bet · H401UbU14 · 2017-02-15 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om förskolan och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, organisatoriska frågor m.m. samt erbjudande av förskola. I betänkandet finns 13 reservationer (M, SD, C, V, KD). Cirka 50 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Förskolans inriktning och kvalitet Motioner som bereds förenklat 1.Förskolans inriktning, punkt 1 (M) 2.Förskolans inriktning, punkt 1 (SD) 3.Förskolans inriktning, punkt 1 (C) 4.Förskolans inriktning, punkt 1 (V) 5.Förskolans kvalitet, punkt 2 (C) 6.Organisatoriska frågor m.m., punkt 3 (SD) 7.Organisatoriska frågor m.m., punkt 3 (KD) 8.Öppen förskola, punkt 4 (SD) 9.Erbjudande av förskola, punkt 5 (M) 10.Erbjudande av förskola, punkt 5 (SD) 11.Erbjudande av förskola, punkt 5 (V) 12.Erbjudande av förskola, punkt 5 (KD) 13.Informationsskyldighet om barnomsorgspeng, punkt 6 (KD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (V) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 7 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17, 2016/17:2784 av m.fl. (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 35. Reservation 5 (C) 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 18. Reservation 6 (SD) Reservation 7 (KD) 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 30. Reservation 8 (SD) 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 16, 2016/17:2672 av och (båda S), 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 29. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Reservation 12 (KD) 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 13 (KD) Motioner som bereds förenklat 2016/17:454 av (M), 2016/17:564 av (M), 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 7 och 10–12, 2016/17:890 av m.fl. (S), 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkandena 21, 24, 27–29 och 35, 2016/17:2508 av m.fl. (SD), 2016/17:3001 av (L), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 12, 2016/17:3046 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkandena 38, 39, 41 och 42, 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkandena 19, 22 och 26–29 samt 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 26, 29 och 31. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 53 motionsyrkanden om förskolan från allmänna motionstiden /17. En förteckning över de behandlade förslagen finns i bilagan. Av dessa behandlas 35 motionsyrkanden förenklat eftersom de till sin huvudsakliga innebörd överensstämmer med motionsförslag som har behandlats tidigare . Motionsyrkandena tar upp frågor om bl.a. förskolans inriktning och kvalitet, organisatoriska frågor m.m. samt erbjudande av förskola. Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen (2010:800), och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. Förskolans inriktning och kvalitet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övergången mellan förskolan och förskoleklassen, minskade barngrupper i förskolan, satsningar på förskolan och andra kvalitetsfrågor samt om modersmålsstöd i förskolan. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (C). Övergången mellan förskolan och förskoleklassen Enligt partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 30 behöver det ses över hur överlämningen mellan förskolan och förskoleklassen kan förbättras. Minskade barngrupper i förskolan I kommittémotionerna 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 17 begärs att det återinförs en nationell rekommendation om maximalt 15 barn per barngrupp i förskolan. Satsningar på förskolan och andra kvalitetsfrågor I kommittémotion 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 33 vill motionärerna se en reformering av systemet med maxtaxa i förskolan. Inkomsttaket i maxtaxan bör enligt motionärerna höjas för att ge kommunerna större frihet att bestämma över avgiftsnivåerna för hushåll med högre inkomster och därmed skapa utrymme för satsningar på ökad kvalitet i förskolan. Enligt yrkande 35 bör tillsynen av förskolor ses över så att lika förutsättningar råder oavsett huvudman. I motion 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs satsningar på förskolan i . Enligt motion 2016/17:2784 av m.fl. (S) har förskolan en viktig uppgift att öka jämställdheten i samhället, och det finns ett behov av att arbeta medvetet med att bryta traditionella könsmönster i förskolan. Enligt partimotion 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 17 bör regeringen utreda möjligheterna att ändra skollagen så att rätten till modersmålsundervisning i förskolan utvidgas. Bakgrund och gällande rätt Från att ha varit en del av familjepolitiken ingår förskolan som det första steget i ett sammanhållet utbildningssystem. Genom den nu gällande skollagen (2010:800) har förskolan integrerats i skollagen och bildar en egen skolform inom utbildningsväsendet med samma övergripande mål som andra skolformer (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). Förskolan regleras särskilt i 8 kap. skollagen, och den är frivillig. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola samt öppen fritidsverksamhet och omsorg under tid när förskola eller fritidshem inte erbjuds. Verksamheterna regleras i 25 kap. skollagen. Pedagogisk omsorg får erbjudas i stället för förskola eller fritidshem för barn som är mellan ett och och kan t.ex. vara ett familjedaghem eller olika flerfamiljslösningar. Öppen förskola får anordnas som komplement till förskola och pedagogisk omsorg. För varje skolform och för fritidshemmet finns en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen anger utbildningens värdegrund och uppdrag. Den anger också mål och riktlinjer för utbildningen (1 kap. 11 § skollagen). Den gällande läroplanen för förskolan 98 (reviderad 2016) gäller (förordningen [SKOLFS 1998:16] om läroplan för förskolan). Övergången mellan förskola och förskoleklass Avsnittet 2.5 Övergång och samverkan i Lpfö 98 handlar om övergången mellan förskola och förskoleklass. Detta avsnitt reviderades 2016. I och med ändringen har övergången mellan förskola, förskoleklass och fritidshem blivit tydligare. Det som har förtydligats är att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid barns övergångar från förskolan till förskoleklassen. Det har även förtydligats vem som är ansvarig för att föra över information om innehållet i utbildningen vid övergångar. Av avsnittet framgår bl.a. följande. Förskolan ska samverka på ett förtroendefullt sätt med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Inför övergångar ska de berörda skolformerna och fritidshemmet utbyta kunskaper, erfarenheter och information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande. Det ska även finnas samarbetsformer som syftar till att förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar från förskolan till förskoleklassen, skolan och fritidshemmet. Förskollärare ska ansvara för att i samverkan med lärare i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet utbyta kunskaper och erfarenheter samt information om innehållet i utbildningen för att skapa sammanhang, kontinuitet och progression i barnens utveckling och lärande, och vid övergångar särskilt uppmärksamma barn i behov av särskilt stöd i sin utveckling. Arbetslaget ska i samverkan med lärare i förskoleklassen, skolan och fritidshemmet förbereda barnen och deras vårdnadshavare inför övergångar. Minskade barngrupper i förskolan Regeringen genomför en satsning för att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/03229/S). Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. Regeringen har () beslutat om en ändring i förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan som innebär att en huvudman som vill ta del av statsbidraget för mindre barngrupper i ansökan ska ange hur och när riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan ska uppnås, eller hur och när huvudmannens eget mål för en minskning av barngruppernas storlek i förskolan ska uppnås. I en ansökan ska också anges hur huvudmannen planerar att följa upp utvecklingen av barngruppernas storlek. Vidare har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Riktmärket är satt till 6–12 för barn i åldern 1–respektive 9–15 för barn i åldern 4–. Riktmärket ska relateras till ett antal faktorer såsom personalens utbildning och kompetens, personaltäthet, barngruppens sammansättning samt förskolans fysiska miljö. Riktmärket har införts i kommentar till allmänna råd om förskolan. Skolinspektionens pågående granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse Skolinspektionen har regeringens uppdrag att (2015–2017) granska förskolans kvalitet och måluppfyllelse (U2015/2142/GV). Granskningen ska inriktas mot olika aspekter av kvalitet i förskolans verksamhet och ska lyfta fram viktiga utvecklingsområden i de granskade verksamheterna. Granskningen omfattar ett antal delprojekt som dels undersöker avgränsade delar av förskolans verksamhet, dels genomför mer övergripande och tematiska kvalitetsgranskningar. Beslut för respektive granskad verksamhet/förskola publiceras i databasen efter hand som de tas, och där projekten som helhet successivt redovisas i övergripande rapporter för det aktuella temat. Resultatet av delprojekten sammanfattas också i en årlig rapport till ; den första kom . Målet är att de delprojekt som genomförs tillsammans ska kunna ge en bild av kvalitet och måluppfyllelse inom förskolan. Uppdraget startade och ska slutredovisas till () . I Lpfö 98 anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena. Enligt läroplanen ska förskolan motverka traditionella könsmönster och könsroller. Flickor och pojkar ska i förskolan ha samma möjligheter att pröva och utveckla förmågor och intressen utan begränsningar utifrån stereotypa könsroller. Av läroplanen framgår vidare (avsnitt 1 Förskolans värdegrund och uppdrag, Saklighet och allsidighet) att alla som verkar i förskolan ska hävda de grundläggande värden som anges i skollagen och läroplanen och klart ta avstånd från det som strider mot dessa värden. För att få en förskollärarexamen enligt den examensbeskrivning som tillämpas krävs bl.a. att studenten ska ha förmåga att beakta och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. I Skolinspektionens pågående granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse har förskolans arbete med jämställdhet granskats (rapporten med jämställdhet, dnr 2015:6591, ). Förskolans arbete med språkutveckling hos flerspråkiga barn Av 14 § språklagen (2009:600) framgår att den som har ett annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla och använda sitt modersmål. I 8 kap. 10 § skollagen föreskrivs att förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan kan enligt läroplanen för förskolan (Lpfö 98) bidra till att barn som tillhör de nationella minoriteterna och barn med utländsk bakgrund får stöd i att utveckla en flerkulturell tillhörighet. Förskolan ska sträva efter att dessa barn utvecklar sin kulturella identitet och sin förmåga att kommunicera såväl på svenska som på sitt modersmål. Regeringen beslutade om ett tilläggsuppdrag om nationella skolutvecklingsprogram (dnr 2016/05732/S). Regeringen har gett i uppdrag att inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram, svara för kompetensutvecklingsinsatser som riktar sig till förskolans personal. Syftet med detta tilläggsuppdrag är att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Bland annat bör insatserna enligt regeringen utveckla personalens kunskaper och förmåga att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska. Ett av delprojekten i Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning handlar om förskolornas arbete med att stödja flerspråkiga barns språkutveckling. Kommuners tillsyn över fristående förskolor Det är kommunen som har tillsyn över den fristående förskola som kommunen godkänt (dvs. förskolor med enskild huvudman) enligt 26 kap. 4 § skollagen. Enligt 26 kap. 3 § skollagen utövar Skolinspektionen tillsyn över de kommunala förskolorna. Inspektionens tillsyn över de kommunala förskolorna sker i huvudsak på huvudmannanivå. Av 26 kap. 3 § framgår även att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen. Inom ramen för Skolinspektionens pågående granskning av förskolans kvalitet och måluppfyllelse har inspektionen gjort en kvalitetsgranskning av kommunernas tillsyn över fristående skolor (rapporten av fristående förskolor, nr 2016:3). Maxtaxa i förskolan och fritidshemmet Kostnaderna för förskolan finansieras genom kommunala skatteintäkter, statsbidrag och avgifter. En kommun får ta ut en avgift för en plats i förskola som den anordnar (8 kap. 16 § skollagen). Avgifterna ska vara skäliga. Förskolan är avgiftsfri under minst från höstterminen det år när barnet fyller , vilket motsvarar under skolans terminer. Den s.k. maxtaxan är frivillig för kommunerna att införa (alla kommuner har infört den). Maxtaxan innebär att avgifterna för förskolan är reglerade. Inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). Den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan har rätt till två statsbidrag, ett som ska kompensera för inkomstbortfall i och med att avgifterna sänks och ett för kvalitetssäkrande åtgärder, enligt förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet och förordningen (2001:161) om statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa. Utskottet anser att förskolan och annan pedagogisk verksamhet ska hålla hög kvalitet och att förskolans pedagogik ska vara tillgänglig för alla barn. En bra förskola lägger grunden för barnets fortsatta lärande. Det finns, som utskottet uttryckt tidigare (senast i bet. 2016/17:UbU1 s. 64–65), flera faktorer som påverkar kvaliteten i förskolan, bl.a. det pedagogiska ledarskapet, personalens utbildning och möjligheter till kompetensutveckling, personaltätheten och barngruppernas storlek. Övergången mellan förskolan och förskoleklassen När det gäller yrkandet om att det behöver ses över hur överlämningen mellan förskolan och förskoleklassen kan förbättras, vill utskottet peka på att avsnittet 2.5 Övergång och samverkan i Lpfö 98 som handlar om övergången mellan förskolan och förskoleklassen reviderades 2016. I och med ändringen har övergången mellan förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet blivit tydligare. Det som har förtydligats är att information om innehållet i utbildningen ska föras över vid barns övergångar från förskolan till förskoleklassen. Det har även förtydligats vem som är ansvarig för att föra över information om innehållet i utbildningen vid övergångar. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2016/17:3389 (M) yrkande 30. Minskade barngrupper i förskolan Forskningen visar sammantaget, enligt storlek i förskolan (rapport 433, 2016), att barngruppernas storlek har betydelse för barns trygghet, utveckling och lärande. Regeringen genomför en satsning för att stimulera huvudmännens arbete med att se till att förskolans barngrupper har en lämplig sammansättning och storlek. har fått i uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmän för att minska barngruppers storlek i förskolan (U2015/03229/S). Vidare har i enlighet med ett uppdrag från regeringen återinfört ett riktmärke för barngruppernas storlek i förskolan (U2015/01495/S). Utskottet kan konstatera att det genomförts och pågår ett omfattande och viktigt arbete för att förskolans barngrupper ska ha en lämplig storlek. Utskottet fortsätter att följa denna fråga. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2016/17:832 (SD) yrkande 4 och 2016/17:2506 (SD) yrkande 17. Satsningar på förskolan och andra kvalitetsfrågor När det gäller yrkandet om att det finns ett behov av att arbeta medvetet med att bryta traditionella könsmönster i förskolan vill utskottet anföra följande. I Lpfö 98 anges jämställdhet mellan könen som ett av de grundläggande värdena. Enligt läroplanen ska förskolan motverka traditionella könsmönster och könsroller. Utskottet anser att förskolan har en viktig roll för att främja jämställdhet mellan könen. Inte minst är det enligt utskottet viktigt att förskollärare och annan personal som möter och tar hand om våra barn i förskolan har den insikt och den kunskap som krävs för att kunna bemöta barnen på ett jämställt sätt och ur ett jämställdhetsperspektiv. Enligt 2 kap. 34 § skollagen ska huvudmannen se till att personalen vid förskoleenheterna ges möjligheter till kompetensutveckling och att förskollärare och annan personal har nödvändiga insikter i de bestämmelser som gäller för skolväsendet. Enligt läroplanen för förskolan har förskolechefen ett särskilt ansvar för att personalen kontinuerligt får den kompetensutveckling som krävs för att kunna utföra sina uppgifter professionellt. Vad gäller yrkandet om en reformering av systemet med maxtaxa i förskolan vill utskottet hänvisa till att regelverket reformerats genom att inkomsttaket i maxtaxan indexeras med inkomstindex (bet. 2014/15:UbU1 s. 41, rskr. 2014/15:90). Vidare vill utskottet påminna om att den kommun som väljer att tillämpa maxtaxan också har rätt till ett statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom bl.a. förskolan. Vad gäller frågan om förstärkt tillsyn vill utskottet anföra följande. Det är kommunen som har tillsyn över den fristående förskola som kommunen godkänt (dvs. förskolor med enskild huvudman) enligt 26 kap. 4 § skollagen. Av 26 kap. 3 § framgår att Skolinspektionen har tillsyn över hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 26 kap. 4 § skollagen. Utskottet ser inte skäl till att ändra den rådande ordningen. Skolinspektionen har, som framgår ovan, fått i uppdrag av regeringen att (2015–2017) granska förskolornas kvalitet och måluppfyllelse. Granskningen ska inriktas mot olika aspekter av kvalitet i förskolans verksamhet och ska lyfta fram viktiga utvecklingsområden i de granskade verksamheterna. Målet är att de delprojekt som genomförs tillsammans ska kunna ge en bild av kvalitet och måluppfyllelse inom förskolan. Bland annat har Skolinspektionen gjort en kvalitetsgranskning av kommunernas tillsyn av fristående skolor och även granskat förskolans arbete med jämställdhet. Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande arbete för att på olika sätt stärka kvaliteten i förskolan. Utskottet anser att detta arbete är viktigt för att nå och hålla god kvalitet i förskolan. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns skäl att vidta åtgärder med anledning av de aktuella yrkandena och avstyrker motionerna 2016/17:951 (S) yrkande 1, 2016/17:2784 (S) och 2016/17:2954 (C) yrkandena 33 och 35. När det gäller yrkandet om att regeringen bör utreda möjligheterna att ändra skollagen så att rätten till modersmålsundervisning i förskolan utvidgas vill utskottet inledningsvis anföra att med det stora antalet nyanlända elever och barn i finns det ett ökat behov av bl.a. modersmålsstöd i förskolan. Enligt skollagen ska förskolan medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Utskottet har i en tidigare studie om förskolan (2012/13:RFR9) gjort en översikt om forskningen om och arbetet med barns flerspråkighet i förskolan och hänvisar till olika forskningsrapporter. Översikten visar på en rad positiva effekter av flerspråkighet, bl.a. att barn kan utveckla båda sina språk i samtliga miljöer om de får möjlighet. Det finns ett pågående arbete med modersmålsstöd i förskolan. Regeringen gav i uppdrag att inom ramen för nationella skolutvecklingsprogram även svara för kompetensutvecklingsinsatser som riktar sig till förskolans personal (dnr 2016/05732/S). Syftet med detta tilläggsuppdrag är att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Bland annat bör insatserna enligt regeringen utveckla personalens kunskaper och förmåga att ta emot och undervisa barn med ett annat modersmål än svenska. Regeringen har beslutat om att ge ett tilläggsuppdrag som innebär att satsningen Samverkan för bästa skola bör utökas till att även omfatta bl.a. förskolan (Regeringsbeslut U2017/00301/S Tilläggsuppdrag om samverkan för bästa skola). Samverkan för bästa skola är en del av regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation. uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska utvidgas också till att även omfatta barn i bl.a. förskolan (Regeringsbeslut U2017/00300/S). Ett av delprojekten i Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning handlar om förskolornas arbete med att stödja flerspråkiga barns språkutveckling. Projektet granskade 35 förskolor i 35 kommuner. En rapport är avsedd att publiceras , enligt uppgift från Skolinspektionen. Mot bakgrund av att det pågår insatser som rör förskolornas arbete med att stödja flerspråkiga barns språkutveckling ser utskottet inte skäl till att låta utreda eller ändra i regelverket. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:2471 (V) yrkande 17. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. statlig medfinansiering av den öppna förskolan och att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer. Jämför reservationerna 6 (SD), 7 (KD) och 8 (SD). I kommittémotion 2016/17:832 av m.fl. (SD) yrkande 6 framhålls att förskolepersonal bör ges ökade möjligheter att arbeta heltid. Av kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 30 framgår att motionärerna vill låta utreda och inrätta ett system med en statlig stimulanspeng där staten medfinansierar den öppna förskolan. I partimotion 2016/17:3304 av m.fl. (KD) yrkande 18 framhålls att det ska finnas en mångfald av barnomsorgsformer med olika inriktning och huvudmän. Det ställer enligt motionärerna krav på att kommunerna kan erbjuda likvärdiga villkor för alla godkända barnomsorgs- och förskoleverksamheter. Bakgrund och gällande rätt Kommunala och fristående förskolor Det finns både kommunala och fristående förskolor. Bestämmelserna om fristående förskolor finns i 8 kap. 18–24 §§ skollagen.