bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Det föreslås vidare att sanktionsavgifter i stället för straff införs för vissa överträdelser på områdena livsmedel, foder, animaliska biprodukter och djurskydd. Regler som ska omfattas av sanktionsavgiftssystemet föreslås vara sådana där överträdelser kan bedömas vara mindre allvarliga, som överträdelser av administrativa bestämmelser. Det föreslås att avgiftsskyldigheten ska baseras på strikt ansvar och att kontrollmyndigheterna ska besluta om avgifterna. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorian bereds inom . Landsbygdsminister anförde i svaret på en skriftlig fråga om hårdare regler mot matfusk (fr. 2016/17:1275) bl.a. följande: Inledningsvis vill jag säga att matfusk är oacceptabelt. Med hänsyn till de risker som är förknippade med hantering av livsmedel och foder är det särskilt angeläget att regelverket följs och att samhället signalerar att man ser allvarligt på brott mot dessa regler. Jag har därför tagit initiativ till att se över frågor om straffskalan och sanktionsavgifter inom områdena livsmedel, foder, animaliska biprodukter och djurskydd. Utredarens förslag, som är på remiss, innehåller en tydlig skärpning av straffskalan där allvarliga brott mot livsmedelslagen ska kunna ge fängelse i högst . finns inte fängelsestraff med på straffskalan. Regeringen kommer noga att överväga remissinstansernas synpunkter och därefter ta ställning till hur man går vidare med förslaget. särskilda insatser för att samordna arbetet med att motverka livsmedelsfusk kommer att fortsätta. Detta arbete har haft stort fokus på kompetenshöjande åtgärder i kontrollen och jag bedömer att dessa åtgärder har varit ändamålsenliga och lett till att livsmedelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Jag kommer därför inte att vidta ytterligare åtgärder . Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att föreslå åtgärder som säkerställer att nödvändiga livsmedelskontroller genomförs av alla kommunala kontrollmyndigheter (N2016/07646/DL). Statskontoret ska inom ramen för uppdraget kartlägga vilka problem och behov som påverkar genomförandet av livsmedelskontrollen i kommunerna. Statskontoret ska bl.a. överväga om den statliga styrningen behöver förändras och vilka alternativa organisatoriska lösningar som står till buds, inklusive att ansvaret för att utföra kontrollen flyttas till en annan kontrollmyndighet. Även möjligheterna till en ökad samverkan kommuner emellan ska analyseras och övervägas av Statskontoret. När det gäller möjligheter till samverkan kan dessa avse bl.a. frivillig samverkan, avtalssamverkan eller lagstyrd samverkan med utgångspunkt i den modell som inrättats i . Uppdraget ska redovisas till . I fråga om samverkan mellan kommuner anförde regeringen i sin skrivelse om om granskning av livsmedelskontrollen (skr. 2014/15:16) att det redan finns förutsättningar för de kommunala kontrollmyndigheterna att samverka genom t.ex. kommunalförbund och gemensamma nämnder eller genom att anlita anställda i andra kommuner för att genomföra livsmedelskontroller. Regeringen anförde att det är angeläget att kommunerna utnyttjar dessa möjligheter och att även SKL aktivt arbetar med att uppmuntra samverkan. Möjligheter till samverkan enligt livsmedelslagen (2006:804) infördes eftersom det ansågs finnas behov av samverkansformer som kräver mindre omfattande anpassning av organisation och arbetsformer än de som anges i kommunallagen (1991:900). Syftet är att kommunerna på så sätt bättre ska kunna utnyttja resurser och kompetens. Enligt förordningen (2009:1426) med instruktion för ska lämna en redovisning till regeringen om hur livsmedelskontrollen i landet kan utvecklas och förbättras, samt de brister i kontrollen som verket identifierat och en beskrivning av hur de kan åtgärdas. I den redovisning som lämnade , Livsmedelskontrollen – utveckling, brister och förbättringsförslag (dnr 2016/03103), uppmärksammas ett antal konkreta förslag för att förbättra kontrollens effektivitet och dess förutsättningar att ge avsedd effekt, bl.a. förslag om ökad samverkan mellan kommuner, ökad samordning mellan myndigheter med angränsande ansvar och ett nationellt anläggningsregister. Vidare framkommer att kraven på kontrollmyndigheternas planering och uppföljning av sin verksamhet har förtydligats. Berörda myndigheter ska ha en flerårig kontrollplan, och verksamheten ska följas upp regelbundet och beakta utfallet i förhållande till kontrollplanen. Det anges även att har använt möjligheten att förelägga kommunala myndigheter att förbättra sin kontroll vid sex tillfällen. Vidare framhåller att mycket av verkets arbete syftar till att främja livsmedelskontrollens likvärdighet. Det handlar t.ex. om arbete med nya myndighetsgemensamma mål för livsmedelskontrollen, kompetensutveckling i form av utbildningar, vägledningar och kontrollhandböcker, regelutveckling, bättre uppföljning av livsmedelskontrollen i landet, samordnade kontrollprojekt och utveckling av digitala verktyg för att underlätta informationsåtkomst och att göra utbildningar tillgängliga elektroniskt. lanserades även informationsdatabas med information för myndigheter och företag. Där samlas relevant information ur lagstiftning, vägledningar, kontrollhandböcker och instruktioner. Målgruppen för informationsdatabasen är i första hand kontrollmyndigheter, men informationen blir tillgänglig även för företag och konsumenter. Vidare fick i regleringsbrevet i uppdrag att arbeta för en effektiv kontroll av internethandel med livsmedel med särskilt fokus på handel med kosttillskott. föreslår i sin rapport med anledning av uppdraget bl.a. att en nationell funktion för övervakning av e-handel, med fokus på kosttillskottsförsäljning, upprättas och placeras på . Den föreslås få i huvudsaklig uppgift att övervaka marknaden men också stödja kontrollen och informera företag och konsumenter. Rapporten bereds inom . När livsmedel som inte är säkra upptäcks inom EU meddelar medlemsländerna varandra via EU:s system för snabba varningar för foder och livsmedel, RASFF (for Food and Feed). är kontaktpunkt för RASFF, och alla ingående och utgående meddelanden går via kontaktpunkten. Vid inkommande meddelanden från andra EU-länder förmedlar aktuell information till berörda kontrollmyndigheter i , så att de kan vidta åtgärder. är även kontaktpunkt för det nyinrättade systemet för administrativt stöd och assistans mellan , det s.k. ACC-systemet. Systemet används av medlemsländerna vid förfrågningar om företag som inte uppfyller reglerna i livsmedelslagstiftningen, men där det inte är fråga om icke säkra livsmedel. Systemet fungerar även för att utbyta information vid utredningar om misstänkt fusk med livsmedel. är kontaktpunkt på livsmedelsområdet i . Nätverkets syfte är att möjliggöra ett effektivt informationsutbyte EU-medlemsstaterna emellan. Verket deltar även för räkning i och Europols gemensamma operation Opson, vars arbete syftar till att upptäcka förfalskade och undermåliga livsmedel. fick i uppdrag av regeringen att utreda och utveckla ett nationellt varningssystem för livsmedel som utgör en risk för människors hälsa samt för ökat informationsutbyte och samarbete mellan myndigheterna. föreslår därför i en rapport att myndigheten inrättar ett nationellt varningssystem genom att använda systemet RASFF (se ovan). Om förslaget genomförs kommer att föreskriva att kontrollmyndigheter ska ansluta sig till systemet, göra och bevaka anmälningar i systemet samt sända uppföljande information om vilka åtgärder som vidtagits. föreslår att föreskrifterna träder i kraft . Av årsredovisning framgår att arbetet med att upptäcka livsmedelsfusk och få bort livsmedel som inte är säkra från marknaden har pågått med full kraft. Det har främst bedrivits inom ramen för det organiserade samarbetet på internationell nivå, men också nationella insatser har gjorts. gjordes t.ex. 22 åtalsanmälningar av och verkets tipsfunktion för livsmedelsfusk tog emot 187 tips och ärenden. Av dessa har merparten skickats vidare till kommuner och en mindre del till regionala avdelningar. Inom området livsmedelsfusk genomfördes även en utbildningsserie med nio utbildningsomgångar . Den offentliga kontrollen ska vara likvärdig och rättssäker i hela landet, och som regeringen anför bör den även präglas av hög kompetens. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att det har tagits många initiativ för att förbättra kontrollen i livsmedelskedjan och att myndigheterna arbetar aktivt med frågorna. Utskottet ansluter sig trots det till regeringens bedömning att det finns ett behov av ett fortsatt utvecklingsarbete. Utskottet välkomnar därför det kontroll- och kompetenspaket för utveckling av kontrollarbetet i livsmedelskedjan som regeringen aviserat i sin handlingsplan. Mot denna bakgrund kan man se de båda uppdrag som och fått om kompetenshöjande åtgärder och utveckling av stödjande verktyg i livsmedels- respektive djurskyddskontrollen. Utskottet noterar även det uppdrag som Statskontoret har om åtgärder som säkerställer att nödvändiga livsmedelskontroller genomförs av alla kommunala kontrollmyndigheter. Vidare noterar utskottet att har remitterat en promemoria om effektivare sanktioner i livsmedelskedjan som bereds inom . Utskottet ser fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Med det anförda och vad som redovisats ovan om pågående arbeten på området finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2010 (C) yrkande 18, 2016/17:2446 (SD) yrkande 20, 2016/17:2447 (SD) yrkandena 1, 2 och 5, 2016/17:3173 (M) yrkandena 14, 16 och 17 samt 2016/17:3618 (C) yrkandena 30 och 35. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om matsvinn och återvinning av matavfall, om ett nationellt mål och ett etappmål för minskat matsvinn, om butiker som vill bli foderleverantörer, om märkning av livsmedel med minsta hållbarhet och om temperaturkrav på livsmedel. Jämför reservation 27 (C), 28 (L), 29 (M, C) och 30 (SD). I FN:s Agenda 2030 har 17 globala mål antagits för en hållbar utveckling, varav ett rör ansvarsfull konsumtion och produktion. Ett delmål är att till 2030 halvera det globala matsvinnet per person i butik och i konsumentledet och att minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan, även förluster efter skörd. kastas ungefär en tredjedel av de livsmedel som produceras i världen . En stor del av matavfallet är s.k. matsvinn som hade kunnat undvikas. I propositionen framhålls att det är ett stort slöseri med jordens resurser att producera livsmedel som sedan kastas eller går förlorade. Åtgärder för att minska matsvinnet bidrar därför dels till att minska miljö- och klimatpåverkan från livsmedelsproduktionen, dels till globalt tryggad livsmedelsförsörjning. Det betonas även att det, i och med att matsvinn uppstår i alla led i livsmedelskedjan, finns ett gemensamt ansvar, från primärproducenten till konsumenten, att arbeta med matsvinnsreducerande åtgärder. Vidare anförs att en resurseffektiv, hållbar och konkurrenskraftig livsmedelssektor kan bidra till delmålet om halverat matsvinn till 2030. För att kunna bidra till att hållbarhetsmålet om att halvera matsvinnet till 2030 nås gör regeringen bedömningen att det bör tas ett samlat och systematiskt grepp om matsvinnsfrågan. Regeringen avser att återkomma i denna fråga. I kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 14 betonas vikten av att minska matavfallet i hela livsmedelskedjan samt av att återvinna mer matavfall. Enligt motionärerna måste vi slänga mindre mat, och det avfall som trots allt blir måste tas till vara på bästa sätt. Allt fler kommuner agerar aktivt för att återvinna matavfall, inom hushållen och inom kommunens olika storkök, och detta bör öka. Avfallet kan sedan användas för framställning av biogas. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 53 bör ett nationellt mål och etappmål för minskning av matavfall införas. Enligt motionärerna finns ett mål om att öka insamlingsgraden av biologiskt nedbrytbart avfall, men man bör gå ett steg längre och införa ett mål om minskning av matavfall och svinn för att förebygga att avfallet uppstår. Ett sådant mål finns inte , vilket gör det svårt att visa en tydlig viljeriktning som driver på insatser hos aktörer. I samband med att ett nationellt mål införs bör även ett etappmål införas för att tydliggöra målet och möjliggöra uppföljning, liksom man gör med miljökvalitetsmålen. Vidare föreslås i yrkande 54 att myndigheter ska tillhandahålla information och höja kunskapen hos konsumenter för att nå en mer hållbar konsumtion. Enligt motionärerna måste konsumenternas medvetenhet om det egna agerandet och delaktigheten i matavfallsproblematiken öka. I yrkande 55 föreslås att märkningen på livsmedel ändras från bäst före till minst hållbar till. Enligt motionärerna är den missvisande bästföremärkningen på livsmedel en bidragande faktor till matsvinnet. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedels hållbarhet, och kan en förändring i märkningen till minst hållbar till öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ytterligare efter att datumet passerats. På vissa livsmedelsgrupper kan det även vara befogat att överväga att ta bort märkningen, som för matprodukter med lång hållbarhet. Slutligen anförs i yrkande 57 att man bör göra det lättare för butiker att bli foderleverantörer. Butiker behöver registrera sig som foderleverantörer för att få lämna överbliven mat till foder. I kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 12 anförs att regeringen bör verka för att minska negativ miljöpåverkan från livsmedelskonsumtion. I motionen påtalas att både miljön och hushållens plånböcker tjänar mycket på att minska livsmedelssektorns klimatpåverkan, och inte minst gäller detta matsvinn. Men för att minska mängderna mat som slängs i onödan behöver medvetenheten om matsvinnets betydelse för miljön öka. I yrkande 15 föreslås att man ändrar märkningen på livsmedel från bäst före till minst hållbar till. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedels hållbarhet, och kan en förändring i märkningen till minst hållbar till öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ytterligare efter att datumet passerats. Enligt kommittémotion 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 4 bör regeringen göra en översyn av datummärkningen av livsmedel i syfte att minska matsvinnet. Motionärerna anser att det behövs fler informationsinsatser med ett positivt budskap och mer information om hur bästföredatumet påverkar olika livsmedel och hur livsmedel ska förvaras. En så enkel sak som att byta ut orden bäst före till exempelvis minst hållbar till skulle sannolikt kunna leda till mindre matsvinn. Vidare anförs att regeringen och bör arbeta för ett undantag när det gäller bästföredatum för ägg. Svenska ägg i kylförvaring håller längre än det sista datum som EU tillåter, vilket medför att handlarna tvingas slänga mängder av fullt ätbara ägg. Enligt kommittémotion 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör regeringen utreda möjligheten att dels påverka lagstiftningen om temperaturkrav för livsmedel, dels ställa högre krav på livsmedelsproducenter och dagligvaruhandel. Om producenterna valde en lägre temperatur än de föreskrivna maxtemperaturerna skulle det kunna medföra mindre förstörd mat och därigenom ett reducerat matsvinn. behandling och kompletterande information , och hade –2015 ett regeringsuppdrag om att genomföra insatser som bidrar till att minska det onödiga matsvinnet i alla led i livsmedelskedjan. Uppdragets slutrapport överlämnades till regeringen . Av rapporten framgår att myndigheterna tagit fram och spridit en samlad lista över åtgärder som kan genomföras i olika led av livsmedelskedjan för att minska matsvinnet. har även i dialog med aktörer sett över vägledningsdokument inom livsmedelshanteringen för att göra det möjligt att följa reglerna utan att onödigt matsvinn uppstår. Utifrån resultat av konsumentundersökningar har medvetandegörande informationsinsatser till konsumenter genomförts på flera olika sätt. I rapporten anges att arbetet inom regeringsuppdraget har haft ett bra genomslag i medierna, när det gäller både ämnet i stort, konsumentkampanjen och lanseringar av olika rapporter. Av rapporten framgår även att myndigheterna har fört en tät dialog med aktörer inom för minskat matavfall (Samma). Samverkansgruppen är ett nätverk för myndigheter, forskare, intresseorganisationer och livsmedelsbranschen, med aktörer i olika delar av livsmedelskedjan. Syftet med samverkansgruppen är att genom att vara kontaktyta och informationssamlare verka för ett minskat matsvinn, och därigenom även minskat matavfall. Vidare framgår att en arbetsgrupp har börjat arbeta för sänkt kyltemperatur i livsmedelskedjan för att minska matsvinn. Målsättningen är en sänkt temperatur i hela kedjan till 2020, vilket kommer att öka matens hållbarhet. Myndigheterna har också fört en dialog med matsvinnsaktörer i andra länder och medverkat i svinnförebyggande arbete inom EU och internationellt. har t.ex. initierat en internationell arbetsgrupp kring handelsnormernas inverkan på matsvinn. Goda exempel har vidare spridits till aktörer i olika led av livsmedelskedjan och till kommuner och landsting via myndigheternas webbplatser, via , via webbinarier samt vid konferenser och möten. Ett annat huvudområde för uppdraget var att stimulera till produktion av biogas och utnyttjande av rötrester från det matavfall som inte går att undvika. Av rapporten framgår att ett webbmaterial om bättre utnyttjande av oundvikligt matavfall har tagits fram och spridits. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framgår att regeringens bedömning är att i och med det ovannämnda delmålet om att minska matsvinnet även har ett nationellt mål för minskning av matsvinn. Vidare konstateras att det finns en samsyn mellan branschaktörer, organisationer och myndigheter att regeringsuppdraget om minskat matsvinn –2015 innebar en bra start för ett långsiktigt nationellt matsvinnsarbete. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, tillsammans med och och utifrån erfarenheter och kunskaper från tidigare regeringsuppdrag, arbeta vidare med olika identifierade svinnreducerande åtgärder för att minska matsvinnet i hela livsmedelskedjan från producent till konsument –2019. Av uppdraget framgår att i ett första steg ska en handlingsplan för hur långsiktigt ska arbeta med matsvinnsreducerande åtgärder tas fram. Handlingsplanen ska vara vägledande för resterande arbete inom uppdraget. Åtgärderna ska bidra till att det globala hållbarhetsmålet om matsvinn uppfylls men även bidra till regeringens arbete med att ställa om till en hållbar konsumtion och produktion, en cirkulär ekonomi samt till EU:s arbete i enlighet med handlingsplan för en cirkulär ekonomi. En delredovisning av uppdraget ska lämnas , och en slutredovisning ska lämnas . Myndigheterna får för uppdragets genomförande använda högst –2019. Regeringen tog även fram en strategi för hållbar konsumtion. Målet är att strategin ska bidra till en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. Strategin innehåller sju fokusområden: – öka kunskapen och fördjupa samarbetet – stimulera hållbara sätt att konsumera – förbättra informationen om företagens hållbarhetsarbete – fasa ut skadliga kemikalier – öka tryggheten för alla konsumenter – fokusera på livsmedel, transporter och boende. presenterade sin handlingsplan för cirkulär ekonomi . Av om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (KOM(2017) 33) framgår att kommissionen har genomfört ett antal åtgärder som ska bidra till att minska livsmedelsavfallet och uppnå målen för hållbar utveckling på detta område. Kommissionen skapade EU-plattformen för livsmedelsförluster och livsmedelsslöseri. Denna plattform kommer att vara det centrala forumet på EU-nivå och ska hjälpa de olika aktörerna att fastställa och förverkliga de åtgärder som krävs för att man ska kunna halvera matsvinnet per person till 2030 i enlighet med målen för hållbar utveckling. Det anges även att man gjort framsteg när det gäller att ta fram en EU-metod för mätning av matsvinn. Kommissionen har vidare utarbetat EU-riktlinjer som ska göra det lättare att ge bort livsmedel till välgörande ändamål. Riktlinjerna kommer att offentliggöras 2017. Kommissionen håller även på att ta fram riktlinjer för användning av tidigare livsmedel som foder, så att näringsämnen i tidigare livsmedel kan tas till vara genom säker användning i foder. Dessa riktlinjer kommer att färdigställas och offentliggöras 2017. När det gäller användning av tidigare livsmedel som foder framgår av foderlagstiftningen att en livsmedelsanläggning med biprodukter för foderändamål ska registreras som en foderanläggning och stå under offentlig kontroll för foder. Produkten ska även ha sådan kvalitet att den är lämplig som foder, vilket innebär att produkten måste leva upp till kraven i foderlagstiftningen, och för animaliska produkter gäller även lagstiftningen för animaliska biprodukter. Enligt slutrapporten om regeringsuppdraget om minskat matsvinn –2015, som redovisas ovan, har en kartläggning gjorts om foder, som är kopplad till lagstiftning om animaliska biprodukter, foderlagstiftning, avfallslagstiftning och lagstiftning om djursjukdomar. Arbetet handlade om hur den mat som av olika anledningar inte kan ätas av människor på bästa sätt kan tas till vara. Av rapporten framgår att lagstiftningen i viss utsträckning är svinndrivande eftersom den ofta upplevs som krånglig, med många villkor och restriktioner, framför allt när det gäller livsmedelsavfall från djur. Det framhålls att framför allt kravet på att butiker måste registrera sig som foderleverantörer för att kunna lämna överbliven mat till foder upplevs som ett stort hinder. I fråga om återvinning av matavfall konstateras i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att den biologiska återvinningen av matavfall ökar men att etappmålet för ökad resurshushållning i livsmedelskedjan inte nås. Regeringen bedömer att ytterligare insatser krävs för att målet ska nås . Trots att de insamlade matavfallsmängderna har ökat kommer återvinningsmålet på inte att nås till 2018 om utsorteringen av matavfall fortgår i samma takt som den gjorde . Av propositionen framgår även att mängden utsorterat matavfall till biologisk behandling ökade –2014, vilket innebär att av det matavfall som uppstår i konsumtionsledet sorteras ut för biologisk behandling. Vidare anges att av matavfallet från konsumtionsledet rötades och komposterades så att växtnäringsämnena togs till vara. Andelen som rötades och där näringsämnena återfördes uppgick till , medan målet är . Utskottet har behandlat frågor om matsvinn och återvinning av matavfall i betänkande 2016/17:MJU15 Avlopp och kretslopp. Utskottet anförde följande i sitt ställningstagande: FN:s globala mål för hållbar utveckling i fråga om matsvinn är att till 2030 halvera det globala matsvinnet per person i butik och i konsumentledet och att minska matsvinnet längs hela livsmedelskedjan, även förlusterna efter skörd. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att i och med detta även har ett nationellt mål för minskning av matsvinn. Som regeringen framhåller bör det tas ett samlat och systematiskt grepp för att ska kunna leva upp till FN:s globala hållbarhetsmål. Mot denna bakgrund kan man se det uppdrag som fått att, tillsammans med och , arbeta vidare med olika identifierade åtgärder för att minska matsvinnet i hela livsmedelskedjan från producent till konsument –2019. I ett första steg ska en handlingsplan för hur långsiktigt ska arbeta med matsvinnsreducerande åtgärder tas fram, och handlingsplanen ska sedan vara vägledande för resterande arbete. Utskottet noterar även att har genomfört ett antal åtgärder som ska bidra till att minska livsmedelsavfallet och att man uppnår målen för hållbar utveckling på detta område. Kommissionen håller bl.a. på att utarbeta riktlinjer för användning av tidigare livsmedel som foder.