten. En omprioritering till förmån för åtgärder med ett tydligt europeiskt mervärde som främjar ekonomisk förnyelse bör vara vägledande i arbetet. EU-budgeten ska inte finansieras genom att EU får beskattningsrätt. yttrande behandlar även utvärdering av den Europeiska fonden för strategiska investeringar och den europeiska planeringsterminen. När det gäller frågan om egna medel delar skatteutskottet regeringens syn att dagens system för egna medel huvudsakligen är ändamålsenligt. Utskottet anser också liksom regeringen att en omprioritering av utgifter är att föredra framför att föreslå ny finansiering och nya intäktskällor. Fördragsändringar som innebär att EU får en utökad beskattningsrätt är inget som har föreslagits i den diskussion som pågår. Enligt utskottets uppfattning är detta en riktig utgångspunkt. I diskussioner med alternativa framtidsscenarier där samarbetet fördjupas markant och där EU-budgeten finansieras med olika EU-skatter bör markera att vi är starkt emot detta. Regeringens ståndpunkt bör därför förtydligas med att ska motverka att EU får beskattningsrätt. Utskottet anser liksom regeringen att diskussionerna om EU:s framtid bör utgå från den befintliga kompetensfördelningen mellan EU och dess medlemsstater. Detta gäller även skatteområdet. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet konstaterar att kommissionens handlingsplan för den cirkulära ekonomin är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med övergången till en cirkulär ekonomi såväl inom EU som internationellt. En fungerande cirkulär ekonomi bör vara baserad på giftfria, biobaserade och resurseffektiva kretslopp. För att åstadkomma detta behövs en bättre samordning av avfalls-, kemikalie- och produktlagstiftningen inom EU. En översyn av berörda regelverk på europeisk nivå är angelägen enligt utskottet. Hur enskilda länder använder sina egna naturresurser är emellertid en fråga som ska avgöras på nationell nivå. När det gäller det nya initiativet om bl.a. plaster välkomnar utskottet att kommissionen kommer att presentera den strategi för användning, återanvändning och återvinning av plast som beskrivs i handlingsplanen för den cirkulära ekonomin. Utskottets förhoppning är att strategin kommer att innehålla konkreta förslag för att möjliggöra ett giftfritt kretslopp. Enligt utskottet bör kommissionens målsättning inte enbart vara att minska den totala mängden plaster utan också att fasa ut fossila plaster och främja en infasning av biobaserade plaster. Det är enligt utskottet viktigt att slå vakt om cirkulära system, men måste regelverket vara utformat på ett sådant sätt att plastmaterial kan bytas ut mot material som är förnybara och att plasterna verkligen återvinns. instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 2 (SD) och 3 (V). Kommissionen kommer att fortsätta arbetet med att förverkliga den s.k. energiunionen, bl.a. vad gäller gasförsörjning. Kommissionen avser att föreslå gemensamma regler för gasledningar som kommer in på EU:s inre gasmarknad. På avser kommissionen att presentera ett meddelande om framtiden för EU:s energi- och klimatpolitik och ett diskussionsunderlag om ett hållbart EU 2030 med en uppföljning av FN:s mål för hållbar utveckling och om klimatförändringar (det senare återfinns i arbetsprogrammet under rubriken satsning på sysselsättning, tillväxt och investeringar). Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Vad gäller de långsiktiga förslagen med sikte på 2025 anser miljö- och jordbruksutskottet att EU ska fortsätta att vara drivande i de frågor som är betydande för möjligheten att kontinuerligt höja den globala ambitionen i klimatarbetet genom den femåriga cykeln för utsläppsminskningar och dess globala översyn. Man bör också verka för utvecklingen av ett starkt gemensamt uppföljningssystem och att nästa års stödjande dialog utformas så att den skapar ett politiskt tryck att öka ambitionen för de utsläppsminskningsåtaganden som läggs fram eller revideras 2020. Det är också angeläget att slå fast vikten av EU:s globala ledarskap, såväl i de internationella klimatförhandlingarna som i genomförandet av inom och utanför EU. Utskottet behandlar i yttrandet även sin syn på klimatpaketet. Frågor som tas upp är handeln med utsläppsrätter, utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) samt ansvarsfördelning för utsläppsminskningar i de icke-handlande sektorerna inom EU. När det gäller LULUCF måste enligt utskottet ambitionen och miljöintegriteten så långt som möjligt bevaras när LULUCF inkluderas i klimatramverket till 2030. För att säkra miljöintegriteten ska regelverket vara transparent och robust, som det svenska självbestämmandet i skogsfrågor inte får äventyras. Referensnivåer för skogsbruket ska beräknas, och vid behov revideras, av medlemsländerna själva. Det måste också säkerställas att skogsrika länder med liknande förutsättningar ska behandlas på ett rättvist sätt utan att konkurrensen mellan dem snedvrids. Avslutningsvis vill utskottet ge uttryck för en oro över att vissa förändringar i kan komma att förhindra eller fördröja en övergång till ett biobaserat samhälle. En sådan övergång kan ske genom en långsiktigt ökad och hållbar produktion av bioenergi, livsmedel och fossilsnåla material från jord- och skogsbruket samt genom en utveckling och användning av förnybara och klimatsmarta drivmedel (se bilaga 8 för överväganden kring övriga punkter). instämmer i yttrandena och har inget övrigt att anföra. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. En fördjupad och mer rättvis inre marknad med en stärkt industribas Utskottets förslag i korthet lägger utlåtandet till handlingarna i denna del. Jämför motivreservation 4 (S, MP) och 5 (V). Förslagen under denna rubrik spänner över flera områden. Kommissionen avser att se över bolagsrätten, föreslå åtgärder för att förbättra livsmedelskedjan och se över vaccinationspolitiken. Nya förslag väntas även vad gäller rättvisa skatter i den digitala ekonomin och för att färdigställa den s.k. kapitalmarknadsunionen. Vidare avser kommissionen att presentera ett paket om social rättvisa som bl.a. väntas innehålla ett förslag om en europeisk arbetsmarknadsmyndighet. Utskottet anser att det är angeläget att kapitalmarknaderna integreras ytterligare, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och utan att den finansiella stabiliteten undergrävs. Utskottet vill också påminna om att anser att kommissionens förslag om ändrade regler för tillsyn av centrala motparter i EU och i tredjeland strider mot subsidiaritetsprincipen, och att Europeiska () rekommendation om att ändra i sina stadgar är en oönskad konsekvens av kommissionens förslag. Utskottet ser positivt på det arbete som pågår på EU-nivå för att skapa ett momssystem som är mer motståndskraftigt mot bedrägerier. Utskottet välkomnar också initiativ som rör momssatser och förenkling av gränsöverskridande e-handel inom den digitala inre marknaden eftersom det är viktigt att potentialen i den digitala inre marknaden utnyttjas till fullo.