bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — anser också att många skolpolitiska delar utgår från en europeisk lägstanivå, vilket gör att inte har så mycket att hämta där. Det är viktigt att stater kan utbyta erfarenheter på det ungdomspolitiska området för att sprida goda lösningar mellan länderna. Detta får dock inte innebära överstatliga lösningar. Vi är positiva till att det i första hand är den öppna samordningsmetoden som ska användas för arbetet med ungdomsfrågor, och vi vill betona vikten av att denna arbetsmetod används. Ungdomsarbete bör främst bedrivas på lokal nivå, och EU-samarbete kring ungdomsfrågor ska inte innebära någon harmonisering inom området. anser att kulturpolitik bör vara en nationell angelägenhet och ser positivt på att man inom kulturområdet tillämpar den öppna samordningsmetoden i stället för överstatlig lagstiftning. Det är viktigt att man från EU:s sida inte försöker påtvinga harmonisering inom området utan att de egna nationernas kulturella särarter respekteras. Vi är positiva till förslaget om ett europeiskt kulturarvsår. Men deltagandet ska vara frivilligt. Syftet ska vara att framhäva de olika nationernas unika kulturarv samt bidra till ökad förståelse för särarten i de europeiska nationernas gemensamma arv och kännedom om den egna nationella identiteten. När det gäller evenemanget europeisk kulturhuvudstad bör målet vara att framhäva städernas och nationernas kulturella särdrag och identiteter. är positiva till projekt som rör erfarenhetsutbyte inom kultur- och idrottsområdet. Samtal och erfarenhetsutbyte inom är av godo, så länge utbytet inte syftar till att skapa en artificiell europeisk identitet eller harmonisering på kulturområdet. Vi ser inga hinder för ett mellanstatligt erfarenhetsutbyte utan samordning av den europeiska unionen. EU:s institutioner, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 11. anser inte att det är rätt eller rimligt att står över de lagar som stiftas av riksdag, det svenska folkets valda företrädare. Det svenska folket har aldrig blivit tillfrågat om detta, utan röstade ja till ett helt annat EU än vad EU utvecklats till. Ett totalhavererat Schengen med tillhörande invandring av flyktingar och andra till talar sitt tydliga språk. EU klarar inte och kommer aldrig att klara den påfrestning detta ger. Med tanke på EU:s eftergifter till borde det vara tydligt att det svenska folket så fort som möjligt ska få besvara frågan om man vill kvarstanna i eller lämna den överstatliga unionen. Denna bild har förstärkts med tanke på de sviktande relationerna med och de hot som kommer från sida. var redan innan EU-inträdet 1995 en högteknologisk och framgångsrik välfärdsstat med en stark export samt högkvalitativa produkter och tjänster. Till det hade även innan EU-inträdet en hög arbetsmoral och ett välorganiserat samhälle. Allt detta lyckades svenskarna skapa utan en överstatlig union vars lagar har företräde över våra egna. riksdag har reducerats till ett transportkompani utan ett reellt inflytande över allt fler frågor och politiska områden. Den våg av terrorattacker som sköljde över EU:s medlemsstater pekar också på vikten av att respektive medlemsstat upprätthåller sina gränser och lag och ordning på sitt eget territorium. Vi anser att svenskarna bäst bestämmer själva över sin egen framtid och vill därmed att ska inleda en omförhandling för att göra det möjligt att lämna den överstatliga delen av unionen för att i stället samarbeta på en mellanstatlig nivå. Vi vill se ett samarbete som inkluderar ett gemensamt intresse att samarbeta kring, exempelvis brottsbekämpning, miljö eller gränskontroller. När ett sådant alternativ är framförhandlat vill vi ge det svenska folket möjligheten att i en ny folkomröstning ta ställning till medverkan i en överstatlig union. Det finns oroväckande tendenser inom EU att sekretess ska vara norm. Vad regeringen inte tar upp i sin skrivelse är sin egen, fortfarande ibland slentrianmässiga, användning av hemligstämpeln. Mycket av det material som kommer t.ex. till del är hemligstämplat av regeringen men kan vara tillgängligt genom medierna eller andra medlemsstaters parlament på deras webbplatser. Det finns oftast ingen rimlig anledning till att t.ex. återrapporteringar med angivande av olika medlemsstaters ståndpunkter eller olika versioner av rådslutsatser ska lyda under utrikessekretess. tror inte att ökad öppenhet kring de politiska turerna i rådet skulle leda till irreparabel skada för anseende. I vart fall skulle det troligen i så fall uppvägas av ett ökat anseende inom riket, då vågar stå upp för sina principer om öppenhet och offentlighet. Dock delar vi regeringens synpunkt att det går i rätt riktning. kommer så länge kvarstår som medlem i den europeiska unionen att motsätta sig alla former av förslag som saknar demokratisk legitimitet och ytterligare förflyttar eller befäster förflyttning av makt från det svenska folket till EU-byråkratin. Vi anser att det är orimligt att medlemsländernas regeringar, och inte de nationella parlamenten, utser de experter som ingår i kommittéerna inom kommittéförfarandet. ska driva EU i en utveckling så långt som möjligt ifrån överstatlighet och mot mellanstatligt samarbete. Mycket av det som kommissionen numera kan besluta om och som göms bakom ”tekniska anpassningar till Lissabonfördraget” är i själva verket betydande överflyttningar av makt till . anser att regeringen ska se till att dess representant i Coreper motsätter sig ytterligare utnyttjande av den delegerade makten. Flagranta överflyttningar av normgivningsmakt ska inte heller ske genom s.k. A-punkter. Varje enskild möjlighet för kommissionen att utnyttja sin möjlighet att anta regler via delegerade akter bör diskuteras enligt den särskilda ordning som föreskrivs i regeringsformen. Energi, punkt 12 (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Försörjningstrygghet är en fråga som har fått alltmer aktualitet i takt med att säkerhetsläget i närområde har försämrats. För att kunna klara en kris måste ett land ha säker tillgång till exempelvis livsmedel och energi för att ytterst kunna värna befolkningens liv och hälsa. Försörjningstrygghet är därför också en av de tre pelare som på energiområdet vilar på. Att kunna ha en god försörjningstrygghet gör inte bara att möjligheterna att hantera en kris förbättras. En god försörjningstrygghet utifrån samarbete med tillförlitliga partner garanterar också ett säkerhetspolitiskt oberoende. Byggandet av gasledningarna Nord Stream 2 mellan och illustrerar ett flertal säkerhetspolitiskt viktiga aspekter som berör försörjningstrygghet och staters möjlighet att styra över viktiga infrastrukturprojekt. Nord Stream 2 kommer att öka beroende av rysk gas och minskar antalet leverantörer som kan förse länderna i med energi. Detta är olyckligt utifrån det säkerhetspolitiska läget i med ett alltmer auktoritärt som i och med aggressionen mot och annekteringen av har visat att man inte respekterar andra länders gränser. Det är därför , och ytterst den , ansvar att agera för att stoppa byggandet av Nord Stream 2 på de sätt som är framkomliga. Det finns t.ex. inga folkrättsliga förutsättningar att stoppa projektet om det uppfyller de miljömässiga krav som ställs. Däremot går det att anföra att Nord Stream 2 går emot de energipolitiska målsättningarna i EU:s energiunion, i och med att beroendet av en enskild aktör ökar. Allianspartierna har i flera forum tagit upp frågan om att måste agera mot Nord Stream 2 och försökt påverka regeringen. Vi har bl.a. agerat i , och medierna för att peka på de säkerhetspolitiska riskerna med gasledningsprojektet och behovet att stoppa Nord Stream 2. Den har tyvärr varit senfärdig med att agera mot Nord Stream 2. hade regeringen möjlighet att tillsammans med åtta andra EU-länder underteckna ett brev till som varnade för riskerna med Nord Stream 2. Regeringen valde dock att inte ta den möjligheten att påverka. måste regeringen bli bättre på att vara proaktiv, inte minst för att kunna påverka just EU:s institutioner och enskilda medlemsländer till att stå upp för energiunionens mål. Mot bakgrund av de bristande möjligheterna att värna totalförsvarsintressen gentemot lokala intressen tog Alliansen i försvarsutskottet ett utskottsinitiativ som syftade till en översyn av lagstiftningen. Det är positivt att regeringen sedan också tillsatte en utredning som ska se över statens möjligheter att värna totalförsvarets intressen. Det finns möjligheter för regeringen, såväl inrikes och bilateralt som på EU-nivå, att agera mot projekt som hotar och säkerhetspolitiska intressen. Därför bör regeringen utnyttja de möjligheterna för att verka för att Nord Stream 2 inte genomförs. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen . 2016/17:3661 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska stå upp för att demokrati och rättsstatens principer ska gälla i alla EU:s länder och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att och EU ska värna goda relationer med även efter deras utträde ur unionen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för en omförhandling så att svenska folket kan ges möjlighet att ta ställning till om ska lämna det överstatliga EU och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkomröstningar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om öppenhet när det gäller handlingar med ursprung från Europeiska unionens olika organ och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s budget och kravet på att kostnaderna ska minska, detta särskilt med tanke på troliga utträde, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utträde ur unionen ska behandlas korrekt och inte genomsyras av sanktioner, bestraffningar o.d., och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen motsätter sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag inom migration och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kommissionens utvidgningsstrategi och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om delegerade akter och genomförandeakter (kommittéförfarande) och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenskt ensidigt visumtvång gentemot och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om anslutningsförhandlingar med och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska utrikestjänsten och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU som aktör i FN och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner gentemot och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att konsulär beredskap fortsatt ska vara en nationell kompetens och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att handelsavtalen ska följa () standard och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad, ska avskaffas och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s grannskapspolitik och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om sanktioner mot och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fredsprocessen i och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och och tillkännager detta för regeringen. 27.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om viseringsfrihet och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till icke-EU-medlemmar samt återföra de ekonomiska medlen till medlemsstaterna och låta medlemsländerna enskilt besluta om utgivandet av makrofinansiellt stöd, och detta tillkännager för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska stödja de förslag mot skatteflykt på bolagsskatteområdet som överensstämmer med riktlinjer för skatteavtal och arbetet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) och tillkännager detta för regeringen. 30.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att måste verka för konsekventa och tydliga beskrivningar av syfte och mål för de implementeringar de avser att driva igenom, och detta tillkännager för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och säga nej till att utveckla projektet Egna medel samt olika former av EU-skatter och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesskattedirektiv som leder till ökat nationellt självbestämmande och frihet inom mervärdesbeskattningen och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsatt ska säga nej till en skatt på finansiella transaktioner av den typ som EU arbetar med och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget till en gemensam gräns- och kustbevakning och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det gemensamma europeiska asylsystemet och tillkännager detta för regeringen. 36.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska effektivisera arbetet med att sluta återtagandeavtal med tredjeländer på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om ramprogram för för grundläggande rättigheter och tillkännager detta för regeringen. 38.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om carcinogen- och mutagendirektivet och tillkännager detta för regeringen. 39.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillgänglighetsdirektivet och tillkännager detta för regeringen. 40.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om hälsofrågor och tillkännager detta för regeringen. 41.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om reella tillväxtåtgärder och tillkännager detta för regeringen. 42.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om strukturreformer och tillkännager detta för regeringen. 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om europeisk konkurrenskraft och tillkännager detta för regeringen. 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den europeiska stålindustrin och tillkännager detta för regeringen. 45.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den ska förbli ett mellanstatligt samarbete och tillkännager detta för regeringen. 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inte bör delta i sammanhållningspolitiken och tillkännager detta för regeringen. 47.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att man enbart i nödvändiga fall ska implementera ERTMS () och tillkännager detta för regeringen. 48.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av ERTMS () och tillkännager detta för regeringen. 49.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för ett avskaffande av järnvägspaketet och tillkännager detta för regeringen. 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten inte ska bestämmas på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 51.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka i EU för att frekvenstilldelningen fortsatt ska ligga på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. 52.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att organet för regleringsmyndigheter inte införs och tillkännager detta för regeringen. 53.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU inte ska bestämma om offentlig wifi och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiunionen och det s.k. vinterpaketet och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiförsörjningstrygghet och tillkännager detta för regeringen. 56.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringsmål och tillkännager detta för regeringen. 57.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stödsystem för förnybar elproduktion och tillkännager detta för regeringen. 58.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s gemensamma jordbrukspolitik och tillkännager detta för regeringen. 59.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fiskepolitiken ska bedrivas på mellanstatlig nivå och tillkännager detta för regeringen. 60.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om djurskydd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. 61.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skogsbruk och viltvård och tillkännager detta för regeringen. 62.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klimatpolitik med ett globalt perspektiv och tillkännager detta för regeringen. 63.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om kemikalier och avfall och tillkännager detta för regeringen. 64.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 2020-strategin inte ska innehålla förslag på lösningar på problem eller utmaningar som är bäst lämpade att lösas på nationell nivå och tillkännager detta för regeringen. 65.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att lägga ned Erasmus-plus-samarbetet och tillkännager detta för regeringen. 66.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU ska låta utbildningsfrågor vara en nationell angelägenhet och tillkännager detta för regeringen. 67.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ungdomspolitiken är en nationell angelägenhet och att den europeiska ungdomspolitiken inte bör söka ha som mål att få ungdomar att knyta an bättre till det europeiska projektet, och detta tillkännager för regeringen. 68.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att det inte sker någon harmonisering på kulturområdet inom EU och att kulturpolitik även i fortsättningen ska vara en nationell angelägenhet, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:159 av m.fl. (V): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör avbryta allt samarbete som bidrar till militariseringen av EU och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:457 av m.fl. (SD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s institutioner inte ska ha behörighet att föra talan inom FN och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att EU:s utvecklingspolitik ska bidra till att stärka hbtq-personers rättigheter i världen och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Köpenhamnskriterierna behöver skärpas avseende hbtq-personers rättigheter på så sätt att det av dessa uttryckligen framgår att ett medlemsland som diskriminerar hbtq-personers rättigheter inte kan bli medlem i EU, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1066 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör göra större ansträngningar för att påverka EU:s biståndsstrategier för ett ökat fokus på demokratiinsatser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1067 av m.fl. (L): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa Nord Stream 2 och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den svenska hållningen visavi orientering västerut och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva att EU tar fram en tydlig vägkarta för ukrainskt EU-medlemskap och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och det östliga partnerskapet och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska verka för att EU:s sanktioner mot utvidgas till att också omfatta energisektorn och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa Nord Stream 2 och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder och förslag inom ramen för EU:s utrikespolitik och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en tydlig europeisk hållning gentemot och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1194 av m.fl. (V): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att och ska behandlas som blandade avtal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1195 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inom EU bör driva att rätten för fackföreningarna att verka över gränserna införs som en femte frihet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1200 av m.fl. (V): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för att överenskommelser liknande EU:s avtal med inte sluts med andra stater och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1738 av m.fl. (V):