bet · H401FöU6 · 2017-02-23 00:00:00 — Utskottet vill understryka att det är angeläget att regeringen verkar för att säkra Försvarsmaktens tillgång till skjutfält och övningsområden. När det gäller möjligheter att utöka försvarsverksamheten och att säkerställa tillgång till skjutfält och övningsområden vid ett försämrat säkerhetsläge konstaterar utskottet att det visserligen finns en möjlighet till undantag som medger avvikelser från bestämmelser. Utskottet utgår från att bemyndigandet kan utnyttjas för att möjliggöra genomförandet av beslut om att höja krigsdugligheten i enlighet med vad som följer av försvarspolitiska inriktningsbeslut och att det kommer att användas av regeringen i den utsträckning det på grund av rådande särskilda förhållanden bedöms nödvändigt för att stärka försvarsberedskapen. Utskottet lägger emellertid stor vikt vid att regeringen vidtar nödvändiga åtgärder för att bidra till att långsiktigt höja krigsdugligheten och till att stärka försvarsberedskapen. Utskottet anser därför att regeringen bör se över såväl hur Försvarsmaktens behov av övnings- och skjutfält kan tillgodoses som möjligheterna att öka intensiteten i verksamheten på skjutfält och i övningsområden vid ett försämrat säkerhetsläge. Med tillstyrkande av motion 2015/16:2171 (yrkande 5) föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om övnings- och skjutfält och tillkännager detta för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vindkraft. Jämför reservation 18 (SD). I motion 2016/17:2495 av (KD) anför motionären att regeringen inte bör decimera marinens och flygvapnets övningsförmåga genom att ge tillåtelse att bygga den stora vindkraftsparken i . I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkar motionärerna att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie av runt de gamla Bas 90-flygplatserna eftersom de kan vara aktuella att återaktivera i det nya säkerhetsläget (yrkande 57). Bakgrund och tidigare behandling När det gäller Offshores ansökan om tillstånd till uppförande och drift av en havsbaserad vindkraftspark i fattade regeringen beslut om att avslå ansökan (M2013/00540/Me). Regeringen konstaterar i sitt beslut att det finns en konflikt mellan den ansökta vindkraftsetableringen och totalförsvarets intressen i området. Med hänsyn till det starka totalförsvarsintresse som föreligger avslår regeringen både bolagets förstahands- och andrahandsyrkande med bedömningen att vindkraftsparken påtagligt skulle motverka totalförsvarets intressen i området och påtagligt försvåra utnyttjandet av totalförsvarets anläggningar i och omkring . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om att vindkraft inte ska tillåtas inom en radie av kring vissa militära flygplatser (bet. 2015/16:FöU3, bet. 2013/14:FöU9 och bet. 2012/13:FöU13). Vid beredningen fanns en mer omfattande bakgrundsbeskrivning där det framkom att det genomfördes en flygsäkerhetsutredning i förhållande till bl.a. vindkraftsutbyggnad och att Försvarsmakten fattade ett temporärt principbeslut om att avstyrka etableringar av nya vindkraftverk av säkerhetsskäl inom en radie om runt de militära flygplatserna under den sommar då utredningen pågick. beslutade Försvarsmakten sedan om interna riktlinjer för hantering av remisser om vindkraft inom militära flygplatsers influensområden, och detta ersatte den temporära begränsningen. Försvarsmakten konstaterar att en hinderfri radie om (utöver den hinderfrihet som befintlig luftrumsreglering och lagstiftning redan beskriver) aldrig har eftersträvats eftersom denna inte skulle varit anpassad till de specifikt militära behoven och operationella kraven (FM2016-26088:1). Inom gällande regelverk för civila och militära flygplatser definieras alltså en hinderfrihetsyta, och den är definierad i förhållande till respektive flygplats. Utskottet konstaterar att regeringen med hänsyn till det starka totalförsvarsintresset beslutat att avslå ansökan om drift av en havsbaserad vindkraftspark i . Då detta tillgodoser yrkandet i motion 2016/17:2495 behöver det inte tillstyrkas. Utskottet har vid de tre senaste behandlingarna av frågan om vindkraftsförbud inom en radie av kring vissa militära flygplatser avstyrkt dessa yrkanden. Försvarsmakten konstaterar att en hinderfri radie om aldrig har eftersträvats och att den inte skulle vara anpassad till de specifikt militära behoven eller operationella kraven. Utskottet anser därför att yrkandet om en hinderfri radie i motion 2016/17:2899 (yrkande 57) bör avstyrkas. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om frivilligorganisationer. Jämför reservationerna 19 (M) och 20 (KD). I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att frivilligorganisationerna bedriver en bra verksamhet på flera sätt. Ungdomsverksamheten bidrar t.ex. till att öka intresset för försvaret hos grupper som annars är svåra att nå. Utbildningsverksamheten och bemanningen av befattningar inom hemvärnet är också en viktig del i deras arbete. Motionärerna ser det som önskvärt att frivilligorganisationerna även i ökad utsträckning kan fånga upp tidigare försvarsanställda för att utnyttja deras kompetens som instruktörer. När det gäller de frivilliga försvarsorganisationerna och krisberedskapen bedömer motionärerna att det finns en stor utvecklingspotential. Det handlar om att organisationerna kan bidra till att skapa en medvetenhet om risker i samhället och vilka förutsättningar som finns att hantera dem. I motionen framhålls att de frivilliga resursgrupperna är ett bra exempel på samarbete med kommunerna för att kartlägga kompetenser som kan vara viktiga att förstärka samhällets resurser med vid en kris. I motionen framhålls att frivilligorganisationerna även är en viktig del i det civila försvaret där planeringen nu återupptas. Motionärerna yrkar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om försvarets frivilligorganisationer (yrkande 26). I motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 4 anför motionärerna att frivilligorganisationerna är en vital del i försvarsarbetet. För att underlätta frivilligorganisationernas arbete anser motionärerna att det är viktigt att de får de förutsättningar som krävs för att arbetet ska kunna utvecklas ytterligare. Organisationerna bidrar både till att stärka det breda säkerhetsarbetet och till att förankra Försvarsmaktens arbete hos civilbefolkningen. Genom att stärka frivilligorganisationerna i fredstid kommer också organisationernas förmåga att möta allvarliga händelser och kriser att öka, något som även anförs av m.fl. (KD) i motion 2016/17:2497 (yrkande 4) och i motion 2016/17:3207 (yrkande 6). Bakgrund och tidigare behandling När utskottet beredde frågan om försvarspolitisk inriktning för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) betonade utskottet vikten av de bidrag de frivilliga försvarsorganisationerna ger till totalförsvaret, och därmed även till samhällets krisberedskap, samt frivilligorganisationernas betydelse för folkförankringen. I betänkande 2013/14:FöU11 instämde utskottet i regeringens syn på de viktiga bidrag de frivilliga försvarsorganisationerna ger till totalförsvaret och därmed även till samhällets krisberedskap. Utskottet bedömde att denna tillgång långsiktigt borde säkerställas. Vidare vidhöll utskottet att de frivilliga försvarsorganisationerna hade en viktig roll i att skapa folkförankring. Likt regeringen ansåg utskottet att det fanns behov av att analysera vilka ansvarsområden och vilka uppgifter inom det civila försvaret och krisberedskapen som bäst kunde mötas av frivilliga krafter. Utifrån en sådan analys borde sedan en målsättning för frivilligt engagemang i anslutning till samhällets säkerhet kunna formuleras. Det skulle exempelvis kunna vara rationellt och kostnadseffektivt att försörja krigsförbanden med frivilligorganisationernas kompetens, vilket regeringen också hade anfört. Utskottet instämde i regeringens syn att berörda centrala myndigheter, kommuner och landsting i högre grad borde eftersträva samverkan med berörda frivilligorganisationer i syfte att ta till vara de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap, exempelvis för att snabbt kunna nå frivilligresurserna när en händelse väl inträffar. Utskottet lägger stor vikt vid det som de frivilliga försvarsorganisationerna tillför totalförsvaret , och därmed även samhällets krisberedskap, och anser att frivilligorganisationerna har stor betydelse för folkförankringen. Utskottet utgår från att frivilliga försvarsorganisationernas kompetens och engagemang tas till vara eftersom det bör vara både rationellt och kostnadseffektivt att de får bidra till att kompetensförsörja krigsförbanden. Utskottet delar regeringens bedömning att berörda centrala myndigheter, kommuner och landsting i högre grad borde eftersträva samverkan med berörda frivilligorganisationer i syfte att ta till vara de frivilligas engagemang såväl under fredstida kriser som under höjd beredskap. Utskottet kan konstatera att det finns en inriktning som lägger en bra grund för frivilligorganisationernas fortsatta utveckling. Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden i fråga om frivilliga försvarsorganisationer. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förvaring av vapen. Jämför reservation 21 (SD). I motion 2015/16:2617 av och (båda SD) anför motionärerna att hemvärnsmän ska ha sin utrustning hemma och då även vapen med krigsammunition (yrkande 1). Motionärerna yrkar även att hemvärnsmän utan eget vapenskåp ska få låna ett av myndigheten (yrkande 2). På liknande sätt anförs i motion 2016/17:2569 av (SD) att huvuddelen av den krigsplacerade personalen bör ha sin personliga militära utrustning hemma, inklusive eldhandvapen (yrkande 1), och att ordningsmakten eller särskilt utbildad militär personal bör genomföra regelbundna säkerhets-kontroller av förvaringen (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att särskilt utsedd militär personal bör genomföra slumpvisa inventeringar av de krigsplacerades personliga utrustning (yrkande 3). I motionen anförs att huvuddelen av de krigsplacerade i har sina vapen och sin utrustning hemma för att påskynda och förenkla mobiliseringen. Ett liknande system bör enligt motionärerna införas i . Det är Försvarsmakten som fastställer bestämmelser för vapenförvaring med utgångspunkt i de krav på tillgänglighet och beredskap som regeringen beslutar om. Bestämmelserna framgår av säkerhetstjänst, vapen och ammunition, 2007 utgåva 2 (M7739-352040), 2012. Normalförvaring av personligt eldhandvapen i hemvärnsförbanden är kassun med skyddsnivå enligt Försvarsmaktens bestämmelser. I områden där avståndet negativt påverkar utbildningen sker förvaring i hemmet. De krav Försvarsmakten ställer vid förvaring i hemmet är bl.a. att bostadsbesiktning ska genomföras av berörd kompanichef eller av annat befäl som utsetts av chefen för den aktuella organisationsenheten. Bostadsbesiktning genomförs i syfte att bedöma om individen kan förvara sitt personliga vapen i hemmet. Enligt Försvarsmakten är bostadsbesiktningen också en del i personlighets-bedömningen inför antagningen. Det är Försvarsmakten som fastställer bestämmelser för vapenförvaring med utgångspunkt i de krav på tillgänglighet och beredskap som regeringen beslutar om. Utskottet ser inga skäl att ändra på den ordningen eller att vidta andra åtgärder i fråga om förvaring av vapen och personlig utrustning. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktens uniformsreglemente. Jämför reservation 22 (SD). I motion 2016/17:2568 av m.fl. (SD) lyfter motionärerna fram att uniformen har som fördel att den är neutral och att den stärker känslan av gemenskap mellan dem som bär den. Vidare anförs att Försvarsmakten ska vara politiskt och religiöst neutral. Försvarsmakten ska skydda riket, dess befolkning och demokratin. Försvarsmakten ska inte företräda särintressen eller olika grupperingar i samhället. Motionärerna anser att avvikelser från uniformsreglementet försvårar tjänsteutövning och att onödiga avvikelser även försvårar verksamheten logistiskt. Uniformsdetaljer ska t.ex. vara tillverkade i flamsäkert material. Att införskaffa avvikande uniformsdetaljer för många olika minoriteter skulle innebära onödiga logistiska och ekonomiska belastningar. Motionärerna yrkar därför att lagstiftningen bör ändras så att synliga religiösa eller politiska symboler på uniformen förbjuds i Försvarsmakten. Bakgrund och tidigare behandling Reglementet för uniformsbestämmelser (FM2014-2132:19) beslutas av Försvarsmaktens produktionschef, och gällande beslut medger inte bärande av politiska symboler, men religiösa symboler som bärs som smycken får bäras dolt. Uniformsbestämmelserna medger som ett undantag bärande av vissa religiöst betingade huvudbonader till uniform. Verksamhet som kräver skyddsutrustning, som t.ex. hjälm, ska beaktas och har alltid prioritet före bärande av religiös huvudbonad. Likaså har krav på likformighet vid statsceremonier prioritet före bärande av tillåtna huvudbonader. Uniforms-bestämmelserna anger att anskaffning av huvudbonader åligger den enskilde och att brandsäkerhet vid tjänst i fält och till sjöss ska beaktas vid val av material i religiös huvudbonad. Vidare får exempelvis kvinnor med trosbekännelse behålla huvudbonad påtagen vid korum, gudstjänst och enskild andakt (även inomhus), och judiska trosbekännare får bära svart kippa utan dekorationer, men ordinarie huvudbonad måste bäras på kippa. När utskottet senast behandlade motionen med samma lydelse som den som nämns ovan konstaterade utskottet att Försvarsmakten beslutat om anvisningar som gäller för myndighetens uniformer och avstyrkte yrkandet (bet. 2015/16:FöU3). Det är Försvarsmaktens produktionschef som fattar beslut om reglementet för uniformsbestämmelser. Utskottet ser inga skäl att ändra på den ordningen eller att vidta andra åtgärder i fråga om Försvarsmaktens uniformer. Motion 2016/17:2568 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om försvarsmusiken och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2015/16:32 av m.fl. (V). I motion 2015/16:32 av m.fl. (V) beskriver motionärerna att försvarsmusiken omfattar tre professionella musikkårer med uppdrag åt både staten och Försvarsmakten. De tre musikkårer som har heltidsarbetande musiker är i , Livgardets dragonmusikkår i och Marinens musikkår i . Motionärerna framhåller att det är en värdefull och uppskattad verksamhet med anor bakåt i tiden. Kårerna spelar vid exempelvis statsbesök och vaktparader, men ger även konserter för allmänheten. Motionärerna lägger vikt vid att konserter för allmänheten möjliggörs för hela landet. Försvarsmusiken har varit föremål för utredning om nedläggning och i många omgångar. Försvarsminister har dock klargjort att det inte kommer att ske under hans period som statsråd. Motionärerna anser att detta andrum bör användas till att klargöra försvarsmusikens uppgift genom att göra ett tillägg i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. I 3 b § 7 lyder texten: ”Försvarsmakten ska särskilt medverka i statsceremonier.” Motionärerna föreslår att följande bör läggas till för att klargöra försvarsmusikens uppgift: ”samt ansvara nationellt och internationellt för förbandsspelningar och konserter för det civila samhället med syfte att förvalta och utveckla kulturarvet militärmusik.” Regeringen styr Försvarsmaktens verksamhet bl.a. genom myndighetens instruktion, regleringsbrev och enskilda regeringsbeslut. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion – 3 b § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten – medverka i statsceremonier. I bilaga 1 till förordningen med instruktion för Försvarsmakten framgår det att försvarsmusiken är en enhet under Livgardet. I svar på en skriftlig fråga (dnr Fö2014/2059/MFI) tydliggjorde försvarsminister att det bl.a. innebär att försvarets musikkårer ska spela vid högvaktsavlösningen och annan statsceremoniell verksamhet. Ett annat exempel som försvarsministern lyfte fram var musikkårernas deltagande vid öppnande. I svaret på den skriftliga frågan framhåller försvarsministern att regeringens inställning är att verksamhetens inriktning och omfattning, med bl.a. tre musikkårer, i allt väsentligt ska fortsätta som . Denna inriktning ligger även i Försvarsmaktens regleringsbrev för budgetåren 2015, 2016 och 2017. Utskottet delar motionärernas uppfattning att de tre musikkårer som har heltidsarbetande musiker, dvs. i , Livgardets dragonmusikkår i och Marinens musikkår i bedriver en verksamhet som är både uppskattad och viktig. Deras verksamhet har anor bakåt i tiden och de spelar vid exempelvis statsbesök och vaktparader, men ger även konserter för allmänheten. Utskottet menar också att det är viktigt att konserter för allmänheten möjliggörs över hela landet och att samtliga musikkårer får fortsätta verka. Utskottet anser att det är bra att försvarsmusiken fått ett andrum genom att försvarsministern tydliggjort att verksamheten med tre musikkårer även i fortsättningen bör ha samma inriktning och omfattning som . Dessutom anser utskottet att regeringen bör klargöra för Försvarsmakten att försvarsmusikens uppgift, utöver att medverka i statsceremonier, även är att medverka nationellt och internationellt i förbandsspelningar och konserter för det civila samhället. Utskottet anser att bör ställa sig bakom det som utskottet anför om försvarsmusiken och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därför motion 2015/16:32. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om Prio. Jämför reservation 23 (SD). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) anför motionärerna att rapportering och statistik möjliggör styrning och bra ledningsbeslut, men att rapporteringen inte får vara för tidskrävande. Eftersom Prio-systemet har kritiserats för att vara tungrott och långsamt anser motionärerna att en oberoende översyn av systemet skulle kunna peka på vad som måste förbättras. Om det är riktigt att lämna Prio för ett egenskapat system bör det göras . Motionärerna föreslår därför att regeringen tillsätter en utredning för att utreda ett egenutvecklat system i stället för SAP-baserade Prio (yrkande 43). När det gäller generella frågor om it-system inom den svenska statsförvaltningen har detta behandlats i inom statsförvaltningen (RiR 2011:4). I rapporten framkom att it i statliga myndigheter och bolag kostade skattebetalarna uppskattningsvis 20–. Det bedömdes därmed vara den tredje största kostnadsposten i myndigheternas förvaltningsanslag, näst efter löner och lokalkostnader. iakttagelser i rapporten pekade bl.a. på att flera myndigheter har en decentraliserad och fragmenterad it-verksamhet/it-organisation. Organisationsstrukturen och stora mängder egenutvecklade system innebär enligt rapporten svårigheter i fråga om styrning, uppföljning och övergripande integration av it-verksamheten. När regeringen behandlade rapporten (skr. 2010/11:138) konstaterades, med anledning av it-projektens budgetpåverkan, att huvudregeln i den svenska förvaltningsmodellen är att varje myndighet ansvarar gentemot regeringen för helheten i sitt uppdrag. Regeringen framhöll därför att det inte är regeringens uppgift att styra hur varje myndighet internt fördelar sina medel för skilda verksamheter. Med denna utgångspunkt konstaterade regeringen ändå att it-projekt tar en stor andel av myndigheternas medel i anspråk, och att det därför finns ett övergripande behov av att dessa projekt genomförs på ett effektivt sätt. Med utgångspunkt i E-delegationens förslag (Effektivare stödprocesser, SOU 2009:86) menade regeringen att myndigheterna behöver beskriva eventuella risker. E-delegationen hade föreslagit att det slutgiltiga valet mellan intern och extern leverans av it-tjänster bör vara baserat på flera parametrar av vilka total kostnad, kvalitet och flexibilitet angavs som viktiga. Regeringen underströk dessutom att det normalt inte ligger i myndigheternas kärnuppgifter att själva ta fram it-tjänster. När det gäller Prio-systemet har Statskontoret på regeringens uppdrag granskat Försvarsmaktens införande av det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet. En slutrapport lämnades till regeringen (2010:14). Därefter har Statskontoret även behandlat frågor som kopplats till användningen av Prio-systemet i andra rapporter. I Reformeringen av försvarslogistiken (2015:11) konstaterar att Försvarsmakten och () tillsammans har många it-system och höga kostnader för drift och underhåll av dessa och att frågan om vilket eller vilka it-system Försvarsmakten och FMV ska använda gemensamt har diskuterats . I samband med att Prio 3 och 4 infördes bedömde Försvarsmakten att det skulle kosta att pausa införandet samt att kostnaden för att lägga ned Prio och ersätta det med ett nytt system är väsentligt högre än att ha kvar systemet och vidareutveckla det. Även i delrapporterna om försvarslogistik belyser Statskontoret Prio-frågor (2013:14 och 2014:15). Även () har genomfört granskningar som behandlat frågor med beröringspunkter till Prio. I rapporten av försvarets materiel- och logistikförsörjning (2014:39) noteras att FMV överväger nya systemlösningar för att hantera den nya lednings- och beställningsmodellen. ESV bedömer med anledning av detta att det vore olyckligt om FMV bygger upp egna systemlösningar som vid en enmyndighetslösning skulle kunna tas om hand av Prio. Även i rapporten styrning av försvaret (2013:57) belyser ESV vissa frågor som berör Prio. I den tidigare rapporten av Försvarsmaktens interna styrning och kontroll (2010:28) bedömde ESV att det omfattande arbetet med att införa det integrerade ekonomi- och resursledningssystemet Prio skulle ha stor betydelse för den interna styrningen och kontrollen. ESV bedömde att förutsättningarna för att hålla samman planering och uppföljning skulle förbättras med Prio helt på plats. pekade ESV på utmaningen att Prio-systemet är uppsatt efter den organisation och de processer som fastlades av Försvarsmakten och att förändra denna grundkonstruktion skulle ta tid och även vara kostsam. Utskottet menar att införandet av ett ekonomi- och resursledningssystem är av stor betydelse för Försvarsmaktens interna styrning och kontroll. Utskottet konstaterar att det finns ett omfattande underlag som följt införandet av systemet Prio. Utskottet förutsätter att regeringen använder dessa erfarenheter i den fortsatta uppföljningen av det pågående införandet av systemet Prio för att på så sätt säkerställa att de stora investeringar som gjorts tas till vara på bästa sätt. Utskottet avstyrker därför motion 2016/17:2899 (yrkande 43). , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1423 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2082 av (M) och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 5–8, 10, 49 och 56 samt 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2016/17:2171 av (S). Vi anser att 5 § statsflygsförordningen bör ändras så att statsflyget lokaliseras till i stället för till , och när det gäller Försvarsmaktens grundorganisation menar vi att geografiskt bör delas in i åtta militärområden, att Marinbas , Marinbas samt marindetachement i och marindetachement bör sättas upp , att arméförbanden ska organiseras i och ledas av tre fördelningar, en i nord, en i syd och en däremellan, att sju mekaniserade brigader, en stadsskyttebrigad i och tre amfibiebrigader successivt bör sättas upp och att ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt. Dessutom anser vi att infrastruktur inte får förstöras ytterligare vid de regementen och övningsområden som särskilt pekas ut i yrkande 49 i motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD).