bet · H401AU9 · 2017-04-21 00:00:00 — Då har man fått inge det till , något som , i alla fall tidigare, aldrig har sagt sig riktigt vilja göra. Därför kom utredningen från Middelman, som sa att hon tycker att man borde förtydliga skyldigheten för arbetstagarorganisationer att lämna in kollektivavtalsvillkor till . Och det är ju viktigt och grunden, så att man vet vad som gäller. Men vill regeringen, om jag förstår det rätt, att man ska tvinga dem som utstationeras hit att teckna ett svenskt kollektivavtal. Har vi på arbetsmarknaden tvång att teckna kollektivavtal? Nej, det har vi inte. Det är inte den svenska modellen. Här går vi alltså utanför den svenska modellen. Är det proportionerligt, enligt statsrådet? Det är ju inte särskilt många personer, tycker jag, som det handlar om. Om en arbetsgivarorganisation driver ett sådant här ärende i , tror statsrådet då att man kommer att vinna i enlighet med ? Och om avtalet är sämre för arbetstagaren än i hemlandet, vad händer då? Jag ske ge de fyra borgerliga partierna rätt på en punkt. Det kan ju vara så att rörligheten blir ännu större om man får dumpa löner och inte behöver betala minimilön, men jag tror inte att ni vill ha det så. Jag tror faktiskt att ni vill stå upp för att minimilöner ska gälla enligt direktivet. Om vi då ska säkerställa att den lagstiftning som gäller på EU-nivå också på riktigt verkställs i kan det hända att det finns företag som inte kommer hit därför att de tycker att det inte är lönsamt nog, eftersom de har betalat sina anställda 30, . Så kan det naturligtvis bli, men vi vill ju inte ha det så att man kommer hit för att kunna ge människor usla villkor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Om vi är överens om att miniminivån ska gälla enligt utstationeringsdirektivet finns det ingenting i förslaget som skulle minska rörligheten eller göra att färre kommer hit, utan man får betala precis det som man ska betala. Men där är vi oense om huruvida man verkligen betalar det eller inte. Nej, , vi har inte tvång på kollektivavtal i . Det kommer det inte heller att bli för utstationerade företag, utan det blir samma modell. Vi har en modell som ger facket en långtgående rättighet att kräva kollektivavtal, också ytterst med stridsåtgärder, och vi har kunnat lita på att facket har gjort det utan diskriminering, det vill säga för alla. Vi måste nu säkerställa att svenska företag inte diskrimineras genom att facket de facto inte upplever sig kunna ställa samma krav, alltså göra sin del av avtalet, sin del av arbetsuppgifterna på svensk arbetsmarknad, så att det blir likabehandling av svenska företag och företag som utstationerar i . Det är vad vi förväntar oss att svenska företag ska mötas av när de utstationerar eller säljer tjänster i ett annat land. Jag blir inte riktigt klok på om det här verkligen kommer att lösa det som statsrådet vill lösa på arbetsmarknaden. Vi vill alla komma åt problemet om det är någon som dumpar löner, för det är inte tillåtet enligt och inte heller enligt vår svenska lex . Därför är det upp till arbetsmarknadens parter, och facken får ju agera då. Statsrådet säger att man inte behöver teckna ett särskilt kollektivavtal. Då förstår jag inte riktigt vad skillnaden är mot . Det gör det krångligare för den som vill komma till , och det blir mycket svårare för dem att veta vad det är som gäller. Hur ska man i alla olika branscher veta vad det är för kollektivavtal som gäller om man har ett företag i och vill utstationera personal som ska hjälpa till i byggsektorn här? Hur ska man veta vilka kollektivavtal man ska följa innan man kommer hit? Jag skulle vilja veta, som jag frågade statsrådet, vad som händer om en person mot förmodan, om man kommer från , skulle ha ett bättre avtal i sitt hemland? Det kommer utstationerade också från andra länder, till exempel från , som arbetar inom it-sektorn. Om ett ärende drivs till om ett sådant här avtal, tror statsrådet att kommer att vinna? Kommer det här förslaget att hålla enligt ? frågar om det här kommer att lösa problemen. Sanningen är att vi inte kan veta det säkert, för det bygger på en tredje part, nämligen att eller annat berört fackförbund gör sin del av jobbet. Om de inte gör det har vi ett problem. Dock sköter de fackliga organisationerna sin del av jobbet på alla andra delar av arbetsmarknaden. Vi får hoppas att det funkar också i den här delen. Men det är klart att om de inte skulle göra det har vi ett problem. Då måste vi fundera på om den svenska modellen kan överleva. De fackliga organisationerna vet också vilket stort ansvar som vilar på dem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Transparensen är helt avgörande. Hur ska ett företag veta vad som gäller? Jo, man ska veta det dels genom ingivna kollektivavtal, som vi ökar kraven på, dels genom att det finns en kontaktperson som kan svara på frågor kring kollektivavtal. Det är viktigt. Vi har många tjänstemannaorganisationer som har sifferlösa avtal, och då är det inte särskilt lätt att förstå vad som är en miniminivå i dessa. Därför är det viktigt att kollektivavtalet tolkas av parterna så att det blir förståeligt för den som ska utstationera och ta del av detta. Om någon utstationerar från till gäller inte utstationeringsdirektivet eftersom inte är ett EU-land, utan då gäller svensk lagstiftning, och så bör det vara, som jag sa i mitt huvudanförande. Vi är med i klubben EU och får ta en del saker som vi inte alltid är så förtjusta i, men sammantaget är det en väldigt bra idé för , svenska företag och svenska medborgare att vara med i den. Utstationeringsdirektivet är, som jag tror att alla här i kammaren vet, inte min favorit. Jag skulle gärna vilja ändra det. Men när det gäller ska vi tillämpa det. Det är en skyldighet vi har gentemot varandra som medlemmar i . Jag förväntar mig att andra medlemsländer också genomför lagstiftning, även om de inte alltid är helt förtjusta i den. Det är en viktig förutsättning. Ja, jag är trygg med att detta är förenligt med . Den här debatten, som har pågått i snart , handlar i grunden om sjysta villkor både för arbetstagare och för arbetsgivare. Det har framkommit tydligt i debatten, inte minst i det senaste replikskiftet. Det är viktigt att understryka att den här debatten inte bara handlar om sjysta villkor för just arbetstagarna utan också för arbetsgivarna. Vi har en osund konkurrens på den svenska arbetsmarknaden där arbetsgivare ställs mot varandra och tvingas att dumpa sina egna löner och villkor, vilket är dåligt för både arbetstagarna och arbetsgivarna. Det skapar en problematisk arbetsmarknad i , något som vi under debatten har hört att EU har ganska starka åsikter om. , vd i - ett av de största byggföretagen i - är väldigt positiv till regeringens förslag om att riva upp lex . Jag vill läsa upp ett citat om vad Peabs vd och koncernchef tycker om det förslag som ligger på bordet för omröstning . Så här svarar på frågan om vilka konsekvenser förslaget skulle få för : "Det handlar inte om skulle gynnas eller missgynnas med förslaget. Det handlar om att vi måste ha konkurrens på lika villkor och spelregler som gäller för alla." Tydligare än så kan det inte bli. Exakt så säger man på ett av största byggföretag. En svensk intresseorganisation som brukar ha starka åsikter om byggsektorn, inte minst när det gäller att en uppriven lex skulle kunna leda till bättre villkor på arbetsmarknaden, är Byggindustrier, alltså motparten till som har nämnts här . På Byggindustrier är man också positiv till det förslag som ligger på bordet här och som kommer upp till omröstning , alltså det förslag som vi debatterar just . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler vice vd och förhandlingschef heter . På en fråga om vad han tycker om förslaget att riva upp lex för att skapa sund konkurrens på svensk arbetsmarknad svarar han "att propositionen som läggs fram om nya regler för utstationering är ett steg i rätt riktning". Då känns det väldigt konstigt att debattörerna från de fyra borgerliga partierna lägger ord i munnen på byggsektorn i svenskt näringsliv, att det här skulle vara negativt för den sektorn. Det är tvärtom. Man vill ha det här. Därför skulle jag vilja fråga allianspartierna, eller snarare de före detta allianspartierna, de borgerliga partierna: Har fel i det här fallet? Har Byggindustrier fel? Om de inte har det, har de borgerliga partierna i riksdag i så fall hittat på en egen version av den svenska modellen? Det kanske är en modell som ingen annan står för, utan som de har hittat på, här i kammaren eller någon annanstans, på något partihögkvarter. Det kanske är en svensk modell som bara finns i de borgerliga tänkarnas idéer och hjärnor. Såvitt jag vet bygger den svenska modellen på att parterna på arbetsmarknaden kommer överens. Parterna och Byggindustrier tycker att det här är ett utmärkt förslag för att få grundläggande lika villkor och sund konkurrens på svensk byggarbetsmarknad. Men de borgerliga partierna är emot det, med argumentet att näringslivet skulle vara emot detta. Det är mycket konstigt. Det här är en intressant fråga. Det är, som många har nämnt under debatten, avgörande för vårt samhälle. Jag vill också tala lite om , som också är med i debatten och som kommer att rösta . För verkar dagens ställningstagande till lex snarare vara en avledningsmanöver. Vi ska inte glömma att röstade emot löntagarnas villkor. Vi ska inte glömma att de röstade för att man ska kunna fortsätta dumpa lönerna på arbetsmarknaden när det gäller upphandlingar. Vi ska inte heller glömma att föreslår ganska allvarliga attacker mot arbetsrätten och har med det i sina program. De förslagen presenterar de här i kammaren då och då. De vill till exempel ha fler undantag i LAS. De pratar till och med om en ny typ av anställningsform som innebär att det ska gå att vara provanställd . De har alltså väldigt löntagarfientliga förslag. Min slutsats blir att det inte går att lita på i de här frågorna. Det känns konstigt. stod i talarstolen tidigare och talade sig varm för kollektivavtal. Men röstade han för att förstöra möjligheterna att kräva kollektivavtal i . har en närmast schizofren arbetsmarknadspolitik. Det är viktigt att väljarna får lärdom om det här . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Jag har tidigare visat en sammanställning av arbetsmarknadspolitik , sedan partiet grundades. Jag ska inte gå igenom hela den . Den börjar 1988 och går hela vägen . Man kan fråga sig vilken arbetsmarknadspolitik de ska ha och fundera på vilken arbetsmarknadspolitik de ska ha . Den har nämligen varit schizofren - mot löntagarna, för löntagarna, för arbetsgivarna och mot arbetsgivarna. Man vet inte riktigt var står. Jag vill därför fråga vad kommer att tycka om arbetsmarknadspolitiken . Vad kommer de att tycka ? Vad kommer att tycka om arbetsmarknaden då? Jag vill gärna att begär replik, eftersom jag skulle vilja få svar på det. verkar dock inte vilja ta den debatten. Han sitter i sin stol och skakar på huvudet. har nämligen en ny strategi. har de gång på gång vägrat att ta debatten om arbetsmarknadspolitiken med oss här i kammaren. Det visar återigen att de inte har någon arbetsmarknadspolitik som håller. De har en löntagarfientlig arbetsmarknadspolitik. Jag kommer att fortsätta fråga här från talarstolen, , år , vilken arbetsmarknadspolitik de har. När går det, kommer det någonsin att gå, att lita på ? När det handlar om just arbetsmarknadspolitik funderar jag ibland på om litar på sig själv. Vet han själv vad han kommer att tycka om arbetsmarknadspolitiken ? Det är en schizofren arbetsmarknadspolitik som står för. Man kan helt enkelt aldrig veta vad de står för. Det här är intressant. Byggindustrier har skickat mejl till alla som deltar i debatten. Jag utgår från att även har fått detta mejl. Han råkar nämna lite löst att de är väldigt positiva. De har radat upp två saker som de tycker är positiva med regeringens proposition, som alltså ska bli lag från och med . Det gäller tydligare skyldighet att anmäla till vilka regler som gäller. Det står vi i Alliansen bakom. Vi är dessutom tydliga med att vi tycker att det vore bra om det kostade att inte anmäla. Det andra Byggindustrier är positiva till är att det ska utses en kontaktperson. Det är vi också positiva till. Byggindustrier radar upp fyra förändringar som de inte ser lika positivt på, vilka ska ställas mot de andra två. Det gäller till att börja med förhandlingsskyldighet. Eftersom det oftast är korta utstationeringar upplevs förhandlingsskyldighet som ett hinder och en osäkerhet. Nästa sak gäller utökad möjlighet att vidta stridsåtgärder genom företag som redan tillämpar villkor som uppfyller minimivillkoren, vilket blir ett bekymmer. Det är också oförenligt med den svenska modellen att tillåta att en oorganiserad ges självständig rätt att kräva villkor och förmåner i kollektivavtal och att arbetsorganisationerna får utökade kontrollmöjligheter för lönevillkor och andra villkor. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Byggindustrier säger också att förslaget eventuellt strider mot den fria rörligheten vad gäller att tillhandahålla tjänster inom EU. Därför känns det lite märkligt när står i talarstolen och säger att Byggindustrier tycker att det här är positivt, att det här är bra. Jag tänker att man kanske ska ta med lite andra saker, helheten, om man hänvisar till dem. Det här blir väldigt märkligt. Allianspartierna är inte för osund konkurrens. handlar om att skapa förutsättningar och regler som tar upp svenska regler men som också anpassar sig till . Att är besvikna beror på att inte har gjort sitt jobb. De har inte använt det utrymme som finns i lex för att faktiskt kontrollera. Den här debatten har varit konstig. Att döma av nästan alla replikskiften med de borgerliga partierna verkar det som att de inte förstår hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Det är olyckligt. Det kan också vara på det sättet att de spelar att de inte känner till hur den svenska arbetsmarknaden fungerar. Det är lite sorgligt att de på olika sätt lägger ord i munnen på oss - vad vi ska tycka. Jag citerade tidigare vad har sagt om förslaget. Jag har också läst de invändningar man har. Men i grunden är man positiv till att förslaget ligger på bord och till att vi ska fatta ett positivt beslut om det. Man är i grunden positiv, även om man har vissa invändningar som kan behöva finnas med i det fortsatta arbetet. Men man ser också att det är ett steg på vägen. Den svenska modellen är - återigen - att det är parterna, i det här fallet och Byggindustrier, som ska tycka till om det här. Om parterna är överens, vilket de faktiskt är om detta, tycker jag att vi i också ska vara positiva till det. Den svenska modellen innebär ingenting annat. Den svenska modellen innebär att det är parterna som har bäst koll på hur arbetsmarknaden ska skötas. Vi ska också låta dem sköta det. Vi politiker har i uppdrag och som uppgift att väga olika intressen för och emot varandra, och att hitta någon form av balans som våra politiska parter kan stå för. Vi ska inte gå någon enskilds ärende. I det här fallet kan det upplevas som att det finns ett beställningsjobb som ska levereras, för en av parterna. När vi gjorde hela den utredning som sedan resulterade i lex var syftet att väga olika delar mot varandra och hitta någon form av kompromiss som följde den svenska modellen och som också tog hänsyn till att vi hade att förhålla oss till . Politikens uppgift är inte att gå enskildas ärenden. Politikens uppgift är att sammanväga olika värden för att se till att skapa ett bra samhälle. När säger att man tycker att det är bra och att man därför gör så här, då har inte tagit med någon del som berör resten av arbetsmarknaden, som berör rörligheten inom EU och som berör andra typer av frågor som också är av stor vikt. Det känns lite naivt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nya utstationerings-regler Återkommande sägs det: Jaja, det låter som att de andra inte fattar hur det funkar. Det är också ett sätt att slippa ta diskussionen. I förslaget om lex fanns det en möjlighet att följa upp och se till att göra sitt jobb och att granska att de löner som angavs också utbetalades. Kritiken mot att det inte har fungerat under dessa år faller mycket tillbaka på parterna som inte har sett till att fullfölja sitt ansvar att granska och kontrollera svensk arbetsmarknad. under debatten har det nämnts att lex på något sätt är en kompromiss. Bara det är ju en lögn. Det gjordes i alla fall ingen kompromiss här i eftersom Socialdemokraterna röstade emot den lagen. Det finns alltså ingen kompromiss mellan höger och vänster när det gäller lex . Man kan ha kompromissat inom de borgerliga partierna. Det är kanske den typen av kompromiss som man pratar om. Men det finns ingen kompromiss här i . Allt annat är en lögn. Jag tycker att det är lite olyckligt att man pratar om en sådan kompromiss. Man har kanske kompromissat om till exempel hur mycket man ska dumpa lönerna. har, precis som vi har pratat om här , ryckt undan möjligheten för arbetsmarknadens parter att se till att det finns sjysta villkor. Det är det som är problemet. hade ju inte sagt detta om man hade tyckt att det skulle rycka undan mattan för Peabs möjlighet att bedriva verksamhet i . är positiv till det här förslaget för att det bidrar till sund konkurrens, och det är så man vill verka på arbetsmarknaden. Innan jag kom in i jobbade jag just för . Jag var ute på otaliga arbetsplatser, inte minst under valåret, för att lyssna på människors berättelser som hur det var på arbetsplatserna. träffade jag människor från andra länder som inte ens hade fått något anställningsvillkor och som tjänade . Dessa människor hade blivit utnyttjade och kanske sov på sina arbetsplatser. Så ser det ut runt om i . Bara i de fem kommunerna i min valkrets, , fanns det under valåret exempel i varje kommun på att människor utnyttjades på grund av just lex och den möjlighet som lex innebär för att utnyttja människor. Det vill vi stoppa här . finns ett förslag som jag och alla andra som tänker rösta på är stolta över. Det är ett väldigt bra förslag som kommer att se till att det blir sund konkurrens på svensk byggarbetsmarknad och på arbetsmarknaden generellt och som kommer att se till att lika villkor gäller för alla. Det är jag stolt över. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 15.)