bet · H501SfU8 · 2017-10-20 00:00:00 — om lärdomar av flyktingsituationen Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna och avslår motionerna som har väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet instämmer i regeringens bedömning av slutsatser och rekommendationer när det gäller att dra lärdomar av flyktingsituationen . I betänkandet finns två reservationer (M, SD). Skrivelse 2016/17:206 om lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering. Sex yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om lärdomar av flyktingsituationen 1.Fördjupade analyser m.m., punkt 2 (M, SD) 2.Kapacitetsanpassat mottagande m.m., punkt 3 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut om lärdomar av flyktingsituationen lägger skrivelse 2016/17:206 till handlingarna. 2017/18:118 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, SD) 2017/18:119 av och (båda SD) yrkan- dena 1–4. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (MP), (S), (L), (KD), (S), (M), (V), (SD), (C) och (M). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:206 om lärdomar av flyktingsituationen – beredskap och hantering och två motioner som väckts med anledning av skrivelsen. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de iakttagelser och slutsatser som har gjort i sin rapport (RiR 2017:4). överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare presenterade granskningsrapporten på utskottets sammanträde . En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. om lärdomar av flyktingsituationen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. fördjupade analyser, kapacitetsanpassat mottagande, översyn av förvarsreglerna och ansvar för boende. Jämför reservation 1 (M, SD) och 2 (SD) samt det särskilda yttrandet (V). har granskat om , övriga ansvariga myndigheter och regeringen hade beredskap för en situation med många asylsökande och hur situationen hanterades. Övergripande om analys och ansvar samlade bedömning är att regeringen och följde förberedda rutiner och tillämpade en övad organisation för krishantering. anser sammantaget att och övriga samhällsaktörer i stort sett lyckades klara att ta emot och ordna tak över huvudet för det stora antalet asylsökande. uppstod fall där grundläggande mål för samhällets beredskap som liv, hälsa och rättssäkerhet utmanades. Det gäller särskilt ensamkommande barn. En fråga som väckts är om det finns behov av nya eller utvidgade författningsbestämmelser som träder i kraft i krissituationer för att underlätta hanteringen av ensamkommande barn. Även om sådana bestämmelser kan vara ändamålsenliga i en extraordinär situation behöver för- och nackdelarna jämfört med befintlig lagstiftning vägas noga. lämnar därför inga bedömningar i frågan om eventuella lagändringar. anser att samverkan mellan ansvariga myndigheter brast, bl.a. på grund av bristande kunskap eller oklarheter kring regelverk hos de inblandade aktörerna. Vidare anser att beredskapen var begränsad för en så komplex och utdragen situation som flyktingsituationen . och andra myndigheter hade inte övat för ett så stort antal flyktingar, och ett sådant scenario hade heller inte tagits upp i myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser. har inte fått uppgifter om att det fanns någon analys av vilka situationer som kunde uppkomma till följd av ett stort inflöde av asylsökande. Detta togs i stället fram efter hand , i en redan akut situation, vilket enligt kan ha bidragit till att vissa av regeringens åtgärder fick mindre effekt och att andra effekter dröjde till efter att den akuta situationen hade gått över. Länsstyrelserna har enligt mening en nyckelroll i beredskapssystemet. Ett antal händelser och utredningar pekar dock på att det finns otydligheter i länsstyrelsernas geografiska områdesansvar och variationer när det gäller länsstyrelsernas tolkning av vad ansvaret innebär. • att regeringen verkar för en mer enhetlig tolkning och bättre genomslag bland myndigheterna av de styrande principerna för krishantering, i synnerhet ansvarsprincipen. • att regeringen utreder länsstyrelsernas geografiska områdesansvar i syfte att säkerställa att länsstyrelserna utövar ansvaret mer enhetligt. • att förankrar den nya beredskapsplanen inom myndigheten, i och hos andra berörda aktörer samt genomför regelbundna övningar och utbildningar tillsammans med berörda aktörer. När det gäller förvar anser att regelverket som rör frihetsberövande i samband med gränspassage inte var anpassat för situationen . Myndigheternas resurser var inte heller tillräckliga för att utreda asylsökandes identitet, sköta registrering på plats eller fatta individuella förvarsbeslut . • att regeringen överväger om utlänningslagens (2005:716) bestämmelser om förvarstagande är ändamålsenliga för situationer liknande dem som uppstod då gränskontrollernas infördes. • att tillsammans med utreder händelserna vid i ljuset av utlänningslagens bestämmelser om frihetsberövande, och vid behov vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att personer i avvaktan på identitetskontroll och registrering får korrekt information om huruvida de är förvarstagna. • att utreda behovet av ändrade regelverk och myndighetsuppdrag i syfte att i nödsituationer snabbt kunna upprätta tillfälliga evakueringsboenden i . • att ge i uppdrag att ta fram och förmedla information om ändrat regelverk för upphandling, särskilt i fråga om tillämpningen vid upphandling under synnerligen brådskande omständigheter. Regeringen instämmer inte i iakttagelse om att ansvarsprincipen i krishanteringen är otydlig. Däremot behöver principens innebörd få ett enhetligt och större genomslag hos myndigheterna, och regeringen kommer att uppmärksamma detta inom ramen för den ordinarie myndighetsstyrningen. Regeringen instämmer däremot i iakttagelser när det gäller länsstyrelsernas geografiska områdesansvar och avser att vidta åtgärder för ett mer enhetligt utövande. När det gäller förvar understryker regeringen att de personer som vistades i väntsalen på inte var förvarstagna. Enligt regeringens mening kan de dock ha missuppfattat situationen eftersom åtgärder vidtogs av säkerhetsskäl vid ut- och inpassering. I övrigt instämmer regeringen i iakttagelser och avser att beakta bedömningar om förvarstagande i sitt fortsatta arbete. Regeringen instämmer i iakttagelser om behovet av ändrade regelverk och myndighetsuppdrag för att snabbt upprätta tillfälliga ankomstboenden och hänvisar till pågående arbeten med förslag till ändringar i . Regeringen har förståelse för frågor om upphandlingsreglerna men anser att regelverket för upphandling täcker brådskande situationer och att ändringen av reglerna vid överprövning av upphandlingsbeslut innebär ett förtydligande av rättsläget i dessa fall. Vidare har ett generellt uppdrag att ge vägledning om gällande upphandlingsregler och ett flertal särskilda uppdrag på området. Regeringen ska dock göra myndigheten uppmärksam på rekommendationer så att de kan beaktas i myndighetens fortsatta arbete. Genom den aktuella skrivelsen anser regeringen att är slutbehandlad. I motion 2017/18:118 av m.fl. (M) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att fördjupade analyser på migrationsområdet bör genomföras. Motionärerna anser att regeringen bör se till att arbetet med fördjupade och kvalitativa analyser struktureras på migrationsområdet. Bland annat bör det analyseras vilka situationer som kan antas uppkomma till följd av att ett stort antal asylsökande kommer till . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en översyn av regelverket för förvar och tillämpningen av regelverk. Enligt motionärerna behöver regelverket ses över för att återvändandet ska fungera väl. I motion 2017/18:119 av och (båda SD) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om kapacitetsanpassat mottagande. Motionärerna anser att fortlöpande utvärderingar av förhållandet mellan kapacitet för mottagandet och prognosticerat mottagande bör delges och regeringen för att dessa vid behov ska kunna initiera begränsande åtgärder som inte nämnvärt belastar verksamhet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om informationsflöde och samordningsansvar. Enligt motionärerna bör regeringen ge tydliga direktiv om att varje aktivering av krisberedskap ska rapporteras till den instans som ansvarar för att de berörda aktörerna agerar enhetligt och vid behov samverkar. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om asylmottagande i regi. Motionärerna instämmer inte i rekommendationer. I stället bör ha fortsatt ansvar och beredskap för asylmottagandet. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om transitzoner. Enligt motionärerna bör regeringen som svar på problematiken avseende eventuellt behov av förvarstagande för registrering återkomma med förslag om att införa transitzoner. Utan handlingar som styrker rätt till inresa ska passage genom samt registrering vid transitzon krävas, oavsett eventuell köbildning. Migrationssituationen innebar att ställdes inför stora utmaningar och påfrestningar som i många hänseenden var unika. Det ställer stora krav när de olika verksamheterna måste anpassas mycket snabbt. Samverkan, samordning och ett ledarskap mot en gemensam inriktning blir i en sådan situation helt nödvändigt. Utskottet ser positivt på att regeringen avser att beakta bedömningar och arbeta vidare med rekommendationer för hanteringen av frågor om ansvar och analys. I sammanhanget noteras att utredningen ta emot människor på flykt – (SOU 2017:12) har kartlagt händelseförloppet och utifrån det analyserat regeringens, de statliga myndigheternas, kommunernas och landstingens ansvar och beredskap inför situationen samt deras och civilsamhällets hantering av situationen. Betänkandet bereds inom . Utskottet avser att följa regeringens arbete med att dra lärdomar av flyktingsituationen 2015, där utredningen utgör en viktig del. Utskottet konstaterar att reglerna om överprövning av upphandlingsbeslut ändrades 2016, och därmed förtydligades rättsläget. Dessutom noteras att har ett särskilt uppdrag att ge vägledning om upphandlingsreglerna och ett flertal särskilda uppdrag på området. Ett evakueringsboende är ett tillfälligt boende där asylsökande bor i väntan på plats på asylboende. I likhet med regeringen delar utskottet bedömning att regelverket behöver ändras för att i en akut situation snabbt få fram tillfälliga boenden. Regeringen föreslår i propositionen 2016/17:195 Undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande att det införs ett normgivningsbemyndigande för att meddela föreskrifter om undantag från vissa bestämmelser i . Syftet är att regeringen snabbt ska kunna ordna enklare boenden för asylsökande. Vidare gäller fr.o.m. förenklade regler för att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete för att vid behov snabbt kunna upprätta tillfälliga boenden för asylsökande. Utskottet anser att regeringens pågående arbete bör avvaktas. Utskottet, som anser att det saknas det skäl för att göra något tillkännagivande med anledning av rekommendationer, avstyrker med det sagda motionerna 2017/18:118 yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:119 yrkandena 1–4 och föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Fördjupade analyser m.m., punkt 2 (M, SD) av (M), (M), (SD), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:118 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. granskning visar att regeringens analyser på migrationsområdet måste bli mer strukturerade, fördjupade och kvalitativa. Bland annat bör analyserna omfatta vilka situationer som kan antas uppkomma till följd av att ett stort antal asylsökande kommer till . Reglerna om förvar och tillämpningen av regelverket bör ses över för att återvändandet ska kunna fungera väl. Kapacitetsanpassat mottagande m.m., punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:119 av och (båda SD) yrkandena 1–4. För att skapa ett kapacitetsanpassat mottagande bör utvärderingar av förhållandet mellan kapacitet för asylmottagandet och prognosticerat asylmottagande delges regeringen och för att behovet av begränsande åtgärder som inte nämnvärt belastar verksamhet ska kunna bedömas och beslutas. När det gäller informationsflöde och samordningsansvar bör regeringen ge tydliga direktiv om att varje aktivering av krisberedskap ska rapporteras till den instans som ansvarar för att de berörda aktörerna agerar enhetligt och vid behov samverkar. Rapporten visar att brist på boenden påverkat kapaciteten i mottagandet. I motsats till rekommendation om ändrade byggregler bör ha beredskap för boenden i egen regi. Som svar på problematiken avseende eventuellt behov av förvarstagande för registrering bör regeringen återkomma med förslag om att införa transitzoner. Utan handlingar som styrker rätt till inresa ska passage genom samt registrering vid transitzon krävas, oavsett eventuell köbildning. (V) anför: sökte sig många människor till undan krig och förtryck, fler än . Det innebar givetvis ett ökat tryck på de myndigheter som ansvarar för mottagandet av människor på flykt samt för flera kommuner runt om i landet. Arbetsbördan för myndigheter och kommuner kommer att vara fortsatt hög . De utvärderingar som gjorts av hur hanterade det stora antal asylsökande som kom – inkluderat granskning och utredningen ta emot människor på flykt – (SOU 2017:12) – visar att även om systemen var underdimensionerade, välfärden underfinansierad och beredskapen generellt sett undermålig så klarade vi det. Situationen har givetvis varit ansträngd för flera kommuner och myndigheter, men framför allt för de asylsökande som tvingats vänta i ovisshet och utan meningsfull sysselsättning, ibland också i undermåliga boenden. Regeringen visade att den inte klarade av situationen. Mot denna bakgrund avser vi att i ett annat sammanhang återkomma till frågan om lärdomar av flyktingsituationen . Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:206 om lärdomar av flyktingsituationen - beredskap och hantering. 2017/18:118 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fördjupade analyser på migrationsområdet bör genomföras i och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av regelverk och hur regelverket om förvar tillämpas och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:119 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kapacitetsanpassat mottagande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsflöde och samordningsansvar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om asylmottagande i regi och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om transitzoner och tillkännager detta för regeringen. om lärdomar av flyktingsituationen Jag vill börja med att yrka bifall till den moderata reservationen. Sedan vill jag säga något kort om . är en myndighet under . Den har till uppgift att granska den verksamhet som staten bedriver. För att tala klarspråk: granskar hur regeringen, staten, använder skattebetalarnas pengar. Det är alltså viktigt att ta intryck av vad säger. I den här rapporten ger fem särskilda rekommendationer till regeringen. Det handlar om att förvarstagande ska vara ändamålsenligt för situationen. Det handlar om att det behövs en mer generell översyn av det regelverk som tillämpas. Syftet är, som vi ser det, att få ett fungerande återvändande, och här behövs en skärpning. är tydlig här. Vi moderater ser också ett behov av förbättrade riskbedömningar, vilket också gör. Dessa bedömningar, som görs hos , har också diskuterats livligt, och det är uppenbart att de här riskbedömningarna är för dåliga eftersom många personer avviker och går under jorden. beräknas närmare 50 000 personer göra detta. Det är nu vi börjar tala om skuggsamhället. Vi moderater menar också slutligen att det behövs fler förvarsplatser. Det är totalt oacceptabelt att personer inte sätts i förvar på grund av att det saknas plats. Det är lite märkligt att det nordligaste förvaret finns i . Detta skapar stora problem för norra . Därför behöver vi minst ett nytt förvar där. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt att regeringen inte som gått har tagit tag i förvarsfrågan när det gäller behovet av ett utökat regelverk, förbättrade riskbedömningar och fler platser. En viss förstärkning har gjorts, men i allt väsentligt har den avsett övergång från tillfälliga platser till ordinarie platser, det vill säga att den egentliga ökningen är alltför liten för att svara mot behovet. Kan denna handlingsförlamning bero på att man inte är överens inom regeringen? Kanske kan vi få ett svar från regeringspartierna . Vi är här för att debattera och diskutera vilka lärdomar man kan dra av flyktingkrisen, som den kallas, 2015 med anledning av skrivelse och regeringens svar på denna skrivelse. Inledningsvis vill jag, eftersom det redan har yrkats bifall till reservation 1, yrka bifall till reservation 2. I den granskningsrapport som har kommit från lyfts, precis som var inne på, en hel del punkter där man faktiskt borde ha kunnat agera på något annat sätt. Det är uppenbart att det finns, eller åtminstone fanns, brister i hur regeringen och myndigheter agerade . För oss som har varit engagerade i frågan är detta inga nyheter. Skulle man ha diskuterat flyktingpolitiken, asylpolitiken och migrationspolitiken i stort hade det funnits betydligt mer att uppmärksamma, men det tänker inte jag göra här och , utan jag tänker fokusera på den rapport som har kommit, på de rekommendationer som har givits från och på de områden där vi inte tycker att regeringen gör tillräckligt mycket. Vi har i en följdmotion fyra separata yrkanden. Det första handlar om ett kapacitetsanpassat mottagande. Det är uppenbart att det mottagandesystem vi har i inte kan ta emot hur många som helst. Det har blivit uppenbart, tack och lov, för troligtvis samtliga i den här kammaren . Det är också uppenbart att man bör låta det här ta mer plats när det gäller hur vi utformar vår migrationspolitik. Jag tyckte att det var intressant att läsa hela granskningsrapporten eftersom man där talar även om den flyktingsituation som rådde , då man fattade ett antal tuffa beslut och faktiskt redan då insåg att det finns begränsningar i vad vi kan göra. Vi bör ha en bättre beredskap. Vi bör kunna sätta in olika former av stoppmekanismer tidigare om det behövs. Vi bör också ha ett helhetsgrepp när vi diskuterar mottagande. Det har som bekant tappats bort någonstans på vägen . Ett konkret förslag på vad man skulle kunna göra för att förbättra möjligheterna är att se till att , som inte bara redan nu sysslar med prognoser för framtiden utan också faktiskt handhar kontakt med kommuner och handhar egna boenden, tydligare för en dialog och har ett informationsutbyte med regeringen kontinuerligt om hur prognoserna sammanfaller med den faktiska kapaciteten. Då kan man dra i nödbromsen än vad som skedde. gjorde man det först när vi hade en situation då personer inte hade någonstans att ta vägen och vi inte ens kunde registrera dem när de kom över våra gränser. Det är uppenbart att informationen fanns men inte nådde fram, och det kan man inte acceptera. Det har också varit uppenbart att informationsflödet inte bara mellan och regeringen utan överlag bland de olika myndigheter som är involverade i mottagandet och som på något sätt har ansvar för olika delar inte har fungerat optimalt. Det samordnande ansvaret har också varit otydligt. Vi har en situation där vissa länsstyrelser har kickat igång och sagt att det är en krissituation just nu och börjar arbeta med sitt krisberedskapssystem, medan andra har tyckt att man kan fortsätta hantera situationen på vanligt vis. Det bör finnas en tydlig ordning där en situation som identifieras som ett krisläge ska rapporteras uppåt och fortsätta uppåt ända tills någon säger: Okej, nu har vi koll på den här situationen och för det vidare ned till övriga myndigheter. Då kan alla vara med på samma läge och det finns en tydlig ansvarskedja. Vilka har ansvar, vem definierar när det är krisläge och hur ser man till att alla som arbetar på motsvarande nivå inom samma omfattning faktiskt gör det på samma sätt? Där finns det uppenbara brister, och där finns det något som man kan ta till sig och agera på. Ett område som vi inte håller med vare sig regeringen eller om och som kommer att debatteras och fattas beslut om är vad man ska göra gällande själva mottagandet. kommer vi att besluta, tyvärr, i om att ska förändras så att man snabbare i akuta lägen ska kunna uppföra tillfälliga boenden eller andra boenden för att helt plötsligt ta emot väldigt många människor som kommer hit. Det är en ordning som inte är hållbar . Det är en ordning som, enligt vår bedömning, inte kommer att fungera väl i samhället eller tas emot på ett bra sätt. Det är också en kostsam ordning. Vi måste självklart ha en krisberedskap för att hantera om ett av våra grannländer drabbas av ett plötsligt krisläge och vi får ett stort, plötsligt, inflöde av personer som behöver någonstans att ta vägen. Vilka fastigheter ska kunna nyttjas på vilket sätt? Vilka är redo att finnas där med extra rum? Om vi ska ha boenden för att hantera en sådan situation ska de vara i egen regi och kanske kunna nyttjas på ett annat sätt. Vi har ett yrkande som syftar på just det, nämligen att ska ha ansvar för alla boenden i egen regi, och det ska finnas en beredskapsplan för hur de ska nyttjas och hur vi ska ta det ansvaret. Vi vill inte se några förändringar i lagstiftningen gällande hur man snabbt ska kunna uppföra nya fastigheter eller bostäder. Det sista vi yrkar på i vår följdmotion handlar om hur personer som kommer till vår gräns ska hanteras, om det kommer många på en och samma gång. var inne på det här med förvar. I granskningsrapporten nämns förvar i samband med att det var många människor som kom hit. De hann inte registreras och inhystes i lokaler i väntan på att över huvud taget komma in i systemet. Det aktualiserade den lagstiftning vi har när det gäller förvar, hur länge man får hålla personer i förvar och under vilka omständigheter. Lagstiftningen behöver säkerligen ses över i fråga om förvar i stort. Vi tycker till exempel att möjligheten att använda förvar bör nyttjas i större omfattning på andra områden. Men när det gäller just ankomst till driver vi frågan om transitzoner vid våra gränser. Ingen person som saknar giltiga handlingar, såväl id-handlingar som handlingar som styrker att man redan på förhand har en säkerställd uppehållsrätt i landet, ska kunna komma in i landet utan att ha passerat en transitzon, registrerats där och fått ett ärende öppnat, så att man får motsvarande handlingar. Man får någon form av identitetshandlingar, någon form av uppehållsrätt. Det må vara som asylsökande eller något annat. Det ska inte vara möjligt att komma in i utan giltiga handlingar. Man ska i så fall vara i en transitzon. Och det ska inte behöva räknas som att man tas i förvar. Vi debatterar nu regeringens skrivelse om av flyktingsituationen - beredskap och hantering. Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande 8 och avslag på reservationerna. samlade bedömning är att regeringen och följde förberedda rutiner och att de tillämpade en övad organisation för krishantering. är den övergripande bedömningen att beredskapen brast i vissa avseenden, vilket föregående talare har tagit upp. och andra myndigheter var inte tränade för att samverka med varandra vid en så stor och komplex händelse som flyktingsituationen utgjorde.