bet · H501FiU3 · 2017-12-07 00:00:00 — Det gäller bidrag för glasögon till barn mellan , tandvård för unga vuxna, avgiftsfri öppenvård för personer , prao i årskurs 8 och 9 samt avgiftsfri screening mot bröstcancer. Det innebär att anslaget minskas med . I motionen framhålls att en ökning av ovillkorade statsbidrag alltid måste vägas mot risken för att pengarna används till att täcka underskott i kommunerna snarare än till välfärdens kärna. Motionärerna anser att andra sätt att stödja kommuner och landsting bör prioriteras, och de vill därför att den tidigare beslutade resursförstärkningen till landstingen om avskaffas. Anslaget förändras vidare som en följd av att motionärerna vill att jobbstimulansen och riksnormen i försörjningsstödet höjs, att skolplikten för nyanlända förlängs och att sommarlovet förkortas för denna grupp, att antalet undervisningstimmar i ökar, att antalet undervisningstimmar i matematik på högstadiet blir fler och att digitaliseringen av de nationella proven påskyndas. För detta utökas anslaget med ca . Motionärerna avvisar regeringens förslag om insatser för nyanlända elever i , en läsa-skriva-räkna-garanti och förslag som bygger på förslag till ändringar, vilket innebär att anslaget minskas med ca . Sammantaget innebär detta att anslaget ökas med 2018, jämfört med vad regeringen föreslår. Motionärerna avvisar regeringens förslag till nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet på . I stället vill motionärerna att reformer prioriteras som stärker långtidsarbetslösas möjligheter till jobb på den ordinarie arbetsmarknaden. När det gäller förslag om att utöka jobbstimulansen i försörjningsstödet finns liknande motionsyrkanden även i kommittémotion 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 6 och i partimotion 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 4. I kommittémotion 2017/18:3871 av m.fl. (KD) föreslår motionärerna att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med 2018, jämfört med vad regeringen föreslår. Utvecklingen av skatteunderlaget framhålls som det mest betydelsefulla för att kommuner och landsting ska kunna uppehålla och utveckla välfärden. Den politik som regeringen vill föra bedöms inte vara jobbskapande reformer, utan i stället tillförs generella bidrag som enligt motionärerna inte kommer att lösa de långsiktiga välfärdsutmaningarna. Statliga styrsystem som främjar en god hushållning av gemensamma resurser bedöms som avgörande för kommunsektorn, varför effektivitet och ändamålsenlighet anses vara viktiga parametrar när reformer och riktlinjer beslutas. Prestationsbaserade ersättningar som överlåter åt landsting och kommuner att själva välja lämpliga metoder framhålls som exempel på god statlig styrning. Därför vill motionärerna att tidigare aviserade resursförstärkningar minskas med 2018. I motionen anförs att skatten på pension och arbete ska vara lika och att detta ska regleras så att kommuner och landsting inte drabbas av skattebortfall, vilket innebär att anslaget minskas med . Vidare vill motionärerna avskaffa tidigare beslut om kostnadsfri mammografi, gratis tandvård för unga vuxna och kostnadsfri sjukvård för personer . Det innebär att anslaget minskas med ca . Motionärerna vill i stället att det införs en jobbstimulans i försörjningsstödet, kompensation för dagbarnvårdare och simundervisning på idrottstimmen, vilket innebär att anslaget ökas med ca . Sammantaget innebär detta att anslaget minskas med 2018, jämfört med vad regeringen föreslår Sammanställning av förslag till ramanslag I tabell 2 nedan redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Tabell 2 Regeringens och oppositionspartiernas anslagsförslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2018 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Stöd med anledning av flyktingsituationen Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet Källor: Budgetpropositionen , utgiftsområdesmotion /18:3851, utgiftsområdesmotion /18:3065, utgiftsområdesmotion /18:3706, Liberalernas utgiftsområdesmotion /18:3796 och utgiftsområdesmotion /18:3871. Avlämnade propositioner med koppling till den kommunala finansieringsprincipen Proposition 2017/18:9 Förlängd skolplikt genom skolstart överlämnade regeringen proposition 2017/18:9 till . I propositionen föreslås en ändring i skollagen så att skolplikten för barn bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Enligt propositionen innebär förslaget en kostnadsökning för kommunerna som totalt beräknas uppgå till 2018. Vidare framhålls att enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finansiering. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen (utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner) föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2018 med anledning av förslaget. Lagförslaget har behandlats i utbildningsutskottet och beslutades i kammaren (bet. 2017/18:UbU7, rskr. 2017/18:43). beslutade i enlighet med regeringens förslag. Proposition 2017/18:18 Läsa, skriva, räkna – en åtgärdsgaranti överlämnade regeringen proposition 2017/18:18 till . I propositionen föreslår regeringen att det införs bestämmelser i skollagen (2010:800) om en åtgärdsgaranti i förskoleklassen och lågstadiet i , specialskolan och sameskolan. Syftet med åtgärdsgarantin är att en elev i behov av stöd, tidigt ska få stöd utformat utifrån sitt behov. Enligt propositionen ska kommunerna ersättas ekonomiskt för åtgärdsgarantin enligt finansieringsprincipen. Av propositionen framgår att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) beräknat att ska avsättas för införandet av bestämmelserna om en åtgärdsgaranti . Lagändringarna föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen (utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner) föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2018 med anledning av förslaget. Lagförslaget behandlas i utbildningsutskottet (bet. 2017/18:UbU10) och kommer att debatteras och beslutas i kammaren . Proposition 2017/18:24 Stärkt koppling mellan skola och arbetsliv överlämnade regeringen proposition 2017/18:24 till . I propositionen föreslår regeringen ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att en huvudman för en grundskola eller specialskola ska ansvara för att praktisk arbetslivsorientering (prao) anordnas under sammanlagt minst för alla elever i fr.o.m. årskurs 8 och fr.o.m. årskurs 9 för de elever som läser enligt specialskolans kursplaner. Enligt propositionen innebär förslaget ett utökat åtagande för kommunerna, varför finansieringsprincipen ska tillämpas. Regeringen beräknar kostnaden till 2018. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I budgetpropositionen (utg.omr. 25 Allmänna bidrag till kommuner) föreslår regeringen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2018 med anledning av förslaget. Lagförslaget behandlas i utbildningsutskottet (bet. 2017/18:UbU9). Det finns ännu inget datum klart för när lagförslaget kommer att debatteras och beslutas. Ekonomirapporten, – om kommunernas och landstingens ekonomi presenterade SKL sin rapport om kommunernas och landstingens ekonomi. I rapporten konstateras att kommunerna redovisade ett mycket starkt resultat 2016 medan landstingens resultat var väsentligt svagare. Landstingen bedöms vara sämre rustade än kommunerna för att klara den framtida demografiska utvecklingen där behoven bedöms växa väsentligt snabbare än skatteintäkterna i både landsting och kommuner. Trots en stark konjunktur kommer resultaten enligt beräkningarna att försämras för både kommuner och landsting . Investeringstycket bedöms vara stort som en följd av den växande befolkningen och behovet av att renovera eller ersätta äldre lokaler och anläggningar. I rapporten framhålls att kostnaderna ökar väsentligt snabbare än det reala skatteunderlaget . Enligt bedömningarna kommer det att krävas omfattande effektiviseringar för att klara såväl ekonomin som kvaliteten i verksamheterna. Utskottet kan konstatera att sa ja till regeringens budgetförslag . Därmed beslutade om ramar för de 27 utgiftsområdena. Ramen för utgiftsområde 25 fastställdes till . De förslag till anslag inom utgiftsområdet som är högre än den beslutade ramen kan inte bifallas vid behandlingen av utgiftsområdet. Utskottet noterar att , och Liberalerna har anslagsförslag som är högre än den ram som fastställts av . och har lämnat anslagsförslag som understiger ramen med ca 23 respektive . Utskottet har tagit del av regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och kan notera att det finns svårigheter med att följa upp hur de generella statsbidragen används och att dra slutsatser om sambanden mellan storleken på de generella statsbidragen, fördelningen av dessa och enskilda kommuners och landstings ekonomiska resultat och finansiella ställning. Liksom tidigare vill utskottet framhålla att resultatredovisningen är ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen. Utskottet vill därför understryka vikten av att regeringen kan analysera och dra generella slutsatser om sambanden mellan statsbidragen och måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Utskottet delar de slutsatser som regeringen redovisar i budgetpropositionen om att de generella statsbidragen är ett viktigt instrument för att bidra till kommunernas och landstingens möjlighet att driva verksamhet utifrån lokala förutsättningar. Som regeringen redovisar anser också utskottet att den förstärkning av de generella statsbidragen som gjordes 2015 har bidragit till att skapa goda ekonomiska förutsättningar för kommunsektorn. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att kommunsektorn redovisat positiva resultat och att dess ekonomi varit relativt god . noterar utskottet att den demografiska utvecklingen framöver väntas innebära stora utmaningar för sektorn. Även medborgarnas växande anspråk på likvärdig service av god kvalitet och stora investeringsbehov är exempel på risker och utmaningar som är kopplade till sektorns ekonomiska situation. noterar utskottet att det kommunala skatteunderlaget inte förväntas öka skatteinkomsterna i samma utsträckning som kommunsektorns utgifter förväntas öka. Utskottet anser att det är viktigt att det gemensamma samhällsbygget fortsätter och att den generella välfärden stärks. Kommuner och landsting ansvarar för en stor del av de skattefinansierade välfärdstjänsterna inom vård, skola och omsorg, och utgör därmed en viktig del av den svenska ekonomin. För att kommunsektorn ska kunna bedriva dessa verksamheter med hög effektivitet och hög kvalitet är det av stor vikt att sektorn ges goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, vilket också är målet med utgiftsområdet. Mot den bakgrunden vill utskottet framhålla den permanenta höjning av statsbidragen om som sektorn tillförts . Omfattande medel har tillförts kommuner och landsting för att stärka deras möjligheter att möta de utmaningar de står inför. Enligt utskottet innebär de medel som regeringen nu föreslår anvisas till kommuner och landsting att sektorn kan fortsätta att stärka den generella välfärden och erbjuda en effektiv verksamhet av god kvalitet. I sammanhanget kan också nämnas att kommunsektorn tillförs medel utöver de som anvisas inom utgiftsområde 25, i form av riktade statsbidrag till specifika verksamhetsområden. Dessa medel anvisas inom andra utgiftsområden; t.ex. anvisas 2018 inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg för att skapa en mer tillgänglig vård och för att stödja landstingen när det gäller att skapa bättre förutsättningar för personalen inom vården. Utskottet vill även framhålla den tioåriga mångmiljardsatsning som införs där medel anvisas inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Denna satsning kommer att beröra många bruksorter, glesbygdskommuner, stadsdelar och förorter runt om i . Dessa medel ska kunna sökas av kommuner som har områden som karaktäriseras av exempelvis hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå och lågt valdeltagande. Användningen av medlen bedöms komma att se olika ut i olika områden, men insatser för jobb, utbildning, service och fritid samt sociala insatser ska vara i centrum. Utskottet noterar också att det s.k. Klimatklivet för stöd till kostnadseffektiva klimatinvesteringar förlängs och förstärks i syfte att stimulera klimatarbetet på lokal och regional nivå och att medel för detta anvisas inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. I sammanhanget kan också nämnas att 2018–2029 anvisas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer inom ramen för det stadsmiljöavtal som finns som ett stöd till kommuner och landsting för att främja hållbara stadsmiljöer. Liksom regeringen anser utskottet att de generella statsbidragen ska vara utgångspunkten när staten fördelar pengar till kommunsektorn, men att det finns tillfällen när riktade statsbidrag är lämpliga att använda. Utskottet kan också notera att regeringen för upp ett nytt anslag inom utgiftsområdet, anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet. Anslaget syftar till att stödja de kommuner och landsting som anställer personer som står långt ifrån arbetsmarknaden, vilket utskottet välkomnar. Budgetpropositionens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Enligt utskottet är förslagen väl avvägda och skapar goda förutsättningar för kommuner och landsting att bedriva viktiga välfärdstjänster såsom sjukvård, äldreomsorg och skola. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25 och avstyrker samtliga här aktuella motionsyrkanden. I budgetpropositionen redovisar regeringen att den har för avsikt att lämna förslag om olika åtgärder som påverkar kommunerna, t.ex. rörande skolan. Enligt budgetpropositionen kommer förslagen att lämnas till under innevarande riksdagsår och . föreslår regeringen i budgetpropositionen att medel nu beslutas för att reglera förslagens effekter på kommunsektorn enligt den kommunala finansieringsprincipen. I budgetpropositionen omnämns också ett flertal propositioner med lagförslag som har lämnats som särpropositioner. Dessa propositioner aktiverar enligt budgetpropositionen den kommunala finansieringsprincipen och är beaktade i beräkningen av anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Dessa propositioner behandlas således separat från utgiftsområde 25 där medel enligt kommunala finansieringsprincipen avsätts. Utskottet har tidigare framhållit betydelsen av att regeringen lämnar lagförslag med budgetpåverkan så att syftet med rambeslutsprocessen och det samlade prioriteringstillfället värnas. I huvudsak har detta gällt lagstiftning om skatter. När det gäller utgiftsområde 25 kompliceras frågan om förhållandet mellan lagstiftning och budget av att den kommunala finansieringsprincipen kräver två beslut som är formellt oberoende av varandra, ett om själva åtgärden och ett annat om statsbidragen. Dessutom kan också besluten om anslag inom utgiftsområde 25 och lagförslagen fattas på olika sidor om . Detta försvårar arbetet med att hålla ihop statens budget med de lagförslag som har en koppling till statens budget för det kommande budgetåret. I det avlämnade betänkandet från Kommittén om en tydligare budgetprocess (SOU 2017:78) redovisas bedömningen att lagförslag som aktiverar den kommunala finansieringsprincipen bör inkluderas i anslagsbesluten i steg två i budgetprocess för att minska risken för motstridiga beslut. Kommittén var dock inte enig i sina ställningstaganden, och den nu aktuella situationen då lagförslag som påverkar den kommunala finansieringsprincipen behandlas av kan sägas falla utanför de situationer som togs upp av budgetprocesskommittén. Utskottet vill därför i detta sammanhang återigen framhålla betydelsen av att regeringen lämnar lagförslag med budgetpåverkan så att syftet med rambeslutsprocessen och det samlade prioriteringstillfället värnas, och att detta också bör gälla när den kommunala finansieringsprincipen aktiveras. Anslag inom utgiftsområde 25 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Kommuner och landsting står inför betydande utmaningar . Behovet av bostäder, skolor, vård och omsorg ökar som utvecklingen vad gäller ökad sysselsättning och ökade skatteintäkter inte självfallet följer med om inte kraftfulla reformer för fler i arbete genomförs. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. För är det självklart att inte någon eller några delar av budgeten bör brytas ut och behandlas isolerat. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion2017/18:3851 av m.fl. (M). Bokslutet i regering visar på att Alliansens ekonomiska politik och välfärdspolitik har fungerat och gått hand i hand. Alliansens ekonomiska politik bedöms ha lett till kraftiga sysselsättningsökningar jämfört med när Alliansen tillträdde. Enligt beräkningar från har vård, skola och omsorg stärkts med mer än i fasta priser. Resurserna för både vård, skola och omsorg har också ökat per invånare. Denna politik behöver nu återupprepas för att klara välfärdens behov. Kommunsektorns skatteintäkter utgör mer än två tredjedelar av de totala inkomsterna, resten utgörs av kommunala avgifter och av statsbidrag. Därför är långsiktigt ökade skatteinkomster som uppstår genom tillväxt och ökad sysselsättning viktigare för kommunernas ekonomi än ökade statsbidrag. En god utveckling av ekonomi innebär att kommunernas inkomster ökar. Ökade resurser till välfärden bygger på att vi bryter det utanförskap som fördjupas, framförallt på grund av den bristande integrationen. Därför är de jobbförslag som förespråkar centrala för att välfärdens resurser ska öka. Inträdesjobben sänker trösklarna in till arbetsmarknaden och gör att nyanlända snabbare kommer i arbete. Jobbskatteavdraget, tillsammans med den stora bidragsreform som föreslår, ökar både sysselsättningen och antalet arbetade timmar och en höjd brytpunkt leder till att det lönar sig bättre att arbeta mer. Det ger två effekter för kommunerna. Dels ökar skatteintäkterna som bidragskostnaderna minskar när fler arbetar mer samt fler går från utanförskap till arbete, dels ökar tillgången på kvalificerad arbetskraft som lärare, sjuksköterskor och socialsekreterare när det lönar sig bättre för dem att gå upp i arbetstid och arbeta mer. Det finns dock anledning till att utöver detta stärka välfärdens finansiering från statligt håll. Vi anser att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör ökas med jämfört med regeringens förslag, dels för att justera för de bidragsreformer vi genomför och som påverkar kommunsektorns ekonomi, dels för att stärka integrationsinsatserna och för att höja ambitionsnivån i den svenska skolan – vi föreslår exempelvis mer i skolan i lågstadiet, mer matte i högstadiet, utökad lovskola, obligatorisk läxhjälp samt utbyggd förskola för barn i hem med föräldrar som har långvarig bidragsförsörjning. Utöver dessa generella bidrag till kommunsektorn tillför stora resurser till skolan, vården och omsorgen genom riktade statsbidrag inom andra utgiftsområden. I vår budgetmotion redovisade vi en omläggning av arbetsmarknadspolitiken där extratjänsterna avskaffades helt. Därför anser vi att anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 25 (SD) (SD) och (SD) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3065 av och (båda SD). Vi anser att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör justeras ned med jämfört med regeringens förslag. Detta är en följd av att de kommunala skatteintäkterna ökar som ett resultat av att vi anser att pensionärer ska omfattas av jobbskatteavdraget. ger staten stora ersättningar till kommunerna för de ökade kostnader de beräknas få till följd av det stora mottagandet av nyanlända. Det är mening att dessa kostnader bör kunna minskas avsevärt, varför anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen bör minskas med de som regeringen föreslås ska anvisas. Även regeringens förslag om att föra upp ett nytt anslag 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet bör avvisas. I stället bör ett nytt anslag 9:4 Rätt till heltid föras upp på statens budget med . arbetar många inom offentlig sektor deltid trots att de hellre skulle vilja arbeta heltid. Vi anser att alla borde ha rätt att arbeta heltid. Anslag inom utgiftsområde 25 (C) (C) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3706 av m.fl. (C). Det innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med jämfört med regeringens förslag. Förändringen av anslaget är ett resultat av flera olika åtgärder. Bland annat ökas anslaget med som en följd av att riktade statsbidrag ersätts med generella statsbidrag. Ansvaret för en stor del av de viktigaste politiska frågorna ligger på kommuner och landsting, t.ex. skolan, sjukvården och kollektivtrafiken. Om ska fungera måste kommuner och landsting ges förutsättningar att fungera. Politiker på nationell nivå är dock benägna att försöka detaljstyra lokalpolitiken, vilket ofta resulterar i förslag om riktade statsbidrag som bakbinder den lokala nivån. arbetar därför efter principen att riktade statsbidrag i så stor utsträckning som möjligt ska omvandlas till generella statsbidrag. Det skapar också ett ökat utrymme för effektivisering. säger nej till flera av regeringens förslag om att öka det generella statsbidraget. Därutöver regleras det generella statsbidraget som en följd av bl.a. de skatteförändringar som vill genomföra. Netto innebär detta att anslaget ökas med jämfört med vad regeringen föreslår. I vår budgetmotion redovisade vi en omläggning av arbetsmarknadspolitiken där extratjänsterna avskaffades helt. Därför anser vi att anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 25 (L) (L) anför: Eftersom i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den som Liberalerna önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 25. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. Jag står fast vid att anslagen inom utgiftsområde 25 borde ha utformats i enlighet med förslagen i motion 2017/18:3871 av m.fl. (L). Det innebär att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med jämfört med vad regeringen föreslår. Förändringen av anslaget förklaras av flera olika åtgärder.