bet · H401FöU7 · 2017-04-12 00:00:00 — gällande informationssäkerhet, fysisk säkerhet och personalsäkerhet – samverka enligt den genomförda utredningens förslag, anser utskottet att det borde skapas möjligheter för ett sammanhållet system för skydd av säkerhetskänslig verksamhet. Regeringens aviserade proposition om skydd av kärnanläggningar vid antagonistiska hot är ytterligare ett argument för att ett arbete pågår som inte bör föregripas av . Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om översvämningar och skred. Utskottet hänvisar framför allt till regeringens finansiella satsning på förebyggande åtgärder samt pågående eller kommande beredningar av utredningar. Jämför reservation 9 (SD). I motion 2016/17:2643 föreslår och (båda M) att riskerna vid höga vattennivåer i och höga vattenflöden i bör ses över. Hotet av ständigt varierande vattennivåer utgör en betydande fara för allmänheten och riskerar – om inte nödvändiga åtgärder vidtas – att medföra omfattande kostnader för samhället. Eftersom behöver avvattnas är det av central betydelse att flödet i ökar. Det ger konsekvensen att översvämnings- och skredriskerna ökar för de kommuner som ligger nedströms längs med älven. En komplicerande faktor är att ansvaret i den här frågan är spretigt. Samtliga berörda kommuner har ett ansvar att bidra till ett samarbete. Motionärerna föreslår en uppföljning av regeringens uppdrag, i ett särskilt regleringsbrev 2008 (M2008/4694/A), till () att utföra en kartering av riskerna för skred längs hela med bäring på ett alltmer flexibelt klimat med ökad frekvens av flöden i älven. Utredningens samlade bedömning är att det är av största vikt och geotekniskt genomförbart att genomföra åtgärder med syfte att öka tappningen i som de nuvarande skredriskerna minskar i omfattning. Med anledning av detta anser motionärerna att riskerna bör ses över och ett uppdrag ges för att utreda möjliga former för samordning av klimatanpassningsinsatser. Beroende på hur uppdraget utformas bör SGI eller vara de naturligt ansvariga för en sådan samordning. och (båda M) anför vidare i motion 2016/17:2642 att dalgången kring är mest skredfrekventa dalgång och ett område där skred medför stora konsekvenser, särskilt som just nu är inne i en stor exploateringsperiod. SGI:s utredning och andra tillgängliga utredningar visar på höjd temperatur och ökad nederbörd. Därför behöver skredrisksäkrande åtgärder vidtas omgående. Genom att säkra kan man också få bort vattnet lättare från och dess närområde vid en eventuell översvämning. I SGI:s Götaälvsutredning bedöms det att det är möjligt och rimligt att vidta åtgärder så att tappningen i älven kan ökas som skredriskerna minskas. I utredningen föreslår man olika geotekniska förstärkningsarbeten samt inrättandet av en delegation för klimatanpassning i för att klargöra ansvarsförhållanden, samordning av investeringar och finansiering av åtgärderna. Finansiering av skredsäkerheten riskerar att bli en tung belastning på kommunerna i , anförs i motionen. Därför föreslår motionärerna att regeringen skyndsamt bör se över möjligheten att skapa en långsiktigt hållbar modell för de åtgärder som krävs för att förbättra skredsäkerheten i . I motion 2016/17:1820 föreslår m.fl. (SD) att jordskredssäkring av bör påbörjas omgående eftersom älven med avseende på vattenföring och avrinningsområde är största vattendrag och har många viktiga funktioner: avrinning från , försörjning av dricksvatten till , källa till turism, farled, kraftproduktion och tillgång på kyl- och processvatten. Motionärerna anför att det finns stora risker för jordskred i älven eftersom det finns mycket kvicklera, och ett större skred kan ske när som helst, vilket kan medföra stora problem i området, bl.a. eftersom det förekommer kraftiga föroreningar i marker längs älven. Glädjande nog har vattnet i älven blivit ganska rent men ett större jordskred gör att älven stängs av och det blir stora problem med vattenförsörjningen för . Älven är även en viktig del i regeringens inlandssjöfartstrategi där gods kan fraktas från till . Regeringen har redan fått en utredning från SGI och arbetet med att jordsäkra älven borde varit igång , menar motionärerna. I betänkande 2015/16:FöU7 delade utskottet i huvudsak motionärernas oro för översvämningar, skred och andra naturolyckor och instämde också i regeringens bedömning att det krävdes ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. Regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2019 välkomnades därmed. Utskottet såg positivt på de möjligheter kommunerna med detta fick på det förebyggande området. Utskottet instämde fortsatt med regeringen i att för att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle borde fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av olyckor och allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. MSB:s uppdrag till länsstyrelserna i , och att kartlägga översvämningarnas konsekvenser för liv och hälsa, miljö, kulturarv och ekonomisk verksamhet välkomnades, eftersom naturolyckors konsekvenser ofta är kommunöverskridande. Det regionala förebyggande perspektivet i övrigt, t.ex. inom ramen för de s.k. älvgrupperna, var centralt, bedömde utskottet som emotsåg beredningen av regeringens skrivelse 2015/16:88 med anledning av granskning av länsstyrelsernas krisberedskapsarbete, bl.a. mot bakgrund av skogsbranden i (RiR 2015:18). fortsatta beredning av förslagen i SGI:s Götaälvutredning emotsågs, inklusive kopplingen till situationen för . Även om det förebyggande arbetet överlag ansågs centralt fick man inte bortse från kunskapen om hur man hanterar en eventuell översvämning, underströks det i betänkandet. Utskottet fann därför att verktyg av typen MSB:s vägledning för uppföljning av hanteringen av översvämningar var viktiga. Det ansågs av fortsatt vikt att MSB utifrån sitt uppdrag fortsatte att utveckla den stödjande rollen före, under och efter en kris liksom myndighetens sammanhållande roll i den nationella plattformen för arbete med naturolyckor inom vilken viktig samordning äger rum. Utskottet välkomnade i sammanhanget MSB:s kommande utredning mot bakgrund av skogsbranden i , som också skulle se om det finns behov av ytterligare åtgärder för att stärka samhällets krisberedskap. I sammanhanget ansågs det viktigt att också höja blicken något till frågan om varför översvämningar, skred och andra naturolyckor sker. Utskottet såg därför fram emot att lära mer om regeringens syn på klimat- och energimålen samt det fortsatta arbetet både nationellt och internationellt inom ramen för för katastrofriskreducering och den kommande utredningen stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat (dir. 2015:115). Av det anförda fann utskottet att motionärernas intentioner i huvudsak var tillgodosedda och att det inte fanns anledning för att vidta några ytterligare åtgärder på området vid tillfället. I betänkande 2013/14:FöU4 behandlade utskottet också frågor om avtappning och skredsäkerhet i och kring , och , där utskottet ansåg att de frågor som uppmärksammas av motionärerna var angelägna och konstaterade att ett omfattande kunskapsunderlag hade tagits fram för att identifiera möjliga och rimliga åtgärder i fråga om vattenreglering i , och . Det pågick vidare ett arbete på såväl nationell som regional och lokal nivå som delvis tillgodosåg de krav som framfördes i motionerna. När det gällde finansieringen av de åtgärder som föreslagits delade utskottet regeringens uppfattning att utgångspunkten borde vara att den som har störst nytta av en åtgärd ska ta den största delen av kostnaden. Utskottet såg positivt på att regeringen på olika sätt hade bistått berörda aktörer i arbetet med att ta fram underlag och finna metoder för överenskommelser om ansvar för och finansiering av de åtgärder som föreslagits. Mot denna bakgrund föreslog utskottet att motionsyrkandena skulle avslås av . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) uttrycker regeringen att det är generellt sett mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv att vidta förebyggande åtgärder än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna vid inträffade händelser. har MSB betalat ut i bidrag till 16 kommuner för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Flera projekt har avsett översvämningsskydd. Myndigheten har uppdaterat 28 översvämningskarteringar. De ger en högre detaljeringsgrad och en längre planeringshorisont för kommunerna. Länsstyrelserna har med stöd av MSB färdigställt riskhanteringsplaner för de områden som har identifierats med betydande översvämningsrisk. Riskhanteringsplanerna har rapporterats till , i enlighet med översvämningsdirektivet som antogs av EU efter att stora översvämningar inträffat i . I genomförs översvämningsdirektivet genom förordning om översvämningsrisker (SFS 2009:956) och föreskrifter om riskhanteringsplaner (MSBFS 2013:1). MSB är ansvarig myndighet och genomför arbetet i nära samarbete med länsstyrelserna. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att en av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett förändrat klimat. En följd av klimatförändringen är en ökad frekvens av extremväder som t.ex. skyfall, vilket i sin tur bidrar till en ökad risk för naturolyckor. Den pågående klimatförändringen innebär därför att olika typer av anpassningsåtgärder blir allt viktigare. Alla aktörer måste vidta förebyggande åtgärder inom sina ansvarsområden för att förhindra eller minska konsekvenserna av naturolyckor. Anpassningsåtgärder bör vidtas tidigt för att undvika att kostnaden blir större . Regeringen bedriver en aktiv och långsiktig klimat- och miljöpolitik som stärker krisberedskapen, enligt propositionen. För att möjliggöra att fler åtgärder vidtas genomför regeringen en omfattande satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för genomförandet av förebyggande åtgärder. Regeringen anser i sammanhanget att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. Regeringen har mot bakgrund av gjort bedömningen att det är viktigt att nödvändiga åtgärder kommer till stånd, både utifrån dagens situation och utifrån ett klimatanpassningsperspektiv. fick SGI därför i uppdrag att ta fram förslag på hur klimatanpassningsarbetet i kan samordnas både inom och i förhållande till klimatanpassningsarbetet i . Utredningen respektive rapporten (SGI dnr 0.1-13030220, ) har remissbehandlats, och bereder frågan vidare. Den kommande utredningen stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat (dir. 2015:115), den s.k. , ses som ett så pass viktigt underlag för det fortsatta arbetet att regeringen avser att invänta det betänkandet innan man bereder SGI:s rapport färdigt. ska redovisas efter en förlängning av utredningstiden (dir. 2016:90). MSB förser landets kommuner och länsstyrelser med kartor över områden som riskerar att översvämmas på grund av höga flöden i sjöar och vattendrag. De kommuner som har identifierat riskområden för översvämning kan söka statsbidrag för förebyggande åtgärder hos MSB. Förordningen om översvämningsrisker reglerar arbetet med hantering av översvämningar i . MSB är ansvarig myndighet och genomför arbetet tillsammans med länsstyrelserna. MSB följer under vårarna utvecklingen av höga flöden i landet. Syftet är att få en helhetsbild över situationen och rapportera till . MSB:s översvämningskarteringar visar de områden som hotas av översvämning när vattenflödena uppnår en viss nivå. När kommunens och regionens egna resurser är uttömda vid en översvämning, har MSB förstärkningsresurser som kan användas. Resurserna utgörs av översvämningsbarriärer, högkapacitetspumpar och sandsäckar. MSB verkar vidare för bildandet av älvgrupper i landet och stöttar länsstyrelserna i det arbetet. Grupperna utgör ett forum för samarbete mellan och samordning av berörda intressenter inom vattendragets avrinningsområde. Samarbetet ger ökade kunskaper om berörda parters ansvar, funktion och kapacitet i frågor som rör vattendragen och högflödessituationer. En annan viktig uppgift är att verka för att förebyggande åtgärder vidtas utmed vattendraget och att dessa samordnas så att inte ytterligare skador uppstår vare sig uppströms eller nedströms av en eventuell åtgärd. Älvgrupperna har vattendragets avrinningsområde som bas och dess medlemmar består av olika intressenter och aktörer inom avrinningsområdet. I älvgrupperna ingår bl.a. representanter från länsstyrelser, kommuner, vattenkraftbolag, larmcentraler, , polisen, samt andra organisationer med ansvar och uppgifter längs det aktuella vattendraget. Länsstyrelserna brukar, med stöd av det regionala samordningsansvaret, vara sammankallande och ordförande i dessa grupper. MSB har också uppdraget att vara kontaktpunkt och nationell samordnare till det nya för katastrofriskreducering, Sendai Framework for Disaster Risk Reduction 2015–2030, som antogs av FN:s medlemsländer . Vid styrgruppsmötet beslöt generaldirektörerna i den nationella plattformen för arbete med naturolyckor att driva den fortsatta tillämpningen av inom ramen för nya samverkansformer. Därmed lades den nationella plattformen för arbete med naturolyckor ner. har MSB genomfört ett projekt för att utveckla arbetet i de sex samverkansområdena, enligt förordningen (2015: 1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Syftet är att dessa ska utvecklas till strategiska forum bl.a. för en sammanhållen planering för krisberedskap inkluderande katastrofriskreducering () och civilt försvar. Utskottet instämmer i regeringens grundsyn att det generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv att vidta förebyggande åtgärder än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka. Utskottet ser därför positivt på regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder, vilket får anses som särskilt viktigt eftersom samhället står inför konsekvenserna av ett förändrat klimat. Den kommande och att beredningen av färdigställs emotses ur ett långsiktigt planeringsperspektiv. I sammanhanget bör MSB:s stöd till länsstyrelserna och kommunerna, t.ex. i arbetet med översvämningskarteringar och älvgrupper, lyftas fram som viktiga exempel på det konkreta arbete som görs för att minska riskerna för översvämningar och skred i hela landet. MSB:s vägledningar och förstärkningsresurser är viktiga i de fall det förebyggande arbetet inte räcker till och en översvämning faktiskt sker. Utskottet instämmer med regeringen att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. Samverkan i alla dessa delar är central. Av det anförda finner utskottet att motionärernas intentioner i huvudsak är tillgodosedda och att det inte finns anledning för att föreslå några ytterligare åtgärder på området . Krisberedskap för att hantera klimatförändringar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandet om krisberedskap för att hantera klimatförändringar. Utskottet hänvisar till regeringens finansiella satsning på förebyggande åtgärder samt den pågående klimatanpassningsutredningen. och (båda S) understryker i motion 2016/17:2775 att det nya samhället karakteriseras inte bara av teknikutveckling utan också av förändringar i klimatet. Det svenska samhället har redan förändrats genom högre temperaturer, mer nederbörd och kortare vintersäsong. står inför fler naturkatastrofer genom kraftiga klimatförändringar som påverkar stora delar av samhället och naturmiljön med mer genomträngande och bestående effekter. Vi har också bevittnat naturolyckor i form av kraftiga stormar såsom stormen , översvämningar och skogsbränder. Försvarshögskolans utvärdering av krishanteringen av skogsbranden i visar på flera brister, exempelvis när det gäller kopplingen mellan lagstiftning och systemprinciper samt centrala aktörers förmåga och beredskap att utföra sina uppdrag. Utvärderarna konstaterar att båda delarna måste utvecklas för att det svenska krisberedskapssystemet ska stå rustat. Det måste finnas effektivare beredskap för att hantera dessa förändringar. För att möta dessa utmaningar gör regeringen satsningar som möjliggör för kommuner att vidta förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020, vilket välkomnas. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska redovisas . Utredningen fokuserar på att stärka klimatanpassning i (dir. 2015:115) genom att identifiera sårbarheter och även se över förebyggande åtgärder. Det är bra att regeringen möter dessa utmaningar, anförs av motionärerna, som föreslår att arbetet med krisberedskap för att hantera klimatförändringar även fortsättningsvis bör ses över (yrkande 3). I betänkande 2015/16:FöU7 delade ut utskottet i huvudsak motionärernas oro för översvämningar, skred och andra naturolyckor och instämde också i regeringens bedömning att det krävdes ett ökat fokus på klimatanpassning och det förebyggande arbetet. Regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2019 välkomnades därmed. Utskottet såg positivt på de möjligheter kommunerna med detta fick på det förebyggande området. Utskottet instämde fortsatt med regeringen i att för att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle borde fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av olyckor och allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. I sammanhanget ansågs det viktigt att också höja blicken något till frågan om varför översvämningar, skred och andra naturolyckor sker. Utskottet såg därför fram emot att lära mer om regeringens syn på klimat- och energimålen samt det fortsatta arbetet både nationellt och internationellt inom ramen för för katastrofriskreducering och den kommande utredningen stärkt arbete för anpassning till ett förändrat klimat, den s.k. . Av det anförda fann utskottet att motionärernas intentioner i huvudsak var tillgodosedda och att det inte fanns anledning för att vidta några ytterligare åtgärder på området vid tillfället. Utskottet ansåg i betänkande 2014/15:FöU6 att klimatanpassningsarbetet och det förebyggande arbetet måste genomsyra hela samhället. Inom ramen för ansvarsprincipen borde samhällets aktörer fortsätta att vidta förebyggande åtgärder för att förbättra robustheten inom sina respektive ansvarsområden. Utskottet delade regeringens bedömning att i arbetet till förmån för ett klimatsäkert och hållbart samhälle borde fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av olyckor och allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. Länsstyrelsernas, kommunernas och andra lokala aktörers ansvar för att öka kunskapen om översvämningsrisker och för att påbörja ett riskreducerande arbete var i sammanhanget viktigt eftersom arbetet med att vidta förebyggande åtgärder för att begränsa naturolyckors konsekvenser borde knytas ihop med klimatanpassningsarbetet i fråga om markanvändning i samband med fysisk planering. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att pågående arbeten på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, kommande utvärderingar och utredningar, inklusive den med anledning av skogsbranden i , samt gällande ordning innebar att det inte fanns skäl för att vidta ytterligare åtgärder på området för tillfället, och därför avstyrktes aktuella motioner. Utskottet har också behandlat frågor om en nationell strategi för klimatanpassning och om myndighetsansvar för klimatanpassningsåtgärder i betänkande 2013/14:FöU4, där utskottet hänvisade till Klimat- och sårbarhetsutredningen som visade att klimatanpassning är en komplex fråga som berör många aspekter i samhället och att den kommer att behöva utvecklas . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6) uttrycker regeringen att det generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv att vidta förebyggande åtgärder än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna av inträffade händelser. Regeringen bedriver en aktiv och långsiktig klimat- och miljöpolitik som stärker krisberedskapen, enligt propositionen. För att möjliggöra att fler åtgärder vidtas genomför regeringen en omfattande satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder. Regeringen anser i sammanhanget att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande. En utredning för att stärka klimatanpassningen i (dir. 2015:115), den s.k. , har tillsatts av regeringen. Bakgrunden är att det finns ett stort behov av att identifiera risker och sårbarheter och vidta förebyggande åtgärder för att undvika framtida skadekostnader och störningar i samhället. I ett svenskt perspektiv kan det t.ex. handla om åtgärder som syftar till att förhindra eller minska konsekvenserna av skred, ras, erosion, översvämning, havsnivåhöjning, värmeböljor, smittspridning och markförorening. Ett viktigt område som behöver anpassas är samhällets fysiska planering, men även många andra sektorer påverkas. Olika aktörer har pekat på att trots de satsningar som gjorts på att bl.a. ta fram ny kunskap, sprida information och stötta kommunerna i deras arbete med den fysiska planeringen krävs det ytterligare åtgärder. Det måste vara tydligt vad som ska göras och vem som har ansvar för att genomföra dessa åtgärder. Så länge detta inte är klarlagt avvaktar många aktörer med att vidta åtgärder. Detta gäller i synnerhet mer kostsamma insatser som rör befintlig bebyggelse och infrastruktur. Utredningen om stärkt klimatanpassning ska analysera och lämna förslag på om det behövs ändringar i lagstiftningen så att planeringsprocesser och regelverk överensstämmer sinsemellan. Utredningen ska vid behov lämna förslag på en förtydligad ansvarsfördelning för att genomföra anpassningsåtgärder. Utredningen ska redovisas efter en förlängning av utredningstiden (dir. 2016:90). Regeringens grundsyn att det generellt sett är mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre tidsperspektiv att vidta förebyggande åtgärder än att finansiera konsekvenserna av en inträffad naturolycka håller utskottet med om och ser därför positivt på regeringens satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor –2020. Genom satsningen kommer fler kommuner att kunna få bidrag för att genomföra förebyggande åtgärder, vilket får anses som särskilt viktigt eftersom samhället står inför konsekvenserna av ett förändrat klimat. Den kommande emotses ur ett långsiktigt planeringsperspektiv. Utskottet instämmer med regeringen att det i arbetet med att bygga ett klimatsäkert och hållbart samhälle behövs ett helhetsperspektiv på arbete med olycks- och krisberedskap, hantering av olyckor och allvarliga störningar samt fysisk planering och byggande.