bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — I skrivelsen redovisar regeringen att den även fortsättningsvis avser att löpande utveckla styrningen, slutföra den pågående översynen av Svenska kraftnäts ekonomiska mål och ge ett uppdrag till om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar. Vidare avser regeringen att komplettera Svenska kraftnäts instruktion i fråga om att bedöma förutsättningarna för att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen och följa upp hur Svenska kraftnäts styrelse hanterar rekommendationer till styrelsen. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2016/17:NU21). Utskottet konstaterade inledningsvis att regeringens skrivelse och är viktiga underlag för att ska kunna följa styrningen av i genomförandet av energiomställningen. Vidare framhöll utskottet vikten av att utbyggnaden av överföringssystemet för el ställs i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart och att det därmed är av stor vikt att de samhällsekonomiska analyser som ligger till grund för Svenska kraftnäts investeringsplaner är av hög kvalitet. Givet den översyn som pågår av den svenska energipolitiken och den komplexitet och osäkerhet som finns kring utvecklingen på elmarknaden som bl.a. ger uttryck för, ansåg utskottet att det kan finnas anledning att ge en fristående aktör i uppdrag att parallellt med genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar. Detta för att säkerställa att det uppstår god kostnadseffektivitet vid nätutbyggnad och komplettera de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som har ansvar för att utföra. Utskottet ansåg därför att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för att utföra och återkomma till . Utskottet föreslog ett tillkännagivande från med denna innebörd. Utskottet föreslog även ett tillkännagivande om att återkommande ska se över effektsituationen . Energipolitiken har en avgörande roll i byggandet av ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är helt beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Utskottet anser i likhet med regeringen att klimatfrågan är en av mänsklighetens största utmaningar. Förnybar energi och en effektiv energianvändning är viktiga medel i kampen för att bemästra den utmaning som hotet mot klimatet innebär. har det pågått ett intensivt arbete med att försöka skapa en bred energipolitisk uppgörelse. slöts sedermera en sådan överenskommelse mellan regeringspartierna, , och och överlämnade den parlamentariskt sammansatta sitt slutbetänkande. Utskottet noterar att regeringen arbetar med att genomföra energiöverenskommelsen och att den avser att återkomma till med en proposition för att slå fast de energipolitiska mål som man har enats om inom ramen för energiöverenskommelsen. Utöver detta noterar utskottet att regeringen har formulerat en egen ambitiös målsättning med innebörden att energiproduktionen ska vara förnybar. Utskottet välkomnar de olika energipolitiska insatser som regeringen redo-visar i budgetpropositionen. Det gäller exempelvis insatser för att öka produktionen och användningen av förnybar energi samt olika åtgärder som syftar till att stimulera en effektivare energianvändning. Genom sådana satsningar skapas det förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, och grunden läggs för en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. El är en mycket viktig energibärare i det svenska energisystemet. När det gäller produktionen av förnybar el är det med gemensamma elcertifikatssystemet det viktigaste styrmedlet. Utskottet ser den förlängning och utökning av elcertifikatssystemet som har beslutat om som ett mycket betydelsefullt steg för att ytterligare stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Utöver att stimulera utbyggnaden av den förnybara elproduktionen genom elcertifikatssystemet finns även andra stödformer, exempelvis ett särskilt statligt investeringsstöd för utbyggnad av solceller. Utskottet ser positivt på att regeringen föreslår ett fortsatt och utökat investeringsstöd med denna inriktning. Detta gagnar inte bara utvecklingen av en energiteknik med stor potential utan stimulerar även mindre elkonsumenter att producera sin egen el och att även kunna sälja ett eventuellt överskott ut på nätet. Förslaget i motion 2017/18:899 (SD) om att stödet bör avvecklas avstyrks således. I sammanhanget konstaterar utskottet för övrigt att genomför en granskning av det samlade stödet till solenergi och att därmed kommer att ha anledning att återkomma till dessa frågor . I anslutning till behandlingen av frågor om småskalig elproduktion vill utskottet också redovisa ett positivt förhållningssätt till att regeringen avsätter medel för stöd till investeringar i olika lösningar för att lagra el. Möjligheter att lagra el i mindre skala kan vara särskilt betydelsefullt för småskaliga elproducenter. Alla är vi elkonsumenter. går utvecklingen alltså också mot att allt fler vill producera sin egen el. Ju fler mindre aktörer som ger sig in på elmarknaden desto större behov av att det finns offentliga resurser på lokal och regional nivå som kan möta den ökade efterfrågan på information och rådgivning m.m. Utskottet ser därför positivt på att regeringen satsar på att förstärka resurserna för energi- och klimatarbetet hos offentliga aktörer på regional och lokal nivå. Elens centrala roll som energibärare i förstärker även betydelsen av att elmarknaden fungerar effektivt i alla delar. När det gäller överföring med koppling till småskalig elproduktion är det viktigt att det tillkommer nät som kan möta denna utveckling. Smarta elnät och smarta systemkomponenter kan även underlätta en flexiblare elanvändning, vilket bidrar till en effektivare energianvändning och är även en viktig förutsättning för att kunna hantera de utmaningar som finns på effektområdet. Utskottet ser positivt på fortsatta åtgärder för att få till en fungerande efterfrågeflexibilitet liksom på att medborgarnas roll på energimarknaden stärks. När det gäller elöverföring på en högre nivå har staten genom svenska kraftnäts försorg ansvar för att tillhandahålla ett väl fungerande stamnät – elnätets kroppspulsåder. En ökande andel förnybar energi i kombination med eftersatta investeringar och reinvesteringar samt en alltmer integrerad europeisk elmarknad ställer dock stora krav på den fortsatta utvecklingen av stamnätet. planerar investeringar i nätet som uppgår till ca 2018–2021. Detta innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer. Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag till investeringsplan 2018–2020 för . Förslaget tillstyrks således, liksom även förslaget om finansiella befogenheter för . I sammanhanget noterar utskottet att har avbrutit planeringen av en ny förbindelse till . konstaterar utskottet att regeringen har uppdragit åt att utreda hur kan stå modell för ett förnybart och självförsörjande energisystem. Utskottet vill i detta sammanhang också understryka vikten av att ska ha en trygg energiförsörjning i hela landet och även i fortsättningen goda förutsättningar för en utbyggnad av förnybar energi. Utskottet instämmer vidare i regeringens uppfattning att den höga investeringsvolymen i stamnätet ställer krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten och att det därför är viktigt att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investeringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. Härutöver noterar utskottet att både den nuvarande och den förra regeringen under har arbetat med att se över Svenska kraftnäts ekonomiska mål. I budgetpropositionen angavs att regeringen avsåg att vara klar med översynen senast till denna budgetproposition. Utskottet kan dock konstatera att arbetet med översynen fortsätter. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimatet, miljön och människors hälsa. Därutöver kan en effektiv användning av resurser även bidra till den svenska konkurrenskraften. Mot bakgrund av detta ser utskottet positivt på att regeringen lyfter fram betydelsen av ytterligare åtgärder för att stimulera en ännu effektivare energianvändning. Det handlar bl.a. om att ta fram ett nytt program som syftar till att ta till vara den effektiviseringspotential som finns inom industrin. Utskottet noterar också att regeringen har gett i uppdrag att ta fram särskilda sektorsstrategier för energieffektivisering i samverkan med berörda branscher och myndigheter. Utskottet ställde sig för övrigt bakom det behov som regeringen hade identifierat av att brett utreda vilka eventuella hinder som kan finnas för att möjliggöra en tjänsteutveckling vad gäller aktiva kunder och effektivisering samt att undersöka vilka styrmedel som är effektivast för att öka effektiviseringen ur både energi- och effekthänseende. I sammanhanget noterar utskottet också att har föreslagit ett mål om effektivare energianvändning till 2030. När regeringen har slutfört beredningen av samlade förslag väntas regeringen återkomma med ett förslag som kan ta ställning till. I liksom i de flesta andra länder är väg- och sjötrafiken i stort sett helt beroende av fossila bränslen. Att ställa om dessa transportslag i en mer hållbar riktning innebär en betydande utmaning på det energipolitiska området. Utskottet ser ett fortsatt behov av forskning och utveckling kring alternativa drivmedel i form av förnybara bränslen, men även kring förutsättningarna för och konsekvenserna av en mer omfattande elektrifiering av de fossilbränslebaserade delarna av transportsektorn. Utskottet noterar att regeringen har vidtagit flera åtgärder som kommer att bidra till en utveckling i hållbar riktning på transportområdet. Det gäller bl.a. förslag om ett nytt mål för minskningar av transportsektorns utsläpp, förslag om ett reduktionspliktssystem och arbete med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering av bl.a. transportsystemet. Vidare finns förslag om ett s.k. bonus–malus-system och om åtgärder med inriktning på att stärka biogasens marknadsförutsättningar. Sammantaget bedömer utskottet att dessa olika åtgärder på ett påtagligt sätt kommer att bidra till att bryta transportsektorns beroende av fossila drivmedel. Forskning och utveckling är inte bara viktigt när det gäller att lösa hållbarhetsproblem inom transportsektorn. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål, och stöd till forskning och innovation inom energiområdet är därför en viktig och integrerad del av energipolitiken. Tekniska innovationer och produktutveckling – men även innovationskraft när det gäller utvecklingen av tjänster och affärsmodeller – ser utskottet som viktiga nycklar i arbetet med att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Utöver att forskning och utveckling kan bidra till att lösa klimat- och energipolitiska utmaningar kan innovationer på detta område bidra till att stärka position som framgångsrik exportör av både miljösmart teknik och miljösmarta tjänster. Närmare hälften av anslagen inom utgiftsområdet () föreslår regeringen ska gå till just energiforskning. Detta anser utskottet vara en välavvägd prioritering. I likhet med vad utskottet har anfört ser det dock inte några skäl för att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område som exempelvis en särskild forskningsreaktor. Förslaget i motion 2017/18:2523 (SD) om sådana satsningar avstyrks med hänvisning till vad utskottet har anfört tidigare på detta tema. Beträffande mer allmänt hållna förslag om kärnenergiforskning kan nämnas att utskottet så sent som redovisade uppfattningen att huvudfokus för energiforskningen ska ligga på förnybara energikällor och att kärnenergiforskning således inte är ett prioriterat forskningsområde. Yrkandet i motion 2017/18:899 (SD) om satsningar på kärnenergiforskning avstyrks således också. Utskottet avstyrker även yrkandet i samma motion om en vätgasstrategi. Här hänvisar utskottet till sitt ställningstagande när ett motsvarande yrkande behandlades (bet. 2016/17:NU14). Avslutningsvis vill utskottet understryka vikten av att jämställdhetsfrågor uppmärksammas inom energisektorn. Regeringen konstaterar att energibranschen inte är jämställd, och utskottet förutsätter därför att regeringen överväger ytterligare åtgärder för att säkerställa att jämställdhetsfrågor genomsyrar energisektorn. Detta gäller inte minst i verksamheter som finansieras med statliga medel. Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi och de förslag till bemyndiganden som finns knutna till några av anslagen. Utskottet tillstyrker också de förslag som gäller Svenska kraftnäts investeringsplan 2018–2020 och finansiella befogenheter 2018 liksom förslaget om elberedskapsavgiftens storlek 2018. Följaktligen avstyrker utskottet de förslag till alternativa anslagsfördelningar som föreslås i ett antal motioner. Även de övriga anslagsrelaterade motionsyrkandena i avsnittet avstyrks. Anslag inom utgiftsområde 21 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med förslaget i bilaga 6. 2017/18:899 av m.fl. (SD) yrkandena 7, 18, 30 och 36 samt 2017/18:2523 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 4 och avslår motionerna 2017/18:3708 av m.fl. (C), 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3817 av m.fl. (L) och 2017/18:3897 av m.fl. (M) yrkande 1. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp som anges i bilaga 7. Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 punkt 5. c) Godkännande av investeringsplan för d) Finansiella befogenheter för e) Avgiftsuttag för elberedskapsavgiften anser att energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vi har redovisat vår grundläggande uppfattning att vidlyftiga subventioner till förnybar energiproduktion eller oöverlagda skattepålagor som belastar kärn- och vattenkraften riskerar att allvarligt begränsa förutsättningarna för att energipolitiken ska bli framgångsrik. Vi anser att den rådande svenska klimat- och energipolitiken ofta kännetecknas av ett alldeles för snävt synsätt på vad som krävs för att kunna bemästra världsomspännande klimat- och energiförsörjningsproblem. Såväl den nuvarande som den förra regeringen tycks vilja vinna kampen på hemmaplan utan insikt om att – eller EU – har mycket begränsade möjligheter att påverka den sammanlagda klimateffekten av de växthusgasutsläpp som sker på global nivå. Detta förhållningssätt präglar även den energipolitiska uppgörelse som slöts mellan fem partier . Vi beklagar att de berörda parterna så ensidigt har valt att anamma ett snävt nationellt perspektiv på dessa globala utmaningar, och vi ser en uppenbar risk i den svenska ambitionen att agera som föregångsland på klimatområdet. Dyra och i många fall ineffektiva satsningar på förnybar energiproduktion kan hota konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin, vilket kan resultera i att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är satta på undantag. Vi och strävar efter att behålla och utveckla landets energisystem, med fokus på leveranssäkerhet, effektivitet och miljöansvar. Vi ser det som mycket betydelsefullt att en nation har kontroll över sin energiförsörjning och förespråkar därför i första hand en hög grad av självförsörjning som en viktig pusselbit i arbetet med att uppnå energipolitikens mål. Vidare anser vi att energieffektiviseringsinsatser ska prioriteras då sådana insatser ofta är både samhällsekonomiskt och företagsekonomiskt lönsamma. För den elintensiva basindustrin i har en effektivare energianvändning stor potential att resultera i sådana kostnadsbesparingar som stärker industrins konkurrenskraft. Mot bakgrund av detta har vi ställt oss positiva till det förslag om ett energieffektiviseringsprogram för industrin som har föreslagits av och som också omnämns i budgetpropositionen. När det gäller förnybar energi är vår och hållning att förnybara energikällor i möjligaste mån ska konkurrera på samma villkor som andra energikällor. anser vi att de problem som inte minst den förnybara elproduktionen kan ge upphov till måste uppmärksammas mer. Be-greppet förnybar energi har en positivt laddad innebörd för många, vilket tenderar att skymma sikten för denna produktions tillkortakommanden. Subventionsdriven utbyggnad av vind- och solkraft ökar kraven på reglerkraft, och väderberoende kraftkällor av detta slag innebär även betydande utmaningar för elnätet och för möjligheterna att kontrollera den så viktiga effektbalansen. Utmaningarna när det gäller tillhandahållandet av effekt förstärks dessutom av den högst beklagliga förtida avvecklingen av flera välfungerande svenska kärnkraftverk som står för dörren. Till detta kommer att kärnkraften svarar för den baskraft som utgör bottenplattan på vilken hela det svenska kraftsystemet vilar och som inte minst är betydelsefull för den elintensiva basindustrin. Tillåts detta fundament erodera som en följd av politiska missgrepp hotas inte bara den svenska industrins konkurrenskraft utan även välfärdsstaten. Dessutom är risken påtaglig att det bara är fossilbränslebaserad kraftproduktion som kan erbjuda rimliga alternativ, vilket självfallet inte gagnar ambitionerna att minska utsläppen av växthusgaser. I motsats till regeringspartierna ser vi kärnkraften som ett centralt inslag i den svenska energimixen under överskådlig framtid. Såväl eventuell ny kärnkraft som den fortsatta driften – och på avveckling och nedmontering – av de befintliga verken kräver emellertid att kunskaperna kring dessa frågor utvecklas. Eftersom staten inte satsar några medel alls på kärnenergiforskning inom ramen för det betydande energiforskningsanslaget som avsätts kan det starkt ifrågasättas om de nödvändiga kunskaperna på kärnkraftsområdet kan vidmakthållas . Vi inom anser att ska satsa på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjning för i första hand . Det är, enligt vår uppfattning, således av stor vikt att kärnteknisk forskning och utveckling behålls inom landet och att forskningen dessutom ges möjlighet att flytta fram sina positioner. För att kunna etablera ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i behövs det en hög nationell kompetens, och detta kräver i sin tur ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Framgångsrik kärnteknisk forskning är dock ofta beroende av tillgången till en funktionell forskningsinfrastruktur. Därför föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi som ska finansiera det inledande arbetet med att etablera en kärnreaktor för forskningsändamål (anslaget 99:1 Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft). I kommittémotion 2017/18:899 återfinns ett stort antal konkreta förslag på åtgärder med energipolitisk anknytning. En del av dessa förslag faller dock inte inom näringsutskottets beredningsområde och behandlas därför av andra utskott. Det gäller exempelvis förslag på skatteområdet. Andra förslag har ingen direkt påverkan på anslagen inom utgiftsområdet och kommer därför att behandlas av utskottet senare under detta . Vi ser fram emot att vid flera kommande tillfällen få möjlighet att föra fram vår syn på den svenska energipolitiken. Med detta sagt vill vi nu framhålla att vi står bakom förslag till anslagsfördelning för utgiftsområde 21 som finns i motion 2017/18:2523 (SD). Förslaget präglas av en återhållsam inställning när det gäller olika satsningar på sådana förnybara energikällor som har visat tveksam effektivitet och där kostsamma statliga subventioner mest fungerar som ett slags omotiverad bonus åt redan lönsamma verksamheter eller som konstgjord andning åt kommersiellt tveksamma tekniker. Vi förordar därför att det inte ska anslås några medel till anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vind kraft (–) eller till anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft (–). Avvecklingen av dessa båda anslag ingår i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga för olika energislag. Fortsatta insatser för ökad energieffektivisering är vi positiva till. Då vi i vårt budgetförslag inte har de satsningar som motiverar den nivå som föreslås för förvaltningsanslag minskas anslaget 1:1 på ett sätt som motsvarar den tidigare ökningen (–). Vi och anser att forskning med inriktning på nya energilösningar har stor potential att lösa många av de utmaningar som väntar. menar vi att de statliga forskningsmedlen delvis bör riktas om mot att finansiera uppbyggnaden av den vetenskapliga och tekniska kunskap och kompetens som saknas inom kärnteknikområdet. Som redan har nämnts ser vi även ett behov av kärnteknisk forskningsinfrastruktur. Vi föreslår därför att anslaget 1:7 Energiteknik avvecklas (–), och att i stället satsas på det ovan omnämnda nya anslaget 99:1 Forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft. Med en sådan reaktor kan forskningen kring fjärde generationens kärnkraft flyttas fram ytterligare. Detta borde vara eftersträvansvärt då fjärde generationens kärnreaktorer kan återanvända kärnbränsle och därmed även bidra till att lösa problemet med utbränt kärnavfall. I likhet med vad vi anförde i förra årets budgetbetänkande är vi skeptiska till de medel regeringen föreslår till anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. Vi anser att de som regeringen vill satsa på denna ideologiskt färgade och diffust beskrivna åtgärd kan göra större energipolitisk nytta på något annat sätt. Anslaget finns därför inte med i det budgetförslag vi står bakom. Utöver de beskrivna justeringarna av de befintliga anslagen inom utgifts-området och förslaget om ett nytt anslag för etableringen av en kärnforsknings-reaktor föreslår vi ytterligare två nya anslag som ska inriktas på att främja produktion av förnybar gas. För det första anser vi att det finns en outnyttjad potential för framställning av metangas från olika avfallsprodukter. Sådan förnybar klimatvänlig biogas har många användningsområden och därför förordar vi att anslaget 99:2 Investeringsstöd biogas inrättas och att avsätts på detta anslag 2018. Anslaget får användas för att finansiera investeringsstöd och marknadsintroduktion av ny teknik på biogasområdet. För det andra vill vi och stimulera utvecklingen av den mycket intressanta vätgasen och dess användning i bränsleceller. Till skillnad från utvecklingen på många andra håll i världen har bränslecellstekniken fört en förhållandevis blygsam tillvaro i . För att inte ska halka efter på detta område föreslår vi att det inrättas ett nytt anslag inom utgiftsområde 21 Energi. Anslaget 99:3 Vätgasstrategi får användas för att stimulera framväxten av pilotanläggningar och nödvändig infrastruktur till gagn för vätgas- och bränslecellsteknikens utveckling i vårt land. Anslaget ska även kunna finansiera arbetet med att ta fram en vätgasstrategi för . förordar vi att det avsätts till det nya anslaget. Sammanfattningsvis innebär detta att vi tillstyrker motionerna 2017/18:899 (SD) och 2017/18:2523 (SD) i de här aktuella delarna.