bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Satsningen inkluderar en jämförelsestudie med andra länder och ett digitalt skyltfönster, Showcase , för de svenska kulturella och kreativa näringarna. Syftet med skyltfönstret är att tillgängliggöra kreativt innehåll i ett samlat och användbart format som kan fungera som verktyg vid exempelvis presskontakter, föredrag och möten. Innovativa och tidigt internationaliserade företag i kreativa branscher som it, dataspel, mode och musik är globala från starten, och ofta sker försäljning via internet. Dessa företag har enligt regeringen behov av stöd för att kunna fortsätta expandera internationellt, men delvis av annorlunda natur än företag som först byggt upp en inhemsk verksamhet. Bland annat kan man behöva stöd med e-handel, betalningar, rekrytering av personal med unika kompetenser, finansiering, internationella nätverk eller samverkan med myndigheter. De kan dessutom behöva en större mängd intensiv rådgivning av högspecialiserad karaktär som kan vara relativt kostsam för det enskilda företaget. Regeringen anger att det statliga exportfrämjandet ska kunna bistå även dessa företags behov. Utskottet behandlade regeringens exportstrategi i betänkande 2015/16:NU13. Regeringen framhåller i budgetpropositionen att satsningar på kulturella och kreativa näringar har fått ett positivt genomslag, såväl regionalt som hos enskilda branscher. Myndigheten agerar som nationellt och bidrar till att de olika näringarna samordnas och stödjer varandra. Exempel på specifika insatser är bidrag till att ta fram riktad statistik och strategier för olika branscher, bl.a. till mode- och musikbranschen där den framtagna branschstatistiken fick stort genomslag. Myndigheten har också bidragit till skapandet av paraplyorganisationen sektor som består av fem branschorganisationer inom dataspel, mode, film och tv, musik samt kommunikation och media, som tillsammans med tog fram en strategistudie med samma namn som har också varit huvudarrangör för Creative , en internationell affärsidétävling för nystartade företag inom de kulturella och kreativa näringarna. Vidare har myndigheten lett ett antal studier för att främja näringens utveckling. 2013–2015 drivit ett särskilt program för att stödja utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna. Programmet har haft till syfte att stötta och skapa samverkan med bl.a. regioner och län, branschorganisationer och affärsrådgivare för att underlätta deras insatser för att hjälpa de många företagen inom näringen. Inom ramen för programmet har stärkt kunskapen hos exempelvis om näringens behov och möjligheter, för att näringen ska få bättre stöd inom befintliga stödsystem. har också tagit fram branschguider för kulturella och kreativa näringar, som finns tillgängliga på webbplatsen . Vidare kan även nämnas att () och Verket för innovationssystem () fick ett regeringsuppdrag (N2016/02167/IF) om hantering av immateriella rättigheter. ska PRV skapa sig en god bild av hur utbrett problemet med upphovsrättsintrång i den digitala miljön är. Mot bakgrund av den informationen ska PRV sedan ta fram och genomföra lämpliga informations- och kunskapssatsningar gentemot allmänheten som syftar till att värna upphovsrätten, minska upphovsrättsintrången i den digitala miljön samt öka det allmännas intresse för att ta del av upphovsrättsligt skyddat material genom ska enligt uppdragsbeskrivningen bidra till att stärka kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt samt om hur man använder patent- information som strategiskt verktyg. ska även förstärka det ekonomiska stödet till företag för att utarbeta strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hanteringen av Uppdraget ska slutredovisas , och en delredovisning ska lämnas till . Företag inom den kulturella och kreativa sektorn består till stor del av småföretagare, och företag i sektorn är mer orienterade mot internationella marknader än genomsnittsföretag. I motionerna 2016/17:2886 (M, C, L, KD) och 2016/17:3150 (M) förordas att regeringen ska ta fram en strategi för hur de kulturella och kreativa näringarna kan stärkas långsiktigt. Utskottet håller med motionärerna om att de kreativa näringarna är en viktig framtidsbransch och att det är viktigt med insatser som främjar området. Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att regeringen inom ramen för exportstrategin aviserat åtgärder för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna samt gjort insatser för att stärka företags strategiska hantering av immateriella tillgångar. Med det anförda avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Övrigt om olika näringsgrenar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör övriga näringsgrenar, såsom exempelvis datacenter, kulturella och kreativa näringar, delningsekonomi, livsvetenskap, och grön kemi. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Jämför reservationerna 28 (M), 29 (SD) och 30 (C). I motion 2016/17:980 anför (S) att användning av träskyddsmedel har fått kritik som i stort byggt på en felaktig uppfattning om att träskydd inte skulle vara ett miljösmart alternativ. Motionären menar att impregnerat trä kan ge betydande miljövinster och att träskyddsnäringen tar ett stort ansvar för att även fortsättningsvis hålla i framkant när det gäller forskning om och utveckling av förbättrade träskyddsmedel. Motionären vill därför att regeringen erkänner och uppmuntrar träskyddsnäringens miljö- och forskningsfokus samt verkar för att trä ska uppfattas som ett klimatsmart val i framtidens byggande. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2016/17:2510 att bör främja den framväxande delningsekonomin som bl.a. bidrar till effektivare resursanvändning, att varor och tjänster kan komma fler till del, samt till potentiella miljövinster. har enligt motionärerna en komparativ fördel som ett teknikvänligt samhälle och bör därför ha som målsättning att vara världens bästa land att dela varor och tjänster i (yrkande 1). Vidare menar motionärerna att den utredning om delningsekonomi som regeringen tillsatt fokuserar på problem snarare än möjligheter. De förslår därför ett tilläggsdirektiv för att brett analysera och kartlägga delningsekonomins effekter samt hur regler kring bl.a. arbetsmarknadens funktionssätt, skatt och socialförsäkringar kan moderniseras för att man inte ska gå miste om delningsekonomins möjligheter (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3150 av m.fl. (M) framhålls svårigheterna med att få en samlad bild av omsättning, antal jobb och tillväxt i de kreativa näringarna. Detta gör det också svårt att utvärdera eventuella insatser från statens sida. Motionärerna vill därför göra det möjligt att ta fram bättre statistik bl.a. genom en gemensam definition på kulturella och kreativa näringar (yrkande 1). Vidare anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att se över hur rådgivning och stöd till företag inom de kreativa näringarna kan förbättras och utvecklas (yrkande 4). (M) framhåller i motion 2016/17:398 att har goda förutsättningar att bli en ledande life science-nation. För att klimatet i för life science-företag ska fortsätta vara konkurrenskraftigt på den globala marknaden menar motionären att det behövs långsiktiga spelregler och tydlighet från politiken (yrkande 1). Vidare menar motionären att ett betydande ansvar vilar på landsting och regioner, men att staten har ett ansvar i att i styrning av myndigheter tydliggöra hur processer och arbetssätt kan förbättras så att detta ökar incitamenten för att främja life science-branschen (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:120 av m.fl. (SD) anförs att det ständigt ökande behovet av datalagring kommer kräva alltmer kapacitet till följd av den tekniska utvecklingen, nya konsumtionsmönster och den ökade användningen av molntjänster. För att öka chanserna för att etablering av datacenter i föreslår motionärerna att en nationell strategi för ändamålet tas fram utifrån de svenska konkurrensfördelarna. m.fl. (C) anför i partimotion 2016/17:824 att det i finns en växande bransch inom grön kemi, där biobaserade kemikalier ersätter Motionärerna menar att denna bransch tar tillvara en outnyttjad potential i de gröna näringarna som kan innebära stora affärsmöjligheter inom Motionärerna efterfrågar därför åtgärder för att främja grön kemi för resurseffektivitet (yrkande 16). I motion 2016/17:3074 av m.fl. (C) anförs att den svenska skogen är en resurs som förser oss med ett förnybart byggnadsmaterial som är såväl miljömässigt som ekonomiskt motiverat att använda när man exempelvis bygger hus, utemiljöer och broar. Den svenska skogen kan tillsammans med universiteten bidra med nya byggnadsmaterial, och motionärerna efterfrågar ett främjande av inhemsk träindustri med träförädling (yrkande 5). Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, i kapitlet om skattefrågor) att datacenterbranschen är en bransch i stark tillväxt, både i och internationellt. Det beror bl.a. på den ökande användningen av internet och av tjänster som tillhandahålls via nätet. Den allt mer utbredda digitaliseringen av samhället medför att behoven av datahanteringskapacitet ökar. Enligt bedömningar kommer branschens kapacitet att öka . Investeringsbehoven i branschen är stora och regeringen menar att har goda förutsättningar för att attrahera dessa investeringar. Det gäller även de delar av landet som kan ha svårt att attrahera nya företagsetableringar. har flera fördelar utifrån vad datacenterinvesterare söker efter, exempelvis ett svalt klimat, en väl utbyggd bredbandsinfrastruktur, en tillförlitlig elförsörjning med relativt låga elpriser och ett stabilt politiskt klimat. Utredningen om sektorsneutral och konkurrenskraftig energiskatt på el (SOU 2015:87) konstaterade dock att energiskatten på el för tjänsteföretag i var jämförelsevis hög i förhållande till andra länder, inklusive länder i vår omedelbara närhet. sänktes därför energiskatten på förbrukning av elektrisk kraft i större datacenter () till samma nivå som den som gäller för bl.a. tillverkningsprocessen i industriell verksamhet. Syftet med sänkningen är att förbättra konkurrenskraften för datanäringen och stärka förutsättningarna för nyetableringar. Regeringen har gett Business i uppdrag att främja investeringar inom området datacenter. Business bedriver tillsammans med ett antal regionala aktörer projektet by . Projektet marknadsför internationellt och för dialog med företag om etablering av datacenter i . Regeringen anser att det finns ett behov av att belysa möjligheterna och utmaningarna till följd av utvecklingen inom delningsekonomi och e-handel med avseende på dess påverkan på konkurrens och konkurrenstillsyn inom (prop. 2016/17:1, utg.omr. Regeringen har därför givit i uppdrag att utifrån ett konkurrens- och näringspolitiskt perspektiv kartlägga och analysera hur delningsekonomi och e-handel utvecklas i . Med utgångspunkt i kartläggningen och analysen ska en redogörelse lämnas för de möjligheter och de utmaningar som finns i strävan efter att uppnå effektiv konkurrens och väl fungerande marknader. Uppdraget ska redovisas . Delningsekonomin väcker också frågor om exempelvis vilken rättslig ställning de olika marknadsaktörerna har i samband med transaktioner och därmed vilka rättigheter och skyldigheter som gäller. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en särskild utredare, universitetslektor som ska kartlägga den nya delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning (dir. 2015:136). •göra en beskrivande kartläggning av olika modeller som möjliggör eller underlättar transaktioner där privatpersoner säljer, hyr ut, lånar ut eller ger bort materiella eller finansiella tillgångar, samäger eller samnyttjar sådana tillgångar eller erbjuder tjänster •analysera olika användares roller och rättsliga ställning vid sådana transaktioner •resonera kring om befintlig lagstiftning är ändamålsenlig eller om det finns eventuella behov av författningsändringar •bedöma om det finns behov av andra åtgärder för att främja en positiv utveckling, exempelvis när det gäller information eller samarbete mellan olika samhällsaktörer. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beskriver i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) sitt pågående arbete med att främja gröna investeringar. En mängd olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital till gröna verksamheter. Dessutom ger flera statliga och kommunala bolag ut gröna obligationer. Ett arbete har inletts i för att analysera förutsättningarna för att öka andelen gröna investeringar i samhället. Det handlar bl.a. om att se över utbudet av gröna obligationer och möjligheten att i större omfattning kanalisera klimatinvesteringar genom internationella finansiella institutioner. startade programmet Grön tillväxt vars inriktning är att ge stöd för kommersialisering, ett område där är svagt jämfört med andra länder. driver webbplatsen som har etablerats för att ge företag tillgång till samlad information om pågående offentliga insatser inom miljöteknik. Webbplatsen är den svenska plattformen för kommersialisering och utveckling av svensk miljöteknik och ger möjlighet för miljöteknikföretag att marknadsföra sig internationellt. Webbplatsen drivs i samarbete med ett trettiotal partner, t.ex. andra myndigheter, bransch- och intresseorganisationer samt regionala aktörer inom miljöteknikområdet. Regeringen gav 2015 bl.a. i uppdrag att bidra till de nationella miljömålen (M2015/2633/Mm). redovisar att myndighetens arbete med de nationella miljömålen visar att myndigheten använder sin kompetens för att hitta synergier mellan näringslivsinriktade insatser och hur entreprenörskap kan användas för att uppnå en grön tillväxt. har infört ett system som syftar till att följa upp om projekt som finansieras löser miljöutmaningar respektive sociala utmaningar eller integrerar miljöaspekter. Av de projekt som myndigheten finansierade bidrog till att lösa miljömässiga utmaningar och integrerade miljöaspekter. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) att omställningen till en hållbar, biobaserad ekonomi är nödvändig för att minska miljö- och klimatpåverkan. gynnar det näringslivsutveckling och nya jobb. Nya innovativa produkter som t.ex. biobaserade plaster från spannmål, tyg från skogsråvara och ett ökat byggande i trä är exempel som kommer att främja den svenska bioekonomins tillväxt och minska det svenska fossilberoendet som hållbar tillväxt, sysselsättning och konkurrenskraft stärks. Mot bakgrund av detta gör regeringen bedömningen att insatser som främjar en omställning till en biobaserad ekonomi ska prioriteras, bl.a. genom att en agenda för hållbar, biobaserad näringslivsutveckling tas fram. Regeringen arbetar med att ta fram ett nationellt skogsprogram där visionen är att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Skogsprogrammet ska också bidra till att stimulera flera andra strategiska satsningar och politikområden som t.ex. klimat och miljömål, landsbygdsutveckling, nyindustrialisering, utveckling av export, besöksnäring m.m. Fyra arbetsgrupper med intressenter från skogens hela värdekedja lämnade över underlagsrapporter med strategiska rekommendationer som remissbehandlas. Regeringen har också initierat en regional dialogprocess i syfte att ge fler möjlighet att bidra med tankar och idéer ur ett regionalt perspektiv. Fyra regionala dialogmöten genomfördes . Regeringen har också inom ramen för det nationella skogsprogrammet tillsatt ett programråd med representanter för ett tjugotal olika organisationer och myndigheter med intresse i skogen. Programrådets roll är att ge vägledning och råd till regeringen i arbetet med det nationella skogsprogrammet och tillföra ett brett perspektiv på frågorna. Arbetet med skogsprogrammet beräknas vara färdigt . Som framgår av det föregående inrättade regeringen ett nationellt innovationsråd som sammanträder för att identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Life science (livsvetenskap) är ett av tre områden som har identifierat som centrala för att lösa vårt samhälles utmaningar. Regeringen inrättade även ett samverkansprogram inriktat mot livsvetenskap. Syftet med samverkansprogrammet är att främja nya innovativa läkemedel, vårdmetoder och ny medicinsk och digital teknik för att möta en framtid med en åldrande befolkning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens. Samverkansprogrammet ska binda samman de insatser som görs för att stimulera innovationssamverkan mellan näringsliv, offentlig sektor, universitet, högskolor och institut i hela landet. Bl.a. genomför regeringen tillsammans med näringslivet och andra aktörer en särskild satsning på innovativ produktion av biologiska läkemedel för att göra mer attraktivt för nya livsvetenskap-investeringar. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska fungera som nationell samordnare för området livsvetenskap (dir. 2015:105). Enligt kommittédirektivet ska utredaren med utgångspunkt i konkurrensfördelar och utvecklingspotential bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position inom livsvetenskap. Samordnaren ska utgöra en länk mellan de aktörer som finns i sektorn och regeringens arbete med frågor inom området. Samordnaren ska samla in synpunkter och lämna förslag som syftar till att ge regeringen underlag för arbetet med livsvetenskap. Samordnaren ska vara behjälplig i utvecklingen av samverkansprogram för livsvetenskap samt fortsätta en dialog med Nationella innovationsrådet. fick utredaren också i uppdrag att bistå regeringen i arbetet med kandidatur för att lokalisera () till . särskilt medverka till att söka stöd för kandidatur hos olika aktörer inom sektorn för livsvetenskap. Utredaren ska i detta arbete nära samarbeta med det sekretariat för kandidatur som inrättas på för att verka för att ska lokaliseras till . Uppdraget delredovisades och ska slutredovisas senast I motionerna 2016/17:980 (S) och 2016/17:3074 (C) efterfrågas olika åtgärder för att främja träindustrin. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen uppger att insatser som främjar en omställning till en biobaserad ekonomi ska prioriteras, bl.a. genom att en agenda för hållbar biobaserad näringslivsutveckling ska tas fram. Vidare kan utskottet konstatera att ett arbete med ett nationellt skogsprogram pågår . Visionen med programmet är att skogen ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till att utveckla en växande bioekonomi. Mot bakgrund av planerade insatser och det pågående arbetet ser utskottet ingen anledning att gå vidare med tillkännagivanden så som förordas i motionerna, som därmed avstyrks. När det gäller vad som framförs i motion 2016/17:3150 (M) i här aktuella delar om kulturella och kreativa företag noterar utskottet att inom ramen för programmet om de kulturella och kreativa näringarna informerat bl.a. om näringens behov av olika stödsystem. I detta sammanhang vill utskottet även påminna om regeringsuppdraget till PRV och att genomföra insatser för kunskapsutveckling och förbättrat offentligt stöd för hantering av immateriella tillgångar. En del i uppdraget är att ska bidra till att stärka kunskapsutvecklingen om sambandet mellan immateriella tillgångar, innovation och ekonomisk tillväxt samt användningen av patentinformation som strategiskt verktyg. ska även förstärka det ekonomiska stödet till företag för att utarbeta strategier för immateriella tillgångar, strategisk kompetens och specialiserad rådgivning i hanteringen av immateriella tillgångar. Utskottet vill framhålla att de kreativa näringarna är en viktig framtidsbransch men är dock inte berett att gå vidare med att förorda några riksdagsuttalanden så som föreslås i den aktuella motionen, som därmed avstyrks i berörda delar. I motion 2016/17:2510 (M) förordas olika åtgärder för att ge delningsekonomin möjligheter att växa. Utskottet delar motionärernas uppfattning att delningsekonomin har potential att skapa många nya arbetstillfällen och att en genomlysning är viktig för att kunna forma en politik som främjar området. Utskottet kan också konstatera att regeringen tillsatt en utredning som ska kartlägga delningsekonomin och se över olika användares rättsliga ställning. Utskottet avser dock inte att föregripa utredningen med att förorda några tillkännagivanden från sida. Den nyssnämnda motionen avstyrks därmed i berörda delar. När det handlar om att ta fram en strategi för nyetableringar av datacenter i , så som förordas i motion 2016/17:120 (SD), noterar utskottet att Business fått i uppdrag att främja investeringar inom området datacenter. Utskottet kan också konstatera att energiskatten på förbrukning av el i större datacenter har sänkts. Utskottet ser inget behov av något tillkännagivande från på området och avstyrker därmed den aktuella motionen. I motion 2016/17:398 (M) efterfrågas olika åtgärder för att främja sektorn för livsvetenskap. Utskottet noterar att ett samverkansprogram inriktat mot livsvetenskap har inrättats och att en särskild utredare har i uppdrag att bidra med underlag till regeringens arbete med att ytterligare stärka position på området. Utskottet ser därmed inget behov att förorda några tillkännagivanden på detta område. Den nyssnämnda motionen avstyrks därmed i berörda delar. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det är viktigt att näringspolitiken ger gröna näringar förutsättningar för tillväxt och att skapa nya jobb. I motion 2016/17:824 (C) förordas ett tillkännagivande om att branschen inom grön kemi särskilt bör främjas. Utöver de företagsfrämjande insatser som pågår vill utskottet uppmärksamma att en mängd olika statliga aktörer erbjuder lån och riskkapital till just gröna verksamheter, att flera statliga och kommunala bolag ger ut gröna obligationer samt att en del av nyindustrialiseringsstrategin rör hållbar produktion och ökad resurseffektivitet. Utskottet noterar också att ett arbete har inletts i för att analysera förutsättningarna för att öka andelen gröna investeringar i samhället. Utskottet är därmed inte berett att förorda ett riksdagsuttalande så som föreslås i den aktuella motionen, som avstyrks i berörd del. 1.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 15, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:112 av m.fl. (SD), 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:118 av m.fl. (SD), 2016/17:427 av Boriana (M), 2016/17:528 av (M) yrkande 1, 2016/17:542 av (M), 2016/17:989 av m.fl. (S), 2016/17:1626 av m.fl. (S), 2016/17:1786 av (M), 2016/17:2152 av m.fl. (S), 2016/17:2163 av och (båda S), 2016/17:2247 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2282 av (SD), 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2633 av och (båda MP), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2773 av (S), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 10, 2016/17:3098 av (KD), 2016/17:3116 av och (båda C) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 14, 15 och 29. RESERVATIONER 2016/17:NU12 För att människors inneboende kraft, kreativitet och entreprenörskap ska ha möjlighet att förverkligas är det grundläggande med ett gott företagsklimat. Företag som startar och växer är grunden för fler jobb och finansieringen av gemensamma välfärd. Fler företag och fler människor i arbete betyder att svensk ekonomi blir starkare och att offentliga resurser i större utsträckning kan satsas på bl.a. vård och utbildning. Vi vill därför skapa bättre förutsättningar för att fler företag ska kunna anställa och växa.