bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — sparandet nästan vara i nivå med dagens nivå på överskottsmålet, och 2020 förväntas det överstiga målet av potentiell BNP. Avslutningsvis hänvisar regeringen till att man avser att behandla förslag ekonomiska vårproposition och att förslagen omfattar bl.a. ett nytt mål för det offentliga sparandet samt en förstärkt uppföljning och utvärdering. Motiveringen av nivån på utgiftstaket anser att budgeteringsmarginalerna är stora framöver, givet de nivåer på utgiftstak som är beslutade och föreslagna och givet regeringens prognos för de takbegränsade utgifterna. Om marginalerna inte används innebär det att nivåerna på utgiftstaket är så högt satta att de förlorar sin Om marginalerna i stället tas i anspråk uppstår ett behov av att höja inkomsterna för att finansiera de ökade utgifterna. beräknat att det krävs ca i ökade inkomster om budgeteringsmarginalen tas i anspråk givet att det nya överskottsmålet nås Enligt bör motiveringen av utgiftstakets nivå innehålla regeringens avvägning mellan offentliga utgifter och skattepolitikens I samband med en sådan redovisning bör regeringen redogöra för sin bedömning av hur service- och ersättningsnivåerna inom den offentliga välfärdsproduktionen bör utvecklas på . Regeringen delar beskrivning av det nära sambandet mellan utgiftstakets nivå, skattepolitikens inriktning och det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Vid bedömningen av en ny nivå på utgiftstaket är dock förhållandet till skattepolitiken bara en av flera faktorer 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 som bör beaktas. En ingående bedömning av utgiftstakets förhållande till utvecklingen på inkomstsidan förutsätter att prognoserna för inkomsterna och utgifterna i den offentliga sektorn inte revideras efter den tidpunkt då utgiftstaken ska fastställas. Givet den samlade kunskapen om osäkerheterna i prognoserna för de offentliga finanserna är detta ytterst osannolikt. När prognosen för de offentliga finanserna revideras efter att utgiftstaket har fastställts utgör det inte längre samma relativa utgiftsbegränsning i förhållande till den målsatta nivån på det finansiella sparandet som vid det tillfälle då taket fastställdes. Regeringen vidhåller att ett ledigt utrymme under utgiftstaket inte i sig betyder att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras efter avstämning mot målet för det finansiella sparandet och de inkomstförstärkningar som kan komma att krävas. konstaterar att de långsiktiga beräkningar som bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet bygger på är känsliga för de antaganden som görs om framtiden, och att det därför är bra att de innehåller ett antal känslighetsberäkningar. rekommenderar regeringen att redovisa vilken betydelse det offentliga sparandet under olika tidsperioder har för hållbarhetsindikatorn S2. Regeringen rekommenderas också att ekonomiska vårproposition komplettera alternativscenarierna med en beräkning av hur bedömningen av finanspolitikens hållbarhet påverkas om demografiska förändringar och en oförändrad ersättningsgrad tillåts påverka bedömningen av de offentliga utgifterna efter budgetåret. Slutligen rekommenderar regeringen att ekonomiska vårproposition beräkna S1-indikatorn utifrån den nivå på skuldankaret på av BNP som föreslagits av , givet att den nya målnivån för överskottsmålet och skuldankaret då har beslutats av . Regeringen konstaterar att en tydlig redovisning av hur alternativa antaganden påverkar resultatet för beräkningarna av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet är viktig, och regeringen strävar efter att förbättra redovisningen. ekonomiska vårproposition kommer förändringar att genomföras som till stor del är i linje med rekommendationer. Detta inbegriper en mer utförlig redovisning av S2-indikatorn och vad det är som förändrar dess värde. Regeringen bedömer också att redovisningen av hur det offentliga sparandet och den konsoliderade bruttoskulden utvecklas bör göras mer utförlig om beslutar om att komplettera det finanspolitiska ramverket med ett skuldankare. 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 Redovisning av risker för de offentliga finanserna framhåller att det är angeläget att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen beaktar väsentliga offentligfinansiella risker i ett perspektiv som sträcker sig 10–. En förbättrad analys av riskerna utifrån denna tidshorisont bör utgöra en central del i både finansplanen i budgetpropositionen och i riktlinjekapitlet i den ekonomiska vårpropositionen. rekommenderar regeringen att utifrån denna analys utreda, bedöma och redovisa vilken betydelse de har för behovet av buffertar, prioriteringar och finansiering. Regeringen delar bedömning att det är viktigt att identifiera och analysera väsentliga offentligfinansiella risker som kan uppkomma inom den tidshorisont anger. Till stor del redovisas redan en sådan analys i avsnittet om finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i de ekonomiska propositionerna och sammanfattas i finansplan respektive riktlinjekapitel. Regeringen avser att utveckla och fördjupa dessa analyser. Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer Regeringen strävar ständigt efter att öka tydligheten och transparensen i de ekonomiska propositionerna i den riktning som rekommenderar. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att förbättra redovisningen av beräkningarna av finanspolitikens hållbarhet och redovisningen av väsentliga risker för de offentliga finanserna 10–i enlighet med rekommendationer. Bland annat överväger regeringen att i en alternativ beräkning ekonomiska vårproposition bedöma effekten på det offentliga sparandet av att de demografiska förändringarna påverkar de offentliga utgifterna efter budgetåret. Regeringen påminner också om att ekonomiska vårproposition innehöll en alternativ beräkning med ett sämre finansiellt utgångsläge som till stor del liknar den beräkning som föreslår. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 3.2 Redovisning av sysselsättningseffekter Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 6 (S, MP, V). I kommittémotion 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att regeringen sedan sitt tillträde 2014 valt att inte beräkna och analysera sysselsättningseffekter av den förda politiken. Motionärerna påpekar de negativa konsekvenser detta kan få för säkerheten i de offentligfinansiella beräkningarna och bedömningarna. I i budgetpropositionen påtalas att en förbättrad analys av offentligfinansiella risker bör utgöra en central del av budgetpropositionen och av riktlinjekapitlet i vårpropositionen. Mot bakgrund av detta och att hållbarheten i den offentligfinansiella budgeten till stor del påverkas av både arbetsmarknadens funktionalitet och förmågan att integrera och sluta den tudelning som finns på svensk arbetsmarknad mellan utrikes och inrikes födda, är det enligt motionärerna anmärkningsvärt och oroväckande att regeringen inte är transparent med sysselsättningseffekterna av den förda politiken och de reformer som man genomför. Motionärerna anser att regeringen bör få i uppdrag att återinföra redovisningen av sysselsättningseffekter och föreslår att ger regeringen detta till känna (yrkande 1). Utskottet konstaterar att regeringen inte är transparent med sin redovisning av sysselsättningseffekterna av sin politik och de reformer man genomför. Till skillnad mot tidigare då den förra regeringen redovisade sysselsättningseffekter för var och en av de reformer som föreslogs och aviserades i budgetpropositionen nöjer sig den nuvarande regeringen med att göra en samlad bedömning av hur reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen. Enligt utskottet försvårar detta för och i förlängningen medborgarna att granska regeringens politik. Utan en redovisning av sysselsättningseffekter kommer regeringens redovisning av såväl risker för de offentliga finanserna som den långsiktiga hållbarheten inte att förtydligas i enlighet med rekommendationer. Avsaknaden av redovisning har också kritiserats av . I sin rapport anförde rådet att regeringen generellt alltid bör redovisa analyser av förväntade sysselsättningseffekter för de förslag man lägger fram i sina propositioner. 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 Mot den här bakgrunden anser utskottet att regeringen bör redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i Detta bör tillkännage för regeringen. tillstyrker därmed motionsyrkandet. 3.3 Utgiftstakets styrande effekt Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör sätta utgiftstak så att de återfår sin styrande effekt och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 7 (S, MP, V). I kommittémotion 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att det finns skäl för regeringen att ta till sig det som kommer fram i i budgetpropositionen , när det gäller högt satta utgiftstak och stora budgeteringsmarginaler. Enligt motionärerna förlorar utgiftstaket sin styrande effekt. De stora budgeteringsmarginalerna kan indikera att regeringen lämnar marginal för stora men icke aviserade utgiftsökningar . Motionärerna anser att regeringen bör få i uppdrag att sätta utgiftstaken så att de återfår sin styrande effekt och föreslår att ger regeringen detta till känna (yrkande 2). Motionärerna menar också att regeringen som regel bör förklara hur den avser att hantera eventuella stora marginaler till utgiftstaket. konstaterar i sin granskningsrapport att regeringen i budgetpropositionen redovisade budgeteringsmarginaler som låg väl över regeringens egen riktlinje för hur stor marginalen minst bör vara i det medelfristiga perspektivet. Enligt utskottet behöver regeringen ta till sig av de problem lyfter fram. pekar för det första på att med stora budgeteringsmarginaler som inte tas i anspråk förlorar utgiftstaken sin styrande verkan och sin funktion som stöd för att uppnå överskottsmålet. För det andra pekar på att i de fall marginalerna tas i anspråk uppstår det behov att höja inkomsterna för att finansiera detta. Enligt utskottet pekar i sin granskningsrapport på det nära sambandet mellan utgiftstakets nivå, skattepolitikens inriktning och överskottsmålets nivå. Sambandet har även formulerats i den ramverksskrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79) som fick brett parlamentariskt stöd i (bet. 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 2010/11:FiU42, rskr. 2010/11:316). Där anges det att utgiftstaket tillsammans med överskottsmålet är styrande för det totala skatteuttagets nivå (s. 26). Mot den här bakgrunden anser utskottet att regeringen bör sätta utgiftstak så att de återfår sin styrande effekt. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionsyrkandet. 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. 2016/17:3727 av och (båda M), bifaller delvis motionerna 2016/17:3722 av m.fl. (C), 2016/17:3728 av m.fl. (KD) och 2016/17:3730 av m.fl. (L) samt avslår proposition 2016/17:100 punkt 1 och motionerna 2016/17:875 av m.fl. (S), 2016/17:966 av och (båda S), 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1087 av m.fl. (L), 2016/17:1093 av Finn (M), 2016/17:1098 av Finn (M), 2016/17:1116 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1515 av (M), 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1804 av (MP), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:2777 av m.fl. (S), 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3726 av m.fl. (SD). har tillsammans med , och en samsyn kring den ekonomiska politiken. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd. Vi välkomnar därför den RESERVATIONER 2016/17:FiU20 överenskommelse som slutits mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk. I det nya ramverket säkerställs att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt och att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att det finns tillräckliga marginaler för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Det starka konjunkturläge som befinner sig i motiverar inte längre en expansiv finanspolitik av stabiliseringspolitiska skäl. I stället bör det offentliga sparandet föras tillbaka till det nya överskottsmålet genom en stramare finanspolitik där nya reformer för finansieras krona för krona. Förutsatt att ekonomin är i balans kan överskottsmålet nås 2018. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Förstärkningen ska inte ske genom höjda skatter på jobb och företagande eller påverka välfärdens kärnverksamheter. Statens utgifter måste hållas på en ansvarsfull nivå, och därför måste utgiftstaken sättas på en betydligt lägre nivå som de minskar som andel av BNP. står inför en period med stora reformbehov. Trots en hög tillväxt präglas svensk ekonomi av långsiktiga problem och obalanser. Närmare en miljon människor lever på bidrag, tudelningen på arbetsmarknaden stänger utsatta grupper ute, produktivitetsutvecklingen är svag, otryggheten ökar, och samhället håller på att glida isär. Detta kräver reformer. Drivkrafterna för att arbeta måste stärkas, och trösklarna in på arbetsmarknaden måste sänkas. Förutsättningarna för att starta och driva företag måste också vara goda. Regeringens skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna och är således fel väg att gå. I stället bör trösklarna sänkas genom lägre krav på aktiekapital och ett tillskott av offentligt riskkapital. Vidare bör antalet poliser öka och straffen för grova brott skärpas. Välfärden ska vara trygg och tillgänglig för alla och av bra kvalitet. En mångfald av aktörer är en förutsättning för det. Migrationspolitiken ska bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja möjligheterna till arbetskraftsinvandring. Vi inom vill föra en politik som stärker hela landet . Att bryta det nya och växande utanförskapet är avgörande för att ska fortsätta att vara ett starkt och sammanhållet land. Om inget görs för att bryta utanförskapet och se till att fler jobb kan växa fram i hela ekonomin riskerar bidrag att tränga ut möjligheten att stärka den svenska välfärden. Därför måste det bli mer lönsamt att arbeta. Inget är viktigare än att fler går till jobbet och att fler riktiga jobb växer fram. Politiken bör därför inriktas på att nå två ambitiösa jobbmål: att ta bort skillnaden i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda och att skapa 500 000 nya jobb i . För att minska skillnaden i sysselsättning måste reformer genomföras som gör det mer lönsamt att arbeta, ökar kraven på egna ansträngningar och skapar fler vägar in på arbetsmarknaden. 2016/17:FiU20 RESERVATIONER Skatten på arbetsinkomster bör sänkas, särskilt för de med låga inkomster, bör arbetslinjen göras tydligare i bidragssystemet. En bred skattelättnad för alla som arbetar beräknas kunna ge 14 000 nya jobb. Det svenska bidragssystemet ska alltid hjälpa den som behöver det som det ska uppmuntra till arbete. För att stärka arbetslinjen bör därför en bidragsreform i fyra delar genomföras där arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring stärks genom att tiden för ersättning kortas, en bortre tidsgräns i aktivitetsstödet införs och genom att kvalificeringskraven för bidragssystemet och aktivitetskraven i dagens bidragssystem ökas. Arbetslinjen ska utvecklas, inte avvecklas. Ett stort hinder för de som befinner sig i utanförskap är att deras kunskaper inte räcker, och därför bör trösklarna in på arbetsmarknaden sänkas. Det är centralt för att bryta utanförskapet att fler jobb växer fram för personer med begränsad utbildning. Regeringens politik med sänkta tak i RUT-avdraget och en begränsning av nystartsjobb gör det svårare för vissa grupper att ta sig in på arbetsmarknaden. Politiken bör därför i stället inriktas på att förstärka RUT- avdraget och nystartsjobben. Fler vägar in på arbetsmarknaden bör också skapas genom nya anställningsformer som första-jobbet-anställning och matchningsanställningar. som möjligheterna att rusta sig med ny kunskap förbättras genom bl.a. ny yrkesutbildning och fler platser inom yrkesvux och lärlingsvux. Fler jobb är också det enda sättet att klara de stora utmaningar som står inför , som en åldrande befolkning, ökade krav på välfärdstjänster och en ökad internationell konkurrens. Detta riskerar att leda till högre utgifter, vilket kräver att fler kommer i arbete och försörjer sig själva och sina familjer. För att nå målet om 500 000 nya jobb till 2025 måste förutsättningarna för företag att starta, växa och bli lönsamma bli bättre. Det behövs en rad reformer som stärker villkoren för ägande och investeringar, bl.a. bör inkomstskatterna sänkas. Det är avgörande för att uppmuntra till utbildning, ansträngning och för att växande företag ska kunna hitta rätt kompetens. En väl fungerande och tillgänglig välfärd är en grundläggande del i ett som håller ihop, där alla ges lika förutsättningar. Den svenska lösningen med gemensamt finansierad välfärd som alla medborgare har rätt till och där många olika typer av utförare tillåts bidra ska värnas. måste välfärden utvecklas. Sjunkande resultat i skolan, tillgänglighetsproblem i hälso- och sjukvården, kvalitetsbrister inom äldreomsorgen samt utmaningar för äldre att få ekonomin att gå ihop kräver att reformarbetet fortsätter. Politiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för fler och skickligare lärare i skolan som en nolltolerans mot dåliga skolor införs. För att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för pensionärer med lägre inkomster bör skatten för pensionärer sänkas. Politiken ska också inriktas på att minska köerna och stärka kvaliteten i sjukvården genom att den prestationsbundna vårdgarantin återinförs och genom att skapa förutsättningar RESERVATIONER 2016/17:FiU20 för kompetensförsörjning samt genom en förstärkning av primärvårdens uppdrag. Jobb och tillväxt skapas när man kan bygga, bo, resa och transportera varor i hela landet. I takt med att andra länder utvecklas allt snabbare minskar den svenska konkurrenskraftens försprång. De största hindren för ekonomisk utveckling är brist på kompetens och regelkrångel, men även arbetsmarknaden och utbildningsystemet utgör problemområden. Företag ska vilja flytta till och inte flytta härifrån. Det ska vara lätt att starta företag i och villkoren för entreprenörskap och företagande bör förbättras, bl.a. genom sänkta krav på aktiekapital och genom nya och mer generösa regler för personaloptioner. Regeringens inriktning av politiken bör avslås eftersom den leder till skadliga skattehöjningar på jobb och företagande i form av ökad statlig inkomstskatt, flygskatt, höjd skatt på småföretag och höjd fordonsskatt. Bostadskrisen i är ett allvarligt problem som begränsar människors möjligheter att flytta till jobb och utbildning och företagens möjligheter att växa. Politiken bör därför inriktas på att skapa förutsättningar för fler bostäder och en ökad rörlighet på bostadsmarknaden, t.ex. genom att taket för uppskov på inbetalning av skatt vid bostadsförsäljningar permanentas och genom att räntan för uppskov sänks. Grunden för att klara världens utmaningar på miljö- och klimatområdet är vetenskap, tillväxt och innovation. Effektiva klimatsatsningar bör prioriteras och de internationella klimatinvesteringarna bör förstärkas. Effektiva styrmedel bidrar till teknikutveckling och till ett förändrat beteende, och därför bör en supermiljöbilspremie och avdrag för klimatkompensation införas och fler laddstolpar installeras. Världen är mer osäker och orolig , och otryggheten ökar. För att vända utvecklingen bör svensk polis förstärkas bl.a. med fler poliser, och det bör skapas bättre förutsättningar för bl.a. () och att arbeta mot terrorism. Straffen för allvarliga brott bör också skärpas. bör ansöka om medlemskap i . har haft ett oproportionerligt stort mottagande av asylsökande i förhållande till jämförbara länder, och har EU:s gemensamma asylsystem inte fungerat. Det har inneburit stora påfrestningar på samhället, t.ex. råder det brist på skolplatser, lärare och socialsekreterare. Migrationspolitiken ska vara långsiktigt hållbar, vilket kräver att myndigheter och kommuner klarar sina uppdrag. Politiken bör inriktas på åtgärder som skapar ordning och reda i flyktingmottagandet, bl.a. bör tillfälliga uppehållstillstånd och skärpta försörjningskrav vid anhöriginvandring permanentas. bör också införa en lagstiftning som ger förutsättningar för en tillfällig paus i flyktingmottagandet. Återvändandearbetet bör också förstärkas kraftigt. Vi tillstyrker sammanfattningsvis ⅓⅓motion 2016/17:3727 av och riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vi tillstyrker också delvis , och respektive förslag till riktlinjer. 2016/17:FiU20 RESERVATIONER Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga aktuella motionsyrkanden. 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som föreslår i reservationen. Därmed bifaller motion 2016/17:3726 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2016/17:100 punkt 1 och motionerna 2016/17:875 av m.fl. (S), 2016/17:966 av och (båda S), 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1087 av m.fl. (L), 2016/17:1093 av Finn (M), 2016/17:1098 av Finn (M), 2016/17:1116 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1515 av (M), 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1804 av (MP), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:2777 av m.fl. (S), 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3722 av m.fl. (C), 2016/17:3727 av och (båda M), 2016/17:3728 av m.fl. (KD) och 2016/17:3730 av m.fl. (L). Vi sverigedemokrater anser att den svenska sjukvården befinner sig i en akut situation. De alltjämt ökande vårdköerna och väntetiderna gör att den svenska sjukvården är en förebild i omvärlden. har numera längsta vårdköer och stora brister när det gäller tillgänglighet. Det behövs därför ett flertal reformer med syfte att förbättra sjukvårdens förutsättningar, både för patienterna och personalen. Målet ska vara en svensk sjukvård i världsklass och en jämlik och tillgänglig vård i hela landet. För att nå målet bör politiken inriktas på olika reformer på kort, medellång och lång sikt. Det är viktigt att reformerna är långsiktiga och helst permanenta. RESERVATIONER 2016/17:FiU20 kortsiktiga strategier är misslyckade eftersom de inte skapar långsiktiga förutsättningar. Politiken bör i stället inriktas på reformer för offentligt anställda inom vårdyrket för att öka attraktiviteten och höja statusen, och på att förbättra sjukvårdens processer och strukturer så att befintliga medel kan utnyttjas mer effektivt och smartare. Sjukvården ska vara gemensamt skattefinansierad och ges till alla svenska medborgare efter behov. Utgångspunkten är att välfärd ska finnas till för svenska medborgare.