bet · H401KrU8 · 2017-03-17 00:00:00 — Kultur och fritid för barn och unga Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 som bl.a. rör barns rätt till kunskap om , information och åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, åtgärder mot nätmobbning av unga, Skapande skola samt den kommunala musik- och . Sex motionsyrkanden behandlas i förenklad form. I betänkandet finns fem reservationer (M, SD, C, L, KD). 20 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärka barns kunskap om Ungdomars rätt att välja partner Åtgärder mot nätmobbning av unga Kommunala musik- och kulturskolor Fritidsverksamhet för äldre tonåringar Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 1.Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (M) 2.Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (SD) 3.Åtgärder mot nätmobbning av unga, punkt 3 (L) 4.Skapande skola, punkt 4 (M, C, L, KD) 5.Kommunala musik- och kulturskolor, punkt 5 (M) Ungdomars rätt att välja partner, punkt 2 (V) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärka barns kunskap om 2016/17:1700 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2. Ungdomars rätt att välja partner 2016/17:2372 av och (båda SD) yrkande 8, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 47, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 11, 2016/17:3288 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 32. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Åtgärder mot nätmobbning av unga 2016/17:238 av (M) och 2016/17:608 av (L) yrkande 2. Reservation 3 (L) 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 4 (M, C, L, KD) Kommunala musik- och kulturskolor 2016/17:2967 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 5 (M) Fritidsverksamhet för äldre tonåringar 2016/17:929 av Arhe Hamednaca (S). Motionsyrkanden som bereds i förenklad form 2016/17:309 av (SD) yrkandena 3 och 5, 2016/17:329 av (L), 2016/17:525 av (M), 2016/17:915 av m.fl. (S) och 2016/17:2868 av Lawen Redar m.fl. (S). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (S), (M), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (SD), (C), (MP), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 20 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /17 om bl.a. barns rätt till kunskap om , information om och åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, åtgärder mot nätmobbning av unga, Skapande skola samt om den kommunala musik- och . Sex motionsyrkanden behandlas i förenklad form. Utskottet har fått information av om förslagen i betänkandet En inkluderande kulturskola på egen grund (SOU 2016:69). informerade företrädare för El Sistema utskottet om sin verksamhet. beslutade om ett nytt mål för alla statliga beslut och insatser som rör ungdomar mellan , nämligen att alla ungdomar ska ha goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen (prop. 2013/14:191, bet. 2013/14:KrU9, rskr. 2013/14:354). Ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande och behandla frågor om ungdomars villkor inom områden som utbildning, arbete, försörjning, bostad, hälsa, inflytande, kultur och fritid. Alla insatser som rör ungdomar bör ha ett ungdomsperspektiv. För att de nationella kulturpolitiska målen ska uppnås anges att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Barns och ungas rätt till kultur är alltså en prioriterad fråga i den nationella kulturpolitiken. Bland annat ska samtliga myndigheter inom kulturområdet enligt sina instruktioner integrera ett barnperspektiv i sin verksamhet. Detsamma gäller vissa institutioner inom kulturområdet såsom stiftelsemuseerna och . FN:s konvention om barnets rättigheter ger en universell definition av vilka rättigheter som bör gälla för barn . Flera av artiklarna i handlar om barns rätt till kultur. Bland annat erkänns barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det betyder att varje barn har rätt att ta del av det kulturutbud som finns för vuxna men också att de har rätt till ett kulturutbud skapat särskilt för barn och unga. Stärka barns kunskap om Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att stärka alla barns rätt till kunskap om . I motion 2016/17:1700 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs att möjligheterna att stärka alla barns rätt till kunskap om ses över. I motionen anförs att alla barn har rätt till kunskap om sina rättigheter. Motionärerna anför att en väg är att stärka skrivningarna i skolans styrdokument så att elever under sin skoltid blir utbildade i . I motionen understryks betydelsen av lärares kunskap om . Motionärerna pekar vidare i motionens yrkande 2 på behovet av att stärka barn- och ungdomsorganisationerna så att de kan vara en aktiv del i den folkbildning som kommer att behövas om införlivar i lagstiftningen. FN:s konvention om barnets rättigheter () ratificerades av och trädde i kraft i förhållande till . för barnets rättigheter (barnrättskommittén) övervakar att konventionen efterlevs. överlämnade en särskild utredare betänkandet blir svensk lag (SOU 2016:19). Bland förslagen finns förslag om att införliva i svensk lag samt förslag om ett kunskapslyft för att höja kompetensen om . Utredaren motiverar förslaget om en kunskapshöjning med att ett införlivande av förutsätter att rättstillämparen, såväl i domstolar och andra statliga myndigheter som i kommunala myndigheter, har kunskap om och hur den ska tolkas och tillämpas. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har aviserat att en proposition om att blir svensk lag ska lämnas . I skrivelse 2015/16:192 Handlingsplan 2016–2018 till skydd för barn mot människohandel, exploatering och sexuella övergrepp konstaterar regeringen bl. a. att det saknas en långsiktigt hållbar struktur som kan underlätta för skolor att genom utbildning förmedla och förankra respekt för de grundläggande demokratiska värderingarna, jämställdhet och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Regeringen gav i uppdrag att –2018 vidta insatser för att höja barns och ungas kunskaper om sina rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden (S2015/06288/FST [delvis]). Dessa kunskapshöjande insatser ska omfatta förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, fritidshemmet, gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan. ska för detta ändamål skapa en webbportal med information, färdiga lektionsupplägg och lärarhandledning för att underlätta skolans undervisning om barnets rättigheter. Uppdraget ska delredovisas till () och slutredovisas . beslutade regeringen om ett kunskapslyft riktat till statliga myndigheter, kommuner och landsting för att öka kunskapen om barnets rättigheter. är en treårig satsning som pågår 2017–2019. gavs en central roll och har fått i uppdrag att erbjuda stöd till de statliga myndigheterna, kommunerna och landstingen i arbetet med att se till att barnets rättigheter tillämpas i deras respektive verksamheter (S2016/07874/FST [delvis] och S2016/07875/FST). De statliga myndigheter som ingår i är , , , , Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd och Myndigheten för delaktighet. Elevers kunskap om regleras både i skollagen (2010:800) och i läroplanen. Ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med skollagen och läroplanen ligger på huvudmannen för utbildningen. Av 1 kap. 4 § skollagen framgår bl.a. att utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Av proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet framgår att med värden avses förskolans och skolans värdegrund som ska utgå från grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna. Det närmare innehållet i dessa rättigheter kommer till uttryck i de konventioner som anslutit sig till. Enligt läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet som infördes (Lgr 11) ska utbildningen i den svenska skolan bl.a. förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingarna som det svenska samhället vilar på. I det ingår även barnets rättigheter enligt . Utskottet delar den uppfattning som motionären ger uttryck för, nämligen att barn ska ha rätt till information och kunskap om . Olika myndigheter liksom skolan, folkbildningen och civilsamhället är viktiga aktörer i detta arbete. Utskottet konstaterar att insatser görs för stärka barns rätt till kunskap om . Det gäller bl.a. uppdrag att –2018 vidta insatser för att höja barns och ungas kunskaper om sina rättigheter enligt och vad de innebär i praktiken både inom skolan och inom andra områden. Utskottet utgår vidare från att frågan om information om beaktas i arbetet med den aviserade propositionen om att ska bli svensk lag. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:1700 (S) yrkandena 1 och 2. Ungdomars rätt att välja partner Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om information om samt åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Jämför reservationerna 1 (M) och 2 (SD) samt särskilt yttrande (V). anför i motion 2016/17:3372 av m.fl. yrkande 32 att det krävs ytterligare åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Sådana insatser för att motverka tvångsgifte och hot om tvångsgifte kan t.ex. vara tydliga och riktade informationskampanjer. framför också i motion 2016/17:3078 av m.fl. yrkande 25 att det behövs åtgärder för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. m.fl. (M) understryker i motion 2016/17:3288 yrkande 5 behovet av utökad information om samt opinionsbildning och annat förebyggande arbete mot att unga blir gifta mot sin vilja. I motionen framförs bl.a. behovet av informations- och stödåtgärder på flygplatser som vänder sig till unga som är på väg att föras utomlands med flyg. Samma yrkande återfinns i motion 2016/17:3143 av m.fl. (M) yrkande 11. I motion 2016/17:2372 av och (båda SD) framförs i yrkande 8 behovet av att införa regelbundna undersökningar om ungas möjligheter att själva välja partner. Samma yrkande återfinns i motion 2016/17:2506 yrkande 47 av m.fl. (SD). är skyldigt att tillgodose alla barn som befinner sig i landet de rättigheter som slås fast i FN:s konvention om barnets rättigheter (). Ensamkommande asylsökande barn har samma rätt till skydd och omvårdnad som andra barn i och får inte behandlas annorlunda på grund av sin ställning som asylsökande eller för att de inte anses ha sin hemvist här. I framgår att staterna ska vidta alla åtgärder för att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. för barnets rättigheter (barnrättskommittén) har uttalat att barnäktenskap ska ses som en form av sådan traditionell sedvänja som är skadlig för barns hälsa och som ska avskaffas. Enligt mål 5.3 i FN:s utvecklingsmål, Agenda 2030, är barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap att betrakta som en skadlig sedvänja som ska avskaffas. för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor () har i allmänna rekommendationer tydliggjort att minimiåldern för äktenskap ska vara och att äktenskap inte bör vara tillåtet förrän personen har uppnått full mognad och rättshandlingsförmåga. förstärktes skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap i (prop. 2013/14:208, bet. 2013/14:JuU30, rskr. 2013/14:263). Ändringarna innebar bl.a. att barn inte längre ska kunna få dispens att gifta sig (2 kap. 1 § ). Möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap och tvångsäktenskap begränsades ytterligare, liksom möjligheten att erkänna äktenskap som ingåtts utan att båda parterna varit närvarande (s.k. fullmaktsäktenskap) genom ändringar i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap som reglerar ett civilrättsligt erkännande av äktenskap som ingåtts utomlands (1 kap. 8 a §). Vidare infördes två nya brott i , nämligen äktenskapstvång om någon genom olaga tvång eller utnyttjande förmår en person att gifta sig (4 kap. 4 c § ) samt vilseledande till tvångsäktenskapsresa (4 kap. 4 d § ). är även stämpling till äktenskapstvång kriminaliserat. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Uppdraget ska slutredovisas . • analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas • utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa • undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar • ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § • följa det pågående utvecklingsarbetet inom och och bedöma om det bör vidtas ytterligare åtgärder för att öka förutsättningarna för lagföring för brotten äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa • undersöka hur samverkan mellan olika berörda myndigheter fungerar. Regeringen har i skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10, bet. 2016/17:AU5, rskr. 2016/17:150) föreslagit en tioårig nationell strategi. Strategin ska följas upp , utvärderas samt vid strategiperiodens slut. Strategin inkluderar frågor om hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. I skrivelsen konstateras bl.a. följande: Det saknas årligt återkommande undersökningar om omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck. Det finns dock ett antal underlag som ger en bild av våldets omfattning. Enligt en kartläggning från dåvarande (2009) hade omkring 70 000 unga kvinnor och män mellan i begränsningar i förhållande till äktenskap eller av familjen bestämda villkor för val av partner. Utredningen om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (SOU 2012:35) uppskattade att minst 250–300 personer upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. I skrivelsen aviserades att regeringen avsåg att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra särskilda kartläggningar av frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive barn- och tvångsäktenskap. Ett flertal myndigheter har eller har haft i uppdrag att inom ramen för sin verksamhet belysa frågan om unga som blir gifta mot sin vilja och att arbeta förebyggande för att förhindra detta. Bland annat beslutade regeringen om uppdrag om handläggning av ärenden som gäller barn som kommer till och som uppges vara gifta (S2017/01011/FST [delvis]). Regeringen beslutade att ge följande uppdrag: – göra en fördjupad analys av handläggning i ärenden som rör ensamkommande barn och barn som kommer till med vårdnadshavare och som uppges vara gifta – ta fram en förstärkt vägledning till kommunerna om handläggningen av ärenden som rör barn som uppges vara gifta, och sprida kunskapen till kommunernas socialtjänst – ta fram och sprida information till barn som uppges vara gifta, makar, föräldrar samt andra närstående med information om gällande lagar och praxis i såsom förbud mot barn- och tvångsäktenskap, barnets rättigheter, uppdrag samt rätten till stöd och skydd. Utgångspunkten för den förstärkta vägledningen är att ärenden som rör ensamkommande barn som uppges vara gifta ska handläggas utifrån samma principer som andra ensamkommande barn. Stödet ska komplettera om ensamkommande barn och unga . Uppdraget ska utföras i samråd med relevanta aktörer, såsom , , i , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och Kommuner och Landsting. Regeringen gav Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att i samverkan med den nationella webbaserade ungdomsmottagningen Umo ta fram och sprida en digital plattform med information om hälsa och jämställdhet med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) riktad till nyanlända och asylsökande barn och unga i åldern 13–(S2016/02759/JÄM [delvis]). Myndigheten ska lämna en slutredovisning av uppdraget . i har haft olika regeringsuppdrag med syfte att motverka hedersrelaterat våld och förtryck. Ett av uppdragen är att utveckla ett nationellt kompetensteam med tillhörande stödtelefon för att samordna och stödja arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttryck som t.ex. tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning (S2015/07973/RS). Uppdraget om det nationella kompetensteamet ska slutredovisas . har i en rapport , Nationella kompetensteamet – slutredovisning, framhållit bl.a. vikten av förebyggande insatser samt riktade satsningar för att fortsätta arbetet med att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och dess olika uttrycksformer som t.ex. barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning av flickor och kvinnor. I en rapport från , Är du gift? Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i , , framkommer att 132 gifta ensamkommande barn har uppmärksammats av myndigheten och att man bedömer att mörkertalet är mycket stort. Av de 132 identifierade barnen är 129 flickor och 3 pojkar. Myndigheten pekar bl.a. på att det behövs en standard för handläggningen av ärenden som rör barn som är gifta. Den nya standarden bör gälla alla delar av asylprocessen som ingår i verkets uppdrag. En sådan standard behövs för att säkerställa både att uppmärksammar tidigare äktenskap (barnäktenskap) och att det finns riktlinjer för hur berörda personer ska agera så att barnets bästa tillgodoses genom hela processen. kallade åtta myndigheter till överläggning om barnäktenskap. Syftet med överläggningen var dels att få en bild av hur myndigheterna uppfattar den rådande situationen och vilka utmaningar de står inför när det gäller barn som kommer till och uppger att de är gifta, dels att få reda på vilka åtgärder myndigheterna avser att vidta för att säkerställa att barnäktenskap identifieras och hanteras utifrån ett barnperspektiv. De medverkande myndigheterna var i (nationella uppdrag hedersrelaterat våld och förtryck), i (nationella uppdrag människohandel och prostitution), , , , Inspektionen för vård och omsorg, och . Vidare deltog Kommuner och Landsting. Bland övriga insatser och uppdrag kan nämnas att 2010 gav ut stödmaterialet Hedersrelaterat våld och förtryck – Skolans ansvar och möjligheter. Stödmaterialet riktar sig framför allt till rektorer och handlar om hur skolans personal kan arbeta med frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck. fick i regleringsbrevet i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med transnationella ärenden där det finns misstanke om hedersrelaterat våld och förtryck, äktenskap mot den egna viljan eller barnäktenskap. Av redovisningen framgår bl.a. antalet ärenden som hanteras, vilka rutiner samt vilket samarbete som finns inom området. Enligt publicerad statistik () från (Brå) gjordes 81 polisanmälningar om äktenskapstvång och vilseledande till äktenskapsresa . Det är en ökning jämfört med föregående år. Brå kommer att publicera statistik över antalet handlagda brottsanmälningar 2016 . Det finns vidare ett flertal exempel på myndighetssamverkan med civilsamhället, t.ex. om kärlek, där representanter från olika frivilligorganisationer och myndigheter samlades för att försöka hitta en gemensam metod för att arbeta tillsammans mot hedersrelaterat förtryck och våld, och Origo i , som är första myndighets-gemensamma resurscentrum som har fokus på ungdomar som lever i en hederskontext. Utskottet vill inledningsvis understryka att arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck och bekämpandet av tvångs- och barnäktenskap är synnerligen angeläget och att detta arbete kräver kraftfulla åtgärder från samhället. Ingen ska behöva utsättas för att bli gift mot sin vilja. Utskottet menar att myndighetssamverkan är nödvändig för att kunna arbeta förebyggande och hjälpa barn och unga som riskerar att bli gifta mot sin vilja. Det pågår ett flertal insatser som syftar till att sprida information och på annat sätt arbeta för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. Mot bakgrund av de insatser som görs på området är utskottet inte berett att förorda ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionsyrkandena. Utskottet anser också att det vore värdefullt med återkommande kartläggningar och utvärderingar när det gäller ungas möjligheter att själva välja partner. Utskottet anser inte heller här att det finns skäl till något tillkännagivande från utan hänvisar till pågående och aviserade utredningar och uppdrag. När det gäller frågan om barn som kommer till och uppges vara gifta konstaterar utskottet att nu fått ett sådant uppdrag. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2016/17:2372 (SD) yrkande 8, 2016/17:2506 (SD) yrkande 47, 2016/17:3078 (M) yrkande 25, 2016/17:3143 (M) yrkande 11, 2016/17:3288 (M) yrkande 5 samt 2016/17:3372 (M) yrkande 32. Utskottet kommer dock att noga följa frågan. Åtgärder mot nätmobbning av unga Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi mot nätmobbning och åtgärder mot hets till suicid på internet. Jämför reservation 3 (L). (M) begär i motion 2016/17:238 en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. Motionären konstaterar att mobbning ändrat karaktär och att den mobbade, som är uppkopplad både i skolan och i hemmet, aldrig slipper undan sina plågoandar. Det finns därför skäl att ta fram en nationell strategi för att motverka nätmobbning av unga. (L) framför i motion 2016/17:608 yrkande 2 att frågan om åtgärder mot hets till suicid på internet behöver utredas. Motionären efterfrågar en handlingsplan för att förbygga självmord som också bör innefatta åtgärder mot hets till suicid på internet. överlämnade en särskild utredare betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) till regeringen. Utredaren föreslog bl.a. att det ska införas en ny straffbestämmelse i 4 kap. om olaga integritetsintrång. Bestämmelsen innebär ett straffansvar för den som gör intrång i någon annans privatliv genom att sprida en bild eller en annan uppgift för att kännbart skada någon annan. Betänkandet har remitterats och bereds inom . Kränkningar och mobbning kan ibland utgöra förtal. Förtal regleras i 5 kap. 1 § , 7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen och 5 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen. Ett flertal myndighetsinsatser pågår för att minska mobbning m.m. på nätet liksom insatser från civilsamhället. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har givit ut flera publikationer om unga, ungdomar och internet. Bland annat Nätkränkningar – en studie av svenska ungdomars normer och beteenden (), Hat på nätet () och Får man skriva vad man vill på internet (). lämnades rapporten , kränkningar och trakasserier på nätet. I rapporten konstateras att ungefär hälften av unga i åldern 16–har utsatts för kränkningar på nätet. genomför på regeringens uppdrag den av initierade . Syftet med uppdraget var att förebygga rasism, sexism, främlingsfientlighet och andra former av intolerans och att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Uppdraget slutredovisades i rapporten antidemokratiska budskap på internet. I rapporten beskrivs förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier. Enligt uppgift från är avsikten att uppdraget ska förlängas. På uppdrag av har Barnafrid vid tillsammans med Stiftelsen tagit fram en fördjupningsrapport utifrån en undersökning som genomfördes , Unga, sex och internet – i en föränderlig värld. I rapporten utsatta för sexuella övergrepp på nätet, 2017, konstateras bl.a. att övergrepp på nätet är lika allvarliga för barn och ungdomar och får lika allvarliga konsekvenser som andra övergrepp. Vidare kan nämnas Datainspektionens webbplats, , som ger råd till den som har blivit kränkt på nätet.