bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — För männen har motsvarande andel sjunkit från till . Indikatorer för jämställdhet inom universitet och högskolor Indikatorn Könsfördelningen bland nybörjare inom olika utbildningsinriktningar visar att utbildningsvalen i de flesta fall inte är lika könsstereotypa i som de är i andra . Inom fem av åtta utbildningsinriktningar har en jämnare könsfördelning än vad som helhet har i genomsnitt. Indikatorn Andelen kvinnor bland den undervisande och forskande personalen i högskolan visar att andelen kvinnor bland den undervisande och forskande personalen är något högre i än i som helhet och inom EU21. I såväl som EU21- och är dock andelen kvinnor lägre än andelen män. När det gäller indikatorn Andelen professorer som är kvinnor var andelen kvinnliga professorer 2013 i och i EU15-länderna[15]. Ökningen har varit större i än i EU som helhet, särskilt under den senast uppmätta perioden –2013. Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten Inom forskningsområdet redovisar regeringen den övergripande indikatorn Publiceringar och citeringar av forskningsartiklar samt forskningssamarbeten, som avser att beskriva den svenska forskningens kvalitet och hur den bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Ett sätt att mäta vetenskaplig produktion är genom att jämföra antalet publicerade artiklar för enskilda forskare, lärosäten eller länder. Från publicerades enligt Web of Science ca 15 600 fraktionerade publikationer, där fraktionerade innebär att varje publikation delas mellan författare så att t.ex. för en artikel med två författare tillräknas båda en halv artikel var. Detta är en ökning med ca 300 artiklar jämfört med ett medelvärde –2015. Räknat per capita ligger efter både och men före , , och . mest produktiva område är medicin med närmare 7 000 artiklar följt av naturvetenskap med ca 3 200 artiklar. Ett sätt att mäta forskningens kvalitet är att studera andelen artiklar som är bland de mest citerade artiklarna i världen. För svenskt vidkommande ligger denna enligt Web of Science på och har legat . Det är högre än och men i nivå med länder som , och . Andelen är lägre än jämförbara länder som , , , och . När det gäller forskningssamarbeten med andra länder och företag var 2014 mer än hälften av de publicerade artiklarna resultatet av ett internationellt forskningssamarbete, vilket var högt i ett internationellt perspektiv såväl i som i världen i stort. Ytterligare ett sätt att följa upp det forskningspolitiska målet är att mäta graden av samverkan med det omgivande samhället. I hade av företagen med minst tio anställda innovationsrelaterade samarbeten med universitet och högskolor –2012 (samarbeten med institut var ). Denna andel var mindre än i andra jämförbara länder som , i paritet med , men större än i länder som , och . Jämfört med andra länder hamnade på en fjärdeplats när det gäller innovationsrelaterad samverkan mellan företag med minst tio anställda och universitet och högskolor respektive en femteplats när det gäller samverkan med institut. Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål kom EU-ländernas utbildningsministrar överens om ett ramverk med strategiska mål för att förbättra utbildningsresultaten inom EU (Utbildning 2020). Inom detta samarbete har ministrarna enats om sju riktmärken som regeringen följer upp med indikatorn Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål. [16] Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. Det första riktmärket innebär att andelen unga kvinnor och män i åldern 18–som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara i EU. [17] Detta riktmärke är även ett av de övergripande målen i 2020. har inom ramen för 2020-strategin antagit det nationella målet att andelen 18–24-åringar som inte fullföljt gymnasieskolan och som inte studerar 2020 ska vara . I den senaste statistiken var denna andel i , vilket innebär att har uppfyllt EU:s mål om men inte det nationella målet om . För kvinnor uppgick andelen till och för män till . Även inom EU totalt sett har andelen minskat påtagligt , dock från en högre nivå. Genomsnittet för EU:s 28 medlemsstater låg 2016 på . Det andra riktmärket anger att andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till . I begreppet eftergymnasial utbildning ingår utbildning vid högskola och universitet, kvalificerad yrkesutbildning och utbildning inom . Även detta riktmärke är ett övergripande mål i 2020-strategin, och har inom ramen för denna strategi satt upp det nationella målet att andelen 30–34-åringar som har minst en tvåårig eftergymnasial utbildning ska vara 45–2020. Andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har fortsatt att öka i och uppgick . uppfyllde därmed både EU-riktmärket och det nationella målet. Bland män var andelen och bland kvinnor . Även genomsnittet inom EU har förbättrats något, och kvinnorna har nått över målet på . För männen uppgick andelen . Måluppfyllelsen för det tredje riktmärket – att högst av ungdomarna ska prestera på låg nivå i läsning, matematik respektive naturvetenskap – mäts med hjälp av den internationella kunskapsmätningen . En ny PISA-undersökning publicerades , och för EU som helhet försämrades resultaten i alla ämnen, medan resultat förbättrades i alla ämnen. I läsförståelse minskade andelen elever i som presterar på låg nivå för både flickor och pojkar, men är det endast flickor som når upp till EU-riktmärket. Andelen svenska pojkar på låg nivå var och andelen flickor var . Totalt för både flickor och pojkar uppgick andelen lågpresterande till i och för EU som helhet till , vilket innebär att varken eller EU som helhet når upp till EU-riktmärket. Resultaten i matematik förbättrades för både flickor och pojkar i . Andelen lågpresterande pojkar minskade från till , och andelen lågpresterande flickor minskade från till . Resultaten i naturvetenskap blev också bättre för i 2015, men förändringarna var mindre än i övriga ämnen och inte signifikanta. Inte heller i matematik och naturvetenskap uppnår eller EU som helhet riktmärket om andel lågpresterande. Det fjärde riktmärket anger att andelen barn i åldern fram till åldern för obligatorisk skolstart som går i förskola ska uppgå till . För EU som helhet uppgick andelen barn i förskola i åldern och upp till skolstart till nästan exakt samma nivå som i , dvs. Andelarna har ökat under en följd av år i såväl som EU totalt. Ökningstakten har dock varit snabbare i EU än i som redan tidigare legat på en hög nivå. Det femte riktmärket innebär att andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning, såväl formell som informell, ska uppgå till . Bland svenska kvinnor uppgick den genomsnittliga nivån till 2016. Bland män var motsvarande andel . ligger därmed över EU:s riktmärke. Inom EU som helhet uppgick den genomsnittliga andelen för kvinnor till och för män till . Det sjätte riktmärket innebär att sysselsättningsgraden bland personer i åldern 20–ska uppgå till efter att de avlagt examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå. I uppgick den andelen bland kvinnor och till bland män, vilket överträffar målet på . Genomsnittet för EU som helhet var totalt sett. För kvinnor uppgick andelen till och för män till . Regeringens analys och slutsatser I resultatanalysen av den övergripande måluppfyllelsen när det gäller hur placerar sig i förhållande till omvärlden framhåller regeringen att indikatorerna ger en delad bild av hur står sig som kunskaps- och forskningsnation. Regeringen pekar på att har uppnått goda resultat när man ser till befolkningens utbildningsnivå. Sysselsättningsgraden efter avslutad utbildning är också hög och dessutom stigande i , och till skillnad från EU är det ingen skillnad mellan kvinnor och män i det avseendet. har också en betydligt större andel 20–29-åringar som studerar än vad EU och totalt sett har. Andelen unga som inte fullföljer gymnasieskolan och som därefter inte deltar i någon form av utbildning är betydligt lägre i än i EU som helhet, även om den stigit något . Andelen kvinnliga professorer har dessutom ökat snabbare i än i EU totalt sett. står sig också väl i mätningar av omfattningen och kvaliteten på den forskning som bedrivs. Ser man till utvecklingen är dock bilden inte lika entydigt positiv. Flera utbildningsindikatorer visar på en svag tillbakagång. Antalet studenter som är inskrivna på universitet och högskolor har minskat. Andelen högutbildade i de yngsta ålderskohorterna var vid given ålder något lägre än i de äldre ålderskohorterna. Andelen ungdomar som går vidare från en utbildningsnivå till nästa sjunker, och andelen unga som inte fullföljer gymnasieskolan och därefter och inte heller studerar stiger. En förändring som bidragit till att göra till en mer framstående utbildningsnation är att andelen lågpresterande 15-åringar i läsförståelse, matematik och naturvetenskap nu sjunker, efter att ha stigit under en lång följd av år. Till det kommer att andelen ungdomar som efter avslutade gymnasiestudier eller eftergymnasiala studier får jobb fortsätter att stiga. I den övergripande resultatanalysen lyfter regeringen fram att i vissa avseenden har långt kvar innan vi når ett jämställt utbildningssystem. Regeringen nämner i detta sammanhang bl.a. att männen genom hela utbildningssystemet presterar sämre än vad kvinnor gör och att de i genomsnitt uppnår en lägre utbildningsnivå, samt att andelen pojkar med låg kunskap i läsförståelse är oroväckande hög. Sammantaget framhåller regeringen att i flera avseenden är en framstående kunskaps- och forskningsnation, men att det finns många viktiga utmaningar kvar. Utskottets uppföljning av riktade statsbidrag och vissa satsningar inom skolområdet 2016 Utskottet har under de föregående två åren inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning gjort en särskild uppföljning av de riktade statsbidragen inom skolområdet (bet. 2015/16:UbU1 bil. 5 och bet. 2016/17:UbU1 bil. Uppföljningen har genomförts av , föredragande vid kansliet. I årets genomgång, som avser , redovisas tolv riktade statsbidrag och två uppdrag, där statsbidragen utgör en del av uppdraget, inom fem olika anslag. Det handlar om dessa satsningar: Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet  Matematiklyftet (statsbidrag)  Läslyftet (statsbidrag)  Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i (statsbidrag)  Ökad specialpedagogisk kompetens (statsbidrag)  Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik (statsbidrag – nytt)  Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan (statsbidrag – nytt)  Personalförstärkningar i skolbibliotek (statsbidrag – nytt)  Nationella skolutvecklingsprogram (uppdrag)  Samverkan för bästa skola (uppdrag) Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m.  Mindre barngrupper i förskolan (statsbidrag) Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal  Lärarlyftet II (statsbidrag) Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet  Fler anställda i lågstadiet (statsbidrag) Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner  Höjda lärarlöner – Lärarlönelyftet (statsbidrag)  Karriärtjänster för lärare (statsbidrag) Inga av satsningarna inom skolområdet har avslutats . Flera av statsbidragen har däremot förlängts eller fått tilläggsuppdrag. Dessutom har tre nya statsbidrag inom skolområdet tillkommit. De nya statsbidragen är Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik, Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan och Personalförstärkningar i skolbibliotek. Samtliga statsbidrag som redovisas är s.k. stimulansbidrag. Denna typ av statsbidrag syftar till att påverka huvudmännens prioriteringar. De är av mer tillfällig karaktär och avser insatser som syftar till att stimulera skolutveckling, t.ex. undervisningen i vissa ämnen, lärarfortbildning eller personaltäthet. De flesta av de satsningar som redovisas styrs också av en statsbidragsförordning. Undantaget är satsningen Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan som regeringen gav genom en ändring i myndighetens regleringsbrev (U2016/02937/S). Årets genomgång visar att medelsåtgången för vissa av satsningarna understiger vad som har avsatts för ändamålet. Här kan t.ex. nämnas statsbidragen för Matematiklyftet och Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever. Genomgången av statsbidragen har även visat att regeringen i budgetpropositionen har redovisat vissa resultat från de uppföljningar och utvärderingar som har gjorts av ett flertal av satsningarna. I den följande redogörelsen redovisas medelsanvändningen och utfallet för de tolv statsbidrag och två uppdrag som har identifierats. Genomgången fokuserar på statsbidragens syfte och utformning eller motsvarande för uppdragen, samt utfall och medelsanvändning . Förordningen beskrivs kortfattat i de fall det finns en sådan. Uppgifterna har i huvudsak hämtats från regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2016/17:102), årsredovisning och budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Uppgifter om de aktuella anslagens medelsanvändning har hämtats från regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101). Avslutningsvis redovisas en tabell (tabell 6) med översikt över statsbidragens syfte och kommande uppföljningar och utvärderingar. Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet används bl.a. för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet. Anslaget används även för utgifter för administration, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. Anslaget omfattar bl.a. följande satsningar: Matematiklyftet, Läslyftet, Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i , Nationella skolutvecklingsprogram, Samverkan för bästa skola, Ökad specialpedagogisk kompetens, Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik, Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan och Personalförstärkningar i skolbibliotek. Utfallet 2010–2016 för anslag 1:5 Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten (skr. 2016/17:101) framgår bl.a. följande (s. 110): Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (41,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att utgifterna blivit lägre bl.a. för uppdragen Samverkan för bästa skola och Nationella skolutvecklingsprogram och för statsbidraget Försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . Det beror även på att huvudmän (t.ex. kommuner och enskilda huvudmännen inom skolväsendet) har rekvirerat statsbidrag i mindre omfattning än beräknat för t.ex. fortbildning i specialpedagogik. Ytterligare en förklaring till det lägre utfallet är att flera uppdrag inte kom igång som planerat. Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev (28,) lägre än 2015. Minskningen beror till stor del på anslagsförändringar till följd av överföringar till andra anslag. Bland annat har utgifter för karriärsteg för lärare flyttats till anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner (skr. 2016/17:101 s. 110 f.). Tabell 1 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:5 enligt Årsredovisning för staten –16,5 –12,2 –26,2 –15,1 –18,9 –23,2 –41,3 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101, skr. 2015/16:101 och skr. 2016/17:101. Utfall och medelsanvändning , per statsbidrag och uppdrag hade 2012–2016 regeringens uppdrag att i samverkan med Nationellt centrum för matematikutbildning vid ansvara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för lärare som undervisar i matematik, det s.k. Matematiklyftet (dnr U2012/02013/GV). Uppdraget har förlängts . Av förordningen (2012:161) om statsbidrag för fortbildning av matematiklärare och för matematikhandledare framgår att syftet med satsningen är att öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att ge matematiklärare möjlighet att få ökade kunskaper i matematikdidaktik genom kollegialt lärande. Fortbildningen vänder sig till lärare inom , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, den kommunala vuxenutbildningen och den särskilda utbildningen för vuxna. Det finns också stödmaterial för personal inom förskolan och förskoleklassen. I uppdrag ingår att utbilda matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en webbplattform för fortbildningens didaktiska stödmaterial. avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet, varav högst fick användas för administration, uppföljning och utvärdering av uppdraget och högst för att finansiera anläggningstillgångar i form av en särskild webbplattform. Av detta belopp utnyttjades (av de avsatta medlen), varav avsåg ersättning för administration, uppföljning och utvärdering. har förklarat den låga nyttjandegraden med att satsningen har pågått och att söktrycket därför har minskat (årsredovisning 2016, s. 50). De utvärderingar som har gjorts av satsningen visar att undervisningen i matematik har utvecklats och att lärare som deltagit i Matematiklyftet har fått bättre förutsättningar för att genomföra och utveckla matematikundervisningen. Slututvärderingen visar bl.a. att Matematiklyftet har nått ut till lärare i hög grad och deltagarna i satsningen i stor utsträckning har fullföljt fortbildningen. Utvärderingen visar även att de deltagande lärarna har varit mycket nöjda med satsningen. Särskilt tycks satsningen ha bidragit till att lärarna i högre grad reflekterar över sin roll och har fått tillgång till fler undervisningsmetoder (Slututvärdering av Matematiklyftet 2013–2016, 2016). har –2018 regeringens uppdrag att ansvara för fortbildning av lärare i läs- och skrivutveckling, med fokus på det kollegiala lärandet (U2013/7215/S). Målgruppen för insatserna är i första hand lärare i , och motsvarande skolformer, och i gymnasieskolan samt lärare som undervisar elever i första årskursen på gymnasiesärskolan. Även förskollärare och lärare i förskoleklass omfattas av satsningen. Statsbidrag betalas ut till huvudmännen i enlighet med förordningen (2015:42) om statsbidrag för handledare i språk-, läs- och skrivutveckling. Genom ett tilläggsuppdrag som gavs vidgades målgruppen till att även omfatta förskollärare och skolbibliotekarier (U2016/05733/S). förlängdes satsningen till 2019 (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 110). avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Av det avsatta beloppet utbetalades till huvudmän som statsbidrag för handledare. Dessutom användes för arbete med fortbildningsinsatsen. Totalt av de avsatta medlen betalades ut (skr. 2016/17:102 s. 75). Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i En fyraårig försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för nyanlända elever i pågick –2016. Satsningen är en del i arbetet med att stärka nyanlända elevers resultat. Försöksverksamheten har förlängts, och huvudmän som deltar kan rekvirera bidrag . beslutar om deltagande i försöksverksamheten och om statsbidrag enligt förordningen (2013:69) om försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i . avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet inom utgiftsområde 16. Av detta belopp betalades ut till 89 huvudmän varav 71 kommuner. Av det avsatta beloppet användes för information, administration, uppföljning och utvärdering av bidraget. har förklarat den låga nyttjandegraden (av de avsatta medlen) med att huvudmännen inte fullt ut har använt sig av möjligheten att ansöka om bidrag (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 108, skr. 2016/17:102 s. 81 f.). utvärderingar visar att huvudmännen valt att organisera försöksverksamheten på olika sätt beroende på de lokala förutsättningarna. Utifrån de två utvärderingar som gjorts går det inte att dra några generella slutsatser om effekterna på elevernas studieresultat eller inlärning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 108). Ökad specialpedagogisk kompetens (Specialpedagogik för lärande) har –2019 i uppdrag att ansvara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan (U2015/05783/S). Statsbidrag betalas ut i enlighet med förordningen (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik. Syftet är att stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan. Innehållet i fortbildningen ska utgå från lärarnas behov och vara verksamhetsnära. Fortbildningen bör baseras på kollegialt lärande med professionellt stöd i form av handledare. Regeringen avser att förlänga satsningen inom ramen för avsatta medel för specialpedagogik. avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades . Den låga nyttjandegraden (av de totalt avsatta medlen) beror främst på att antalet deltagande huvudmän varit lågt, vilket bl.a. förklaras av att det tog tid för att påbörja uppdraget (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 106, skr. 2016/17:102 s. 82). Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik (nytt) I syfte att öka den genomsnittliga personaltätheten inom elevhälsan beslutade regeringen förordningen (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Den syftar bl.a. till att lärare eller förskollärare kan avlägga en speciallärarexamen eller specialpedagogexamen. avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp utbetalades , varav som statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och som statsbidrag för personalförstärkning och fortbildning när det gäller specialpedagogiska insatser. användes för administrativa kostnader. har förklarat den låga nyttjandegraden (av de totalt avsatta medlen) med att förordningen trädde i kraft först , vilket innebar att satsningen kom igång sent (skr. 2016/17:102 s. 90 f.). Den senaste ansökningsomgången avslutades dock med ett högt söktryck, och prognosen är därför att avsatta medel kommer att utnyttjas i väsentligt högre utsträckning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 106). Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan (Hälsofrämjande skolutveckling) (nytt) Regeringen gav genom en ändring i regleringsbrev (U2016/02937/S) myndigheten i uppdrag att genomföra insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan i syfte att stödja elevernas utveckling mot utbildningens mål. Inom ramen för uppdraget har valt att inrätta ett bidrag som är sökbart för huvudmän som vill utveckla det hälsofrämjande och förebyggande arbetet. Av delredovisning (U2017/00400/S) framgår att intresset för bidraget har varit mycket stort. En slutredovisning av uppdraget ska lämnas (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16, s. 106 samt årsredovisning 2016, s. 43). avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Av detta belopp betalade ut fördelat på 99 huvudmän. Intresset för bidraget har varit stort med närmare 600 ansökningar motsvarande ett belopp om (skr. 2016/17:102 s. 91). Personalförstärkningar i skolbibliotek (nytt) beslutade regeringen förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek.