bet · H401UbU17 · 2017-04-27 00:00:00 — betänkande 2016/17:UbU17 Skolväsendet – grundläggande om utbildningen Utskottet föreslår två tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden om könsuppdelad undervisning respektive nationella prov. •Regeringen bör återkomma till med ett förslag om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad. •Regeringen bör vidta åtgärder för att införa digitala och centralt rättade nationella prov. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till gällande bestämmelser, pågående arbete och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. skolans värdegrund, kränkande behandling, vissa undervisningsämnen, samverkan med arbetsliv och föreningsliv, skolbibliotek samt betyg och nationella prov. I betänkandet finns elva reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). I två reservationer (S, MP, V) föreslås att inte ska göra något tillkännagivande till regeringen. Cirka 100 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skolans värdegrund och könsuppdelad undervisning m.m........................... Samverkan med arbetsliv och föreningsliv................................................. Betyg och nationella prov........................................................................... Motioner som bereds förenklat................................................................... Allmänna frågor om skolans värdegrund, punkt 1 (M, C, L, KD) ........ Allmänna frågor om skolans värdegrund, punkt 1 (SD) ....................... Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (S, MP, V) ................................. Arbete mot hedersförtryck, punkt 3 (C)................................................ Vissa undervisningsämnen, punkt 5 (L) ............................................... Programmering i skolan, punkt 6 (M, C, L, KD).................................. Samverkan med arbetsliv och föreningsliv, punkt 7 (M)...................... Samverkan med arbetsliv och föreningsliv, punkt 7 (SD) .................... Skolbibliotek, punkt 8 (V) .................................................................... Betyg och nationella prov, punkt 9 (M, SD, C, KD) ............................ Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (S, MP, V)....... Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (S, MP)...................................... Könsuppdelad undervisning, punkt 2 (V) ............................................. Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (C)................... Digitala och centralt rättade nationella prov, punkt 10 (V) .................. Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (M)...................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (SD) .................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (C)....................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (L) ....................................... Motioner som bereds förenklat, punkt 11 (KD).................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 11 ................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Allmänna frågor om skolans värdegrund 2016/17:5 av och (båda SD), 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 2, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2016/17:1043 av m.fl. (S), 2016/17:1045 av (S), 2016/17:1354 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1366 av (SD), 2016/17:2043 av och (båda SD), 2016/17:2705 av m.fl. (S), 2016/17:2837 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (M, C, L, KD) Reservation 2 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 25, bifaller delvis motion 2016/17:1996 av och (båda L) yrkande 2 och 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1. Reservation 3 (S, MP, V) 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 19 och 23. Reservation 4 (C) 2016/17:1042 av m.fl. (S) och 2016/17:2800 av m.fl. (S). UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT avslår motionerna 2016/17:220 av (M), 2016/17:852 av (SD), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1381 av (SD), 2016/17:1499 av i (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:2544 av och (båda SD), 2016/17:2600 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2664 av (MP) och 2016/17:2983 av Per Lodenius (C). Reservation 5 (L) 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 35. Reservation 6 (M, C, L, KD) 7.Samverkan med arbetsliv och föreningsliv 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 31, 2016/17:994 av (S), 2016/17:2169 av (S) och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 27. Reservation 7 (M) Reservation 8 (SD) avslår motionerna 2016/17:2706 av m.fl. (S) och 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 9 (V) 9.Betyg och nationella prov avslår motionerna 2016/17:2144 av (S) och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. Reservation 10 (M, SD, C, KD) 10.Digitala och centralt rättade nationella prov ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitala och centralt rättade nationella prov ska införas och tillkännager detta för regeringen. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 7 och bifaller delvis motion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 7 i denna del. Reservation 11 (S, MP, V) 11.Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (S), (M), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 105 motionsyrkanden som rör grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet från allmänna motionstiden /17, varav 62 yrkanden behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. Motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna rör bl.a. frågor om skolans värdegrund, kränkande behandling, vissa undervisningsämnen, samverkan med arbetsliv och föreningsliv, skolbibliotek samt betyg och nationella prov. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och skolhuvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet. behandlar utskottet även motionsyrkanden som behandlar övergripande frågor om utbildningen i skolväsendet i två andra betänkanden: 2016/17:UbU18 och 2016/17:UbU19. Skolans värdegrund och könsuppdelad undervisning m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om skolans värdegrund. Jämför reservationerna 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (S, MP, V) och 4 (C) samt särskilda yttrandena 1 (S, MP) och 2 (V). I partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 25 föreslår motionärerna ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad. Motionärerna anför att detta dock inte utesluter att det även i fortsättningen ska finnas möjlighet för skolor att göra tillfälliga och pedagogiskt motiverade gruppindelningar av eleverna. Frågan om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad lyfts även i kommittémotion 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 30. I kommittémotion 2016/17:3290 av m.fl. (M) yrkande 1 efterfrågas ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga att främja demokratiska värderingar och motverka extremistiska värderingar. Motionärerna förklarar att det bl.a. behöver ställas konkreta krav på varje skola och att verktyg behöver utarbetas som kan tjäna som stöd och inspiration i arbetet. I yrkande 2 anför motionärerna att det behövs ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga att upptäcka och motverka radikalisering. Motionärerna anför att det t.ex. är viktigt att det finns en tydlig handlingsplan på varje skola som anger vilka åtgärder som ska vidtas samt ett gott samarbete i dessa frågor mellan skolan och andra aktörer. Kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 10 handlar om att skolan ska vara partipolitiskt neutral. Motionärerna framför att det ska föras in i gällande läroplan och i skollagen att partipolitisk propaganda inte får förekomma under skoltid av någon lärare. Enligt motionärerna bör varning ges till den som bryter mot bestämmelsen och om inte detta hjälper bör uppsägning bli nästa åtgärd. Motion 2016/17:5 av och (båda SD) handlar om att det bör föras in i skollagen att lärare i svenska skolan ska vara partipolitiskt neutrala i sin yrkesverksamhet. Motionärerna anser att lärare som bryter mot detta ska få en varning. Efter varning ska enligt motionärerna legitimationen dras in. I motion 2016/17:1354 av (SD) yrkande 1 föreslår motionären att det ska tillsättas en utredning av hur skollagen bättre ska slå vakt om att skolan ska vara en plats fri från religiöst förtryck och diskriminering. Motionären anför vidare att det måste beslutas om att inga barn ska bära slöja i förskolan och . (SD) framför i motion 2016/17:1366 att det bör införas ett förbud mot muslimsk slöja i den svenska . I motion 2016/17:2043 av och (båda SD) föreslår motionärerna att ingen burka eller annan ansiktstäckande klädsel bör tillåtas i skolan eller förskolan. (SD) föreslår i motion 2016/17:2837 yrkande 1 att det bör utredas hur information om kommunismens brott mot mänskligheten skulle kunna ges i skolan. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 19 förordar motionärerna att handlingsplaner mot hedersförtryck samt handlingsplaner mot kontroll av individer ska finnas i grund- och I yrkande 23 föreslår motionärerna vidare att regeringen satsar på förebyggande insatser och inför strukturella åtgärder inom utbildning. I motion 2016/17:1996 av och (båda L) yrkande 2 anför motionärerna att könssegregerad undervisning ska förbjudas. Motionärerna förklarar att det är skolans uppdrag att se till att individer kan umgås på ett lämpligt sätt med båda könen. I motion 2016/17:1043 av m.fl. (S) efterfrågar motionärerna att regeringen verkar för att all undervisning i svenska skolan utgår från läroplanen, kursplanerna och är icke-konfessionell. förklarar att undervisning som är forskningsbaserad och som genomgående tar upp mänskliga rättigheter bör genomsyra såväl läroplaner som faktisk undervisning i samtliga skolor oavsett skolform. (S) föreslår i motion 2016/17:1045 att skolans demokratiuppdrag bör innefatta att politiska partier släpps in i bl.a. grundskolor, gymnasieskolor, folkhögskolor, vuxenutbildning (komvux), högskolor och universitet samt svenska för invandrare (sfi). Motion 2016/17:2705 av m.fl. (S) handlar om att alla elever bör ha rätt till en undervisning som är fri från religiös eller politisk påverkan. Motionärerna anför att skolans pedagogiska verksamhet ska rusta barnen för ett samhälle där alla inte tänker och tycker lika. I motion 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 1 föreslår motionären att könssegregerade undervisningsformer som motiveras av religiösa skäl ska stoppas i alla skolor. Motionären förtydligar att detta inte gäller de specifika fall när man bildar tillfälliga tjej- och killgrupper för att diskutera vissa frågor. I yrkande 2 föreslår motionären att det ska fastslås att skolan ska vara sekulär och verka för upplysning på vetenskaplig grund. Motionären anför att skolan ska stå för mångfald, utan att segregera elever efter religion och könstillhörighet. Bakgrund och gällande rätt I 1 kap. 4 § skollagen (2010:800) anges att syftet med utbildningen inom skolväsendet är att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Utbildningen ska också förmedla och förankra respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande demokratiska värderingar som det svenska samhället vilar på. 1 kap. 5 § skollagen innehåller vissa grundläggande bestämmelser om hur utbildningen ska utformas för att de övergripande målen ska nås. I paragrafen sägs att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare sägs att var och en som verkar inom utbildningen ska främja de mänskliga rättigheterna och aktivt motverka alla former av kränkande behandling. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I 1 kap. 8 § skollagen hänvisas även till gällande bestämmelser i diskrimineringslagen (2008:567) om att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter inom utbildningsområdet oavsett kön, religion m.m. Enligt 1 kap. 11 § skollagen ska det för varje skolform och för fritidshemmet gälla en läroplan som utgår från bestämmelserna i skollagen. Läroplanen ska ange utbildningens värdegrund och uppdrag. Den ska också ange mål och riktlinjer för utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om läroplaner. Enligt 1 kap. 1 § diskrimineringslagen har lagen till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Enligt 2 kap. 5 § samma lag gäller att den som bedriver verksamhet som avses i skollagen eller annan utbildningsverksamhet (utbildningsanordnare) inte får diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten. Anställda och uppdragstagare i verksamheten ska likställas med utbildningsanordnaren när de handlar inom ramen för anställningen eller uppdraget. I förarbetena till diskrimineringslagen (prop. 2007/08:95 s. 196 f.) framgår att särskilt diskrimineringsgrunden religion eller annan trosuppfattning kan aktualisera frågan om huruvida t.ex. en skolas eller en enskild lärares synpunkter på elevernas klädsel kan ha ett diskriminerande inslag. Av förarbetena framgår att klädsel är något som normalt bestäms av individen själv. Utgångspunkten bör enligt förarbetena vara att utbildningsanordnare ska visa respekt för enskilda deltagares val av klädsel och liknande, särskilt när det är fråga om religiöst betingade uttryck. Ett förbud för t.ex. skolelever att i vissa angivna sammanhang bära en speciell klädsel – något som har blivit aktuellt i fråga om heltäckande slöja, s.k. burka – kan dock enligt förarbetena godtas även om klädseln har religiös bakgrund, ifall klädseln i enskilda fall väsentligt skulle försvåra kontakten och samspelet mellan lärare och elever eller medföra särskilda risker vid laborationer eller liknande övningar. Ett avsteg från diskrimineringsförbudet bör enligt förarbetena emellertid i ett sådant sammanhang motiveras av ett syfte som ligger inom ramen för sådan verksamhet som regleras i skollagen. Regeringsformen och om religionsfrihet Varje medborgare är enligt 2 kap. 1 § första stycket regeringsformen gentemot det allmänna tillförsäkrad religionsfrihet, dvs. frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Religionsfriheten är den enda av de positiva opinionsfriheterna som inte får begränsas genom lag enligt 2 kap. 20 § regeringsformen. Enligt artikel 9 punkt 1 har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Enligt punkt 2 får friheten att utöva sin religion eller tro endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra människors fri- och rättigheter. I läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) och i läroplanen för gymnasieskolan anges bl.a. att skolan ska främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Ingen ska i skolan utsättas för diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning, ålder eller funktionsnedsättning eller för annan kränkande behandling. Vidare anges det att sådana tendenser aktivt ska motverkas och att främlingsfientlighet och intolerans måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser. I läroplanerna anges det även att det svenska samhällets internationalisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Skolan ska vidare vara öppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram. Den ska framhålla betydelsen av personliga ställningstaganden och ge möjligheter till sådana. Undervisningen ska vara saklig och allsidig. Det anges även i Lgr 11 att jämställdhet mellan könen är ett av de värden som skolan ska gestalta och förmedla. Enligt läroplanen ska skolan bl.a. aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter samt motverka traditionella könsmönster. I läroplanen för gymnasieskolan anges på liknande sätt som i Lgr 11 att jämställdhet är ett av utbildningens grundläggande värden och att undervisningen till innehåll och uppläggning ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Allmänt om skolans värdegrund har arbetat med ett flertal regeringsuppdrag som behandlar frågor om skolans värdegrund (se t.ex. U2011/567/S, U2011/2649/S). Regeringen gav t.ex. i uppdrag att ta fram och genomföra s.k. nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till skolhuvudmän och skolor (se t.ex. U2015/03844/S). har inom ramen för uppdraget bl.a. presenterat en genomförandeplan för ett program om kunskaper och värden. Programmet innehåller t.ex. kunskapshöjande insatser om främlingsfientlighet och rasism samt insatser om delaktighet, inflytande och likabehandling. ska följa upp genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering avseende 2016 och 2017 . Forum för levande historia har enligt myndighetens instruktion (2007:1197) som uppdrag att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har vidare bl.a. särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. har Forum för levande historia dessutom regeringens uppdrag att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2015/219/KA). Målsättningen är att bl.a. nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. beslutade regeringen att förlänga delar av utbildningsinsatsen (Ku2016/01672/DISK). Regeringen tillsatte vidare en nationell samordnare för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (dir 2014:103). Den nationella samordnaren har bl.a. i uppdrag att utforma och genomföra utbildningsinsatser riktade till relevanta yrkesgrupper på lokal nivå, däribland inom skolan. Samordnaren har fått en förlängd utredningstid (dir 2016:43) och uppdraget ska slutredovisas . Inom EU pågår även samarbete om bl.a. det förebyggande arbetet mot radikalisering och våldsbejakande extremism. antog EU:s utbildningsministrar den s.k. Parisdeklarationen, som är en deklaration om främjande av aktivt medborgarskap och gemensamma demokratiska värderingar, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning. Med utgångspunkt i denna deklaration har EU vidtagit åtgärder för att bl.a. utbyta erfarenheter när det gäller frågor om hur radikalisering och våldsbejakande extremism kan förebyggas genom utbildning. Frågor om jämställdhet och könsuppdelad undervisning m.m. Regeringen presenterade den övergripande skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10), som bl.a. innehåller en ny delmålsstruktur för jämställdhetspolitiken. Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken rör jämställd utbildning. I skrivelsen presenterar regeringen även en tioårig strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, en strategi som bl.a. inkluderar frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. Vidare har haft ett flertal olika regeringsuppdrag inom jämställdhetsområdet i skolan. insatser har främst bestått i kompetensutveckling, fortbildning, kunskaps- och erfarenhetsspridning, samverkan och produktion av material. I en avslutande redovisning (dnr 2011:01314) presenterades insatser som gjort inom ramen för de regeringsuppdrag om jämställdhet verket har fått . Statskontoret har utvärderat uppdrag och överlämnade rapporten i skolan – utvärdering av särskilda uppdrag 2008–2014 (Rapport 2015:7). Regeringen beslutade därutöver om ett uppdrag till att föreslå ändringar i läroplanerna för , förskoleklassen, fritidshemmet, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan för att förtydliga skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter (U2017/00412/S). Ändringarna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanerna inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans i undervisningen. Uppdraget ska redovisas till . Politisk information i skolan Utredningen om politisk information i skolan överlämnade sitt betänkande (SOU 2016:4) . Utredningens slutsats är att rättsläget är oklart när det gäller hur skolor ska bjuda in politiska partier. Utifrån detta föreslår utredningen att en ny bestämmelse införs i skollagen som ska ge skolan möjlighet att begränsa antalet partier som bjuds in att medverka i utbildningen till samtliga de partier som är representerade i antingen , vald församling i en kommun eller . Enligt bestämmelsen ska skolan också kunna bjuda in politiska partier utifrån ett annat urval om urvalet sker på en annan objektiv grund. Utredningens betänkande har remitterats. Regeringen har aviserat att den planerar att lämna en proposition till om politisk information i skolan. Utskottet kan konstatera att de viktigaste fundamenten för skolans värdegrund finns fastlagda i skollagen. Skollagens bestämmelser tydliggör bl.a. att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna som människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Vidare ska utbildningen vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. I skolans läroplaner finns närmare beskrivningar av de grundläggande värden som skolan ska förmedla, såsom förståelse för andra människor och jämställdhet.