bet · H401TU18 · 2017-06-09 00:00:00 — Internationella regler för sjösäkerhet, sjöfartsskydd och skydd för den miljön utarbetas framför allt inom IMO, men även på EU-nivå tas det fram olika instrument som påverkar den europeiska sjöfartsnäringen. För sjötrafik inom Sveriges sjöterritorium och ekonomiska zon gäller de internationella sjövägsreglerna samt de tillägg och undantag från dessa regler som finns föreskrivna. Tillträde till den svenska sjöfartsmarknaden kan antingen ske genom nybyggnation, förvärv eller charter av fartyg, och verksamheten kan drivas under svensk eller utländsk flagg. Det är ett av världens äldsta och ligger administrativt under Transportstyrelsen. Om ett fartyg är och är det ett skepp, och alla skepp måste vara registrerade i fartygsregistret. Transportstyrelsen tar ut vissa avgifter för att registrera ett fartyg och ha det registrerat i . I processerna för registrering och certifiering av fartyg, s.k. inflaggning, ingår olika steg. Det första steget är att säkerställa att ägare och fartyg uppfyller de krav som finns. En anmälan om inflaggning görs på en särskild blankett och därefter sker i de flesta fall en inflaggningsinspektion som innebär en kontroll av fartygets skick och hur väl det överensstämmer med dess certifikat. Vid ett inflaggningsmöte tar man upp eventuella brister och dispenser, Transportstyrelsens eller den erkända organisationens ansvar samt går igenom information om bemanning och registrering. Därefter registreras fartyget. En eventuell sjövärdighetsbesiktning för kontroll av system och operation görs. När fartyget är registrerat certifieras fartyget och får därefter användas. För att ett fartyg ska kunna registreras i det måste äganderätten till fartyget kunna härledas till den som senast var inskriven ägare i ett lands officiella fartygsregister. Därför behöver Transportstyrelsen få ett avregistreringsintyg från fartygets tidigare hemland. Om fartyget aldrig har varit registrerat i utländskt register krävs ett ickeregistreringsintyg från fartygets tidigare hemland. Om fartyget aldrig har varit registrerat tidigare krävs dessutom ett s.k. Builder’s Certificate, eftersom äganderätten måste kunna härledas till tillverkningsvarvet. Fartyg som ska bli svenska ska vidare genomgå olika besiktningar och kontroller för att få användas till sjöfart, t.ex. sjövärdighetsbesiktning, men även andra besiktningar beroende på hur fartyget ska användas. För att få framföra ett fartyg krävs dessutom ett beslut om säkerhetsbesättning eller, för de fartyg som inte ska ha säkerhetsbesättning, att kraven i Transportstyrelsens bemanningsföreskrifter är uppfyllda. I kommittémotion 2016/17:2530 framför m.fl. (M, C, L, KD) att den administrativa bördan för sjöfartsnäringen riskerar att hämma utvecklingen. Många i branschen upplever att myndighetskontakter är komplicerade, och det bör därför införas en s.k. one-stop shop, där det räcker med en enda kontakt in i myndighetsvärlden. Motionärerna menar att detta bör vara en del i en översyn av insatser för de företag och fartyg som återigen vill flagga svenskt i syfte att stärka svensk sjöfartsnäring. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av möjligheten att förenkla inflaggningsprocedurerna (yrkande 27). Vidare pekar motionärerna bl.a. på att är beroende av goda konkurrensvillkor gentemot andra länder och att det är viktigt att undvika nationella särlösningar och att uppmuntra samarbete. Motionärerna efterfrågar därför att regeringen verkar för att regler som rör sjöfarten framför allt ska beslutas globalt inom t.ex. FN:s internationella sjöfartsorganisation (IMO) och att gemensamma globala system för sjötrafikledning ska uppmuntras och understödjas (yrkande 28). I kommittémotion 2016/17:3119 anför m.fl. (C) att genom en stark svenskflaggad handelsflotta kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda. Motionärerna betonar att det är viktigt att den svenska sjöfartens konkurrenskraft inte försämras. Utflaggning av svenska fartyg riskerar att utarma kompetensen och röst i internationella sammanhang och därmed möjligheten att påverka arbetsvillkoren inom sjönäringen. Motionärerna efterfrågar därför en översyn av möjligheterna till en stärkt konkurrenskraft inom sjöfarten (yrkande 5). I kommittémotion 2016/17:3510 framhåller m.fl. (KD) att sjöfartens konkurrenskraft måste öka. Motionärerna menar att näringens kostnader måste minska, och sjöfarten måste ges goda villkor och konkurrenskraftiga skatter för att behålla och öka antalet svenskregistrerade fartyg. Motionärerna efterfrågar att ställer sig bakom det som anförs om sjöfartens betydelse för (yrkande 19.2 i denna del). Insatser för stärkt konkurrenskraft för svensk sjöfart Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat om ett näringspolitiskt inriktat mål för sjöfarten, nämligen dels att på olika sätt tillvarata sjöfartens möjligheter som en konkurrenskraftig exportnäring och därigenom stärka betalningsbalansen, dels att tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1). Utskottet har behandlat frågor om den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utskottet vill särskilt peka på den uppföljning som utskottet rapporterade (rapport /15:RFR9). Utskottet konstaterade att det fanns utrymme för förbättringar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att det är angeläget att dessa genomförs . Utskottet underströk bl.a. vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring (bet. 2014/15:TU11). Utskottet vill vidare framhålla att regeringen tog ett helhetsperspektiv för att främja de maritima näringarna. I den maritima strategin lade regeringen fast sin vision för det fortsatta arbetet: Konkurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livsmiljö. Utskottet välkomnar regeringens maritima strategi och vill framhålla att behöver en väl fungerande sjöfartssektor för att upprätthålla positionen som ett handels- och industriland. Utskottet delar regeringens bedömning att svenskregistrerade fartyg ökar tillgången på praktikplatser för sjöfartsstudenter, bidrar till ökad sysselsättning för bl.a. svenska sjömän och även kan stärka hela den maritima sektorn i . Utskottet menar att strategin bl.a. bör kunna bidra till att kan ta vara på de marknadsmöjligheter som finns inom det maritima området. Utskottet vill även peka på vikten av att arbetet med genomförandet av strategin bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Utskottet vill lyfta fram att en stärkt svensk sjöfart utgör ett viktigt verktyg för ambitionerna att öka den svenska exporten till nya tillväxtmarknader samt bidra till en minskad klimatpåverkan från transportsektorn. Som en följd av den maritima strategin har regeringen beslutat om olika uppdrag. Bland annat har Havs- och vattenmyndigheten (HaV) fått i uppdrag att dels vidareutveckla ett begränsat antal indikatorer för en årlig uppföljning av utvecklingen inom perspektiven och de olika åtgärdsområdena i strategin, dels genomföra en fördjupad uppföljning . HaV ska genomföra uppdraget i samarbete med andra berörda myndigheter och aktörer och slutredovisa . Utskottet vill vidare påminna om att beslutade om ett svenskt tonnagebeskattningssystem, där syftet har varit att öka den svenska handelsflottans konkurrenskraft och öka andelen svenskregistrerade fartyg (prop. 2015/16:127, bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6). Beslutet innebär att kvalificerade rederier ska kunna välja mellan vanlig bolagsbeskattning och tonnagebeskattning. Tonnagebeskattning innebär att rederiernas inkomst bestäms schablonmässigt utifrån fartygens last- och passagerarkapacitet, dvs. Tonnagebeskattningssystemet kan ses som ett statligt stöd. granskade därför regeringens förslag, och godkände kommissionen förslaget i huvudsak. De nya reglerna trädde i kraft , och de kan tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . Föreningen har framfört till utskottet att införandet av tonnagebeskattningssystemet är mycket positivt. Utskottet konstaterar vidare att Trafikanalys har bedömt att tonnagebeskattningssystemet kommer att leda till en minskad utflaggning, men noterar att Trafikanalys ser effekter i form av ökad registrering i fartygsregistret som mer osäkra. Utskottet vill därför peka på vikten av att fortsatt följa denna fråga och behovet av insatser för att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Förenkling av regler och fartygsregistrering Utskottet vill inledningsvis påminna om att Transportstyrelsen har vidtagit olika åtgärder för att bl.a. underlätta tillsyn, nybyggnation och inflaggning av fartyg. Utskottet välkomnar Transportstyrelsens arbete med att förenkla regler som rör sjöfarten inom ramen för regelutvecklingsarbetet. Som utskottet har uppmärksammat pågår projekt nationella föreskrifter (PNF) vid myndigheten, där hela regelverket för svenska fartyg som inte omfattas av internationella regelverk ses över. Utskottet konstaterar att målsättningen är bl.a. att ta fram ett funktionsbaserat regelverk för att skapa goda förutsättningar för en långsiktig och hållbar verksamhet. Detta arbete är också kopplat till ett nytt tillsynssystem med egenkontroll som utgångspunkt, vilket träder i kraft (prop. 2016/17:135, bet. 2016/17:TU15, rskr. 2016/17:218). Utskottet kan vidare konstatera att den dåvarande regeringen antog en handlingsplan i syfte att främja den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Bland annat lät regeringen ta fram förslag till förenklingar av regler med i huvudsak anknytning till fartygsregistret. Förslagen presenterades , och syftet med förslagen var bl.a. att underlätta köp och försäljning av skepp, registrering av skepp i samband med skeppslega (s.k. bareboatcharter), förenkling av registrering av mindre skepp samt en mer generell modernisering av Transportstyrelsens registreringsverksamhet. Med skeppslega menas att en redare hyr ut ett fartyg utan manskap. Den som hyr fartyget betalar driftsutgifterna medan bareboathyran betalas till redaren. I utredningen föreslogs bl.a. att fartygsregistret utökas med en ny del för skeppslega i vilken utländska fartyg som har hyrts ut i huvudsak obemannade tillfälligt kan registreras under svensk flagg. Detta syftar till att underlätta rederiernas affärsverksamhet när de behöver hyra in ett fartyg . Utredaren föreslog även en möjlighet till villkorad registrering för de fall de utländska registren inte avregistrerar fartyg innan en ny registrering skett. I promemorian föreslogs vidare att definitionen av skepp ändras så att den omfattar fartyg med en skrovlängd . För båtar med skrovlängd föreslogs krav på obligatorisk registrering i fartygsregistrets båtdel oberoende av om de används yrkesmässigt eller för fritidsändamål. Promemorian har remissbehandlats och beretts inom . Regeringen beslutade om en lagrådsremiss i syfte att underlätta för sjöfartsnäringen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I lagrådsremissen föreslås att registreringen av mindre skepp förenklas. Storleksmåtten för indelningen av fartyg i skepp och båtar ändras så att fartyg bara kommer att räknas som skepp om deras skrovlängd är . gäller att ett skepp ska ha en längd på och en bredd på . Förslaget innebär att pantsättningen av skepp genom pantbrev och inteckningar bara kommer gälla de lite större fartygen som fortfarande kommer att klassas som skepp. Detta bör enligt regeringen underlätta ägande och användande av mindre fartyg i de maritima näringarna. Registreringsskyldigheten för båtar utökas till att inte bara omfatta båtar som används i vissa yrkesmässiga syften utan även andra båtar, men då bara om skrovlängden är 15–. I lagrådsremissen föreslår regeringen också att det införs en möjlighet till en villkorad tillfällig registrering i fartygsregistret för att underlätta överföringen av skepp som köpts i utlandet och ett utländskt fartygsregister kräver registrering i innan slutlig avregistrering kan ske i det gamla hemlandet. Utskottet vill vidare peka på att frågan om inflaggningsprocessen uppmärksammades i trafikutskottets uppföljning av sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft (2014/15:RFR9). Där framfördes bl.a. att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen i frågan om flaggningen av handelsfartyg. Därefter har i en rapport (dnr 16-00767) konstaterat att processen vid inflaggning är komplicerad och ofta förknippad med stora kostnader. Enligt kan enbart den formella processen i samband med en inflaggning för ett typfartyg medföra avgifter på i storleksordningen . Utskottet uppmärksammar att regeringen gav Transportstyrelsen, och Delegationen för sjöfartsstöd vid i uppdrag att utreda de ekonomiska, praktiska och juridiska förutsättningarna för ett sammanhållet förfarande vid fartygsregistrering. I uppdraget ingick att utreda vad som krävs för att möjliggöra fartygsregistrering genom att vända sig till endast en myndighet, en webbplattform eller liknande. Vidare ingick i uppdraget att lämna förslag till åtgärder, inklusive författningsförslag, för att möjliggöra en enklare modell för fartygsregistrering. Syftet med uppdraget var att åstadkomma en förenkling för sjöfarten vad gäller myndighetskontakter, fartygsregistrering och ansökan om sjöfartsstöd. Arbetet förväntas leda till sänkta kostnader för företagen när samma uppgifter inte längre behöver lämnas till flera myndigheter. Utskottet noterar att uppdraget redovisades . I utredningen förordas bl.a. en myndighetsgemensam, webbaserad inflaggningsportal för en enklare och effektivare hantering av inflaggningsprocessen. Utskottet konstaterar att uppdragsredovisningen bereds inom . Transportstyrelsen uppger att man utifrån förslaget om ett sammanhållet förfarande för inflaggningsproceduren har sett över och breddat kommunikationen inom myndigheten mellan tillsyn och fartygsregistrering på olika sätt med hänsyn till de inflaggningar som pågår men också utifrån införandet av projekt nationella föreskrifter. Föreningen har lyft fram att man ser positivt på Transportstyrelsens arbete med bl.a. inflaggningslots. När det gäller frågan om i vilket register som rederier väljer att registrera sina fartyg kan utskottet konstatera att Trafikanalys i sin senaste rapport om svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation (2016:1) har uppmärksammat att rederier möter andra villkor för hantering av tillsyn och tillstånd i andra länder. uppger Transportstyrelsen att svensk flagg är mycket högt rankad internationellt och alltid upprätthåller högsta möjliga nivå. Utskottet vill peka på vikten av denna fråga och välkomnar därför att Transportstyrelsen arbetar med att förbättra villkoren för svenska fartyg och redare. Utskottet ser positivt på Transportstyrelsens insatser för att förenkla arbetet med registrering av fartyg och arbete med att ta fram ett nytt it-stöd för fartygsregistrering i enlighet med promemoria om regelförenkling för sjöfarten. Utskottet ställer sig sammanfattningsvis positivt till fortsatt arbete med att förenkla regler när det kan ske utan att sänka de miljö- och säkerhetsmässiga ambitionerna. Utskottet vill betona att det är viktigt att regelverket bidrar till att underlätta för teknikutveckling och att regelverket är flexibelt och möjligt att anpassa efter rådande förhållanden. Utskottet menar vidare att det är viktigt att fortsätta att följa utvecklingen i frågan om flaggningen av handelsfartyg och arbetet med att förenkla och effektivisera hanteringen av inflaggningsprocessen. vill utskottet understryka vikten av att Transportstyrelsen fortsätter att ta hänsyn till sjöfartsnäringens villkor och bidrar till en positiv näringslivsutveckling. Internationella regler och samarbete om sjötrafikinformation Utskottet kan konstatera att sjöfarten i stor utsträckning regleras genom internationella regler och konventioner. Att sjöfarten i stor utsträckning styrs av folkrättsliga regler och internationellt samarbete innebär att kuststaterna har begränsade möjligheter att påverka hur sjöfarten ska bedrivas. kan utskottet konstatera att har varit aktivt i arbetet med att ta fram regionala regelverk som bl.a. utsläppskontrollområden för kväveoxider (NECA), svaveloxider (SECA) och förbud mot toalettvattenutsläpp (se avsnittet om vissa miljöfrågor nedan). Dessa regelverk har utarbetats och drivits fram regionalt och beslutas sedan av IMO. Utskottet har i olika sammanhang konstaterat att sjöfarten är en internationell näring där utsläppen påverkar långt från utsläppskällan. Utskottet vill påminna om att utskottet i betänkande 2016/17:TU4 betonade bl.a. att regeringen bör vara pådrivande inom IMO för att skapa internationella lösningar där sjöfarten kan bära sina utsläpp och sin klimatpåverkan. Utskottet konstaterar vidare att det finns ett internationellt samarbete kring utveckling av sjötrafikinformation. Sjötrafikinformationstjänst eller () är ett samlat begrepp för information och service till sjötrafiken. Det övergripande målet med VTS är att minska risken för sjö- och miljöolyckor i särskilt utpekade områden (VTS-områden) inom svenskt sjöterritorium dels genom att tillhandahålla information till sjötrafiken, dels genom trafikuppföljning för att förhindra kollision och för att förbättra säkerheten för navigeringen. I tillhandahålls tjänsten från VTS-centraler. Inom fastställda VTS-områden ska fartyg anmäla sig och lämna uppgifter om fartygsnamn, destination, djupgående m.m. enligt föreskrivna regler. Rapporteringen ska ske på engelska. Fartyg kan få information om t.ex. andra fartygsrörelser som kan påverka framfarten, fel eller brister i sjösäkerhetsanordningar, vind- och vattenförhållanden och övriga omständigheter som kan vara av betydelse för säkerheten i fartygstrafiken. När det är påkallat av säkerhetsskäl kan ett visst fartyg även få varningar och råd av betydelse för dess framförande. Det finns vidare ett sjötrafikrapporteringssystem, (), som samlar in och förmedlar information av betydelse för fartygens framförande, skyddet av miljön och räddningstjänsten. beslutar om ett område på internationellt vatten ska godkännas som ett obligatoriskt eller ett frivilligt SRS. Både VTS och SRS regleras genom Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om sjötrafikinformationstjänst och sjötrafikrapporteringssystem (TSFS 2009:56). Enligt finns systemstöd som gör det möjligt för fartyg att ta fram sin egen position med hjälp av GPS, att ta fram andra fartygs position med hjälp av () och att ta fram hur de själva planerar att segla med hjälp av Electronic chart display and information system (ECDIS). Det finns däremot inte några system som kan överföra uppgifter till andra fartyg om vilka nära förestående kursändringar m.m. som ett fartyg avser att göra. uppger dock att genom olika forsknings- och innovationsprojekt kopplade till sjötrafikledning har olika steg tagits mot att med ny teknik och effektivare processer bidra till en hållbarare sjöfart, utifrån såväl miljö-, säkerhets- som effektivitetssynpunkt. () är ett koncept för att guida och övervaka sjötrafiken på ett liknande sätt som flygledning. STM har utvecklats genom båda projekt (2010–2013) och 2 (2013–2015) och medfinansierats av EU. Uppföljaren till Monalisaprojekten är (2015–2018). STM är ett internationellt koncept som initierat och leder, och där myndigheter, näringslivet och akademin samverkar. STM-konceptet innebär att sjöfartens aktörer kan dela information mellan fartyg oavsett vilken navigationsutrustning som finns ombord, vilket möjliggör nya tjänster. Enligt uppgift valideras konceptet STM ombord på 300 testfartyg i och i inom det pågående projektet som har över 50 deltagare från industrin, myndigheter och akademin i 13 europeiska länder. Projektet har en budget på , och EU har medfinansierat även detta projekt. En tjänst som testas är ruttoptimering som innebär att varje fartyg får en rutt som är optimerad för att ge minsta möjliga bränsleåtgång och miljöpåverkan med hänsyn till aktuellt väder, distans och vattenmotstånd. En annan funktion är validering av rutter som innebär att fartyg kan skicka sina rutter till en landcentral som kontrollerar att rutten är säker med hänsyn till fartygets djupgående och aktuellt vattendjup samt exempelvis känsliga miljöområden som bör undvikas. Med övervakningstjänster kan fartyg som avviker från den angivna rutten eller är på väg på grund eller land upptäckas på ett tidigt stadium och olyckor på grund av mänskliga faktorer undvikas. Vid vinternavigering kan uppgifter om rutter som är anpassade till det rådande isläget skickas till fartyg. Genom ruttutbyte mellan fartyg kan fartyg som korsar varandras väg välja att dela sina rutter i de digitala sjökorten ombord och få vetskap om hur kringliggande fartyg planerar att färdas, och kollisioner och olyckor kan därmed undvikas. Genom att ankommande och avgående fartyg delar information om sin status och plan med exempelvis hamnen, agenter, lotsar m.fl. kan hamnanlöpen effektiviseras och det administrativa arbetet minskas. Förutsägbarheten blir högre och fartygen får på ett tidigare stadium besked om när de har kajplats. De kan då planera sin resa på ett sätt som gör att de kan minska tiden till ankar och ankomma hamnen i rätt tid och med en lägre bränsleförbrukning och miljöpåverkan. Utskottet välkomnar det arbete som pågår i det internationella samarbetet kring bl.a. utveckling av regler och sjötrafikinformation. Enligt utskottets bedömning bör detta bidra till att stärka den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla vikten av att har en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. Utskottet menar att det därför är viktigt att fortsätta arbetet för att stärka sjöfartens konkurrenskraft och att det är angeläget att även fortsättningsvis genomföra åtgärder för detta. Med hänvisning till de insatser som genomförs och planeras finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkandena 27 och 28, 2016/17:3119 (C) yrkande 5 och 2016/17:3510 (KD) yrkande 19.2 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om förhandsbesked om sjöfartsstöd. Utskottet konstaterar att med hänvisning till pågående beredningsarbete finns det inte skäl att vidta någon åtgärd. Jämför reservation 2 (M). Sjöfartsstöd lämnas enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd till arbetsgivare för sjömän på svenskregistrerade fartyg under förutsättning att fartyget i sin näringsverksamhet används i trafik som är utsatt för internationell konkurrens, att fartyget endast är registrerat i det , att utbildningsplatser ställs till förfogande ombord på fartyget och att det finns tillräckliga försäkringar för fartyget och dess drift. Sjöfartsstödet lämnas till arbetsgivare för skatt på sjöinkomst och för arbetsgivarens kostnader för arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift. Beslut om sjöfartsstöd fattas av Delegationen för sjöfartsstöd, ett särskilt beslutsorgan inom , vars ledamöter förordnas av regeringen. Stödprocessen är uppdelad i två delar: på årsbasis och på månadsbasis. ansöker arbetsgivaren om att förklaras vara berättigad till sjöfartsstöd för ett visst fartyg under nästkommande år. För nya fartyg som blir aktuella , t.ex. vid inflaggning eller ägarbyte, kan arbetsgivaren inkomma med en ansökan . Efter att arbetsgivaren har godkänts för att erhålla sjöfartsstöd ansöker denne om sjöfartsstöd . I början av månaden lämnar arbetsgivaren in en ansökan om sjöfartsstöd avseende föregående månad. Delegationen granskar ansökan och fattar ett preliminärt beslut. Sjöfartsstödet krediteras därefter på sökandens skattekonto den 12:e , som arbetsgivarens skattedeklaration för den aktuella månaden ska vara inlämnad. Sjöfartsstödet möter därmed den deklarerade skatten och arbetsgivaravgiften för personalen, och arbetsgivaren behöver därför inte betala in dessa till .