bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner som anknyter till inkomstbeskattningen av fysiska personer. Motionerna gäller skatteskala och grundavdrag, HUS-avdrag, idrottsledare, försvarsanställda, bosparande, expertskatten, personalvårdsförmåner, personaloptioner, bilförmån, reseavdrag, hälsofrämjande åtgärder, gåvor till ideella ändamål, pensionssparande och uthyrning av bostäder. Utskottet avstyrker motionerna. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 150 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Skatteskala, grundavdrag m.m. Utvärdering av den särskilda löneskatten, höjda marginalskatter och förändringarna av HUS-avdraget m.m. Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor Skattskyldighet vid anställning ombord på fartyg Gåvor till ideell verksamhet Utvärdering av att gåvoskatteavdraget avskaffats 1.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (SD) 2.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) 3.Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) 4.HUS-avdraget, punkt 2 (M) 5.HUS-avdraget, punkt 2 (C) 6.HUS-avdraget, punkt 2 (V) 7.Utvärdering av den särskilda löneskatten, höjda marginalskatter och förändringarna av HUS-avdraget m.m., punkt 3 (M, C, L, KD) 8.Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, punkt 4 (V) 9.Expertskatten, punkt 5 (L) 10.Personalvårdsförmåner, punkt 8 (C, L) 11.Personaloptioner, punkt 9 (M, C, L, KD) 12.Personaloptioner, punkt 9 (SD) 13.Bilförmån, punkt 10 (C) 14.Bilförmån, punkt 10 (V) 15.Reseavdrag m.m., punkt 11 (C) 16.Reseavdrag m.m., punkt 11 (V) 17.Reseavdrag m.m., punkt 11 (KD) 18.Hälsofrämjande åtgärder, punkt 12 (M) 19.Gåvor till ideell verksamhet, punkt 13 (KD) 20.Utvärdering av att gåvoskatteavdraget avskaffats, punkt 14 (M, C, L, KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skatteskala, grundavdrag m.m. 2016/17:77 av (SD), 2016/17:266 av (SD), 2016/17:422 av och (båda M), 2016/17:536 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:575 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:776 av (SD), 2016/17:942 av (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:959 av (S), 2016/17:1095 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1103 av Finn (M), 2016/17:1251 av (M) yrkande 1, 2016/17:1259 av (M), 2016/17:1263 av (M), 2016/17:1422 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:1454 av Finn och (båda M), 2016/17:1465 av Boriana (M), 2016/17:1480 av (M) yrkande 4, 2016/17:1486 av (M), 2016/17:1508 av (M), 2016/17:1637 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1876 av (M), 2016/17:1914 av (M) yrkande 2, 2016/17:2049 av (M), 2016/17:2068 av (M), 2016/17:2108 av (M), 2016/17:2134 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:2158 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2202 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2622 av m.fl. (C), 2016/17:2682 av (M), 2016/17:2686 av Finn och (båda M), 2016/17:2728 av (M), 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2016/17:2925 av i (M), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:3084 av (M) yrkande 2, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3326 av (M), 2016/17:3331 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3356 av (KD). Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2016/17:21 av (L), 2016/17:84 av (SD), 2016/17:572 av (S), 2016/17:961 av m.fl. (S), 2016/17:1210 av (M), 2016/17:1213 av (M), 2016/17:1217 av och (båda M), 2016/17:1244 av och (båda M), 2016/17:1286 av (M), 2016/17:1472 av Boriana (M), 2016/17:1543 av (M), 2016/17:1577 av (M), 2016/17:1671 av (S), 2016/17:1902 av (M), 2016/17:1962 av (C), 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2526 av (M), 2016/17:2628 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:2998 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3050 av och (båda C), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3274 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3316 av (MP). Reservation 4 (M) Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Utvärdering av den särskilda löneskatten, höjda marginalskatter och förändringarna av HUS-avdraget m.m. 2016/17:3405 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–3 och 5. Reservation 7 (M, C, L, KD) Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor 2016/17:992 av m.fl. (S), 2016/17:1362 av (S) och 2016/17:2876 av Lawen Redar m.fl. (S). Reservation 8 (V) 2016/17:1085 av m.fl. (L) och 2016/17:2136 av (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (L) 2016/17:20 av (L). Skattskyldighet vid anställning ombord på fartyg 2016/17:390 av och (båda S). 2016/17:95 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:218 av (M), 2016/17:548 av m.fl. (MP), 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 2, 2016/17:1359 av (M), 2016/17:1478 av Boriana (M), 2016/17:1492 av och (båda M), 2016/17:1513 av (M), 2016/17:1836 av (M), 2016/17:1879 av (M), 2016/17:1881 av (M), 2016/17:2045 av och (båda SD), 2016/17:3132 av och (båda M), 2016/17:3141 av (M) yrkande 6, 2016/17:3240 av och (båda M) och 2016/17:3377 av (L) yrkande 8. Reservation 10 (C, L) 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:2527 av (M) och 2016/17:3401 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 11 (M, C, L, KD) Reservation 12 (SD) 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 47, 2016/17:1209 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2046 av (M) och 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 13 (C) Reservation 14 (V) 2016/17:362 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:445 av (M), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 48, 2016/17:1839 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2051 av (M), 2016/17:2088 av och (båda M), 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3102 av och (båda C), 2016/17:3363 av (KD) och 2016/17:3373 av (L) yrkande 14. Reservation 15 (C) Reservation 16 (V) Reservation 17 (KD) 2016/17:217 av och (båda M), 2016/17:652 av (L), 2016/17:1126 av (KD), 2016/17:1401 av Finn (M), 2016/17:2071 av (M), 2016/17:2104 av (M), 2016/17:2109 av (M), 2016/17:2270 av (M), 2016/17:2355 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3131 av (M). Reservation 18 (M) Gåvor till ideell verksamhet 2016/17:2052 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2479 av (KD) yrkande 1 och 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 8. Reservation 19 (KD) Utvärdering av att gåvoskatteavdraget avskaffats 2016/17:3405 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. Reservation 20 (M, C, L, KD) 2016/17:1921 av (M). 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:2864 av och (båda M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning har behandlat förslag om inkomstbeskattningen under höstens beredning av statsbudgeten (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, yttr. 2016/17:SkU1y). I detta betänkande behandlar skatteutskottet de kvarvarande motioner från den allmänna motionstiden /17 som tar upp frågor med anknytning till beskattningen av fysiska personer. Motionerna innehåller förslag som rör skatteskala och grundavdrag, fackföreningsavgift och a-kassa, SINK-skatt, försvarsanställda, bosparande, expertskatten, personalvårdsförmåner, personaloptioner, bilförmån, reseavdrag, avdrag för hälsofrämjande åtgärder, HUS-avdrag, gåvor till ideella ändamål, pensionssparande och uthyrning av bostäder. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, se bilaga. Skatteskala, grundavdrag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skattepolitikens inriktning, skatteskalan, grundavdrag m.m. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C) och 3 (KD). I motion 2016/17:77 av (SD) anförs att beslutet att inte räkna upp brytpunkten för statlig skatt drabbar breda löntagargrupper och medför att en tredjedel av alla heltidsarbetare kommer att betala statlig skatt. Det är både välfärdsskadlig- och utbildningsfientlig politik, särskilt då det är vanliga arbetare och ingen ekonomisk elit som drabbas. Brytpunkten bör ha en årlig höjning i takt med inflationen i stället för att frysas. I motion 2016/17:266 av (SD) anförs att regeringen bör se över möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande. Genom att underlätta bosparande kan unga snabbare bygga upp en egen kapitalinsats för ett första bostadsförvärv. Detaljerna för hur det skulle se ut kan behöva utredas vidare. I motion 2016/17:422 av och (båda M) föreslås att den särskilda löneskatten för personer som är bör avskaffas. Den positiva trenden att allt fler äldre jobbar ser ut att vara bruten. De senaste siffrorna visar en nedgång i sysselsättningsgrad i gruppen 65–och . Försämringen för seniorer är skadlig för svensk ekonomi och sysselsättningen. I motion 2016/17:536 av (M) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen ska ta fram en tydlig handlingsplan för hur regeringen tänker sänka skatten för pensionärer. har pensionerna inte utvecklats i takt med övriga inkomster i samhället. En lägre skatt för pensionärer gör att fler klarar sig på sin pension utan att behöva söka andra stöd. Motionärerna föreslår också att regeringen ser över hur skatten kan sänkas för de pensionärer som väljer att arbeta efter pensionering. I motion 2016/17:575 av och (båda S) yrkandena 1 och 2 påtalas att den som är långtidssjuk eller har sjukersättning betalar mer i skatt 2016 än en löntagare med motsvarande inkomst och även i förhållande till en ålderspensionär. Det slår stenhårt i åldersgruppen 55–, och kvinnor är mer utsatta än män. Motionärerna vill att regeringen ser över möjligheten att börja eliminera inkomstklyftan för sjuka och personer med sjukersättning, som man återgår till en likformig beskattning av alla inkomster av lönekaraktär. I motion 2016/17:776 av (SD) föreslås att de som genomför högre studier och sedan börjar jobba inom yrket bör få skattelättnader för att kunna amortera av sina studielån. Det skapar incitament att utbilda sig inom yrken där lönen efter studierna inte är hög och yrken med lång utbildning med höga studielån. I motion 2016/17:942 av (S) yrkandena 1 och 2 anförs att har en lång väg tillbaka till ett enhetligt och likformigt skattesystem och att det bör göras en genomlysning av olika delar av beskattningen som underlag för en större parlamentarisk skatteutredning. Motionärerna anser att utredningen kan börja arbeta först när ett antal expertstudier tagits fram som underlag för diskussionerna. I motion 2016/17:959 av (S) anförs också att det är dags att göra en ny bred skatteöversyn som resulterar i ett system som är långsiktigt hållbart över flera mandatperioder oavsett politisk majoritet. Den bör omfatta skatten på arbete, företag och kapital inklusive ränteavdragen samt ta hänsyn till de ökade inkomstklyftorna och inte minst ha en bred förankring bland medborgarna. I motion 2016/17:1095 av Finn m.fl. (M) sägs att bör tillämpa en försiktighetsprincip vid beräkning och uppföljning av skattehöjningar. Otaliga beräkningar har visat att den s.k. värnskatten är en förlustaffär och inte en vinstaffär för staten. Även höjningen av marginalskatten från en redan för hög nivå är skadlig för statens inkomster. Att det finns ideologiska skäl för att med både direkta och indirekta skatter högt taxera varuutbyten, löntagare, företagare och företag är helt rimligt, men om man värnar stabila finanser är det orimligt att inte tillämpa en försiktighetsprincip när det förväntade finansieringsutfallet för staten redovisas. I motion 2016/17:1103 av Finn (M) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att införa en nationell sjukvårdsskatt för att åstadkomma en mer rättvis och jämlik sjukvård i hela landet. Det skulle underlätta för fler fristående aktörer att starta och ge mer rättvis vård i hela landet för varje investerad skattekrona. I motion 2016/17:1251 av (M) yrkande 1 anförs att regeringen bör överväga att sänka den särskilda löneskatten för äldre eftersom färre sysselsatta seniorer är negativt för svensk ekonomi och riskerar att leda till lägre pensionsnivåer. I motion 2016/17:1259 av (M) anförs att vill sänka trösklarna för unga som står långt från arbetsmarknaden och göra det mer lönsamt att arbeta genom att införa ett förstajobbetavdrag som riktar sig till dem med låga inkomster. Det handlar om en skattelättnad som i förhållande till inkomsten är tre till fyra gånger så hög som för dem med höga inkomster. I motion 2016/17:1263 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheterna att avskaffa värnskatten. En sådan åtgärd är självfinansierande eller ger ökade skatteintäkter. En av de mest heltäckande rapporterna som gjorts visar på en självfinansieringsgrad på . Slutsatsen är att det är en dålig affär att behålla värnskatten och att det vore bättre för om den avskaffades. I motion 2016/17:1422 av m.fl. (M) yrkande2 anförs att villkoren för äldre människor i arbetslivet bör förbättras dels genom attitydförändringar, dels genom incitament att behålla och rekrytera äldre arbetstagare. Regeringen bör överväga att återställa nivån på den särskilda löneskatten för äldre eftersom skatten påverkar sysselsättningen negativt. I motion 2016/17:1454 av Finn och (båda M) påtalas de kontraproduktiva effekterna av höga marginalskatter och att värnskatten bör kunna avskaffas utan men för ekonomi. En avskaffad värnskatt kan tvärtom leda till att enskilda vågar satsa på utbildning och forskning och att utveckla affärsidéer samt starta företag och kanske anställa fler. I motion 2016/17:1465 av Boriana (M) föreslås att värnskatten bör avskaffas när det ekonomiska läget medger detta. Det finns en risk för att värnskatten motverkar den sociala rörligheten. Skatten hindrar ungdomar från studieovana miljöer att göra en klassresa. Långa studier och höga studielån avskräcker människor från utbildning om det inte finns tydliga ekonomiska incitament. Skatten minskar också människors frihet genom en orättfärdig konfiskering av pengar som rätteligen tillhör den som tjänat dem. I motion 2016/17:1480 av (M) yrkande 4 föreslås att det införs ett skatteavdrag för unga som sparar till en egen bostad. I motion 2016/17:1486 av (M) påtalas att höga marginalskatter inte stimulerar arbetsviljan, snarare tvärtom, och att värnskatten därför är kontraproduktiv. Om värnskatten avskaffades skulle enligt många ekonomer mindre pengar deklareras som inkomst av kapital och mer som inkomst av arbete. I motion 2016/17:1508 av (M) anförs att man bör överväga att avskaffa värnskatten. behöver fler personer med akademisk examen och fler som vill arbeta mer och är beredda att satsa tid och kapital för att nå framgång. Ett starkt incitament för att satsa det där lilla extra som behövs för att nå framgång i yrkeslivet är just möjligheten till högre inkomst. I motion 2016/17:1637 av och (båda S) yrkandena 1 och 2 anförs att den som är långtidssjuk eller har sjukersättning betalar mer i skatt 2016 än en löntagare med motsvarande inkomst och även i förhållande till en ålderspensionär. Det är uppenbart att det slår stenhårt i åldersgruppen 55–och att kvinnor är mer utsatta än män. Motionärerna vill se över möjligheten att börja ta bort inkomstklyftan för sjuka och personer med sjukersättning och överväga en återgång till en likformig beskattning av alla inkomster av lönekaraktär. I motion 2016/17:1876 av (M) anförs att dagens omfattande bostadskris inte kan lösas enbart genom nybyggnation utan att det behövs ytterligare åtgärder för att underlätta för framför allt ungdomar att få möjlighet till en egen bostad. En modell med avdragsgillt bosparande bör därför utredas. I motion 2016/17:1914 av (M) yrkande 2 anförs att regeringen har höjt arbetsgivaravgifterna för äldre genom att införa en särskild löneskatt, vilket leder till en extra börda för företagen och de äldre anställda. För att det ska löna sig att anställa och arbeta för personer som är äldre bör arbetsgivaravgifter för personer sänkas. I motion 2016/17:2049 av (M) föreslås att de ekonomiska villkoren för soldater i utlandstjänst förbättras och att frågan ses över. De ekonomiska villkoren för personal i utlandstjänst kan förbättras genom en total inkomstskattebefrielse eller genom ett särskilt skatteavdrag. Ett annat alternativ är att slopa kommunalskatten under utlandstjänstgöringen. Även traktamentsreglerna och förmånsbeskattningen behöver ses över. I motion 2016/17:2068 av (M) föreslås en översyn av traktamentsreglerna med hänsyn till soldatyrkets speciella förutsättningar. Reglerna är anpassade efter vanliga svenska arbetsförhållanden men lämpar sig sämre för att appliceras på soldater som tjänstgör utomlands. I motion 2016/17:2108 av (M) föreslås en översyn av möjligheten att underlätta för ideellt arbetande ledare inom ungdomsidrotten. Många av dessa har kostnader förknippade med den tid de lägger på sitt ledarskap, och ett sätt för staten att visa sin uppskattning skulle vara att införa ett skatteavdrag för dessa kostnader. Det kan handla om utgifter som bilresor, måltidskostnader osv. I motion 2016/17:2134 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 3 anförs att staten bör överväga att avskaffa värnskatten eftersom staten skulle tjäna på det. Den nedre brytpunkten för statlig skatt måste ses över men även marginalskatten i allmänhet måste ses över eftersom är det land i EU och i världen som har den högsta marginalskatten. Det måste löna sig bättre att arbeta, utbilda sig och att ta ansvar, och marginalskatterna bör bli mer jämförbara med marginalskatterna i konkurrentländerna. I motion 2016/17:2158 av (M)yrkandena 1 och 2 anförs att skatterna för de pensionärer som har valt att arbeta länge och efter sin pensionering behöver sänkas. Varje arbetad timme är viktig och gör att tillväxten i ökar. Regeringen behöver ta fram en tydlig handlingsplan som visar hur man har tänkt att sänka skatten för pensionärer. I kommittémotion 2016/17:2202 av m.fl. (SD) yrkande 4 anförs att regeringen bör lägga fram en proposition om idrottsrörelsens skatteregler. Vare sig betänkandet Nya Skatteregler för idrotten, SOU 2006:23, eller Moderniserade skatteregler för ideell sektor, SOU 2009:65, har resulterat i något förslag. har börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet och föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. I kommittémotion 2016/17:2622 av m.fl. (C) föreslås att regeringen ska göra en miljömässig och samhällsekonomisk utvärdering av den gröna skatteväxlingen. Motionärerna anser att regeringen tyvärr helt har övergett idén om grön skatteväxling. Skatterna har höjts på utsläpp, men inte sänkts på arbete. I stället har skattehöjningarna på arbete varit mångfalt större och skatten har dessutom höjts på förnybar energi, motsatsen till grön skatteväxling. Ett antal felbeslut av regeringen i närtid belyser att arbetet med den gröna skatteväxlingen behöver skärpas. I motion 2016/17:2682 av (M) anförs att värnskatten gör mer skada än nytta och bör avskaffas. Om värnskatten avskaffades skulle chanser att konkurrera med andra länder öka, vilket skulle gynna ekonomi och välfärd. Det skulle underlätta för växande företag, leda till att mer forskning förläggs till och att fler startar företag. Jobben skulle bli fler och skattebasen större. Fler resurser skulle frigöras för konsumtion och investeringar, vilket skulle öka tillväxten. I motion 2016/17:2686 av Finn och (båda M) anförs att höjningen av marginalskatten från , oaktat höjningen av arbetsgivaravgifterna, innebär att allt färre människor vill arbeta övertid eller arbeta extra på annat sätt. Motionärerna vill att skatten på arbete ses över i alla inkomstskikt för att säkerställa på vilka nivåer som skatteuttaget verkligen kan garantera att det blir en vinstaffär för alla. Ofinansierade skattehöjningar är inte ekonomiskt eller moraliskt försvarbara. I motion 2016/17:2728 av (M) föreslås att regeringen bör överväga att införa ett startjobbavdrag där de första arbetsinkomsterna i livet görs skattefria för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. I kommittémotion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 38 föreslås att regeringen utreder möjligheten för kontrakterade gruppbefäl, soldater och sjömän att slippa förmånsbeskattning för icke lagad mat ute i fält. I motion 2016/17:2925 av i (M) föreslås att regeringen ser över skattelagstiftningen för försvarsanställda i utlandstjänst. gäller samma beskattningsregler för alla som stationeras utomlands av en statlig myndighet. Soldater i utlandstjänst bör ha gynnsammare skatteregler än andra statligt anställda, antingen genom sänkt skatt eller genom skattebefrielse under utlandsstationering. I kommittémotion 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 21 anförs att vill se över möjligheterna att höja pensionen för de pensionärer som har den allra mest utsatta ekonomiska situationen, dvs. de som har enbart garantipension eller låg inkomstpension. vill genomföra ytterligare skattesänkningar när ekonomin tillåter så att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer minskar. I motion 2016/17:3084 av (M) yrkande 2 anförs att regeringen bör överväga möjligheten att sänka kostnaderna för att anställa äldre. Den särskilda löneskatten som infördes riskerar att bryta trenden att allt fler äldre vill stanna kvar på arbetsmarknaden. När regeringens egna prognoser pekar på att en miljon svenskar kommer att leva i utanförskap krävs att varje reform sätter jobben i fokus. I kommittémotion 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 6 anförs att det i takt med att priserna ökar blir allt svårare för allt fler att ta sig in på bostadsmarknaden. Ett särskilt riktat bosparande för ungdomar skulle skapa drivkrafter att redan vid tidig ålder sätta undan en del av inkomsten för framtida investering i en bostad. I motion 2016/17:3326 av (M) föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna för äldre. Den särskilda löneskatten innebär en höjning av arbetsgivaravgifterna för människor . Ju dyrare det blir för företag att anställa äldre, desto färre kommer att anställas. I motion 2016/17:3331 av (M) yrkande 1 föreslås att regeringen ser över möjligheten att sänka arbetsgivaravgifterna och andra inkomstrelaterade skatter. Om fler ska få sitt första jobb behövs en växande tjänstesektor. Det totala skattetrycket på arbete bör omgående ses över och sänkas, annars hotas konkurrenskraft, och tröskeln till det första jobbet höjs ytterligare. I motion 2016/17:3356 av (KD) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att sänka skatten på pensioner till samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. har varit drivande för att sänka skatten för pensionärer. Alliansregeringen sänkte skatten på pension, och tillsammans med höjningarna av bostadstillägget har en pensionär med garantipension ca mer i plånboken jämfört med , men det finns fortfarande en skillnad som bör tas bort. Skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och hög sysselsättning, ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer. Dessa kan sammanfattas på följande sätt. • Ett legitimt och rättvist skattesystem: Medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. Skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt. • Likformiga, generella och tydliga regler: Skattereglerna ska vara generella och tydliga, utan komplicerade gränsdragningar, med breda skattebaser och skattesatser som är väl avvägda gentemot målen för den ekonomiska politiken. Detta bidrar till ett legitimt och rättvist skattesystem. • Beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället: Beskattning ska i möjligaste mån ske i nära anslutning till inkomsttillfället. En minskad förekomst av skattekrediter säkerställer svenska skatteintäkter.