bet · H501UU2 · 2017-12-01 00:00:00 — I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens gemensamma bistånd som finansieras via EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till . De förvaltningskostnader för utrikesförvaltningen som ingår i biståndsramen uppgår till . Övriga kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd och ingår i biståndsramen uppgår till totalt 2018. De består av flera olika komponenter: medel för den internationella biståndsverksamhet som bedrivs av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU). Även den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära verksamhet som klassificeras som bistånd ingår i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor för stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /Dac klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen. föreslås disponera 2018 för att upprätthålla en webbtjänst i syfte att öka synligheten och transparensen och därigenom möjliggöra minskade kostnader vid transfereringar. För att förstärka handläggningen av biståndsverksamheten inom förslår regeringen att flyttas från utgiftsområdet till utgiftsområde 1 . Kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) utbetalas från utgiftsområde 2. Den del av kapitaltillskottet som klassificeras som bistånd i enlighet med /Dacs riktlinjer uppgår till eller och ingår i biståndsramen. I utgiftsområdet ingår också medel till garantiavgifter för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. För föreslår regeringen att anvisar ramanslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, när det gäller anslag som står till regeringens disposition (anslagen 1:1–1:4 och 1:6), enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. yrkande 6). Regeringen föreslår också att godkänner att de medel som står till förfogande inom (), återinvesteras i IDB (prop. punkt 5). I budgetpropositionen föreslås också att bemyndigar regeringen att • ställa ut statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 12 (prop. • för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott på högst till (prop. • fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst (prop. • besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i propositionen (prop. punkt 7). I budgetpropositionen finns även förslag från om att för bör anvisa ett ramanslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt den tabell som framgår av bilaga 2 till betänkandet (prop. punkt 8). föreslår i kommittémotion 2017/18:3846 av m.fl. yrkande 1 att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskar med jämfört med regeringens förslag. Enligt motionärerna är avsikten att nå enprocentsmålet enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (ENS 2010) . Partiet understryker också i yrkande 3 att biståndet ska utgå från /Dacs definition av bistånd men att regeringen bör verka för att definitionen breddas så att fler insatser kan räknas som bistånd. föreslår i kommittémotion 2017/18:3656 av m.fl. yrkandena 1 och 4 att avräkningarna från biståndsramen för flyktingmottagning i bör begränsas och att biståndet till internationell flyktinghjälp bör öka. Biståndsramen föreslås uppgå till av BNI. Partiet föreslår att anslaget 1.1 Biståndsverksamhet ökar med och anslaget 1.6 Utvärdering av internationellt bistånd med . Detta finansieras genom att avräkningarna för asylsökande från låg- och medelinkomstländer minskar med till följd av förändringar inom utgiftsområde 8 Migration och genom att Sidas förvaltningsanslag minskar med . Ökningen av anslaget 1.1 Biståndsverksamhet ska enligt förslagen i yrkandena 2–10 användas bl.a. för ökat humanitärt stöd i krisområden och till flyktingmottagande utvecklingsländer, ökade insatser för vatten och sanitet, livsmedelsproduktion, utbildning, hälsa, ekonomisk utveckling och industrialisering. föreslår i kommittémotion 2017/18:3689 av m.fl. att anslagen inom utgiftsområde 7 fördelas i enlighet med regeringens förslag. anför i partimotion 2017/18:555 av m.fl. yrkandena 26 och 29 att regeringen bör verka för att förändringarna av /Dacs regelverk inte leder till en urholkning av biståndet. Kostnader för flyktingmottagande, skuldavskrivningar och utländska studenter ska inte kunna räknas som bistånd. Liberalerna föreslår i kommittémotion 2017/18:3803 av m.fl. att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet ökas med . Satsningen finansieras genom en neddragning av Sidas förvaltningsanslag (anslag 1:2) inom utgiftsområdet, bl.a. genom att stödet till inhemska informationsinsatser halveras. Det sistnämnda förslaget återkommer i partimotion 2017/18:568 av m.fl. yrkande 18. I motionens yrkande 17 understryks att enprocentsmålet ska stå fast och avräkningarna från biståndsramen ska begränsas. föreslår i kommittémotion 2017/18:3742 av m.fl. yrkandena 1 och 5 en ökning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med jämfört med regeringens förslag. ska ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i budgetpropositionen om att fastställa biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till , vilket motsvarar av den bruttonationalinkomst som beräknades vid budgeteringstillfället enligt EU:s nya beräkningsmodell för BNI (prop. punkt 1). Ökningen från av BNI 2018 medför att biståndsramen tillförs . Utskottet noterar att det officiella utvecklingsbiståndet (Official Development Assistance, ) för , enligt preliminära siffror från , uppgick till , vilket är en ökning jämfört med i reala termer. har ODA-nivåerna gått stadigt uppåt, och de har fördubblats , då millenniemålen beslutades. Trots det uppgår den genomsnittliga ODA-nivån för bara till av BNI. Förutom är det endast , , , och som når upp till FN:s mål om att av BNI ska gå till utvecklingsbistånd. från EU:s medlemsländer motsvarar av deras samlade BNI 2016, vilket är en ökning med i reala termer jämfört med . EU-länderna står tillsammans med kommissionen för mer än hälften av världens samlade bistånd. I slutsatserna från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Action Agenda) framhålls bl.a. vikten av inhemsk resursmobilisering, kapital från den privata sektorn och internationellt utvecklingsbistånd som viktiga finansieringskällor för utvecklings- och hållbarhetsagendan. När det gäller utvecklingsbistånd upprepade respektive givarland sina tidigare åtaganden, inklusive åtagandet från ett flertal länder om att av BNI ska gå till internationellt bistånd och att mellan av BNI ska gå till de minst utvecklade länderna. Slutsatserna från konferensen välkomnar EU:s kollektiva åtagande om att uppnå målet om av BNI till bistånd för den nya globala hållbarhetsagendan, och att EU på kort sikt ska uppnå målet om 0,15–0,av BNI till de minst utvecklade länderna samt uppnå under hållbarhetsagendans löptid. ska utgå från och värna definition av bistånd. Denna anger att bistånd är flöden från den offentliga sektorn med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. I budgetpropositionen redovisar regeringen kostnader i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /Dacs kriterier och därmed ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden, s.k. avräkningar. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att avräkningarna ska uppgå till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Detta beror framför allt på att kostnaderna för asylmottagande i minskar jämfört med . Som andel av biståndsramen uppgår avräkningarna till 2018. Utskottet konstaterar att avräkningar från biståndsramen gjorts . Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. Avräkningarnas andel av biståndsramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Andelen avräkningar från biståndsramen uppgick , , , och 2017 till (efter justeringar i vår- respektive höständringsbudget). /Dac beslutade vid högnivåmötet att uppdatera och modernisera rapporteringskraven vad gäller utgifter för freds- och säkerhetsskapande insatser. Enligt beslutet kan vissa kostnader för t.ex. militära transporter till nödställda områden, utbildning av militär personal i mänskliga rättigheter och insatser för att förebygga våldsam extremism under vissa förhållanden täckas av biståndsmedel. Ministrarna underströk i kommunikén från mötet att finansiering av militär utrustning och militära insatser även i fortsättningen ska vara exkluderade från ODA-rapportering och att rapporteringskraven ska innehålla skyddsmekanismer för att undvika felaktig användning av biståndsmedel. Statssekreterare informerade utskottet om resultatet av /Dacs högnivåmöte den 20–. Vid mötet enades parterna om förtydliganden av rapporteringsdirektiven för kostnader för asylmottagande i givarländer. [1] Statssekreteraren underströk att regeringen ser positivt på beslutet som är i linje med regeringens ambitioner inför mötet; att nå en samsyn som främjar transparens, tillförlitlighet och jämförbarhet i ODA-rapporteringen som ODA-begreppet värnas. Utskottet anser liksom regeringen att det är välkommet med ett tydligare regelverk och välkomnar att regeringen avser att göra en heltäckande översyn av modellen för avräkningar av kostnader för asylmottagandet med beaktande av /Dacs nya regelverk. Utskottet vill i sammanhanget påminna om de synpunkter som lämnades av utskottet i samband med behandlingen av regeringens skrivelse om förutsägbarhet i biståndet (skr. 2016/17:64, bet. 2016/17:UU8). Utskottet utgår från att dessa beaktas av regeringen. Det framgick också av statssekreterare föredragning att högnivåmötet inte lyckades nå en överenskommelse om hur användning av s.k. privatsektorinstrument, PSI, ska avspeglas i ODA-rapporteringen. Utskottet konstaterar att bidrag från den privata sektorn är av stor betydelse för att uppnå 2030-agendan, vilket också reflekteras i slutsatserna från högnivåmötet om utvecklingsfinansiering, Action Agenda. I likhet med regeringen anser utskottet därför att det är angeläget att /Dac kommer överens om regelverk för rapportering inom detta område som främjar samstämmighet och transparens som ODA-begreppet värnas. I budgetpropositionen redogör regeringen för sina förslag om medelstilldelning till respektive anslag och motiv till förslagen. Med utgångspunkt i regeringens redogörelse och utskottets ställningstaganden till motionsförslag om biståndsramen ställer sig utskottet bakom förslaget till medelstilldelning till anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Utskottet tillstyrker även förslaget i budgetpropositionen om storleken på anslaget 1:2 (Sida) som innebär en höjning av anslaget med för att möjliggöra ett mer personalintensivt bistånd med en stark fältnärvaro och ytterligare för att kompensera för ökade lokalkostnader på de orter där Sida har fältnärvaro. När det gäller () delar utskottet regeringens bedömning att det är väsentligt att myndigheten stärker sin policyrelevans och att verksamhetens inriktning svarar upp mot ett i förändring. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:3 . Utskottet konstaterar vidare att (FBA) har uppdragits att genomföra delar av flera biståndsstrategier, bl.a. avseende , , och . Utskottet delar regeringens uppfattning att en justering av anslaget är motiverad för att FBA ska kunna genomföra uppdragen på ett strukturerat sätt. Ökningen ska också främja FBA:s bidrag till genomförandet av regeringens satsning på fredsdiplomati. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:4 , som innebär en ökning med . Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att uppföljning och utvärdering är en viktig grund för den framtida utformningen av internationella bistånd och att Expertgruppen för biståndsanalys () bör få ökade medel för att öka sin kapacitet att genomföra utvärderingar och analyser. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till medelstilldelning till anslaget 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd, som innebär en ökning av anslaget med . I samband med förra årets behandling av anslag för internationellt bistånd (anslaget 1:5) underströk utskottet vikten av att redovisar de administrativa kostnader som belastar anslaget på lämpligt sätt. Utskottet ansåg också att vid beräkning av de administrativa kostnaderna bör utgå från () riktlinjer för prissättning för myndigheter. skulle vidare lämna en motivering om myndighetens utvecklingssamarbete medför väsentligt högre administrativa kostnader än för de myndigheter som bedriver utvecklingssamarbete på uppdrag av Sida. Riksrevisor förklarade vid sitt möte med utskottet att fördelningen av de administrativa kostnaderna på myndighetens olika verksamheter setts över i enlighet med ESV:s riktlinjer och beräknas till , vilket är jämförbart med andra myndigheter som bedriver biståndsverksamhet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet förslaget till medelstilldelning för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete (prop. yrkande 8). I ett antal motionsyrkanden föreslås ändringar av den indikativa fördelning på anslagsposter under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som regeringen redovisar i propositionen. Utskottet påminner om att , enligt riksdagsordningen (SFS 2014:801, 11 kap. 18 §), fastställer medelstilldelning för olika ändamål på anslagsnivå. Utskottet finner inte anledning att genom särskilda anslagsvillkor tillmötesgå motionärernas förslag om fördelning av medel inom respektive anslag. Utskottet återkommer till flertalet av de sakfrågor som berörs i motionerna under avsnittet Utvecklingspolitikens inriktning. bistånd ska vara förutsägbart. För att främja detta behöver kunna ingå ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten. bemyndigar därför regeringen att ingå fleråriga avtal och lämna garantier som medför behov av framtida anslag på en viss nivå. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet förslaget om att regeringen ska bemyndigas att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2028 (prop. yrkande 7). Vidare tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst (prop. yrkande 2). Regeringen föreslår också att ska tilldelas ytterligare i form av kapitaltillskott . Utskottet besökte och informerades då om organisationens verksamhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt med förutsägbarhet när det gäller nivån på de resurser som kan disponera och tillstyrker därmed att regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott till på högst (prop. yrkande 3). Utgiften ska belasta anslaget 1.1 Biståndsverksamhet. Vidare tillstyrker utskottet förslaget att bemyndiga regeringen att fullgöra medverkan i kapitalhöjningen i Afrikanska (AfDB), vilket innebär inbetalningar som inklusive tidigare gjorda inbetalningar uppgår till högst (prop. yrkande 4). Utskottet tillstyrker också att de medel som står till förfogande inom (), återinvesteras i IDB (prop. yrkande 5). Utskottet har som ett led i sitt uppföljningsarbete tagit del av uppgifter om revisionens iakttagelser om myndigheterna inom utgiftsområdet. Av publikation Årlig rapport framgår att granskningar av årsredovisningar för myndigheterna inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd visar att redovisningarna i allt väsentligt ger en rättvisande bild av myndigheternas verksamhet. Revisionsberättelse med reservation har dock lämnats till (FBA). Reservationen gäller att FBA i årsredovisningen inte har redovisat en sammanställning över väsentliga uppgifter enligt 2 kap. 4 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Utskottet noterar att regeringen haft en dialog med myndigheten gällande den bristande redovisningen och gör bedömningen att inga ytterligare åtgärder är nödvändiga. Mot bakgrund av vad som här anförts om biståndsramen, anslagen, bemyndiganden och avräkningar och /Dacs regelverk föreslår utskottet att bifaller proposition 2016/17:1 utgiftsområde 7 punkterna 1–8 och avslår motionerna 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 29, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 18, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 5–10, 2017/18:3689 av m.fl. (C), 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3803 av m.fl. (L) och 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om utvecklingspolitikens inriktning, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (L), 13 (KD), 14 (SD), 15 (V), 16 (L) och 17 (KD). ska fortsatt driva en aktiv utvecklingspolitik som bevarar centrala värden för inkluderande och hållbar utveckling, fattigdomsbekämpning och demokratisk utveckling. Regeringen anser att ska gå i täten för arbetet med genomförandet av Agenda 2030 och för ett innovativt och effektivt utvecklingssamarbete. Även fortsättningsvis kommer regeringen att verka för ett stärkt globalt engagemang för utvecklings- och biståndseffektivitet samt stärkt samverkan mellan det långsiktiga utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet. Utvecklingssamarbetet ska i huvudsak vara inriktat på de länder som har störst utmaningar vad gäller egna resurser, där behoven är mest omfattande och där svenskt mervärde är som störst. kommer höjningen av biståndsanslaget, regeringens nya riktlinjer för strategier samt nya och gällande tematiska, geografiska och multilaterala strategier att bidra till ett förstärkt genomslag av regeringens utvecklingspolitik. Regeringen lägger ett ökat fokus på hur biståndet och PGU ska bidra till genomförandet av Agenda 2030 med breda och långsiktiga relationer mellan och samarbetsländerna. Samverkan med den svenska resursbasen, såsom civilsamhällesorganisationer, forskarsamhället, näringslivet och svenska myndigheter, är central. Regeringen betonar särskilt följande områden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer, jämställdhet, miljö, klimat, hav och naturresurser, fred och säkerhet, ekonomisk utveckling, migration och utveckling, hälsa, utbildning och forskning samt humanitärt bistånd. anför i partimotion 2017/18:3566 av m.fl. yrkande 11 att biståndet i ökad utsträckning bör användas för att stärka stater i sönderfall som är i farozonen för att bli baser åt terrorister. I yrkande 12 och 13 understryks behovet av större samstämmighet mellan biståndet och vår säkerhetspolitik samt av internationella insatser och fredsförebyggande arbete. Dessutom anför motionärerna att det rådande omvärldsläget kräver att en större del av vårt bistånd öronmärks för humanitärt bistånd. Yrkandena återkommer i kommittémotion 2017/18:3239 av m.fl. yrkandena 6, 27, 29, 39, 40 och 42. Där anförs dessutom vikten av att biståndet är värderingsdrivet och fungerar som ett verktyg för demokratin. Förslaget om bistånd till sviktande stater återkommer även i partimotion 2015/16:2174 av m.fl. yrkande 6 och i kommittémotion 2017/18:3735 av m.fl. yrkande 35. I kommittémotion 2017/18:3215 av m.fl. yrkande 21 anförs att utrikes-, EU- och biståndspolitik ska spela en viktig roll i att stärka hbtq-personers rättigheter. I kommittémotion 2017/18:3846 av m.fl. yrkande 6 understryks vikten av en tydlig landfokusering. Vidare anser motionärerna dels att kärnstödet till multilaterala organisationer bör öka baserat på att en analys görs av var det gör mest nytta, dels att stödet till bilaterala och regionala strategier bör minska (yrkandena 7–9). I yrkande 10 anförs att hela styrningen av biståndet i stort måste ses över, alltifrån styrning och prioritering till hur resultat- och effektivitetskraven kan utvecklas och hur definitionen av vad som räknas som bistånd kan breddas. Långsiktigt behöver en revison av hela biståndet genomföras. betonar i partimotion 2017/18:3890 av m.fl. yrkande 1 vikten av att hjälpa flyktingar i krisernas närområde. I yrkande 26 anförs att regeringen bör öka trycket på de länder som vägrar sluta återvändandeavtal med , bl.a. genom stoppat bistånd. I kommittémotion 2017/18:3656 av m.fl. yrkande 11 och 13 anförs att de minst utvecklade länderna bör prioriteras i biståndet och att budgetstöd bör avvecklas som biståndsform. Bistånd bör också i högre grad kanaliseras genom svenska organisationer i det civila samhället (yrkande 14). Vidare bör regeringen i högre grad uppmärksamma och verka för barns rättigheter genom biståndet (yrkande 15). I yrkandena 17–20 betonas vikten av bistånd för återuppbyggnad av krigsdrabbade länder, stöd till mindre biståndsorganisationer och mikrolån. Partiet anser även att en översyn bör göras av Sidas effektivitet. Vidare anförs att biståndet till den palestinska myndigheten bör villkoras (yrkande 12). Partiet understryker i kommittémotion 2017/18:1581 av m.fl. yrkande 9 vikten av att särskilt beakta bistånd och stöd till minoriteter. I kommittémotion 2017/18:1600 av m.fl. yrkandena 5 och 8 anförs att regeringen bör främja stöd till och verka för att givarsamfundet upprättar oberoende tjänstemyndigheter som mellanhänder mellan givarna och den somaliska staten å ena sidan och de organisationer som tillhandahåller tjänster å andra sidan. Det sistnämnda förslaget återkommer i kommittémotion 2016/17:468 av m.fl. yrkande 7. understryker i partimotion 2017/18:3684 av m.fl. yrkande 41 och 42 att svensk utvecklingspolitik ska stärka individer och lokalsamhällen och användas strategiskt med ökat fokus på bilateralt bistånd. Motionärerna anser även att svenskt bistånd ska komma in tidigt efter en konflikt för att inte viktiga utvecklingssteg ska gå förlorade (yrkande 43) och att svenskt bistånd ska prioritera stöd till sviktande stater och stater som har varit i konflikter (yrkande 44). Vidare anförs att biståndspolitiken ska prioritera satsningar inom områdena miljö och klimat, utbildning och jämställdhet (yrkande 45). Förslaget i yrkande 44 ovan återkommer i kommittémotion 2017/18:3775 av m.fl. yrkande 1. I motionens yrkande 3–6 anförs att ökade satsningar bör göras på områdena miljö och klimat, utbildning och jämställdhet, inklusive SRHR. Motionärerna anser även att stödet till civilsamhällesorganisationer och institutioner som arbetar med bl.a. hbtq, SRHR, stöd till entreprenörskap samt skatte- och intäktsreformarbete ska öka. I yrkande 2 understryks behovet av en tydlig samordning mellan multilateralt och bilateralt bistånd och bättre synergieffekter mellan humanitära responsplaner, nationella utvecklingsplaner, EU:s biståndsarbete och . anför i partimotion 2017/18:555 av m.fl. yrkandena 1–3 att jämställdhetsperspektivet måste omsättas i praktik genom hela den svenska utvecklingspolitiken, att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder utifrån Sidas kartläggning av myndighetens arbete med barnrättsperspektivet och att som enskilt land såväl som i FN och EU bör verka för att stärka barnrättsperspektivet inom det humanitära biståndet. I yrkande 4 anförs att regeringen bör återkomma till med förslag om hur stödet till hbtq-organisationer i mottagarländerna kan förstärkas och göras mer flexibelt.