bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — I finns t.ex. Sverigemärkningen som i ett vidareutvecklat koncept skulle kunna utgöra en plattform för svensk mat liknande Origin . Offentlig upphandling, punkt 30 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 13 och 2016/17:722 av (M) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 59, 61 och 62. Med fler smarta upphandlingar kan vi få bättre livsmedel i offentlig verksamhet och stärka företag som producerar livsmedel under goda förutsättningar, inklusive mindre, svenska företag som har svårt att konkurrera i offentliga upphandlingar. Vi anser att det är rimligt att alla delar av offentlig verksamhet anstränger sig för att vid inköp följa de krav som gäller för svensk produktion. Eftersom vi värnar det kommunala självstyret måste det dock i slutändan vara respektive kommun eller landsting som avgör vilka krav man ska ställa. Vi anser därför att regeringen i större utsträckning bör uppmuntra att det vid offentlig upphandling ställs krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn. Offentlig upphandling, punkt 30 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15 samt 2016/17:722 av (M) yrkande 2, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 59, 61 och 62 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 13. Många kommuner och landsting köper in livsmedel som är olagliga att producera i enligt gällande miljö- och djurskyddslagstiftning. anser att samtliga livsmedel som upphandlas offentligt ska vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt. Medvetandegraden hos konsumenterna och viljan att köpa svenska, närproducerade och ekologiska livsmedel ökar stadigt, och en satsning bör också göras för att få en större andel närproducerade och ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna. Med en sådan politik stöder vi ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel för svenska konsumenter. Offentlig upphandling, punkt 30 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 59, 61 och 62 samt 2016/17:722 av (M) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 13. Offentlig upphandling är ett verktyg som kan användas för att säkerställa att maten inom offentlig verksamhet upprätthåller hög kvalitet och hög livsmedelssäkerhet och har producerats med minst svenska regelverk. Offentlig upphandling kan också användas för att främja en livsmedelsproduktion präglad av hög standard på både djurskydd och miljöhänsyn. Därför vill vi se tydligare krav på hög standard på både djurskydd och miljöhänsyn i offentlig upphandling. Vidare anser vi att varor från lokala leverantörer och producenter i högre utsträckning bör främjas vid offentlig upphandling. Främjandet kan ske exempelvis genom att ansvarig myndighet tillhandahåller information om upphandlingsförfarandet eller vilka krav som förenklar för producenter att vinna upphandlingsprocesser. Det finns offentliga konsumenter som efterfrågar stöd i hur man kan upphandla med så liten antibiotikaanvändning som möjligt och hur man kan undvika den s.k. kritiska antibiotika som WHO listar som är förstahandsval för att bota livshotande infektioner. Det är därför viktigt att stöder kommuner, regioner, landsting och statliga myndigheter i att upphandla ansvarsfullt. Offentlig upphandling, punkt 30 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:722 av (M) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 59, 61 och 62 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 13. Liberalerna ser positivt på att det finns ökade möjligheter att ställa krav på bra djurskydd och hög miljöhänsyn vid offentlig upphandling av livsmedel. lantbrukare har friska djur, med mycket låg antibiotikaanvändning och högt smittskydd. Detta tillsammans med höga miljökrav inom jordbruket bidrar till mervärden som gör svenska livsmedel konkurrenskraftiga. Vi vill därför att regelverket för offentlig upphandling ska göra det enkelt att ställa krav på miljöhänsyn och djurskydd, inklusive restriktiv antibiotikaanvändning, motsvarande svensk nivå. Offentlig upphandling, punkt 30 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2016/17:722 av (M) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 59, 61 och 62 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 13. Den offentliga sektorn har en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I har vi höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. Det är vi stolta över, och så ska det fortsätta att vara. Men i konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Med en offentlig upphandling som drivs av värden som god livsmedelskvalitet, god djurhållning och liten miljöpåverkan får våra skolelever, äldre och vårdtagare en bra kost, och svenska livsmedelsföretag får bättre möjligheter till lönsamhet. Den finska regeringen beslutade att samma krav som ställs på landets bönder ska ställas vid upphandling. bör inspireras av det finska exemplet. Livsmedelsindustrin, punkt 32 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 23. Livsmedelsbranschen har efterfrågat en bättre samverkan mellan livsmedelsproducenter, industri, handel och konsumenter för att möta behoven av produkter med efterfrågan. Således behöver en sådan samverkan inom livsmedelskedjan främjas. Livsmedelsindustrin har en stor potential att växa. För att kartlägga vilka åtgärder som måste till för att stärka och utveckla branschen vill se en utredning om hur konkurrenskraften inom livsmedelsindustrin kan stärkas med fokus på avgifter och skatter. Främja livsmedelsexport, punkt 33 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 6. Inledningsvis vill vi tydligt framhålla att regeringen gav ett uppdrag till Business om att genomföra ett särskilt exportprogram för livsmedel för att bidra till ökad livsmedelsexport och fler exporterande företag. Programmet kommer att erbjuda exportfrämjande aktiviteter för både stora och små livsmedelsföretag. Insatserna inom programmet kommer även att anpassas efter vad som efterfrågas av näringen och utformas utifrån företagens behov. I uppdraget ingår bl.a. att stödja företag vid val av lämpliga internationella avsättningsmarknader och vid etablering på utvalda marknader, att sprida information om svensk livsmedelsproduktion på marknader av särskild betydelse, att stärka den livsmedelsspecifika kompetensen vid myndigheter och utlandskontor av särskild betydelse samt att erbjuda svenska företag kompletterande exportteknisk information. Vidare vill vi betona att regeringen redan har vidtagit en rad andra åtgärder i syfte att främja livsmedelsexport. Inom ramen för livsmedelsstrategin fick i uppdrag att inrätta ett samverkansforum för arbetet med att öka livsmedelssektorns marknadstillträde i tredjeländer. kommer även en nationell samordnare för livsmedelsexport att anställas inom för att hjälpa och stötta företag som vill exportera. Vid sidan av dessa åtgärder genomförs dessutom insatser inom ramen för regeringens exportstrategi, som även livsmedelsindustrin omfattas av. Vi anser därmed att de insatser som efterfrågas i motionsyrkandena redan är väl tillgodosedda. Med det anförda anser vi att det inte finns skäl för att göra ett särskilt uttalande i frågan. Livsmedelsattachéer, punkt 34 (M, C, KD) av (C), (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 10, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 14 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 74. Livsmedelsattachéer har visat sig vara effektivt för att stärka marknadsföringen och bedöms vara viktiga för att öka tillträdet till nya exportmarknader. Livsmedelsattachéer vid prioriterade ambassader kan påskynda landsgodkännanden och export genom att de har god kännedom såväl om den svenska marknaden och det svenska samhället som om det aktuella landet, dess kultur, marknad och myndighetsstruktur. Vi anser därför att livsmedelsattachéer bör placeras på strategiskt viktiga marknader för svensk livsmedelsexport. Övriga exportfrämjande frågor, punkt 35 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 71–73 och 75–77. Med mer export har vi en möjlighet att stärka lönsamheten inom det svenska lantbruket och det bedöms vara en viktig väg framåt för att skapa nya marknadsmöjligheter, vilket också inkluderar att få intäkter för alla produktdelar. Vi anser därför att marknadsföringen av svenska livsmedel och mervärden behöver prioriteras vid export och utlandsbesök. Livsmedel faller under både och , vilket gör det svenska myndighetsansvaret något splittrat i förhållande till andra framgångsrika länder. budgeteras medel för att främja export i regleringsbrev till Business , men detta behöver tydliggöras genom ett exportfrämjande myndighetsansvar. Både och har i uppdrag att arbeta för fler landsgodkännanden. Det har resulterat i flera nya exportmarknader. Enligt är ökade resurser nödvändiga för att minska handläggningstiderna, upprätthålla dagens exportmarknader och för att kunna arbeta mer aktivt och strategiskt med exportsatsningar. och framhåller vikten av erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande för att underlätta exporten. Ett problem som försämrar effektiviteten är att medel anslås till Business enbart på årsbasis vilket hindrar långsiktig planering. Om medel skulle anslås i taget skulle det kunna innebära att Business i högre utsträckning kan planera insatser och styra strategiskt för att exportera livsmedel. Det skulle också underlätta för företags planer för internationalisering. För att ytterligare främja arbetet med livsmedelsexport på Business behöver kompetensen inom livsmedelsnäringen öka på myndigheten. Arbetet behöver gå åt två håll, dels behöver man öka den interna kompetensen och förståelsen för näringens behov och hitta fler vägar ut på den internationella marknaden, dels bör Business tillhandahålla information och utbilda i tillvägagångssätt för industrin och företag för att möjliggöra export till befintliga marknader. Vi har stor potential att öka förädlingsvärdet, och Business bör arbeta med att skapa en efterfrågan på svenska livsmedel och mervärden samt arbeta för att möta den framtida globala efterfrågan och utbudet. Besöksnäringen och måltidsupplevelser, punkt 36 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 24 och 78. Livsmedelsindustrin genererar även besöksturism. Många livsmedelsföretag bygger sina verksamheter kring sin produktion, t.ex. polkagrisar i . Det finns därför behov av en översyn av konkurrenskraften inom turistnäringen för att bl.a. kunna peka ut vilka åtgärder som krävs för att öka matturism. Turismen och exportvärdet kopplat till turism, dvs. det värde som turister konsumerar för när de besöker , ökar. Det finns således mycket stora möjligheter i att profilerar sig som ett besöksmål för matturism. Målgruppen matintresserade resenärer ökar och en satsning på mat-, dryckes- och måltidsupplevelser kan skapa nya affärer, tillväxt och arbetstillfällen i hela landet. Att säkerställa att verkligen tar vara på den potential som svenska livsmedel har när det gäller export och matturism bör därför vara ett prioriterat område . Mål för ekologisk produktion och konsumtion, punkt 37 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 4. Som regeringen framhåller kan den ökande efterfrågan på ekologiska livsmedel bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Efterfrågan på ekologiska livsmedel ökar i och är långt större än produktionen. Det råder stor brist på många ekologiska livsmedel, och det finns därmed stora möjligheter för svenska lantbrukare. Det är också därför regeringen har antagit en handlingsplan och avsatt resurser – så att svensk produktion ska kunna öka och även motsvara den stora efterfrågan som finns. Det är med detta som bakgrund som regeringen nu i sin handlingsplan har ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. Liksom regeringen ser vi positivt på kvantitativa mål för ekologisk produktion och konsumtion och menar att sådana mål spelar en roll för utvecklingen. Vi anser i likhet med regeringen att svensk livsmedelsproduktion, både konventionell och ekologisk, behöver öka. Regeringen har presenterat en omfattande handlingsplan med 40 punkter och avsatt en dryg miljard för detta. Det handlar om att öka svensk livsmedelsproduktion i alla led. Det handlar om bättre lönsamhet för jordbruket och livsmedelsindustrin och inte minst om fler jobb på svensk landsbygd. Handlingsplanen för livsmedelsstrategin kommer att uppdateras och givetvis påverkas av framtida regeringar. Varje regering för sig kommer att lägga fram sin handlingsplan. Handlingsplanen kan därmed se olika ut . Målen för strategin kommer däremot att ligga fast och ge en tydlig inriktning för kommande insatser. Med det anförda anser vi att det inte finns skäl för att göra ett särskilt uttalande i frågan. Svensk livsmedelsproduktion och konsumtion, punkt 38 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 38 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:517 av och (båda M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:686 av (SD) och 2016/17:2122 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Hållbarhet handlar om att sträva efter balans mellan miljöhänsyn, ekonomi och sociala frågor. Ensidigt fokus på endera delen riskerar att skapa problem både . anser att den samordnande funktion för ekologisk produktion som regeringen har för avsikt att inrätta i stället bör ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet på vetenskapliga grunder, inte till konsumtionstrender eller ideologi; det bör inte heller vara inriktat mot en specifik produktionsform. Forskning och innovation, punkt 39 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 16 samt 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 80, 82, 83 och 85. Vi anser att regeringen bör fortsätta att arbeta för att stödja satsningar på innovation och utveckling inom livsmedelssektorn. Vidare anser vi att regeringen bör uppdra åt Formas och SLU att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar mot. Forskning och innovation, punkt 39 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 16 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 80, 82, 83 och 85. Livsmedelsstrategin bör involvera forskning och innovation för att möjliggöra ökat förädlingsvärde och utveckling av lantbrukets odlingsmetoder. Framtiden ställer krav på alternativa livsmedel, och har potential att leda arbetet inom livsmedelsinnovation i och med sitt goda renommé och miljöarbete och med framgångsrika företag som specialiserar sig på innovativa matprodukter. Vi vill förbättra företagsvillkor och främja inkubatorverksamhet för att ska kunna stärka sin position på området livsmedelsinnovation. Kompetensutveckling och utbildning, punkt 40 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:1176 av (C), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 25, 63, 84 och 86. Enligt är den svenska arbetskraftskostnaden för anställda i jordbruket den näst högsta i EU. Det är en konkurrenshämmande faktor. Många arbetstillfällen i lantbruket är säsongsbetonade, och därför behöver nya, mer flexibla anställningsformer utvecklas. Genom att göra det billigare att anställa skulle fler lantbrukare ha råd att ta in säsongsarbetare. Sänkt skatt på låga inkomster behövs för att lantbruket ska kunna ta in den personal som behövs under arbetsintensiva perioder. Detta skulle också kunna bidra till att fler unga och nyanlända får ett första jobb. Det kan t.ex. omfatta att asylsökande redan vid första kontakten med anmäler sitt intresse för jobb, för enklare matchning lokalt. föreslår att arbetsgivarutbildning och ledarutbildning erbjuds företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringen. anser att det är ett rimligt förslag och att möjligheterna att genomföra det inom befintliga strukturer bör ses över. Kompetensutveckling och utbildning, punkt 40 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 14 och 2016/17:1176 av (C), 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 25, 63, 84 och 86. föreslår att SLU i samarbete med näringslivet samt svensk och internationell expertis inom universitet och högskola får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Utredningen föreslår också att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Genom anpassade utbildningar för ändamålet, både på gymnasie- och högskolenivå, kan det skapas goda förutsättningar för framgångsrika företag och tillgång till kompetent arbetskraft. anser att det är viktigt att säkerställa kompetensförsörjningen för de gröna näringarna och att anpassa utbildningarna mer efter arbetslivets behov, särskilt i fråga om bristyrken. Kompetensutveckling och utbildning, punkt 40 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 40 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2016/17:1176 av (C), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 63, 84 och 86. För många företag inom livsmedelssektorn är det viktigt med möjlighet till arbetskraftsinvandring. Regeringen har aviserat att man ämnar göra om reglerna för arbetskraftsinvandring så att det blir svårare för utländska arbetare att få enkla jobb i . ser med oro på detta och anser att arbetsgivarna själva bäst avgör vilken kompetens de vill anställa i sina företag. Vi vill därför värna de gröna näringarnas kompetensförsörjning genom att bevara den öppna arbetskraftsinvandringen. Jordbrukets och livsmedelskonsumtionens miljö- och klimatpåverkan, punkt 41 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 58 och 2016/17:1645 av (S), 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 12. Ungefär en fjärdedel av de svenska hushållens klimatpåverkan kommer från maten, och hur vi konsumerar har stor påverkan även på miljö och natur. Svensk mat är smart för både klimat och miljö och har en minimal användning av antibiotika. Genom att äta mindre men bättre kött skulle påverkan på vår omvärld minska, och att byta ut importerad mat med högre påverkan på klimat och miljö mot närproducerad mat där stor hänsyn tas till miljön och klimatet och där ekosystemtjänster främjas är således viktigt för att ska ta ett ansvar globalt. Det blir allt viktigare att anta ett livscykelperspektiv på den mat som äts för att fånga upp både nyttor och kostnader. Det är viktigt att arbeta mer fokuserat med ett folkhälsoperspektiv som är bra för både miljö och människa. Att försöka minska påverkan på miljö och klimat från svensk konsumtion av livsmedel och säkerställa att svenska konsumenter äter mat som är både bra för dem och för miljön blir därför ett prioriterat område till 2020. Jordbrukets och livsmedelskonsumtionens miljö- och klimatpåverkan, punkt 41 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:1645 av (S), 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 12 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 58. har, inte minst i den rika delen av världen, den stora köttkonsumtionens påverkan på klimat och solidarisk fördelning av begränsade globala resurser varit kända. Av detta skäl har föreslagit att en nationell handlingsplan med målsättning att minska de negativa effekterna från vår livsmedelskonsumtion antas. stärker skälet för att ett sådant målinriktat arbete införs även för att förbättra havsmiljön genom minskad övergödning. En handlingsplan bör tas fram för hur klimat- och miljöpåverkan från livsmedelskedjan, inklusive animaliekonsumtionen, ska minskas. Jordbrukets och livsmedelskonsumtionens miljö- och klimatpåverkan, punkt 41 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 41 borde ha följande lydelse: