bet · H501AU1 · 2017-12-06 00:00:00 — 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, rasism, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får vidare användas för administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Regeringen vill stärka det regionala och lokala arbetet mot diskriminering över hela landet, och därför utökas antidiskrimineringsbyråernas verksamheter. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2019. Att har en feministisk regering innebär att skillnader i livsvillkor och fördelning av makt och resurser baserade på kön, oftast till flickors och kvinnors nackdel, uppfattas som ett samhällsproblem som kan och ska motverkas bl.a. genom politiska beslut. Genom att presentera en reformerad jämställdhetspolitik med nya delmål och inrättandet av en jämställdhetsmyndighet anser sig regeringen ha lagt grunden för ett samlat, effektivt och långsiktigt arbete för ett jämställt samhälle. Vidare understryker regeringen vikten av att en tioårig nationell strategi med breda och konkreta insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor har lagts fast. Nedan presenteras regeringens förslag inom utgiftsområde 13, uppdelat per anslag. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget får bl.a. användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. En reform som påverkar anslaget är den fortsatta satsningen på att utveckla arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Inrättandet av innebär att utgifter för verksamheterna jämställdhetsintegrering i myndigheter och arbete mot prostitution och människohandel överförs till anslaget 3:2. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2019. 3:2 : Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen anför att kommer att bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. Myndigheten kommer att ansvara för uppföljning, analys, samordning och stöd utifrån de jämställdhetspolitiska delmålen. Inrättandet av myndigheten innebär att ett antal ändamål och verksamheter flyttas till anslaget, bl.a. kunskap om genus och jämställdhet och jämställdhetsintegrering på universitet och högskolor. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. Bestämmelser finns i förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. Anslaget är nytt och innebär bl.a. att ändamål och verksamheter flyttas från utgiftsområde 17. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2019. Inledningsvis ges en bred översikt av de utmaningar och behov av insatser som regeringen ser när det gäller segregation som berör flera olika utgiftsområden. Därefter beskrivs regeringens förslag inom utgiftsområde 13 i fråga om åtgärder mot segregation. Regeringen konstaterar att även om på många sätt är ett tryggt land att leva i finns det bostadsområden som i allt större utsträckning kommit att påverkas av brottslighet och otrygghet. Orsaken till denna utveckling är enligt regeringen komplex och mångbottnad. Regeringen har presenterat ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation för åren 2017–2025. En del insatser har sjösatts, och nya åtgärder kommer att vidtas inom de prioriterade områdena i programmet. Enligt regeringen är det angeläget med kraftfulla insatser för att förebygga brott och öka tryggheten, bl.a. krävs lokalt förankrad och närvarande polis i kombination med ett långsiktigt brottsförebyggande arbete som inkluderar många olika aktörer. Skolan är central för att hålla samman samhället och bygga gemensamma demokratiska värden. Regeringen menar att utvecklingen mot ett alltmer segregerat skolväsen måste brytas. Det är viktigt att inte barn till föräldrar med en viss utbildningsnivå, inkomster eller etnisk tillhörighet koncentreras till vissa skolor och barn med en annan bakgrund till andra. har lagt fram ett antal förslag för att motverka skolsystemets segregerande mekanismer som är ute på remiss och därefter kommer att beredas inom . Vidare pekar regeringen bl.a. på att bostadssegregationen är ett allvarligt problem i många städer. Bostadssituationen i stora delar av riskerar att förstärka segregationen och utsattheten för dem som har svårt att ta sig in på bostadsmarknaden. Satsningar för att öka bostadsbyggandet är därför viktiga, bl.a. det investeringsstöd till anordnande av hyresbostäder och bostäder för studenter som regeringen beslutade om (se vidare utg.omr. Nedan presenteras regeringens förslag inom utgiftsområde 13, uppdelat per anslag. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget får användas för utgifter för att minska och motverka segregation och för utgifter för statsbidrag som har detta syfte. Regeringen anför att det långsiktiga arbetet med att minska och motverka segregation fortsätter, bl.a. genom inrättandet av den nya myndigheten mot segregation, en reform som innebär att medel överförs till anslaget 4:2. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för anslaget ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2019–2025. 4:2 Delegationen mot segregation: Medlen får användas till förvaltningsutgifter för myndigheten mot segregation. Inrättandet av delegationen innebär att medel från anslaget 4:1 flyttas till anslaget 4:2. Regeringen föreslår att anslaget bestäms till . , har var för sig presenterat alternativa anslagsförslag . Förslagen innebär såväl andra anslagsnivåer som förslag till nya anslag. En sammanställning som visar hur motionsförslagen avviker från regeringens förslag finns i bilaga 2. I motion 2017/18:3901 av m.fl. (M) anförs att det nya utanförskap som växer fram drabbar utrikes födda särskilt hårt. Enligt har bara hälften av de som har kommit till som asylsökande ett jobb efter det att uppehållstillstånd har beviljats. För att möta det nya utanförskapet anser att det behövs reformer för att rusta människor med kunskap, bättre drivkrafter till jobb och nya vägar till jobb. Insatser måste komma in tidigt, och hinder och onödig byråkrati måste tas bort. Alla i ska göra allt de kan för att få jobb och egen försörjning. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med 1 . För att understryka vikten av integration och den enskildes ansvar föreslås att alla nyanlända vuxna i ska omfattas av en integrationsplikt. I denna integrationsplikt ingår förslag om utökad samhällsorientering från 60 och att alla nyanlända vuxna som saknar grundskoleutbildning ska omfattas av en utbildningsplikt. Förslaget finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 2 och 3), partimotion 2017/18:3591 av m.fl. (yrkande 9) och motion 2017/18:3182 av m.fl. (yrkande 8). 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget ökas med . anser att etableringsuppdraget i sig är för kort, särskilt för dem med kort utbildning från hemlandet. För nyanlända invandrare i åldern 28–som har en utbildning motsvarande eller lägre föreslås därför att statens ansvar utökas genom att uppdraget förlängs till . Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 4) och partimotion 2017/18:3591 av m.fl. (yrkande 11). Inrättandet av inträdesanställningar beräknas leda till färre deltagare i etableringsuppdraget och därmed till en minskning av den totala kostnaden för etableringsersättning. 2:1 : Anslaget minskas med . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget minskas med . 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget påverkas bl.a. av att partiet avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. föreslår att uppdraget till att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck ska permanentas och att verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrids verksamhet ska bedrivas vid utan avbrott. Förslagen finns även i motion 2017/18:3129 av m.fl. (yrkandena 5 och 6). 3:2 : Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget minskas med . 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget ökas med . 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med 19 000 000. avvisar regeringens förslag om att inrätta en delegation mot segregation. I motion 2017/18:3608 av m.fl. anför att partiet har påtalat brister och invänt mot hur politiken utformats inom de områden som utgiftsområde 13 omfattar. ställer t.ex. inte upp på den integrationspolitik som förts , där statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. politik bygger i stället på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till också förväntas, och därigenom ges möjlighet, att bli en del av det svenska samhället. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med 15 och att tio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att motsätter sig bidrag som uteslutande är riktade till utländska medborgare. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med 9 . Förslaget överensstämmer med de minskade mottagningsnivåer som följer av politik på det migrationsrättsliga området. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med 5 . avvisar anlaget bl.a. därför att partiet anser att deltagande i och eventuell ersättning för deltagande i en arbetsmarknadsåtgärd inte ska baseras på om en person är nyanländ eller inte. 1:4 Hemutrustningslån: Anslaget minskas med . avvisar anlaget bl.a. därför att partiet anser att behov utöver grundläggande standard bör finansieras med egna medel. 2:1 : Anslaget minskas med 9 . vill lägga ned myndigheten , ett arbete som föreslås påbörjas . 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget ökas med . vill stärka arbetet på Nationellt centrum för kvinnofrid samt förstärka och utvidga jourverksamheternas arbete så att även våldsutsatta män och personer utsatta för hedersrelaterat våld kan få det stöd de behöver. Förslagen finns även i partimotion 2017/18:3060 av m.fl. (yrkandena 14, 15 och 18). föreslår också att uppdraget som har för att ansvara för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck permanentas. Förslaget finns även i motion 2017/18:3891 av m.fl. (yrkande 4). föreslår vidare satsningar för att dels säkerställa att det i varje kommun upprättas handlingsplaner och åtgärdsprogram speciellt framtagna för arbete mot hedersförtryck, dels öka och förlänga länsstyrelsernas uppdrag att främja och stödja insatser för att motverka hedersrelaterat våld. Förslagen finns även i partimotion 2017/18:3060 av m.fl. (yrkandena 16 och 17). 3:2 : Anslaget minskas med 28 . avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. Med hänvisning till remissinstansernas invändningar anför att det inte finns behov av en sådan myndighet och att det finns risker med att flytta fungerande verksamheter. Förslaget finns även i motion 2017/18:3891 av m.fl. (yrkande 8). 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget minskas med . motsätter sig olika former av bidrag eller satsningar som bygger på särbehandling. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med . välkomnar i och för sig regeringens insikter om att det behövs ett bredare grepp om området men anser att sådana åtgärder ska vidtas inom andra utgiftsområden. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att inrätta en delegation mot segregation. I motion 2017/18:3703 av m.fl. anför att nycklarna till att klara ett antal stora samhällsutmaningar ryms inom utgiftsområde 13. Inte minst integrationen av nyanlända är viktig. Ett snabbt och välfungerande mottagande är av största vikt för den enskilde, för att garantera hög sysselsättning och för att säkerställa god kostnadskontroll i den offentliga sektorn. För att åstadkomma detta krävs det att nyanlända invandrare ges rätt och möjlighet att snabbt få sin kunskap inventerad, validerad och kompletterad. Lika viktigt enligt är det att nyanlända ges rätt att arbeta från dag ett. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen understiger regeringens förslag med och att tio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med . Avvikelsen beror bl.a. på förslag om ett stärkt civilsamhälle och en satsning på mer validering. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att en tidigare höjning av ersättningen återställs. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på förslaget om att återinföra en jobbstimulans i etableringsersättningen. Anslaget påverkas även av förslaget om att införa inträdesjobb. 2:1 : Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att avvisar regeringens föreslagna höjning av anslaget. 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att återställer en tidigare anslagshöjning. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att avvisar tidigare anslagshöjningar om en nationell strategi och en utvärdering av jämställdhetsbudgetering. Anslaget påverkas även av att partiet avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. föreslår att Nationellt centrum för kvinnofrid ska behålla sitt nationella uppdrag som kunskaps- och resurscentrum samt att och ska behålla sina uppdrag på delmålsområdet mäns våld mot kvinnor och att dessa ska permanentas. Dessa förslag finns även i motion 2017/18:3789 av m.fl. (yrkandena 5 och 6). 3:2 : Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror på att avvisar en tidigare anslagshöjning. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att inrätta en delegation mot segregation. I motion 2017/18:3809 av m.fl. anför Liberalerna att traditionen av öppenhet gentemot omvärlden har gjort till ett bättre och rikare land. Det har bidragit till landets utveckling och till ekonomisk tillväxt som har byggt välfärdssamhället. Liberalerna anser att svensk migrationslagstiftning behöver ligga mer i linje med andra europeiska länder, men partiet kan inte acceptera alltför restriktiva och inhumana regler för asylpolitiken. Partiet värnar om rätten för barnfamiljer att återförenas även vid tillfälliga uppehållstillstånd. Att fler kommer till och jobbar är viktigt för vårt framtida välstånd, men detta kräver enligt Liberalerna reformer, bl.a. för att även de med låg utbildning och svag förankring i det svenska samhället ska få realistiska chanser att få jobb. Att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck är enligt Liberalerna en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna, och partiet föreslår en särskild satsning på området. I motionen lämnar Liberalerna förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen. Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med 1 och att nio anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Två nya anslag föreslås (system för språk- och samhällstest i samband med medborgarskap och insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck). Liberalerna föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget ökas med . Avvikelsen beror bl.a. på förslag om en stärkt och förbättrad samhällsorientering. I förslaget ingår också att hbt-rättigheter ska ingå som en del av samhällsorienteringen. Förslaget finns även i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 29) och partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (yrkande 30). 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande: Anslaget ökas med 1 . En enligt partiet mer generös och human politik för familjeåterförening jämfört med regeringens leder till ökade utgifter inom anslaget. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget ökas med . En enligt partiet mer generös och human politik för familjeåterförening jämfört med regeringens leder till ökade utgifter inom anslaget. Anslagsnivån påverkas även av att Liberalerna föreslår att ersättningen sänks vid frånvaro på grund av t.ex. vård av barn. Detta förslag finns även i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 9). 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. att Liberalerna avvisar regeringens förslag om utökat anslag till antidiskrimineringsbyråernas arbete. 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på förslag om nytt anslag för insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck. Inom ramen för en tidigare anslagshöjning föreslås att en kompetenssatsning inom hbt-frågor riktas till sådana verksamheter som kommuner och landsting ansvarar för. Detta förslag finns även i partimotion 2017/18:3578 av m.fl. (yrkande 2). 4:1 Åtgärder mot segregation: Anslaget ökas med . I stället för att som regeringen föreslår inrätta en delegation föreslår Liberalerna ett permanent prestationsbaserat stimulansbidrag till kommuner och stadsdelar som aktivt jobbar med att förbättra situationen i utsatta områden. Vidare föreslås bl.a. ett nationellt råd för ett långsiktig nationellt samverkansarbete som har ett övergripande ansvar för att samla olika aktörer, sprida goda exempel och följa upp insatser som görs i utsatta områden. Förslagen finns även i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 23), partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (yrkandena 2 och 12) och motion 2017/18:47 av (yrkandena 2 och 3). 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . Liberalerna avvisar regeringens förslag om att inrätta en delegation mot segregation. System för språk- och samhällstest i samband med medborgarskap: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Liberalerna menar att genom att uppvärdera medborgarskapets betydelse främjas integrationen. Ett språk- och samhällsprov syftar till att tydliggöra vilka principer som är centrala för det demokratiska, sekulära och jämställda svenska samhället liksom vilka rättigheter och skyldigheter varje individ i har. Förslaget finns även i partimotion 2017/18:2815 av m.fl. (yrkande 31). Insatser mot hedersrelaterat våld och förtryck: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . Liberalerna anser att en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna är att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Partiet föreslår därför att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck stärks och permanentas genom en särskild satsning om . I detta ligger bl.a. att det civila samhället och organisationer som arbetar med hedersfrågor får ökat stöd. Liberalerna föreslår också att det återkommande och med jämna mellanrum görs en nationell kartläggning av omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Förslaget finns även i partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (yrkande 1). I motion 2017/18:3650 av m.fl. framför att deras utgångspunkt för integrationspolitiken är att ge människor förutsättningar för att kunna ta ansvar för sitt eget liv. Det offentliga ska sträva efter goda levnadsvillkor för alla invånare samt skapa lika möjligheter för utveckling och förverkligande av livsprojekt. Integration handlar om att ta vara på det humankapital som söker sig till . anser att mottagandet av asylsökande redan från ankomsten behöver ha som syfte att inleda integrationsprocessen i , och föreslår därför ett asylprogram för att underlätta etableringen i (se utg.omr. I motionen lämnar förslag om en annan fördelning av anslagen inom utgiftsområde 13 än regeringen (yrkande 1). Förslaget innebär att de sammanlagda anslagen överstiger regeringens förslag med och att åtta anslag bestäms till en annan nivå än vad regeringen föreslagit. Ett nytt anslag föreslås (Jämställdhetsdelegation). föreslår följande förändringar i förhållande till regeringens förslag (se också bilaga 2). 1:1 Etableringsåtgärder: Anslaget minskas med . 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare: Anslaget minskas med . anser att ersättningen ska täcka personens verkliga kostnader för att undvika att kommunen behöver komplettera med ekonomiskt bistånd. Partiet föreslår att etableringsersättningen minskas med per dag. Detta förslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 10). 2:1 : Anslaget minskas med . Avvikelsen beror bl.a. på att föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m.: Anslaget minskas med . 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder: Anslaget minskas med . Anslaget påverkas bl.a. av att partiet avvisar regeringens förslag om att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet. Detta innebär att föreslår att verksamheten vid stärks och permanentas. Vidare föreslås att verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i ska vara kvar, liksom den samordning som bedriver när det gäller arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella och andra ändamål. Dessa förslag finns även i särskilda yrkanden (yrkandena 20–22). 3:2 : Anslaget minskas med . föreslår att inrättandet av den nya jämställdhetsmyndigheten avbryts (yrkande 23). Med hänvisning till remissinstansernas invändningar anför att en flytt av fungerande verksamheter medför risk för bl.a. svår kompetensförlust. Partiet anser att det finns ett behov av kontinuerlig samordning, uppföljning och analys på jämställdhetspolitikens område men föreslår i stället en delegation för jämställdhet (se också nytt anslag). Detta förslag finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 23) och i motion 2017/18:3625 av m.fl. (yrkande 8). 3:3 Bidrag för kvinnors organisering: Anslaget minskas med . Som en följd av förslag om en delegation för jämställdhet flyttas bidraget för kvinnors organisering inte från utgiftsområde 17. 4:2 Delegationen mot segregation: Anslaget minskas med . avvisar regeringens förslag om att inrätta en delegation mot segregation.