bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — 2016/17:FiU20 s. 71) och att utskottet i betänkandet framhöll att det medelfristiga perspektivet även i fortsättningen är helt centralt i den statliga budgetprocessen. En förstärkt uppföljning och utvärdering av överskottsmålet förutsatte enligt utskottet en tydlig redovisning i budgetpropositionen av budgeteffekter av regeringens förslag. Regeringen refererar också till att utskottet välkomnade regeringens avsikt att överlämna en skrivelse om det finanspolitiska ramverket i vilken gällande regler och riktlinjer presenteras samlat. I propositionen föreslår regeringen att målet för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet) fastställs till i genomsnitt en tredjedels procent av bruttonationalprodukten över en konjunkturcykel . Regeringen hänvisar till de skäl som anfördes ekonomiska vårproposition om att ett överskottsmål på en tredjedels procent av BNP innebär att den offentliga finansiella nettoförmögenheten och skulden inte förväntas nå kritiska nivåer ens under relativt negativa scenarier, varken under det närmaste decenniet eller på . Finanspolitiken kommer därmed att vara långsiktigt hållbar. Statsskulden och Maastrichtskulden kommer även med detta överskottsmål att ligga på nivåer som fortfarande gör det möjligt att aktivt motverka en djup konjunkturavmattning. Regeringen bedömer att förslaget även går utöver de skyldigheter som följer av medlemskap i . De grundläggande motiven för överskottsmålet, långsiktig offentligfinansiell hållbarhet och stabiliseringspolitiskt handlingsutrymme, är i grunden kopplade till skuld och förmögenhetsnivåer, snarare än till det finansiella sparandet. Den offentliga skuldsättningen är avgörande för den långsiktiga hållbarheten i de offentliga finanserna. Av den anledningen finns det skäl att ge den offentliga skulden en mer framträdande roll i ramverket. I propositionen föreslår regeringen därför att ett riktmärke för nivån på den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld (Maastrichtskulden) fastställs till av bruttonationalprodukten . En sådan nivå på Maastrichtskulden ger enligt regeringen en mycket god marginal till EU:s skuldgräns och de kritiska gränser för skulden som har identifierats i internationella studier inom detta område. Skuldankaret är dock inget operativt mål, utan ska ses som en riktlinje och som ett komplement till överskottsmålet. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Prognoser över statens budget, statsskulden och de offentliga finanserna 2018–2020 Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen redovisa prognoser över bl.a. statens inkomster och utgifter, statens lånebehov och den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Regeringens prognos visar att inkomsterna i statens budget väntas öka med och utgifterna med –2020. Statens budget visar ett överskott, dvs. ett negativt lånebehov, vilket bidrar till en lägre statsskuld (se tabell 2.3). Statsskulden fortsätter att minska både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas statsskuldskvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, beräknas minska . beräknas bruttoskulden, med nu aviserad politik, uppgå till av BNP. Referensvärdet i EU:s är . Tabell 2.3 Statens budgetsaldo och statsskulden enligt regeringen Inkomster i statens budget därav Inkomster av försåld egendom Utgifter i statens budget Statsskuld i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . I propositionen redovisar regeringen en dekomponering av prognosen för utgiftsförändringarna när det gäller de takbegränsade utgifterna som visar att utgiftsökningarna –2020 framför allt väntas följa av beslutade, föreslagna och aviserade reformer (+46 miljarder kronor) och av makroekonomiska förändringar (+48 miljarder kronor).1 Till följd av makroekonomiska föränd- ringar väntas bl.a. utgifterna för ålderspensionssystemet och biståndet öka. Förändringar av volymer i transfereringssystemen väntas minska utgifterna med sammanlagt 2018–2020. De takbegränsade utgifterna beräknas öka till följd av pris- och löneomräkning med . 1 Någon dekomponering av utgiftsförändringarna på statens budget, dvs. inklusive utgiftsområde 26 och exklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, redovisas inte i propositionen. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN I tabell 2.4 redovisas inkomsterna i statens budget fördelat på olika inkomstslag. Enligt regeringen väntas samtliga skattebaser bidra till ökningen av inkomsterna på statens budget.2 Tabell 2.4 Inkomster i statens budget enligt regeringen Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Skatt på konsumtion och insatsvaror Avgående poster, skatter till andra sektorer Inkomster i statens budget Källa: Budgetpropositionen . I tabell 2.5 redovisas den offentliga sektorns finansiella sparande och dess fördelning på respektive delsektor. Den gradvisa förstärkningen av den offentliga sektorns finansiella sparande förklaras huvudsakligen av utvecklingen i staten. beräknas det finansiella sparandet i staten successivt stärkas till följd av att den aktiva finanspolitiken är något mindre omfattande än det utrymme som enligt regeringen ges utifrån den s.k. automatiska budgetförstärkningen. Tillsammans med att utgifterna för migration och integration successivt väntas minska medför detta att det finansiella sparandet i staten förstärks . Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet förväntas i stort sett uppvisa balans hela perioden fram . Kommunsektorns finansiella sparande bedöms vara negativt , men uppfylla balanskravet med god marginal. Kommunsektorns inkomster ökar i en något långsammare takt 2018–2020 jämfört med tidigare, och det beror främst på att sysselsättningens tillväxt dämpas och att statsbidrag kopplade till migration minskar. Enligt regeringen gör de ökade statsbidrag som man föreslår i propositionen det möjligt för kommunsektorn att öka konsumtionen i takt med de demografiskt drivna behovens utveckling –2020 utan att höja kommunalskatten. 2 Någon redovisning av effekten på statens budget (kassamässigt) av de budgetpolitiska åtgärder som föreslås på inkomstsidan finns inte i propositionen. Den redovisning som finns för vart och ett av förslagen (tabell 6.30) utgår från effekten på det finansiella sparandet av förslagen. I tabell 7.9 redovisas förändringar av skatteintäkter (periodiserat) till följd av regeländringar; där särredovisas inte de förslag som presenteras i budgetpropositionen. Vilken inkomsttitel eller inkomsttyp som påverkas av respektive förslag framgår inte av tabellerna. 2017/18:FiU1 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.5 Den offentliga sektorns finansiella sparande enligt regeringen Finansiellt sparande i procent av BNP Källa: Budgetpropositionen . Uppföljning av statens budget och de offentliga finanserna 2017 Enligt 9 kap. 1 § budgetlagen ska regeringen följa hur statens inkomster, utgifter och upplåning utvecklas i förhållande till beräknade och beslutade belopp, och i budgetpropositionen förklara väsentliga skillnader mellan budgeterade belopp och beräknat utfall för det innevarande budgetåret. Enligt prognosen väntas inkomsterna i statens budget att bli ca högre än vad som beräknades i statens budget . I förhållande till prognosen vårproposition väntas inkomsterna bli högre. Högre kapitalvinster och utdelningsinkomster för hushållen tillsammans med högre skatteinkomster på konsumtion och insatsvaror förklarar till stor del skillnaden. Utgifterna i statens budget bedöms bli ca lägre än det som ursprungligen anvisades. Med beaktande av vår- och höständringsbudgetarna bedöms utgifterna bli ca lägre. De utgiftsområden med de största sammantagna avvikelserna är utgiftsområde 8 Migration (+6 miljarder kronor), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–), utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–), utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (–) samt utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (–). Statens budgetsaldo 2017 beräknas till ett överskott på , vilket kan sättas i relation till de som prognosticerades i budgetpropositionen . Regeringen har reviderat upp prognosen för den offentliga sektorns finansiella sparande till . I förhållande till prognosen som redovisades i budgetpropositionen innebär det att prognosen reviderats upp med , och i förhållande till prognosen ekonomiska vårproposition handlar det om en upprevidering med . Regeringen anger att det i huvudsak är intäkterna från skatt på kapitalvinster och konsumtion som beräknas bli högre än i de föregående beräkningarna. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Finansiellt sparande enligt olika bedömare Regeringen jämför i propositionen olika bedömningar av det finansiella och det strukturella sparandet för den offentliga sektorn, se tabell 2.6. Detta följer av att regeringen enligt 9 kap. 5 § budgetlagen regelbundet ska redovisa en utvärdering av sina prognoser. Regeringen konstaterar att både och bedömer att det finansiella sparandet utvecklas i linje med regeringens prognos och att prognoserna är relativt samstämmiga även . Justerat för skillnader i de båda myndigheternas prognoser till följd av olika antaganden om åtgärder visar deras prognoser på ett svagare finansiellt sparande, vilket i huvudsak förklaras av en försiktigare bedömning av skatteintäkter. beräknar att det finansiella sparandet 2017 och 2018 blir lägre än de inhemska bedömarnas beräkning. Skillnaderna i prognoserna beror framför allt på olika förväntningar om den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på aktiemarknaden och inflationsutvecklingen. När det gäller regeringens bedömning av det strukturella sparandet är skillnaderna i vissa fall större i förhållande till andra bedömare, vilket dels beror på olika prognoser för BNP- gapet, dels på olika beräkningsmetoder. Tabell 2.6 Finansiellt sparande enligt olika bedömare Procent av BNP eller potentiell BNP –0,3 –0,2 –0,7 –0,6 –0,2 Anm.: Publiceringsdatum för , exkl. åtgärder 2017- 06-20, , , , och IMF . Källa: Budgetpropositionen . 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Regeringens inriktning för den ekonomiska politiken Regeringen vill föra en politik som bidrar till en hållbar utveckling och som minskar klyftorna i samhället. ska vara ett land som håller ihop. Arbetslösa och nyanlända ska komma i arbete eller utbildning. ska konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. En växande befolkning, med fler barn och äldre, kräver enligt regeringen gemensamt finansierade investeringar i sjukvården, äldreomsorgen, förskolan och skolan. På så sätt framtidssäkras välfärden. ska vara ledande i klimat- omställningen. Regeringen anser inte att det är kommande generationers ansvar att hantera dagens miljöproblem. Ambitionen är att ska bli ett fossilfritt välfärdsland. Samhällsbygget ska vara rättvist och fram- gångar ska komma alla till del, i hela landet. Ojämlikhet ska bekämpas. När står starkt ska det märkas i vardagen också för pensionärer, barn- familjer och studenter. Regeringen anser att behöver framtids- investeringar i samhällsbygget – inte skattesänkningar och nedskärningar. Politiken ska vidare inriktas på att skapa ett som är tryggt. Fler ska komma i arbete Målet om att ska ha den lägsta arbetslösheten i EU 2020 vägleder regeringens ekonomiska politik. Sedan regeringen tillträdde 2014 har sysselsättningen ökat med över 200 000 personer. Sysselsättningsgraden är den högsta i EU och den högsta i . Arbetsmarknaden bedöms fortsätta att utvecklas starkt. Men fortfarande har alltför många svårt att få ett arbete, särskilt de som är födda utanför eller inte gått ut gymnasieskolan. Regeringen anser därför att vägarna till jobb måste blir fler och enklare. Färre, enklare och mer kraftfulla stöd bedöms bidra till att öka arbetsgivares vilja att anställa med stöd och därigenom minska arbetslösheten. Regeringen avser därför att ersätta vissa tidigare stöd med ett nytt och enhetligt särskilt anställningsstöd – introduktionsjobb. För att skapa fler och enklare vägar till jobb föreslås satsningar inom vissa näringar, t.ex. inom skogsbruket. Taket i lönebidragen föreslås höjas stegvis för att ytterligare stärka möjligheterna till arbete för personer med funktionsnedsättning. Regeringen vill genomföra ytterligare reformer för utbildning och kompetens som svarar mot arbetsmarknadens behov och föreslår därför att byggs ut med ytterligare ca 18 000 utbildningsplatser. För att rekrytera fler till studier vill regeringen höja bidragsdelen inom studiemedlet med ca per studiemånad. Kommunerna föreslås få ökade medel för att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland nyanlända. Särskilda insatser föreslås för att öka nyanlända och utrikes födda kvinnors möjligheter att lära sig svenska, bl.a. undervisning i svenska under föräldraledigheten och utökat stöd för utrikes födda kvinnors företagande. Så kan enligt regeringen den arbetskraftsbrist som håller tillbaka svensk tillväxt avhjälpas och konkurrenskraft stärkas. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Enligt regeringen ska det gå att hitta en bostad när man får ett jobb eller en studieplats. För att upprätthålla en hög takt i bostadsbyggandet vill regeringen fortsätta arbetet med det tidigare beslutade bostadspaketet och det s.k. 22- punktsprogrammet. Regeringen har också för avsikt att arbeta för att effektivisera plan- och byggprocessen. Investeringsstödet för att stimulera byggandet av äldre- och trygghetsboenden föreslås utökas enligt tidigare beslut. Framgångsrika och innovativa företag i hela landet är enligt regeringen en förutsättning för välfärd. Fler och växande företag skapar jobb. Alla regioner ska därför ges möjlighet att växa och utvecklas efter sina egna förutsättningar. Regeringen vill bl.a. att socialförsäkringsskyddet för företagare utvidgas så att fler vågar starta företag. För att få fler företag i de glest befolkade delarna av landet vill regeringen att mervärdesskatten på bl.a. förevisning av naturområden utanför tätort sänks. För att underlätta för fler enmansföretag att ta steget och anställa vill regeringen utvidga det s.k. växa-stödet till att även omfatta aktiebolag och handelsbolag. Regeringen anser också att förutsättningarna för unga, små företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner måste bli bättre, varför en förändring av beskattningen av personaloptioner föreslås. ska ha en jämlik kunskapsskola Regeringens mål är att ska ha en jämlik kunskapsskola. Alla ska ges goda möjligheter att rustas för vidareutbildning, arbetsmarknaden och samhällslivet. Alla skolor ska vara bra skolor. Enligt regeringen har redan investerats i en mer jämlik kunskapsskola 2017, och sedan regeringen tillträdde har 20 000 fler anställts i skolväsendet. Medel har också tillförts för bl.a. höjda lärarlöner, och för att säkerställa att alla elever får stöd har medel avsatts för en läsa-skriva-räkna-garanti. För att målet om en jämlik kunskapsskola ska nås krävs enligt regeringen ytterligare åtgärder. Utifrån förslag vill regeringen att det införs ett statligt stöd för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen. Resurserna ska gå till just det de är avsedda för och viktas därför med hänsyn till elevernas förutsättningar. Andra åtgärder som regeringen vill genomföra är en förlängning och en förstärkning av Läslyftet samt en förlängning av skolplikten genom att förskoleklassen görs obligatorisk. Regeringen vill också genomföra ytterligare åtgärder för att få fler att utbilda sig till lärare och för att förbättra genomströmningen och kvaliteten i gymnasieskolan, bl.a. genom att förstärka den pedagogiska utbildningen och genom att återinföra grundläggande behörighet till högskolan för elever på yrkesprogrammen. ska bli ett fossilfritt välfärdsland Målet för miljöpolitiken är att kunna lämna över ett samhälle till nästa generation där de stora miljöproblemen är lösta. En central del i det moderna 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN samhällsbygget är att ska bli ett av världens första fossilfria länder och därigenom visa globalt ledarskap. Enligt regeringen har de största satsningarna i svensk historia på miljö och klimat gjorts sedan regeringen tillträde hösten Ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag har införts. bedömning är att avståndet till att uppnå klimatmål med enbart inhemska åtgärder till 2020 har minskat. För att uppnå målet vill regeringen ytterligare förstärka klimat- och miljöarbetet; man föreslår bl.a. ett s.k. industrikliv, i form av stöd till innovativa processer för att minska industrins utsläpp av växthusgaser, och en förstärkning av det s.k. Klimatklivet. minska utsläppen från transportsektorn vill regeringen införa ett reduktionspliktssystem, en premie för elcyklar och lättare elfordon samt ett bonus–malus-system. Åtgärderna ska stimulera användningen av elfordon och Regeringen föreslår att det införs en skatt på flygresor för att bidra till målet att ska bli en av världens första fossilfria välfärdsnationer. Regeringens mål är förnybar energiproduktion 2040 samt 50 procent effektivare energianvändning 2030 jämfört med . uppnå målet fortsätter, och ytterligare medel föreslås avsättas för energieffektivisering inom industrin, stöd till kommuner för etablering av vindkraftverk samt ett fortsatt och utökat investeringsstöd för solceller. Regeringen föreslår också att medel avsätts för insatser som syftar till att förbättra havs- och vattenmiljön. Regeringen vill att den generella välfärden ska fortsätta att utvecklas. bidra efter förmåga och alla ska få del av det växande välståndet. regeringen främjar en väl utformad gemensamt finansierad generell välfärdssektor en god ekonomisk utveckling som den utjämnar livsvillkoren och bidrar till en ökad jämställdhet. utgör en helt central del i den svenska modellen, och en väl utbyggd barn- och äldreomsorg av god kvalitet bedöms som centralt för kvinnors livsvillkor. Behoven av välfärdstjänster bedöms öka som en följd av att vi lever allt längre och föder allt fler barn. För att möta det ökande behovet vill regeringen förstärka resurserna till skolan, vården och omsorgen, bl.a. genom att avsätta medel till skolan för att i större utsträckning än tidigare fördela resurserna efter elevernas socioekonomiska bakgrund. generella statsbidragen till kommuner och landsting höjs permanent med Resurserna i välfärden ska komma brukarna, eleverna och barnen till del. Vinstjakten som incitament hör enligt regeringen inte hemma i Vården ska vara trygg, behovsanpassad och jämlik i hela landet. bl.a. ökade medel till förlossningsvård, barnhälsovård, psykisk hälsa och 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN psykiatri vill regeringen skapa bättre förutsättningar för en mer jämlik vård i hela landet. För att förbättra samordningen inom vården och för att korta köerna föreslås att en patientmiljard införs. Svensk hälso- och sjukvård bedöms hålla en hög kvalitet som det på vissa håll råder brist på arbetskraft. Därför vill regeringen att ytterligare medel avsätts för sjukvårdens personal. Medlen ska t.ex. användas för att förbättra personalsituationen och utveckla vårdens verksamheter genom förbättrade arbetsvillkor. Den ekonomiska familjepolitiken framhålls som en grundläggande del i den svenska modellen. För att förbättra villkoren för familjer med barn föreslås ett flertal åtgärder, bl.a. en höjning av barnbidraget, studiebidraget och underhållsstödet. Regeringen vill också att det skapas förutsättningar för kommuner att kunna erbjuda avgiftsfri simskola för barn och avgiftsfri kollektivtrafik för ungdomar , och föreslår att medel avsätts för det. En konsekvens av det jobbskatteavdrag som infördes av den förra regeringen är att pension i flera fall beskattas hårdare än lön. Det bedöms som både principiellt fel och fördelningspolitiskt dåligt. Regeringen avser därför att sluta klyftan i beskattning mellan pension och lön fullt ut till 2020. föreslås ändringar som innebär att skillnaden i beskattning försvinner för inkomster upp till ca . För att ytterligare förbättra pensionärernas ekonomiska situation föreslås förbättringar i bostadstillägget. I propositionen framhålls att personer med sjuk- och aktivitetsersättning varken får jobbskatteavdrag eller det förhöjda grundavdraget för äldre, och de bedöms ofta ha en låg ekonomisk standard. I syfte att förbättra den ekonomiska situationen för dessa personer vill regeringen införa en skattereduktion för sjukersättning och aktivitetsersättning. Dessutom föreslås att garantinivån i sjuk- och aktivitetsersättningen höjs fr.o.m. . Socialförsäkringarna bedöms vara en central del i den svenska modellen. De ger trygghet och motverkar ekonomisk utsatthet. Regeringen föreslår att taket i sjukförsäkringen höjs. Regeringen föreslår vidare att det införs en skattereduktion för fackföreningsavgifter, vilket också bedöms stärka den svenska modellen. ska vara ett land där alla kan vara trygga oavsett var de bor. För att öka tryggheten och bekämpa den alltmer komplexa brottsligheten föreslås att , Säkerhetspolisen och Kriminalvården tillförs ökade medel. föreslås också få utökade medel för en ökad trygghet och säkerhet på järnvägsstationer. I propositionen anförs att ska vara ett öppet och välkomnande land. gränser ska vara säkra. För att stoppa illegal handel med narkotika och vapen vill regeringen att tillförs ökade medel. 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Som en följd av det säkerhetspolitiska läget föreslås att totalförsvarets förmåga stärks genom en resursförstärkning på En hörnsten i svensk säkerhetspolitik är enligt regeringen att bygga samverkan med andra länder och organisationer. biståndsramen höjs till av bruttonationalinkomsten (BNI), vilket bedöms innebära en betydande förstärkning. Granskning och ekonomisk styrning I kapitel 11 i budgetpropositionen lämnar regeringen sin syn på till inom ramen för den europeiska planeringsterminen och sina bedömningar med anledning av de rekommendationer och bedömningar som framfört i sin årliga rapport . I ett avsnitt redovisar regeringen också det arbete man bedrivit i syfte att utveckla den ekonomiska styrningen i staten. Den europeiska terminen och EU:s rekommendation till Den europeiska terminen är ett ramverk som används inom EU för att öka samstämmigheten i rapporteringen och granskningen av de åtgärder som medlemsstaterna vidtar inom ramen för EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi, stabilitets- och tillväxtpakten samt förfarandet för övervakning av makroekonomiska obalanser. inleddes den sjunde europeiska terminen. Inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen riktas landsspecifika rekommendationer till medlemsländerna. Rådet för ekonomiska och finansiella frågor antog formellt de landspecifika rekommendationerna . rekommenderades att ta itu med risker kopplade till hushållens skuldsättning, framför allt genom att stegvis begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor på bostadslån eller genom att höja fastighetsskatten, och att främja bostadsinvesteringar och effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom att införa större flexibilitet i hyressättningen och genom att se över beskattningen av kapitalvinster. Regeringen delar Europeiska kommissionens bedömning att hushållens ökade skuldsättning utgör en risk för den makroekonomiska stabiliteten. Ett flertal åtgärder har enligt regeringen vidtagits; t.ex. har bolånetak, höjda riskvikter för bolån, skärpta kapitalkrav och amorteringskrav införts. Ökade amorteringar väntas komma att minska skuldsättningen och förbättra hushållens motståndskraft mot störningar. På förslag av skärps amorteringskravet ytterligare. pågår ett arbete med att förtydliga möjligheter att vidta ytterligare makrotillsynsåtgärder.