bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Arbetet fokuseras inledningsvis på restaurangbranschen, eftersom lagar och myndighetsregler ses som ett hinder för företagens utveckling. Regeringens ambition är att initiativet ska medföra att det blir enklare att starta och driva restaurangföretag. Målsättningen med överenskommelsen är att 2017 kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare i digitala tjänster för att starta och driva sina verksamheter. Den myndighetsgemensamma portalen drivs av tillsammans med och i syfte att göra det enklare att starta och driva företag. Portalen ska möta företagares behov av en samlad information och myndighetsservice på webben. utvecklades en tjänst för förenklat uppgiftslämnande. Många myndigheter behöver ansluta sig till Uppgiftslämnarservice för att företagen ska uppleva påtagliga lättnader. Tjänsten förväntas minska företagens kostnader och även arbetsbörda eftersom uppgifter inte behöver lämnas in till olika myndigheter. För att förenkla för företagen genom fler digitala tjänster gav regeringen i uppdrag att införa en nationell tjänst för ingivning av finansiell information när det gäller årsredovisningar (N2016/04957/SUN) . Uppdraget ska slutredovisas . En vidareutveckling av plattformen ”en dörr in” och att denna kommer på plats på alla berörda myndigheter föreslås i motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3186 (M). I motion 2016/17:1220 (M) föreslås bl.a. att en regel införs att statliga myndigheter ska undersöka om information redan finns hos en annan myndighet innan uppgifter från enskilda företagare begärs in. Utskottet instämmer med motionärerna att det är angeläget att förenkla för företagen att lämna uppgifter till myndigheterna. Utskottet konstaterar att det utvecklats en tjänst som är knuten till myndighetsportalen för förenklat uppgiftslämnande för företag och att regeringen gett i uppdrag att införa en nationell tjänst för ingivning av finansiell information när det gäller årsredovisningar. Vidare noterar utskottet att digitalisering kommer först i regeringens målbild för förenklingsarbetet som innebär att ska vara digitalt, transparent och innovationsfrämjande för ett enklare och konkurrenskraftigt företagande. Utskottet noterar även att regeringen undertecknat en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med SKL, där ett av de prioriterade områdena är att förenkla för företag genom bl.a. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Samarbetet med SKL har inledningsvis inriktats gentemot restaurangföretagare som verkar i en regeltung bransch som kräver omfattande kontakter med myndigheter och kommuner. Målsättningen är att 2017 kunna erbjuda majoriteten av alla restaurangföretagare digitala tjänster för att starta och driva sin verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks härmed samtliga motioner i Övriga insatser för regelförenkling Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör övriga insatser för regelförenkling för företag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser på området. Jämför reservationerna 20 (M), 21 (SD) och 22 (C). I kommittémotion 2016/17:3144 av m.fl. (M) betonas vikten av att det inte finns fler regler än nödvändigt. Motionärerna föreslår flera åtgärder för att förenkla regelverken, bl.a. att konsekvensutredningar ska bli bättre. Vidare bör fler myndigheter få tydliga direktiv att arbeta med regelförenklingsfrågor, och rapporteringskraven för företagare bör minska genom att en regel införs om att företag bara ska lämna information en gång till myndigheterna ”en dörr in”. Myndigheter och kommuner bör vara skyldiga att sätta tydliga tidsgränser för handläggningstider, och mikroföretag bör undantas från vissa krav på administration, t.ex. att skicka in årsredovisningar till (yrkande 1). De svenska företagens konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i står sig gentemot andra länder. Motionärerna anser därför att man bör överväga att införa ett system inför att ett EU-direktiv ska genomföras där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Om det svenska genomförandet går utöver miniminivån bör det motiveras särskilt. Vid en översyn menar motionärerna vidare att det är lämpligt att beakta om dessa utgångspunkter bör föras in i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning (yrkande 5). I motion 2016/17:407 av Finn (M) anförs att regelbördan för företagare bör fortsätta att minska, bl.a. genom att tillämpa två olika metoder. Motionären föreslår att solnedgångsreglering bör beaktas när nya regler införs. Det innebär att regleringarna är temporära och därmed löper ut vid en viss given tidpunkt om inte något annat beslutas. För att minska mängden befintliga regler bör en s.k. regleringsgiljotin införas, vilket innebär att regler som påverkar företag ska granskas utifrån om de är nödvändiga, lagliga och företagsvänliga. De regler som uppfyller alla kriterier behålls, medan de regler som inte är nödvändiga eller lagliga avskaffas. De regler som är nödvändiga och lagliga men inte företagsvänliga revideras. utskottet behandlade en motion på samma tema under förra (bet. 2015/16:NU15) då utskottet avstyrkte motionen med motiveringen att har i uppdrag att arbeta för enklare regler och att de fått ett utökat uppdrag att följa och mäta utvecklingen av andra kostnader som följer av regler än de administrativa kostnaderna. Motionären menar att det är vällovligt men att det inte räcker för att påskynda utvecklingen av enklare regler för företagare och anser därför att solnedgångsparagrafer och regleringsgiljotiner bör införas omgående. I motion 2016/17:410 av Finn (M) anförs att bl.a. ska granska och offentliggöra årsredovisningar för aktiebolag. skyldigheter när det gäller granskning av svenska bolags årsredovisningar bör ändras för att komma till rätta med de bedrägerier som ofta utförs av organiserad brottslighet. Motionären föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att göra en kvalitativ analys av vad bolagets siffor verkligen beskriver för typ av verksamhet. Motionären konstaterar vidare att utskottet behandlade en motion på samma tema under förra (bet. 2015/16:NU15). Då avstyrkte utskottet motionen med motiveringen att utskottet utgår från att granskar företags årsredovisningar enligt de regler som myndigheten arbetar efter och att utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs om regeringen anser det nödvändigt. Motionären anser att motiveringen är förvånande eftersom den organiserade brottsligheten utgör ett allvarligt och växande problem i . I motion 2016/17:540 av (M) anförs att dispenser från exempelvis avgifter och tillstånd bör ses över för att göra det enklare och mindre byråkratiskt att starta eget företag. Dispenserna bör gälla de två till tre första åren. I motion 2016/17:541 av (M) anförs att skötsamma företagare som följer svenska lagar och regler bör premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. Myndigheterna kan då lägga tid på att bl.a. effektivisera sin verksamhet. Regeringen bör därför göra en översyn av möjligheten att premiera skötsamma företagare genom färre kontroller och lägre avgifter. I motion 2016/17:1541 av (M) anförs att enklare regler minskar kostnaderna för företagare och frigör tid från administration. Motionären föreslår därför att arbetet med att göra det enklare att starta, driva och utveckla företag behöver fortsätta med bredare regelförenklingar för företag. I motion 2016/17:1556 av (M) konstateras att det i utskottets betänkande (bet. 2015/16:NU15) framgår att nationell överreglering, s.k. gold-plating, är ett stående inslag i de utbildningar som håller för regelgivare. Motionären anser att det bör följas upp om utbildningen gör någon reell skillnad i de beslut som fattas. Regeringen bör därför ge berörda myndigheter i uppdrag att utvärdera om utbildning om gold-plating har haft effekt på verksamheten (yrkande 1). Motionären anser också att det är märkligt att olika länders myndigheter kan tolka och genomföra EU:s direktiv på så olika sätt. att man bör göra en granskning av hur olika länder genomför och efterlever EU-direktiv på näringsområdet (yrkande 3). I motion 2016/17:2129 av (M) anförs att det är viktigt att skapa fler möjligheter för företag att starta och växa genom att förbättra förutsättningarna för företagande för företagare (yrkande 1). I motion 2016/17:2725 av (M) anförs att de regler och lagar som tynger svenska företag har uppkommit av goda skäl men kanske inte längre är ändamålsenliga. Regeringen bör därför se över hur arbete kan effektiviseras med målet att ytterligare underlätta för svenska företag att växa, anställa och exportera. I kommittémotion 2016/17:1819 av m.fl. (SD) poängteras värdet av att stärka kompetens och mandat. därför att ska vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen (yrkande 1). Regeringen och svenska förvaltnings- myndigheter behöver prioritera och systematisera arbetet med förenkling, enligt motionärerna som därför föreslår att en arbetsordning införs (yrkande Svenska näringslivsorganisationer får först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som ska förändras eller tas bort. förslagen till rätt departement och myndighet som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur myndigheten arbetar med frågan. I en årlig skrivelse till redovisar regeringen sitt ställningstagande till Motionärerna förslår vidare att ska få en s.k. stoppfunktion, vilken innebär att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts. Motionärerna menar vidare att det bör övervägas om stoppfunktionen endast ska gälla en viss begränsad tid för att sätta press på att bättre konsekvensanalyser tas fram (yrkande 3). Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning bör stärkas Regeringen föreslås reformera förordningen med skärpta krav på att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning (yrkande 4). I motion 2016/17:2281 av (SD) anförs att en satsning måste göras för att förbättra möjligheterna att starta och driva företag. Motionären föreslår att företagare enbart bör beläggas med en administrativ avgift när de lämnat felaktiga uppgifter utan uppsåt eller för egen skull (yrkande 1). Motionären föreslår också att mandat bör breddas, bl.a. genom att samtliga konsekvenser av regelgivning för företag beaktas i yttranden (yrkande 2). Motionären anser även att det bör ske en ordentlig förändring för att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än vad de gör nytta och föreslår därför bl.a. att beräkningar av företagens totala regelkostnader (finansiella, materiella och administrativa kostnader) bör göras i samband med att nya regler tillkommer (yrkande 3). motionären att ett enhetligt regelverk för konsekvensanalyser bör införas, och att någon form av uppföljning sker efter att en ny reglering införts. I kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C) poängteras vikten av att förenkla företagandet i hela landet. Motionärerna anser att fler regleringar måste ha solnedgångsklausuler, och att nya kostnadsdrivande regler bör kompenseras av regellättnader som minskar kostnaderna, med principen ”en regel in – en regel ut” (yrkande 9). Uppgiftslämning till myndigheter ska bara behöva ske en gång till ett ställe, och tillämpningen av regleringar för företag bör kunna omprövas om det går att påvisa att en annan, mindre kostnadskrävande tillämpning uppnått likvärdiga resultat. Vidare bör mikroföretagande endast beläggas med ett minimum av regler som dessutom är kraftigt förenklade. I kommittémotion 2016/17:3096 av och (båda C) anser motionärerna att små- och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter. Motionärerna föreslår därför en kraftigt minskad regelbörda för små- och mikroföretag så att de kan fokusera på företagsverksamheten (yrkande 3). För att öka konsekvensutredningarnas kvalitet generellt gav regeringen i uppdrag att ta fram en digital handledning för konsekvensutredningar vid regelgivning (N2016/07452/FF). Handledningen ska kunna fungera som ett hjälpmedel vid regelgivning och avse frågor om hur företagsekonomiska, miljömässiga, sociala och andra relevanta samhällsekonomiska konsekvenser kan belysas på ett heltäckande sätt. När det gäller företagsekonomiska konsekvenser ska påverkan på företagens kostnader och konkurrensförhållanden lyftas fram särskilt i handledningen. Regeringen har gett i uppdrag att 2014–2020 följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader (N2013/05704/ENT, N2015/06514/FF). Uppdraget ska redovisas . har tagit fram en metod för att följa upp hur företagens administrativa kostnader utvecklas. I en skrift (Info 0537) kan man läsa vad metoder innebär: 1.Myndigheter, departement och kommittéer utreder konsekvenser av förslag till nya och ändrade regler i en konsekvensutredning. I konsekvensutredningen görs en beräkning av företagens administrativa kostnader. 2.Regelrådet granskar förslaget, och om det medför betydande påverkan på företagens administrativa kostnader skickar förslaget till . 3.Tillväxtverket registrerar förslaget. 4.Tillväxtverket följer upp om förslaget har beslutats. 5.Beslutade förslag med betydande påverkan på företagens administrativa kostnader tas med i processen. Regeringen gav 2014 i uppdrag att ta fram ett arbetssätt för hur myndigheten ska följa upp utvecklingen av andra kostnader till följd av regler. (N2014/5259/ENT). lämnade ett förslag till arbetssätt för att följa och tydliggöra företagens kostnader till följd av regler (1.2.2 –Ä 2015-1259). förslag är bl.a. att beräkningsmetoden ska vara enkel och verifierbar för utomstående och att andra kostnader består av företagens kostnader av att efterleva regelkrav som inte är administrativa. Dessa kan delas upp i ett flertal kategorier som materiella, finansiella och uppdrag att även följa upp utvecklingen av andra kostnader till följd av regler med utgångspunkt i den metod myndigheten redovisat (N2016/08059/FF). Uppdraget ska redovisas . därmed att redovisa hur myndigheten följer upp såväl administrativa kostnader som andra kostnader till följd av regler. har vidare tagit fram en metod till stöd för att initialt bestämma omfattningen av den konsekvensanalys som görs när man tar fram förslag till nya eller ändrade regler (dnr 1.2.1-2014-4590) utifrån det uppdrag myndigheten fick i sitt regleringsbrev . Myndigheten har också tagit fram ett webbverktyg för att stödja myndigheter i utvärdering och uppföljning publicerade och () rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU- I rapporten beskrivs problematiken kring nationell överreglering s.k. gold-plating, d.v.s. att ytterligare regler tillkommer när införs i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses infört. Ett av förslagen i rapporten var att regeringen borde ändra förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. regeringen valde att inte ändra förordningen i enlighet med förslaget, eftersom den ansåg att de åtgärder som skulle vidtas, t.ex. i form av att gold-plating blev ett stående inslag i utbildningar för regelgivare, var följer upp utbildningarna för regelgivare genom utvärderingar där deltagarna får betygsätta genomförande, innehåll och I motion 2016/17:410 (M) föreslås en ändring av granskningsskyldighet av företags årsredovisningar för att motverka de bedrägerier som är ett utslag av organiserad brottslighet. en liknande motion och avstyrkte den med motiveringen att påbörjat en utredning som väntas presenteras 2016 om hur omfattande problemet är med bedrägerierna. utskottet att det i Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier (SOU 2015:77) föreslås att regeringen ska överväga om inte ska delta i den samverkan mellan myndigheter som finns mot organiserad brottslighet. lämnade rapporten på den ekonomiska brottsligheten efter avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag (EBM A-2016/0375). Myndigheten konstaterar att avskaffandet av revisionsplikt är en riskfaktor för att bolag används som brottsverktyg. Vidare inledde en granskning av reformen om avskaffandet av revisionsplikten för mindre aktiebolag med planerad publicering . Granskningen syftar till att undersöka om de effekter som regeringen avsett med reformen har infriats för berörda aktiebolag och om reformen har medfört oavsedda effekter för berörda myndigheter. Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier lämnade sitt betänkande (SOU 2015:77) . I utredningen föreslås att regeringen ska överväga ett beslut om att ska delta i samverkan mot organiserad brottslighet och därmed omfattas av det informationsutbyte mellan myndigheter som föreslagits genom promemorian Informationsutbyte vid samverkan mot grov organiserad brottslighet (Ds 2014:30). instämde i utredningens förslag i sitt remissyttrande (EBM A- 2015/0533). Betänkandet bereds i . Vidare tog och beslut om rapporten med – nulägesrapport och förslag till framtida samverkan (EBM 2016-121). För att ytterligare stärka samverkan mellan myndigheterna finns flera förslag i rapporten, bl.a. att genomföra en analys om ska omfattas av samverkan om den organiserade brottsligheten. Ett annat förslag är att utöka uppdrag till att exempelvis också omfatta att myndigheten ska bistå i brottsbekämpande myndigheters uppdrag. Minskad regelbörda för företagare tas upp i motionerna 2016/17:407 (M), 2016/17:1541 (M), 2016/17:2970 (C) och 2016/17:3096 (C). I motion 2016/17:540 (M) anförs att dispenser från exempelvis avgifter och tillstånd bör ses över och i motion 2016/17:541 (M) att skötsamma företagare som följer svenska lagar och regler bör premieras genom färre kontroller och onödiga tillstånd samt lägre avgifter. I motion 2016/17:2129 (M) anförs att förutsättningarna för företagande bör förbättras för att skapa fler möjligheter för företag att starta och växa. Flera motioner behandlar även betydelsen av konsekvensutredningar eller . I motion 2016/17:1556 (M) efterfrågas att berörda myndigheter ska få i uppdrag att utvärdera om utbildning om gold-plating har haft effekt på respektive myndighets verksamhet. I motion 2016/17:2725 (M) anförs att regeringen bör se över hur arbete kan effektiviseras. Vidare anförs i motion 2016/17:1819 (SD) att bör vara ett oberoende organ med placering under Statsrådsberedningen, att en ny arbetsordning införs för att prioritera och systematisera arbetet med förenkling och att får en s.k. stoppfunktion, vilken innebär att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget utretts. Vidare förslås i motionen att förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning ska reformeras med skärpta krav på att regelgivaren ska beskriva effekterna av när svenska regler föreslås gå utöver vad som krävs av EU:s lagstiftning. I motion 2016/17:2281 (SD) anförs att företagare enbart bör beläggas med en administrativ avgift när de lämnat felaktiga uppgifter utan uppsåt eller för egen skull. anförs att mandat bör breddas och att beräkningar av företagens totala regelkostnader bör göras i samband med att nya regler tillkommer för att säkerställa att kommande regler inte skadar mer än vad de gör nytta. motion 2016/17:3144 (M) efterfrågas flera åtgärder för att förenkla regelverken, bl.a. att konsekvensutredningar ska bli bättre, att fler myndigheter ska få tydliga direktiv att arbeta med regelförenkling och att en regel införs om att företag bara ska lämna information en gång till myndigheter. efterfrågas att myndigheter och kommuner bör vara skyldiga att sätta tydliga tidsgränser för handläggningstider och att mikroföretag bör undantas från vissa krav på administration. Motionärerna efterfrågar också man överväger att införa ett system när EU-direktiv ska genomföras där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen, och om det därmed eventuellt skulle vara lämpligt att förändra förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framföra följande. utskottets uppfattning är det som tidigare uttryckts angeläget att de regler som finns och som införs är ändamålsenliga och att de medför en så begränsad administration som möjligt för företag. har en viktig roll med sitt tydliga uppdrag att utveckla och genomföra insatser som förenklar för En central aspekt för att förenkla för företag är den uppgiftslämnarservice som nämnts i det föregående. regeringen noga följer företagens upplevelser av att verka i och att regeringen ser över hur digitalisering kan användas som ett verktyg i kontakten mellan företag och myndigheter. Regeringen har också undertecknat en överenskommelse med SKL med syfte att göra det enklare för restaurangföretagare i , och arbetet kommer att fortsätta med andra Utskottet noterar vidare att regeringen kontinuerligt ser över behovet att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. En annan viktig del i regelförenklingsarbetet är enligt utskottets uppfattning att ständigt förbättra de genomförda Därtill bör påminnas om att inordnades i och att den nya organisationsformen med koppling till kan möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande och tydlighet arbetar brett för att ge alla regelgivare råd, stöd och utbildning i konskevensutredningsarbetet, och följer upp utbildningarna för regelgivare genom utvärderingar där deltagarna får betygsätta genomförande, innehåll och material. Utskottet noterar även att regeringen har gett i uppdrag att ta fram en digital handledning för konsekvensutredningar och att följa upp utvecklingen av företagens administrativa kostnader såväl som andra kostnader till följd av regler. Vidare noterar utskottet att regeringen ser över styrningen av när det gäller arbetet med konsekvensutredningar i syfte att höja kvaliteteten och att regeringen kontinuerligt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. När det gäller frågan om att genomföra EU-direktiv i svensk lag vill utskottet som nämnts i det föregående påpeka att frågan om s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när man inför , är ett stående inslag i de utbildningar håller för regelgivare på myndigheter, departement och i kommittéer. I motion 2016/17:410 (M) föreslås att man ska se över om det är möjligt att ändra på skyldighet att granska aktiebolags årsredovisningar för att komma tillrätta med bedrägerier som utförs av organiserad brottslighet. Utskottet noterar att i sin rapport konstaterar att avskaffandet av revisionsplikt är en riskfaktor för att bolag används som brottsverktyg. Vidare noterar utskottet att inlett en granskning av reformen kring avskaffandet av revisionsplikt för mindre aktiebolag med planerad publicering . Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier lämnade sitt betänkande (SOU 2015:77) vilket bereds i . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga här behandlade motioner i aktuella delar. Plan för som turistmål Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om åtgärder för att stärka som turistmål. Utskottet hänvisar till insatser som görs inom området. Jämför reservation 23 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) anförs att mindre orter har goda förutsättningar att utvecklas väl med en förstärkt politik och långsiktiga utvecklingsmål med jobbfokus. Motionärerna efterfrågar därför goda förutsättningar för besöksrelaterade företag för att öka landsbygdens attraktivitet som turistmål (yrkande 3). I kommittémotion 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) anförs att besöksnäringen är största tjänsteexportnäring i form av utländska turisters konsumtion. Motionärerna yrkar på åtgärder för att fortsätta stärka svensk besöksnäring, exempelvis genom att Visit fortsätter att marknadsföra som ett mål både för turism och möten/konferenser. Motionärerna menar också att det finns möjligheter att införa en gemensam kvalitetsstandard för besöksnäringen med de andra nordiska länderna (yrkande 14).