bet · H501SfU4 · 2017-12-05 00:00:00 — Regeringen föreslår att anslag 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning i utlänningsmål bestäms till . Anslaget får användas till – migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens direkta utgifter för nämndemän, sakkunniga och vittnen i utlännings- och medborgarskapsmål – utgifter för ersättning till offentligt biträde och tredje man enligt 4 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde i mål enligt utlänningslagen (2005:716) – utgifter för ersättning till tolkar enligt 52 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) – ersättning till part och parts ställföreträdare enligt 15 § förvaltningsprocesslagen (1971:291) i vissa mål. Då antalet mål till migrationsdomstolarna bedöms minska minskar även behovet av medel till detta anslag. Regeringen föreslår att anslag 1:6 Offentliga biträden i utlänningsärenden bestäms till . Anslaget får användas till utgifter för offentligt biträde och tolk i ärenden enligt utlänningslagen eller enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Regeringen föreslår att anslag 1:7 Utresor för avvisade och utvisade bestäms till . Anslaget får användas till utgifter för resor ut ur landet och andra åtgärder för utlänningar som avvisats eller utvisats med stöd av utlänningslagen eller lagen om särskild utlänningskontroll. Anslaget får vidare användas till kostnader för resor ut ur för de asylsökande som återkallat sin ansökan samt för kostnader för personal vid övervakning av tvångsvisa resor. Medlemsstater ska enligt och rådets direktiv /115/EG sörja för ett effektivt övervakningssystem vid tvångsvisa resor och enligt och rådets förordning 2016/1624/EU bistå med övervakare vid återvändandeinsatser som sker i Frontex regi. ska utföra dessa övervakningsuppdrag, och därför utökas ändamålet för anslaget. För att delvis finansiera förslaget minskas anslag 1:1 med inom utgiftsområde 4. Regeringen föreslår att anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar bestäms till . Anslaget får användas till utgifter för projekt som beviljas medel inom ramen för den Europeiska flyktingfonden III, Europeiska återvändandefonden och Asyl-, migrations- och integrationsfonden, motsvarande EU:s finansiering av dessa program. Vidare får anslaget användas till statlig medfinansiering för projekt inom dessa fonders områden och administration av fonderna. Regeringen föreslår att anslag 1:9 Tillfälligt kommunstöd för ensamkommande unga asylsökande m.fl. bestäms till . Handläggningstiderna för asylärenden som gäller ensamkommande barn är långa. För att stärka kommunernas möjlighet att låta ensamkommande unga i asylprocessen som fyller och fortfarande väntar på ett slutgiltigt beslut i sitt ärende bo kvar i den kommun där de vistas bör ett tillfälligt kommunbidrag införas. Regeringen föreslog därför i propositionen Höständringsbudget 2017 att ett nytt ramanslag 1:9 ska föras upp på statens budget. Anslaget får användas till statsbidrag till kommuner för ensamkommande unga asylsökande m.fl. m.fl. (M) begär i motion 2017/18:3900 yrkande 1 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. I yrkandena 2–5 begärs tillkännagivanden till stöd för förslaget om anslagsfördelning. Motionärerna föreslår att anslag 1:1 ska tillföras totalt för att förstärka återvändandearbetet. Det måste vara en tydlig skillnad på ett ja och ett nej i asylprocessen. insatser måste vara inriktade på dem som har ett skyddsbehov. Det handlar om systemets trovärdighet och om en risk för att skuggsamhällen med människor som är i landet utan tillstånd växer sig större. Motionärerna anser också att bör kunna förbättra sin effektivitet . Anslaget minskas med ca . Anslag 1:2 ökas med för att införa en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete. Dessa asylsökande ska kunna tjäna innan dagersättningen trappas ned. Ett tak på maximalt med offentligt biträde i första instans för asylsökande bör införas, och anslag 1:6 kan därmed minskas med . I motion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 47 begärs ett tillkännagivande om att införa ett tak på maximalt med offentligt biträde för asylsökande i första instans. I partimotion 2017/18:3591 av m.fl. (M) begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att aktivitetskrav ska ställas som motprestation för dagersättning. Kraven på aktivitet och att göra rätt för sig bör höjas. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om jobbstimulans i asylsökandes dagersättning. I motion 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 39 begärs ett tillkännagivande om ökad effektivitet hos . Motionärerna anför att det måste finnas ett stort utrymme för förbättring. Asylansökningar där avslag kan förväntas bör hanteras i särskild ordning och med inriktning på snabba beslut. I yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om att en oberoende instans ska göra en revision av effektivitet. I yrkandena 25 och 26 begärs tillkännagivanden om fler förvarsplatser och om inrättandet av minst en ny förvarsenhet med placering i norra , eftersom den nordligaste förvarsenheten finns i . Även i motion 2017/18:1329 av (M) begärs ett tillkännagivande om att upprätta fler förvar för i , eftersom gränspolisens situation där är närmast ohållbar på grund av att närmaste förvar finns i . m.fl. (SD) begär i motion 2017/18:3610 att anvisar 5 mindre än regeringen till utgiftsområdet. En minskning av anslag 1:1 föreslås med ca . Motionärerna anser att detta är möjligt om de förändringar som föreslås på migrationsområdet för att skapa en långsiktigt hållbar och ansvarstagande invandringspolitik genomförs. Ett ändrat regelverk på migrationsområdet skulle innebära stora besparingar inom utgiftsområdet inom i princip samtliga anslag. När det gäller anslag 1:1 kan det förändrade regelverket både underlätta avgörandet av ärenden och minska antalet nyinkomna ärenden. I takt med ett minskat behov av asylärendehantering kan medel användas för administration av frivilligt återvändande och för att uppnå en väl balanserad in- och utvandring. Vidare skulle verksamheten styras över till mottagande av vidarebosatta flyktingar, kontroll och uppföljning av fattade beslut, inkluderat förlängning och omprövning av uppehållstillstånd, samt administration av medborgarskapsansökningar. Anslag 1:2 kan halveras till följd av förändrade regler för bl.a. kommunalt mottagande och rätten till ersättningar. kan anslaget tas bort i sin helhet på grund av förslaget om att asylansökningar ska hanteras redan vid gräns. Anslag 1:3 dras in i sin helhet eftersom de delar som står bakom bör finansieras inom ordinarie verksamhet samt under ett föreslaget nytt anslag Återvandringssamordning och återvandringsbidrag. Anslag 1:4–6 kan halveras till följd av såväl en tydlighet när det gäller rätten till överklagande som ett allmänt minskat asylprövningsbehov till följd av ändrade regler och klargörande praxis. Anslag 1:7 förstärks kraftigt, med ca , för att öka antalet verkställda av- och utvisningar i syfte att återupprätta respekten för fastställda beslut. Dessutom förväntas ett större antal asylansökningar återkallas på grund av att regelverken tydliggörs och att möjligheten att kringgå lagarna avsevärt minskar samt att fler kontroller görs. Anslag 1:9 kan dras in i sin helhet eftersom staten enligt motionärernas förslag ska överta ansvaret även för ensamkommande unga och att de insatser som riktas till barn inte ska kunna förlängas efter uppnådd myndighetsålder. Motionärerna föreslår som anges ovan att ett nytt anslag Återvandringssamordning och återvandringsbidrag införs. Anslaget ska bekosta samordning och stödjande verksamhet för ett välordnat och säkert frivilligt återvändande samt ett faktiskt återvandringsstöd. m.fl. (C) begär i motion 2017/18:3688 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna föreslår att anslag 1:1 minskas med ca och anslag 1:4 med genom justering av pris- och löneomräkningen. Vidare föreslås att anslag 1:2 minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning från budgetpropositionen 2016 återställs. m.fl. (L) begär i motion 2017/18:3804 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna föreslår att anslag 1:1 ökas med för mer generösa regler om familjeåterförening och med för avsättning av medel för snabbare handläggning av arbetskraftsärenden. föreslår motionärerna att anslaget minskas med till följd av färre ärenden och kortare handläggningstider hos , genom mindre komplexa regler. De tidsbegränsade uppehållstillstånden begränsas genom en ändring av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , vilket leder till färre ärenden. Motionärerna anger vidare att anslaget kan minskas med genom prioritering och förenkling av ärendehanteringen samt minskas till följd av en justering av pris- och löneomräkningen. Motionärerna föreslår att anslag 1:2 ökas med för att möjliggöra uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter. Vidare föreslås att anslag 1:4 minskas med genom införande av prövningstillstånd för överklagande av beslut till domstol och en förenklad överklagandeprocess för asylärenden. Därtill föreslås en justering av pris- och löneomräkningen. I motion 2017/18:2816 av m.fl. (L) föreslås i yrkande 4 ett tillkännagivande om att förkorta handläggningstiderna för arbetstillstånd. Företagens möjligheter att rekrytera och behålla viktig kompetens försvåras på grund av långa handläggningstider. Nya och komplexa regler innebär att har, och har haft, en alltför omfattande volym av ansökningar om asyl och anhöriginvandring och har haft svårt att prioritera frågor om arbetstillstånd. Det är centralt att myndigheten ges tillräckliga resurser och ett tydligt uppdrag att korta handläggningstiderna för arbetstillstånd. I motion 2017/18:2818 av m.fl. (L) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om asylbesked. I stället för de otydliga och komplicerade regler som har införts borde mer göras för att korta handläggningstiderna. I motion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 41 begärs att anvisar 1 mer än regeringen till utgiftsområdet. Motionärerna föreslår att anslag 1:1 minskas med bl.a. på grund av att en justering görs av pris- och löneomräkningen. Vidare föreslås att anslås inom utgiftsområde 1 för att användas till ett asylprogram. Programmet ska innehålla ett krav på att asylsökande ska delta i 15 timmars svenskutbildning och 8 timmars samhällsorientering . Till förmån för asylprogrammet säger motionärerna nej till regeringens satsning på ”svenska från dag ett”. Motionärerna föreslår vidare att det införs nya anslag för Anhöriginvandring och Särskilt och synnerligen ömmande omständigheter. Anslagen ska tillföras för anhöriginvandring och för uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter. har motsatt sig inskränkningarna av möjligheterna till familjeåterförening och uppehållstillstånd på grund av särskilt och synnerligen ömmande omständigheter som den s.k. tillfälliga lagen innebär, och de föreslagna medlen avser att stärka rätten till uppehållstillstånd på dessa grunder. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att de som får tidsbegränsat uppehållstillstånd ska ha rätt till familjeåterförening, och i yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om uppehållstillstånd på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter. Motionärerna begär vidare att anslag 1:2 ökas med för nya förvarsplatser och minskas med genom att avgiftsfria läkemedel för barn tas bort. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att införa ett fribelopp för asylsökande som får ett reguljärt arbete. Detta innebär att en asylsökande som får ett reguljärt arbete ges ett fribelopp om som han eller hon kan tjäna utan att dagersättningen minskas. Även i partimotion 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att den som får dagersättning ska kunna arbeta utan avräkning mot dagersättningen upp till en inkomst om brutto . I motion 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkande 19 begärs vidare ett tillkännagivande om mer resurser till polisen för att bl.a. kunna verkställa avvisningar och utvisningar. I yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om förvarstagande. Att avvika innebär enligt motionärerna dels stora risker för den enskilde, dels att parallellsamhällen riskerar att etableras. Detta är en utveckling som måste motverkas. I yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att utöka antalet förvarsplatser. För att åstadkomma ett ordnat mottagande och en större andel verkställda avvisningar och utvisningar bör 50 nya platser skapas. I motionen föreslås också att anslag 1:4 minskas med genom en justering av pris- och löneomräkningen. Antalet flyktingar i världen är nu det högsta någonsin, över 65 miljoner. sökte ca 163 000 personer asyl i , det största antalet . För att klara av den allvarliga situationen slöt regeringen och allianspartierna en överenskommelse om åtgärder för att säkra förmågan i det svenska mottagandet av asylsökande och stärka etableringen av nyanlända. presenterade regeringen ytterligare åtgärder för att begränsa möjligheten att få uppehållstillstånd i . Åtgärderna resulterade i att antog en tidsbegränsad lag, lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , som trädde i kraft och gäller som längst t.o.m. . införde tillfälligt inre gränskontroll och infördes tillfälliga id-kontroller för passagerare med buss, tåg eller passagerarfartyg mellan och . Både gräns- och id-kontrollerna har förlängts genom ett flertal beslut och gränskontrollerna gäller alltjämt. Antalet människor som söker sig till för att ansöka om asyl har minskat och var antalet 29 000. Utskottets utgångspunkt är att ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Utskottet vill också understryka att målet för utgiftsområdet omfattar en långsiktigt hållbar asylpolitik som värnar asylrätten. Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som är svåra att förutse. Detta understryker betydelsen av att det finns en beredskap för stora och snabba förändringar på migrationsområdet. Överenskommelsen som slöts mellan regeringen och allianspartierna 2015 och som bl.a. resulterade i den tillfälliga lagen var ett sätt att skapa nödvändig ordning i mottagandet och beslutsfattandet hos och hos andra funktioner som påverkades av det stora antalet asylsökande. I flera motioner tas frågan om effektiviseringar hos och handläggningstiderna hos myndigheten upp. Utskottet anser att detta är viktiga frågor. Regeringen anger att förslaget till anslag 1:1 innefattar ett skärpt krav på att vidta effektiviseringsåtgärder som motsvarar . Vidare avser regeringen att stärka kapaciteten att hantera anknytningsärenden och föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen har i regleringsbrevet satt upp ett mål för effektivare handläggningsprocesser. Handläggningstiderna för ansökningar på grund av asyl ska förkortas väsentligt för att vistelsetiderna i mottagningssystemet ska bli så korta som möjligt. Handläggningstiderna för ansökningar på grund av anknytning, arbete och studier ska vara så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. Ett annat mål i regleringsbrevet rör it-utvecklingen, som i högre utsträckning än tidigare ska omfatta hela myndighetens verksamhet. It-stöd ska utvecklas och införas så att bl.a. betydande produktivitetsökningar uppnås . Genomförda insatser och måluppfyllelse ska redovisas för båda målen. Vidare får genom regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur handläggning av både nya ärenden och förlängningsärenden inom arbetstillstånd kan förkortas betydligt. Fokus ska vara på åtgärder som ökar produktiviteten och minskar tiden från det att ansökan lämnats in till beslut. Planen ska innehålla konkreta åtgärder, en tidplan för när dessa kommer att införas samt förväntade effekter av åtgärderna. Åtgärderna ska ge effekt . har även fått i uppdrag att identifiera bestämmelser på migrationsområdet som utgör hinder för en effektiv verksamhet och förslag på lösningar inklusive författningsförslag och ekonomiska konsekvenser liksom ett uppdrag att kartlägga och analysera kostnadsutfallet i fråga om ersättning till offentliga biträden i första instans. En plan ska tas fram för hur kostnadsutvecklingen i fråga om offentliga biträden ska kunna vändas. Ett flertal motioner rör förvar inför verkställighet av utvisnings- och avvisningsbeslut och återvändande. Enligt utskottet är det viktigt med ett tydligt avslut för att ett rättssäkert asylsystem ska vara väl fungerande. Ett väl fungerande återvändande är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Om ett beslut om utvisning eller avvisning kan verkställas ska detta göras . Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen anger att det är viktigt att det råder ordning och reda i asylsystemet, vilket bl.a. innebär att de som fått avslag på sin asylansökan ska återvända. Regeringen anger vidare att det är viktigt att det finns förvarsplatser som motsvarar behovet. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget. Vidare har regeringen uppmärksammat frågorna i regleringsbrevet, i vilket som mål anges att inom ramen för myndighetens uppgifter och mandat ska vidta de åtgärder som krävs för ett ökat återvändande. Särskilt fokus ska läggas på tidiga insatser och utvecklad samverkan med berörda myndigheter. Genom regleringsbrevet får också i uppdrag att analysera om förvarsinstitutet utnyttjas på ett sätt som bidrar till ett värdigt, humant, rättssäkert och effektivt återvändande och vilka åtgärder som kan vidtas för att öka effektiviteten. ska även redovisa en uppdaterad plan för det fortsatta arbetet med att utöka antalet förvarsplatser i landet (Ju2016/03872/SIM). Planen ska bl.a. innehålla en redogörelse av placering av de nya förvarsplatserna, när platserna kan tas i bruk samt beräknade kostnader. Det kan vidare noteras att regeringen lade fram ett förslag som innebär förtydliganden av och Säkerhetspolisens möjligheter att använda tvångsåtgärder vid verkställighet av avvisning och utvisning. Förslaget innebär bl.a. införande av bestämmelser om att en utlänning ska få omhändertas om det är nödvändigt för att förbereda eller genomföra en verkställighet samt att åtgärder ska få vidtas som behövs för att se till att en utlänning har nödvändiga handlingar för verkställighet. antog regeringens förslag (prop. 2016/17:191, bet. 2017/18:SfU5, rskr. 2017/18:7). Ett antal motioner tar upp frågor relaterade till asylsökandes dagersättning, såsom en jobbstimulans för asylsökande som går från bidrag till arbete och aktivitetskrav kopplat till ersättningen. Utskottet noterar i sammanhanget att regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att skapa ett sammanhållet system för mottagande och bosättning av asylsökande och nyanlända (dir. 2015:107). Uppdraget är brett och utredaren ska bl.a. analysera hur insatser som stöder en framtida etablering i samhälls- och arbetslivet, t.ex. organiserad sysselsättning, språkutbildning och arbetsförberedande insatser, kan komma in i asylmottagandet. Utredningstiden har förlängts och uppdraget ska slutredovisas . Vid information i utskottet uppgav generaldirektör bl.a. att myndigheten till följd av den föreslagna budgeten måste ställa om till minskad verksamhet. Tillståndsprövningen, dvs. anknytnings- och arbetsmarknadsärenden, bedöms i huvudsak ha samma kapacitet som , medan antalet medarbetare inom asylprövningen behöver minskas avsevärt. Vidare angavs att prognosen är att antalet öppna asylärenden generellt, och för ensamkommande barn, kommer att minska markant. Detta innebär att väntetiden för beslut blir kortare i asylärendena. Även antalet inskrivna i mottagningssystemet har minskat från 181 890 personer till, enligt prognosen, 75 700 personer . Även för anknytnings- och arbetsmarknadsärenden visar prog-nosen och framåt en stor minskning av antalet öppna ärenden. Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 8 och avstyrker motioner med annan anslagsfördelning. Utskottet tillstyrker därmed proposition 2017/18:1 punkt 1 och avstyrker motionerna 2017/18:3900 (M) yrkandena 1–5, 2017/18:3178 (M) yrkandena 25, 26, 39, 40 och 47, 2017/18:3591 (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:1329 (M), 2017/18:3610 (SD), 2017/18:3688 (C), 2017/18:3804 (L), 2017/18:2816 (L) yrkande 4, 2017/18:2818 (L) yrkande 7, 2017/18:3394 (KD) yrkandena 9, 15, 16, 19–21 och 41 samt 2017/18:3650 (KD) yrkande 7. Anslag inom utgiftsområde 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 8 Migration enligt reservanternas förslag i bilaga 4. 2017/18:3610 av m.fl. (SD) och avslår proposition 2017/18:1 utgiftsområde 8 punkt 1 och motionerna 2017/18:1329 av (M), 2017/18:2816 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkandena 25, 26, 39, 40 och 47, 2017/18:3394 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 15, 16, 19–21 och 41, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 6 och 7, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:3688 av m.fl. (C), 2017/18:3804 av m.fl. (L) och 2017/18:3900 av m.fl. (M) yrkandena 1–5. Kostnaderna för utgiftsområdet påverkas direkt av antalet ärenden som finns att hantera, men också av de villkor som ställs upp för asylprocessens genomförande. Politiken på området har varit extrem och gett ett långt större asylmottagande än vad som varit rimligt eller hållbart. har under alla år förespråkat stora förändringar på migrationsområdet för att komma till rätta med denna utveckling och skapa en långsiktigt hållbar och ansvarstagande invandringspolitik. har migrationspolitiken till viss del lagts om. Det är dock bedömning att ytterligare åtgärder både behövs och är genomförbara. Ett ändrat regelverk på migrationsområdet skulle innebära stora besparingar inom utgiftsområdet för i princip samtliga anslag. När det gäller anslag 1:1 kan det förändrade regelverket både underlätta avgörandet av ärenden och minska antalet nyinkomna ärenden. I takt med ett minskat behov av asylärendehantering kan medel användas för administration av frivilligt återvändande och för att uppnå en väl balanserad in- och utvandring. Vidare skulle verksamheten styras över till mottagande av vidarebosatta flyktingar, kontroll och uppföljning av fattade beslut, inkluderat förlängning och omprövning av uppehållstillstånd, samt administration av medborgarskapsansökningar. Anslaget kan minskas med ca . Anslag 1:2 kan halveras till följd av förändrade regler för bl.a. kommunalt mottagande och rätten till ersättningar. kan anslaget tas bort i sin helhet på grund av förslaget om att asylansökningar ska hanteras redan vid gräns. Anslag 1:3 dras in i sin helhet eftersom de delar som står bakom bör finansieras inom ordinarie verksamhet samt under det föreslagna nya anslaget Återvandringssamordning och återvandringsbidrag. Anslag 1:4–6 kan halveras till följd av såväl en tydlighet när det gäller rätten till överklagande som ett allmänt minskat asylprövningsbehov till följd av ändrade regler och klargörande praxis. Anslag 1:7 förstärks kraftigt, med ca , för att öka antalet verkställda av- och utvisningar och för att återupprätta respekten för fastställda beslut. Dessutom förväntas ett större antal asylansökningar återkallas på grund av att regelverken görs tydligare och att möjligheten att kringgå lagarna avsevärt minskar samt att fler kontroller görs. Anslag 1:9 kan dras in i sin helhet eftersom vi föreslår att staten ska överta ansvaret även för ensamkommande unga och att de insatser som riktas till barn inte ska kunna förlängas efter uppnådd myndighetsålder. Vi föreslår som anges ovan att ett nytt anslag Återvandringssamordning och återvandringsbidrag införs. Anslaget ska bekosta samordning och stödjande verksamhet för ett välordnat och säkert frivilligt återvändande samt ett faktiskt återvandringsstöd. Sammantaget innebär förslag att vi anvisar 5 mindre än regeringen till utgiftsområde 8 .