bet · H401TU18 · 2017-06-09 00:00:00 — Jag var i , och de jag talade där med var ledsna över att man kör färdigfabricerade hus med vägtransporter från norr till söder i stället för att använda hamn och vattenvägen. Det vore mycket mer rationellt för precis alla, men avgiftssystemet gör att det inte lönar sig. Jag vill snabbt säga att åkerierna betalar så många avgifter som det bara går. Det är skatt på bränsle och bilskatter och så vidare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vi återgår till sjöfarten. skrev tillsammans med en artikel där gavs som exempel på ett land där staten betalar merkostnaderna för transportköpare som flyttar sina transporter till sjöfart. Jag undrar först om tänker att det är något som kan implementeras i . På vilket sätt ska det i så fall finansieras? Jag vill också återgå till anförande där hon uttryckte att hon tycker att regelverket för inlands- och kustsjöfart måste förnyas. Det krävs smidigare bemanningsregler, behörighetsregler, utökade zoner för inre vattenvägar, ett reformerat krav för lotsplikt och så vidare. Med andra ord är det ett närmande till reglerna i för inre vattenvägar och en minskning av antalet särregler. har drabbats av många sådana när det gäller inlandssjöfart. Det här är något som Alliansen länge har krävt. Jag undrar om kan tänka sig att stödja Alliansen nästa gång vi lägger fram ett förslag om att förbättra för inlandssjöfart och kustsjöfart just genom att skippa alla särregler som inte har någon betydelse för sjöfartssäkerheten. Just regelförenkling är någonting som allianspolitikerna gärna talar om när de är i opposition men har förtvivlat svårt att leverera när de är i majoritet. hade ni möjlighet att göra alla de här regelförenklingarna. Lotsplikten har utretts . EU har ett regelverk som gör att man kör pråmar i de flesta av de större vattendragen i EU. Det gjorde som minister var att hon i princip sa att man skulle införa , men om man tittar på vilka avstånd som finns mellan de områden man får använda pråmar i ser man att det inte är ett enda svenskt rederi som har lyckats få en affärsidé godkänd. Det är därför vi från den rödgröna regeringen tittar på de här sakerna i den godsstrategi vi har lagt fram och överväger olika styrmedel just med avsikten att använda sjöfarten som ett bärkraftigt godstransportslag. Det har vi gjort på betydligt mindre tid än de som ni hade möjlighet att göra det här på. talade här senast om det funktionsbaserade regelsystemet och godsplikten. Godsplikten fungerar bra på många ställen, men det är klart att den kan utvecklas till ett mycket enklare system. Jag skulle egentligen ta upp en annan sak som nämnde i sitt anförande. Det gäller den inre sjöfarten. Vi kan tala om kostnader och sådant. Men det finns många delar i investeringarna när det gäller sjöfarten. Det är ett komplext system som man måste få på plats. För är det egentligen bara av eller på som gäller. Antingen beslutar man att rusta upp och anpassa slussarna för nya fartyg eller avstår man beslut eller säger nej. De två senare leder till precis samma resultat. Ett icke-beslut blir ett nedläggningsbeslut. Trollhätteslussarna har alltid haft ett bästföredatum på något sätt, men har det blivit sista förbrukningsdag. Då börjar det bli lite mer dramatiskt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor När det gäller transportköpare handlar det till syvende och sist om kostnader. Men det handlar också om långsiktighet, tillgänglighet och att bygga upp nya transportsystem. sitter man på många ställen runt och väntar på besked: Är det någonting som man ska utveckla? Det är ett standbyläge . Ska jag tolka uttalande om investeringsvilja som att det är förmedlat från regeringen, eller är det en from förhoppning från ? Framtiden får utvisa vilken mix av investeringar som kommer att finnas med i den nationella transportplan som regeringen kommer att ta ställning . Men jag håller med om uppfattningen att man inte kan vänta med att besluta om huruvida och ska användas som farled eller inte. Om man ska fortsätta göra det krävs det en investering i slussarna på . Det går inte att diskutera. Däremot är det inte fråga om bara av eller på. Man kan nämligen göra olika sorters investeringar. Frånsett att använda som farled finns det ett starkt behov av att kunna reglera vattennivån i för att kunna förhindra att städerna runt översvämmas om det regnar . Skogsbruket runt har lett till att man är ganska sårbar för långvariga regn. Det fick erfara då det blev en kraftig översvämning. För att förhindra att städerna runt drabbas av detta igen behöver slussarna i alltså byggas om av två skäl - både för sjöfartens skull och för att klimatsäkra städerna runt . Och det är inte riktigt samma sorts investering. Jag ser fram emot att regeringen tar itu med det. Man har alldeles tagit emot . Jag tror att den inte ens är utskickad på remiss. Men jag är säker på att när den väl har kommit in kommer regeringen att ta de båda sakerna i beaktande när man gör investeringsmixen. Man behöver investera i fler saker. Personligen tycker jag att vi borde satsa mer på kustsjöfart och inre sjöfart. Men jag tror inte alltid att det är klokt att fortsätta med den sortens handel där man fiskar i en världsdel, kör i väg fångsten till en annan världsdel och filear, gör i ordning och fryser den där och sedan kör den till en tredje världsdel. Den sortens sjöfart tror jag har begränsningar. Det senaste är väl också en del i det som man återkommer till vid havskonferensen i . Det är otroligt svårt att kontrollera IUU-fiske, det vill säga olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. Men det är en annan fråga, som vi kan diskutera . Jag håller med om att det finns många områden. lyfter fram Malmporten. Det är en sak. Men vi har också hamn. Om man ska köra containrarna med kustsjöfart till i stället för på lastbil måste fartygen bli större. Det låter märkligt. Men det måste komma in större fartyg till så att containermängden till blir tillräckligt stor. Annars kommer det att fortsätta gå på lastbil. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vad man ska satsa på är alltså otroligt komplext. Det kommer säkert att bli en stor diskussion när förslaget om nationell plan kommer, även om det inte är en riksdagsfråga. När det gäller och klimatanpassning skulle man inte minst kunna kombinera uppbyggnad av slussar och förstärkning mot skredrisk i . Det är en faktor som gör att man kan börja tappa vatten med en helt annan hastighet. Det skulle kunna kombineras. Jag håller helt med om att båda sakerna måste lösas. Jag fick väl inte riktigt svar på om det var en from förhoppning eller om det var ett besked från regeringen. Men jag antar att det inte blir mer svar än så . Nej, det blir det inte. Man måste välja. Jag tror inte att det finns obegränsat med budgetmedel i Liberalernas värld heller. Med tanke på vad vi precis har tryckt på knapparna för här i kammaren gäller det att ha det som första prioritet. Jag tror att det är rimligt att utgå från att det viktigaste är att minska klimatpåverkan. Då borde man kunna se att hur bra man än tycker om järnvägen tar det tid att bygga ut den. Som lågt hängande frukt kan man då använda de hamnar och farleder vi redan har på ett mycket bättre sätt än . Jag är övertygad om att om vi implementerar det regelverk som till exempel tillämpas i skulle en mycket större andel av de inre godstransporterna kunna ske med sjöfart. Vi skulle kunna hitta bra kombinationer. Det handlar inte om det ena eller det andra transportslaget. Det handlar om bra kombinationer av väg, järnväg och sjöfart. Som jag påpekade har regeringen lämnat en godstransportproposition där man säger att man förbereder en godsstrategi. Merparten av förändringarna för sjöfarten bereds i , för att kunna vara en del av den godsstrategin. Vi diskuterar egentligen sjöfartsfrågor . Men utskottsordföranden, , nämnde också kilometerskatt. Hon vill ha med alla oss andra på att en kilometerskatt ska införas och att man ska bestraffa åkerinäringen. Precis som sa är vi överens om att mer gods ska transporteras sjövägen. Därför vill vi att de inre vattenvägarna ska rustas för att mer gods ska kunna transporteras inrikes via inre vattenvägar. Det kan handla om att rusta vägar och hamnar och att dra dit både väg och järnväg och så vidare. Det är som sagt mer miljövänligt att transportera gods sjövägen än på väg. När det gäller den så kallade kilometerskatten, som slår sig för bröstet för att kunna införa, har regeringen inte presenterat något sådant förslag . Enligt tidigare diskussioner, som läckt ut från regeringen, skulle det komma ett förslag om en kilometerskatt, en avståndsskatt på den här näringen. Det skulle fördyra verksamheten med ca . Lastbilsbranschen och transportsektorn skulle få högre kostnader. Skogsnäringen skulle få högre kostnader. Transportörerna och även konsumenterna kommer i slutänden att betala denna skatt som ni vill införa och på så sätt bestraffa dem, . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vi har föreslagit längre och tyngre lastbilar för att man ska komma till rätta med växthusgasutsläppen från lastbilsbranschen. Men min fråga till utskottsordföranden och representanten för är: Finns det något konkret förslag från regeringen om att införa kilometerskatt? När kommer det i så fall att presenteras? När saker och ting är färdiga i kan jag inte svara på, och det vore dumt av mig att försöka att göra det. Som jag har sagt har vi mer än en avsikt. Frånsett klimatet handlar det om att hitta ett system som gör att alla lastbilar i betalar en avgift, oavsett om det är en svensk eller en utländsk registreringsplåt. Det är ett krav som såväl som har haft . Man vill ha värdiga villkor för åkeriverksamheten och sjyst konkurrens. Det första landet i som införde kilometerskatt var . har inte gjort sig känt för att vara ett särskilt radikalt land, men man såg att glaciärerna höll på att smälta och att snön inte var som den skulle. anses som mycket viktiga för alla som bor i . Man kopplade ihop det med alla de avgaser som lastbilstrafiken ger upphov till. Därför införde man en kilometerskatt som är vida högre än vad jag tror att utredningen någonsin har tittat på. Man använder intäkterna för att bygga ut järnvägstunnlar så att godset kan transporteras på järnväg genom . Jag tror inte att det finns så många i som funderar på att avskaffa kilometerskatten och återgå till att transportera godset på väg i stället för på järnväg. Man är rädd om sin natur. Det förvånar mig att , som såvitt jag förstår vill förvalta skapelsen på ett bra sätt, inte är mer rädda om de naturvärden som har. Då kan man använda sjöfart och järnväg mer och vägen mindre för att minska de klimatförändringar som åstadkoms av vägtrafiken. Ursäkta att jag säger det, men jag tror att utskottets ordförande lyssnar dåligt. Jag tror att du från talarstolen vill säga det som du tycker, och sedan försöker du att lägga ordet i munnen på andra som inte instämmer i det som du säger och påstår. Precis för en minut sedan sa jag att vi vill att mer gods ska transporteras via sjövägen och järnvägen i stället för via väg, som är mer, så att säga, miljöovänligt. Men som situationen ser ut är vi inte där . Vi är beroende av lastbilstransporter. Skogsnäringen och andra exportnäringar är beroende av att godset ska transporteras vidare till sjöfarten, till järnvägen, till grossisthandeln och till konsumenterna. I det fallet är lastbil ett bra alternativ när det inte finns andra alternativ. Att bara straffbeskatta lastbilsbranschen löser inte problemet. Vi vill stimulera till mer användande av mindre koldioxidbaserade bränslen och till att införa tyngre och längre lastbilar för att mer gods ska transporteras åt gången. Sedan finns det många andra förslag som vi har diskuterat tidigare om hur man ska kunna komma till rätta med transportsektorns utsläpp - detta för att vi ska uppnå målen om en fossilt oberoende transportsektor . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor och vill införa en straffskatt på kilometer och avstånd med . Ditt förslag leder till mycket högre kostnader, och det kommer att strypa lastbilsbranschen, transportsektorn och även de näringar som är beroende av transporter. Jag tog tidigare upp exemplet om hustillverkningen i för att illustrera vad jag försöker att säga. Huset blir inte mindre värt för att det transporteras på vatten från till jämfört med om det transporteras på lastbil. Det är mer rationellt att öka användandet av järnväg och sjöfart. Vill man att det ska bli så måste man faktiskt beakta ekonomiska fakta. Den som säljer eller köper saker behöver tjäna pengar på det, och är det i flera fall dyrare att använda järnväg och sjöfart. Det är förklaringen till att vägtrafiken står för all ökning av godstransporter. Jag har sedan min första utredning, , 1995, suttit i minst fyra utredningar som har kommit fram till att det inte finns någon möjlighet att hitta en rationell fördelning mellan väg, järnväg och sjöfart med mindre än att man inför kilometerskatt eller vägslitageskatt. , , Miljömålsberedningen - alla har föreslagit det. Det räcker inte med morötter. Klimatfrågan är alldeles för allvarlig. Det behövs både morot och piska. Det behövs en fungerande järnväg och sjöfart, men vi behöver också låta dem som bränner olja betala mer för den. Det är en förutsättning för att man ska ta klimatmålen på allvar. behandlar vi trafikutskottets betänkande 2016/17:TU18, vilket behandlar regeringens proposition 2016/17:134 Komplettering av barlastvattenlagen och regeringens skrivelse 2016/17:164 om statliga investeringar i allmänna farleder samt motioner från den allmänna motionstiden. Lagen syftar till att säkerställa inspektioner av utländska fartyg i enlighet med internationella bestämmelser. Samtliga åtgärder som enligt lagen bör kunna avgiftsbeläggas täcks av ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter. Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Först vill jag betona att man måste se de olika transportsystemen som en helhet. Vi klarar oss inte utan järnväg, åkerier, sjöfart eller flyg, vare sig det gäller gods- eller persontransporter. Jag håller med om att det är lätt att falla in i stuprörstänkande. Vi måste se helheten, och det gör vi nog i vanliga fall, men det är lätt att falla in i stuprörstänkandet även när vi träffar branscher, och de har faktiskt börjat att protestera lite grann. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Vi behöver en bra infrastruktur för industrin, inte minst för exportindustrin, vilken ger oss möjlighet att behålla, utveckla och nyetablera kvalificerad industriproduktion i . Möjligheter till snabba och leveranssäkra godstransporter betyder mycket när ett företag väljer var man ska etablera sig. Detta skapar också fler arbetstillfällen, och det är bra för . Vi ser sjöfarten som strategiskt viktig och som en basnäring som verkar i en global miljö. Då behövs det ett konkurrensneutralt regelverk som gör att man inte väljer bort att angöra hamnar i för att i stället angöra europeiska hamnar och därigenom transportera mer gods på gummihjul som belastar våra vägar ytterligare. Tonnageskatten har länge varit en symbolfråga för sjöfartsnäringen. är den lagstiftningen på plats, och den trädde i kraft . Syftet var att man skulle ha lika villkor som andra europeiska länder, och tonnageskatten är en del av flera åtgärder för att stärka svensk sjöfartsnärings konkurrenskraft. På grund av ökningen av transporter inom vill vi i både trafikutskottet och regeringen föra över mer gods till järnväg och sjöfart. vet vi att delar av vårt järnvägsnät redan nu är hårt belastade och att det knappast är möjligt att utan åtgärder öka belastningen ytterligare. Därför kommer sjöfarten att ha en allt viktigare roll framöver. Det är inom sjöfarten som det finns goda möjligheter för kapacitetsökningar. Regeringen har lagt fram olika propositioner, bland annat om regelverk för inlandssjöfarten. Man har också påbörjat arbetet med regelförenklingar inom sjöfarten. låg det en ny proposition om regelförenklingar i våra postfack. Denna proposition ansåg man också från fritidsbåtsnätverket som positiv, eftersom regelförenklingarna kommer att gälla även det. överlämnades till regeringen en analys av utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i . Som en följd av denna utredning har regeringen nu gett Transportanalys i uppdrag att utvärdera vilka konsekvenser de nya farledsavgifterna och den miljödifferentiering som föreslår får för näringen. Vi ser positivt på att använda farledsavgifterna som styrmedel för att minska sjöfartens miljöpåverkan, men då måste avgifterna vara på sådana nivåer att de faktiskt ger effekt. Vidare tittar regeringen på lotsplikten, som också varit ett av de områden som näringen har riktat mycket kritik mot. För att stimulera godsägare att använda sjöfart utreder nu regeringen, precis som sa, det som kallas eco-bonus. Detta innebär att man ger en rabatt till godsägarna för att de ska använda sjöfarten som alternativ till att frakta godset. , bland andra, använder sig av systemet, och har fattat beslut om att införa eco-bonus. Regeringen har gett , , ett fortsatt uppdrag att ta fram och uppdatera kunskapsunderlag om sjö- och luftfartens samhällsekonomiska kostnader. VTI ska slutredovisa detta . Alla partier i trafikutskottet säger sig vilja ha en förflyttning från gummihjul till järnväg och sjöfart. Jag skulle gärna vilja veta hur ni inom Alliansen har tänkt er att få till en sådan förflyttning av delar av godset till järnväg och sjöfart utan att jämna ut villkoren. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Regeringen fattade beslut om En svensk maritim strategi - för människor, jobb och miljö , och många frågar om det fortsatta arbetet. Regeringen arbetar vidare med sin del inom strategin. Dessutom har Havs- och vattenmyndigheten fått ett fortsatt uppdrag att utföra en fördjupad uppföljning av den nationella maritima strategin och utveckla ett begränsat antal indikationer för årlig uppföljning inom de olika åtgärdsområdena tillsammans med andra berörda myndigheter och aktörer. Detta ska slutredovisas . Regeringen har för övrigt genomfört ett antal dialogmöten med branschen, myndigheter och transportköpare inom sjöfarten. Ni vet också att det har kommit ett antal regelförenklingar, och en sådan har vi nu på vårt bord. Regeringen gör alltså en hel del för att det ska bli enklare för sjöfarten. Betänkandet innehåller en del objekt på åtgärder för Vänersjöfarten, och . Dessa förslag kommer att behandlas i den kommande åtgärdsplanering som lämnar över till regeringen tidig höst 2018. Under förra årets debatt lyfte utskottet fram kontrollerna på svaveldioxidområdet, Seka, och glädjande nog kan jag konstatera att det kommer att presenteras ett förslag från . IMO arbetar med ett förslag på reduktion av kväveoxidutsläppen - kallat Neca - vilket det ska fattas beslut om . Det förväntas träda i kraft . om fick åtminstone mig att höja på ögonbrynen. I rapporten finns ett antal påpekanden som verkligen måste rättas till. Det finns brister i rutiner för att anmäla och pröva bisysslor. gjorde där antaganden att flera personer kunde vara konkurrerande mot den syssla de har i sitt arbete. Inom en viss grupp anställda fanns ett högt övertidsuttag. Totalt har 83 personer arbetat i övertid till en kostnad av , utan sociala avgifter. Om man endast utgår från de timmar och det antal personer som är angivna kan man konstatera att verket bryter rejält mot arbetstidslagen. Där har ledning en hemläxa att göra. Slutligen vill jag säga några ord om fritidsbåtsnätverket, som från och jag leder tillsammans. Vi har haft två sittningar med representanter från båtbranschen och , som är en organisation som samlar båtklubbarna. Vi har även träffat representanter från försäkringsbolag, polis och tull. De har uppmärksammat oss på det ökande antalet stulna utombordsmotorer och i viss mån båtar, vilket har blivit en industri för organiserad brottslighet. har beloppet av det gods som förts ut från ökat från ett värde på uppskattningsvis 85 miljoner till 200 miljoner. Man har bedrivet ett bra förebyggande arbete på , men statistiken därifrån tror man ska rasa då tjuvarna har börjat gå in i sjöbodar och hos företag som ansvarar för vinterförvaring av privata båtar. Det handlar om beställningsjobb, och enligt branschfolk är värst drabbat på grund av det höga värdet, bra transportvägar och låg uppklaringsnivå. Godset plockas ut via ett fåtal hamnar som har färjeförbindelser över . Det är inte enbart båtmotorer som försvinner ut utan även jordbruksmaskiner, entreprenadmaskiner, robotgräsklippare, hemelektronik, cyklar och mycket annat till ett uppskattat värde på sammanlagt drygt 1 miljard bara . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor Branschen ser inte att problemet kommer att minska utan att åtgärder sätts in. Det senaste mötet hade vi , men jag tyckte ändå att frågan var viktig att lyfta fram. Vi kommer att återkomma om detta. Regeringen gör alltså en hel del, trots att tidigare talare har sagt att den inte gör det. En tonnageskatt och regelverket för inlandssjöfarten har kommit på plats, och vi har ett andra förslag med regelförenklingar för sjöfarten på vårt bord. Det finns en utredning om farledsavgifterna och om lotsplikten, vilket diskuteras på departementet. Många av de synpunkter som har framkommit i regeringens utredningar bereds i , och förslagen kommer att hamna på bord efterhand som de blir klara. Det var ju lite olika saker som tidigare efterfrågades här. I detta anförande instämde , , , och (alla S). Det är viktigt att regeringen är pådrivande i IMO för att skapa internationella lösningar, vilket vi också har hört från allianspartierna. Självklart är det viktigt att är en stark röst i sådana sammanhang. bör vi gå före. Se bara på vad som har skett sedan svaveldirektivet infördes! Vi har fått en enorm och fin teknikutveckling. De svenska redarna blir världsledande med ny teknik. Jag satt själv med i Miljömålsberedningen när den beredde svaveldirektivet. Det är väldigt spännande att nu se hur mycket nytta det gör när man slår fast miljöregler som ger gemensamma förutsättningar för en region men som också gör att denna region kan få en teknikutveckling och därmed går före. Ute i världen ser nu till viss del det som något positivt att backar från . Jag tror dock att det finns viss sorg i hjärtat och att man är orolig för vår klimatframtid. ses detta dock som en möjlighet för affärsutveckling, för att ligga före med ny teknik, och därmed kunna expandera först och komma först på banan. Samma sak gäller här. När vi antog svaveldirektivet ledde det till att många redare gick före och utvecklade miljöteknik. Detta ska vi stödja och hjälpa till med på alla sätt vi kan. Det ska bli gynnsamt att segla under svensk flagg. Där har vi mycket kvar att göra. var väldigt viktigt att få på plats. Det hjälper till med att behålla flagg i . Men som utredningen påvisar kommer det kanske inte att göra att man tar hem flagg eller bygger nya fartyg här i som får gå under svensk flagg om vi inte vidtar ytterligare åtgärder. Detta måste vi verkligen arbeta med. Eco-bonus, som utreds, är väldigt positivt till. Detta är bra, och vi behöver det. Vi skulle behöva en även för järnvägen. Problemet är bara att den förslagsvis ska gälla . När man pratar med redare säger de att det kan vara så att man som redare ändå inte vågar satsa riktigt, eftersom man har längre framförhållning och behöver en bättre situation långsiktigt för att verkligen våga satsa. Jag tycker att det är viktigt att det här kommer in i utredningen om eco-bonus - att man också tittar på långsiktigheten och hur redarna ska våga gå in i det här. Kanske kan det också leda till svensk flagg och att man vill göra satsningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Sjöfartsfrågor