bet · H401UbU17 · 2017-04-27 00:00:00 — De nationella proven utvecklas utifrån de kunskapskrav som finns för respektive ämne i årskurs 3, 6 och 9 enligt läroplanen för . Det saknas därmed kunskapskrav för årskurs 8. Utskottet noterar vidare att Utredningen om nationella prov föreslog en renodling av de nationella proven så att syftet med proven ska vara att mäta elevers kunskaper i förhållande till kunskapskraven och stödja betygsättningen. Utredningen föreslog dessutom att andra sorters bedömningsstöd som går ut på att identifiera hur långt elever har kommit i sin kunskapsutveckling ska vara nationella bedömningsstöd som läraren frivilligt ska kunna använda när det är lämpligt sett till undervisningssituationen och behovet av sådant underlag. Utskottet vill inte föregripa beredningen av dessa förslag. Utifrån det anförda, och i synnerhet det pågående arbetet, avstyrker utskottet delvis motion 2016/17:3389 (M) yrkande 7. Särskilt om digitala och centralt rättade nationella prov Utskottet noterar de förslag som Utredningen om nationella prov lämnade och är medvetet om att regeringen har aviserat en kommande proposition om ett digitaliserat provsystem för en likvärdig och rättssäker kunskapsbedömning. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram att flera undersökningar , av t.ex. och (), har pekat på att lärares arbetsbelastning är alltför hög och har ökat . Rapporter har dessutom tydliggjort att lärare behöver lägga för mycket tid på administrativa arbetsuppgifter, som tiden som läggs på att planera och utveckla undervisningen blir åsidosatt. av detta anser utskottet att det är angeläget att vidta åtgärder för att minska lärares arbetsbelastning. De nationella proven utgör enligt utskottets mening ett viktigt instrument för att mäta elevers kunskaper i förhållande till kunskapskraven och för att stödja en rättssäker betygsättning, men det arbete som är kopplat till de nationella proven tar mycket tid från lärares kärnuppdrag. Utskottet vill därför säkerställa att digitala och centralt rättade nationella prov införs för att lätta på lärares arbetsbelastning. Med det ovan anförda anser utskottet att digitala och centralt rättade nationella prov ska införas. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:835 (SD) yrkande 7 och tillstyrker delvis motion 2016/17:3389 (M) yrkande 7. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, M, SD, MP, C, L och KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilda yttrandena 5 (M), 6 (SD), 7 (C), 8 (L) och 9 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9, bet. 2014/15:UbU11, bet. 2015/16:UbU12 och bet. 2015/16:UbU14). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. 1.Allmänna frågor om skolans värdegrund, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2016/17:5 av och (båda SD), 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 2, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:1043 av m.fl. (S), 2016/17:1045 av (S), 2016/17:1354 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1366 av (SD), 2016/17:2043 av och (båda SD), 2016/17:2705 av m.fl. (S) och 2016/17:2837 av (SD) yrkande 1. Vi anser att skolans ansvar och ansvaret hos andra som arbetar med barn och unga, främst inom förskolan och fritidshemmen, att främja demokratiska värderingar och motverka extremistiska värderingar behöver förtydligas. Det behöver bli tydligare vilka konkreta krav som ställs på varje skola när det gäller att främja demokratiska värderingar, och det behöver bli mycket tydligare att skolan har ett ansvar för att utmana och ifrågasätta när elever framför åsikter som strider mot principerna som bygger upp demokratin och de mänskliga fri- och rättigheterna. Skolan får inte stillatigande betrakta att t.ex. vissa elever hyllar terroristorganisationer, motarbetar jämställdhet eller uttrycker sig rasistiskt. Det är viktigt att detta arbete bedrivs redan på lågstadiet. För att varje skola ska kunna leva upp till detta ansvar finns det enligt vår mening ett behov av att utarbeta verktyg som kan tjäna som stöd och inspiration i arbetet. Det är viktigt att materialet återspeglar den verklighet som RESERVATIONER 2016/17:UbU17 finns på många skolor. Vi ser att det också finns behov av utbildningstillfällen där lärare och skolledare från olika skolor får möjlighet att lära sig mer om hur man kan arbeta med både att främja demokratiska värderingar och att utmana extremistiska värderingar. Vi anser vidare att det är naturligt att de vuxna som har mycket kontakt med barn och ungdomar inom exempelvis skolan har en central roll när det gäller att upptäcka och avbryta en pågående radikalisering. Det måste tydliggöras i relevanta regelverk att lärare och annan skolpersonal har en skyldighet att agera, och det måste vara tydligt hur de ska agera om de misstänker att en elev är på väg att dras in i våldsbejakande extremistiska kretsar. Det är t.ex. viktigt att det finns en tydlig handlingsplan på varje skola som anger vilka åtgärder som ska vidtas. Vi anser att det dock också bör krävas att skolorna inte enbart agerar reaktivt, utan även förebyggande. Analyser bör genomföras för att bedöma risken för att elever utsätts för eller kommer att utsättas för propaganda eller rekryteringsförsök från extremistiska rörelser. Vi anser att det även i vissa fall kan krävas riskanalyser på individnivå för att identifiera elever som är i riskzonen för att radikaliseras, men även elever som är anhängare av någon extremistgrupp och försöker radikalisera andra. Det är också enligt vår mening betydelsefullt att det finns ett gott samarbete i dessa frågor mellan skolan, , fritidsverksamheten och polisen. Det underlättar också om skolan har ett gott samarbete med föräldrarna och med det civila samhället i form av trossamfund och andra organisationer, men det gäller att skolan är noggrann med vad de samfund och organisationer som skolan samverkar med verkligen står för. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 2.Allmänna frågor om skolans värdegrund, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 10 och 2016/17:2043 av och (båda SD) samt avslår motionerna 2016/17:5 av och (båda SD), 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 2, 2016/17:1043 av m.fl. (S), 2016/17:1045 av (S), 2016/17:UbU17 RESERVATIONER 2016/17:1354 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1366 av (SD), 2016/17:2705 av m.fl. (S), 2016/17:2837 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. har vi erfarit att lärare under lektionstid tagit partipolitisk ställning och under lektionstid pratat illa om partier en viss lärare haft en personlig motvilja mot. Att på detta sätt under lektionstid föra ut egna partipolitiska preferenser är enligt vår mening fullständigt oacceptabelt och hör inte hemma i en demokrati värd namnet. Vi anser att skolan bör vara tydlig med att sådant beteende inte får förekomma. Det bör därför föras in i gällande läroplan samt i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid av någon lärare. I första hand bör varning ges till den som på detta sätt bryter mot de demokratiska spelreglerna. Hjälper inte det ska entledigande bli nästa åtgärd. Enligt vår uppfattning kommunicerar en människa med såväl sin röst som med sitt kroppsspråk. Om en person bär heltäckande slöja eller burka skyler personen kroppen på ett sådant sätt att kommunikationen mellan människor försvåras. Vid vissa situationer, t.ex. vid prov, kan det vara rent avgörande att man kan avgöra vem personen i fråga är. God kommunikation är enligt vår mening dessutom avgörande för att en lärare ska kunna hjälpa och undervisa sina elever på ett framgångsrikt sätt. Att elever då bär heltäckande slöja eller burka är olämpligt. Vi anser dessutom att heltäckande slöja kan ses som ett uttryck för kvinnoförnedring och hederskultur, vilket rimmar mycket illa med skrivningarna i skolans läroplan om vilka värden som skolan ska gestalta och förmedla. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 3.Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1, 2016/17:1996 av och (båda L) yrkande 2, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 25. RESERVATIONER 2016/17:UbU17 Vi motsätter oss utskottets förslag om att ska tillkännage för regeringen att regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad. Motionsyrkanden om könsuppdelad undervisning bör därmed avslås. I särskilda yttranden i detta betänkande utvecklar vi skälen för våra ståndpunkter. 4.Arbete mot hedersförtryck, punkt 3 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 23. Handlingsplaner mot hedersförtryck samt handlingsplaner mot kontroll av individer behöver finnas i grund- och gymnasieskolor. Kunskaperna om dessa frågor måste höjas på nivå. Regeringen behöver även satsa på förebyggande insatser och införa strukturella åtgärder inom utbildning för en ökad jämställdhet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 5.Vissa undervisningsämnen, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 3 och avslår motionerna 2016/17:220 av (M), 2016/17:852 av (SD), 2016/17:1381 av (SD), 2016/17:UbU17 RESERVATIONER 2016/17:1499 av i (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:2544 av och (båda SD), 2016/17:2600 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2664 av (MP) och 2016/17:2983 av Per Lodenius (C). Undersökningar om ungas psykiska ohälsa visar att hbt-personer i allmänhet och transpersoner i synnerhet mår sämre än genomsnittet. Att slippa diskriminering och kränkningar i sin vardag är en förutsättning för att hbtpersoner ska må bättre. Jag anser därför att sexualundervisningen behöver ses över så att frågor kring sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck finns med på ett tydligare sätt och att blivande lärare får möjlighet att fördjupa sina kunskaper i dessa frågor. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 6.Programmering i skolan, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 35. Vi vill att programmering och digital kunskap ska vara en del av undervisningen i . Att ha en grundläggande kunskap i programmering bidrar till förståelse för hur all digital teknik och inte minst hela internet fungerar och är uppbyggt. Det är också starkt kopplat till logiskt tänkande och matematik. Framöver kommer kunskaper i programmering att bli allt viktigare, såväl på arbetsmarknaden som för vår ekonomi och samhället i stort. Ett större fokus på programmering i skulle även leda till ett ökat intresse bland unga för teknik och få fler att söka sig till t.ex. ingenjörsutbildningar . Dessutom finns en stor brist på programmerare, inte minst kvinnliga programmerare. Vi vill säkerställa att alla barn får med sig kunskaper om och färdigheter i programmering från den svenska skolan. Vi anser att regeringens förslag och RESERVATIONER 2016/17:UbU17 åtgärder inte är tillräckligt långtgående för att uppnå det målet och att viktiga delar saknas, exempelvis att rusta lärarna med den kompetens som krävs. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 7.Samverkan med arbetsliv och föreningsliv, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 27 och avslår motionerna 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2016/17:994 av (S) och 2016/17:2169 av (S). Vi anser att det finns en stor utvecklingspotential när det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna och krisberedskapen. Det handlar om att organisationerna kan bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns att hantera dem. Ett exempel på hur frivilligorganisationerna enligt vår mening kan göra en konkret skillnad är att man låter organisationerna samarbeta mer med skolan för att informera om försvarets verksamhet. För att försvaret ska kunna ha en långsiktigt hållbar personalförsörjning krävs det att det också finns kunskap om försvarets verksamhet ute i samhället. Enligt vår mening är skolan central i det sammanhanget. Vi anser att det därför bör tas fram förslag om hur samarbetet mellan skolan och frivilligorganisationerna kan fördjupas. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 8.Samverkan med arbetsliv och föreningsliv, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:UbU17 RESERVATIONER 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 31 och avslår motionerna 2016/17:994 av (S), 2016/17:2169 av (S) och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi vill se en utökning av det s.k. där även näringsliv deltar tillsammans med idrottsföreningar, dels för att frigöra tid för lärarna, dels för att knyta näringslivet närmare skolan. Med både föreningslivet och näringslivet med i skolans verksamhet kan eleverna få stimulans både när det gäller fritid, verklighetsanknytning och tankar på framtida yrkeskarriärer. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 9.Skolbibliotek, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2016/17:2706 av m.fl. (S). I budgetpropositionen gjorde tillsammans med regeringen en satsning på personalförstärkningar vid skolbiblioteken. Det var enligt min mening en viktig och bra satsning, men den är långt ifrån tillräcklig, särskilt inte för alla de elever som inte har tillgång till bibliotek på sina skolor och därmed sannolikt inte berörts alls av satsningen. Jag anser att skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha skolbibliotek. Även om omfattningen av dessa bibliotek kan variera så ska det inte räcka med biblioteksbussar eller stadsbibliotek. Dessa ska i stället ses som kompletterande verksamheter till det integrerade skolbiblioteket. Skolbiblioteket ska ge eleverna tillgång till ett rikt utbud av medier, såväl skönsom facklitteratur. Ett bibliotek där välutbildad bibliotekspersonal samarbetar med den pedagogiska personalen kan enligt min mening locka fram och tillfredsställa barnens och ungdomarnas läslust, RESERVATIONER 2016/17:UbU17 nyfikenhet och forskarintresse samt även hjälpa dem att orientera sig bland nya medier och i flödet av information på nätet. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som innebär att skolelevernas rätt till skolbibliotek stärks. Jag anser också att det bör införas bestämmelser som anger att skolhuvudmännen ska eftersträva att skolbiblioteken ska vara bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Regeringen bör därför återkomma med ett förslag som innebär att skolbibliotek ska vara bemannade av bibliotekarier. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 10.Betyg och nationella prov, punkt 9 (M, SD, C, KD) av (M), (M), (SD), (M), i (C), (SD), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del och avslår motion 2016/17:2144 av (S). Vi vill utöver det som utskottet anför om att de nationella proven bör digitaliseras och rättas centralt framhålla följande. Vi anser att de digitala och centralt rättade nationella proven bör flyttas från årskurs 9 till årskurs 8. Genom att ha proven i årskurs 8 får eleven enligt vår mening större möjlighet att komplettera kunskaper som den saknar. Regeringen bör vidta åtgärder enligt vad som anförs ovan. 11.Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). 2016/17:UbU17 RESERVATIONER Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. Vi vill inledningsvis påminna om att regeringen har aviserat en kommande proposition om ett digitaliserat provsystem för likvärdig och rättssäker kunskapsbedömning, utifrån förslag om bl.a. digitala nationella prov som Utredningen om nationella prov lämnade 2016. Vi anser därför att utskottet inte bör föregripa behandlingen av detta ärende. Vi ställer oss positiva till ökade inslag av extern bedömning när det gäller nationella prov, vilket regeringen även framförde i budgetpropositionen . Mot bakgrund av ovanstående motsätter vi oss utskottets förslag om att ska tillkännage för regeringen att digitala och centralt rättade nationella prov ska införas. Motionsyrkanden om nationella prov bör alltså avslås. 1.Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (S, MP) (S), (S), (S), (S), (MP), (S) och (S) anför: Vi vill utöver vad som anförts i reservation 3 anföra följande. Alla skolor ska leva upp till intentionerna med den värdegrund om demokrati, jämställdhet och människors lika värde som anges i skollagen och läroplanerna. Regelmässig och systematisk könsuppdelning hör inte hemma i svensk skola, oavsett om den görs i undervisningen, på rasten eller på väg till och från skolan. Skolans värdegrund är viktig och att den efterlevs är viktigt inte bara för eleverna i skolan utan även för samhället i stort. Det förekommer dessvärre att skolor organiserar såväl utbildning som undervisning som bryter mot denna värdegrund. Bland annat förekommer i vissa fall könsuppdelad undervisning regelmässigt och , vilket t.ex. har uppmärksammats i anmälningar till och beslut fattade av Skolinspektionen. Regeringen fattade därför beslut om ett uppdrag till om att föreslå ändringar i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter. Detta arbete innefattar flera aspekter och ska särskilt säkerställa att den värdegrund som anges i läroplanerna inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans och att könsuppdelning regelmässigt och inte är tillåtet. Uppdraget ska redovisas till () . Vi anser vidare att det inte är tillräckligt att enbart fokusera på en enskild aspekt av undervisningen i skollagen. Alla skolor, och hela deras verksamhet, ska alltid drivas i överensstämmelse med skolans värdegrund som bl.a. bygger på demokrati, jämställdhet och alla människors lika värde. Därför är det bra att regeringen nu brett ser över relevanta bestämmelser och även har öppnat för att se över skollagen för att säkerställa att såväl utbildning som undervisning följer svensk skolas värdegrund. Mot bakgrund av detta är vår mening att , och därefter (), beredning av denna fråga inte ska föregripas. Vi utgår dessutom från att regeringen säkerställer att relevanta bestämmelser för all skolverksamhet är i överensstämmelse med skolans värdegrund. 2.Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (V) (V) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 3 anföra följande. Könsuppdelad undervisning ska inte förekomma om skolan inrättar det av olika religiösa skäl, men jag anser att det i vissa fall kan finnas ett värde i att dela upp undervisningen mellan könen, exempelvis för att stärka flickorna och därmed arbeta aktivt för jämställdhet bland eleverna. Jag har tidigare t.ex. föreslagit att utbildning i feministiskt självförsvar erbjuds alla flickor från årskurs 7. Feministiskt självförsvar handlar om att skaffa sig kunskap om det sexualiserade våldet, om samarbete mellan flickor eller kvinnor och om att skaffa sig handlingsberedskap att försvara sig mentalt, verbalt och fysiskt i en värld där flickor och kvinnor är underordnade och utsatta. Feministiskt självförsvar är grundat av flickor och kvinnor för flickor och kvinnor och bygger på att flickor och kvinnor delar erfarenheter och tillsammans utarbetar strategier för att bl.a. hantera rädsla. ska killar få utbildning om sin roll i arbetet för jämställdhet och feminism. Det finns enligt min mening därför inget behov av att tydliggöra skollagen när det gäller könsuppdelad undervisning. 3.Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (C) i (C) anför: Jag vill påminna om att i sin kommittémotion för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (mot. 2016/17:3453) föreslog att ytterligare skulle avsättas för att ska kunna genomföra ett förfarande med externt rättade nationella prov. Detta förslag avslogs av . 4.Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (V) (V) anför: Jag vill utöver vad som anförts i reservation 11 anföra följande. De nationella proven är bara toppen på den våg av arbetsuppgifter som sköljt över lärarna . Många lärare vittnar om att man inte hinner med annat under slutet av terminen. Den vanliga undervisningen får stå tillbaka, och proven riskerar att minska elevernas kunskaper i stället för att öka dem. har vid ett flertal tillfällen framfört att antalet nationella prov borde begränsas eftersom de går ut över lärandet och undervisningen. Det finns enligt min mening inget behov av ogenomtänkta snabba lösningar, vilket utskottsmajoritetens tillkännagivande innebär, utan vi behöver en bred överenskommelse så att vi får ett beständigt och hållbart system för elever och lärare. 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. När det gäller motionsförslagen från företrädare från vårt parti hänvisar vi till de senaste ställningstaganden som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande frågor i betänkandena /15:UbU9, 2014/15:UbU11, 2015/16:UbU12, 2015/16:UbU14 m.fl. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i dessa sammanhang men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10.