bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motion 2016/17:33 (V) yrkande 14. Fredliga och inkluderande samhällen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal, krigsmaterielexport och rättvis och hållbar utveckling samt religionsfrihet och Agenda 2030, i huvudsak med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 18 (L), 19 (V) och 20 (KD). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 16 i Agenda (Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer). Säkerhet och utveckling lyfts fram som ett exempel på PGU-område under detta mål. Det anförs att fattigdomsbekämpning, miljö- och klimatarbete och fredsbyggande hör ihop. Fred och säkerhet kan inte uppnås utan att fattigdomen och klimatförändringarna bekämpas och vice versa. Kvinnors betydelse för att främja fred och säkerhet lyfts fram liksom vikten av att arbeta med nedrustning och icke-spridning. Regeringen belyser mål- och intressekonflikten mellan krigsmaterielexport och rättvis och hållbar global utveckling. Ett antal resultatmål redovisas, bl.a. att verka för en säkerhetssektorreform som inbegriper hela rättskedjeperspektivet, verka för att förebygga, förhindra och försvåra terroristattentat, verka för att förebygga och försvåra för den organiserade brottsligheten, bidra till att stärka förutsättningarna för att kunna bedöma hur exportkontrollärenden som rör krigsmateriel påverkar rättvis och hållbar global utveckling samt förbättra krishanteringsförmågan genom närmare samverkan mellan olika instrument (s. 46–51). Kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal I partimotion 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 7 anförs att som medlem i bör arbeta för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal. Krigsmaterielexport och rättvis och hållbar utveckling I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 15 anförs att regeringen bör återkomma med förslag som innebär att den svenska krigsmaterielexporten blir samstämmig med politik för global utveckling och inte motverkar en hållbar utveckling. Religionsfrihet och Agenda 2030 I kommittémotion 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 anförs att i FN bör kräva att insatser för ökad religionsfrihet ska ingå i utvecklingsmål 16 om fredliga och inkluderande samhällen, detta mot bakgrund av att religionsfrihet inte uttryckligen nämns i Agenda . Detta framhålls även i motion 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 1. Sammanfattning av justitieutskottets yttrande (2016/17:JuU3y) I yttrandet anger justitieutskottet att det lämnar synpunkter på skrivelsen i de delar som berör utskottets beredningsområde, vilka i första hand finns i det avsnitt som rör fredliga och inkluderande samhällen. I yttrandet anges att mycket av det arbete som bedrivs på justitieutskottets område bidrar till att uppnå målen i Agenda . Ett exempel är den nationella strategi mot terrorism som är utgångspunkten för långsiktiga arbete inom området, både nationellt och internationellt (skr. 2014/15:146). I sin behandling av skrivelsen delade utskottet regeringens uppfattning att det internationella samarbetet mot terrorism måste ha hög prioritet. Till skillnad från regeringen, som ansåg att arbetet i första hand skulle bedrivas inom ramen för FN, menade dock utskottet att fokus i första hand borde vara att säkerställa ett bra och fungerande samarbete inom EU (bet. 2015/16:JuU7). Detta tillkännagav också för regeringen (rskr. 2015/16:86). Utskottet noterar att regeringen i den nu aktuella skrivelsen aviserar att den ska ha verkat för att förebygga, förhindra och försvåra terroristattentat ur ett globalt perspektiv, bl.a. genom att EU fortsätter att förebygga terrorism utanför unionens gränser. Inom EU bedrivs ett aktivt arbete på många plan för att förhindra och försvåra terrorism. För att förebygga våld och bekämpa terrorism och brottslighet behöver kapaciteten inom berörda nationella institutioner stärkas, i synnerhet i utvecklingsländerna, bl.a. genom internationellt samarbete. Flera av rättsväsendets myndigheter deltar både i långsiktigt utvecklingssamarbete med andra länder och i fredsfrämjande insatser. I yttrandet redogörs för de insatser som utförs av och inom ramen för polisens utlandsstyrka. Det anges att insatserna bl.a. syftar till att stärka rättsväsendet i berörda länder. anser att det är viktigt att kan möta det internationella samfundets krav på stöd såväl i situationer när det handlar om att stärka freden som under länders fortsatta utveckling. anser också att bör fortsätta att arbeta med att i internationella uppdrag stärka rättsväsendet i olika länder, t.ex. för att bidra till att skapa effektiva och välfungerande domstolar och rättssäkerhet. Förutom att vara en viktig del i det fredsbyggande arbetet skapar detta även bättre möjligheter att få fram och säkra bevisning för terroristbrott och krigsbrott. Utskottet ser det som självklart att det i detta arbete läggs vikt vid bl.a. mänskliga rättigheter. Det är viktigt att lika tillgång till rättvisa säkerställs. Att bidrar med polis och annan civil personal samt militärt till internationella insatser är viktigt för kapacitetsuppbyggnad och en reform av säkerhetssektorn. När det gäller krigsmateriel anför justitieutskottet att illegal och okontrollerad spridning av krigsmateriel riskerar att allvarligt destabilisera samhällen och begränsar enskilda människors säkerhet samt deras politiska, ekonomiska och sociala deltagande och inflytande. Sådan spridning kan också direkt och indirekt bidra till könsrelaterat våld samt annat allvarligt våld riktat mot kvinnor och barn. Denna risk är särskilt stor när det gäller oansvarig överföring av små och lätta vapen. Vidare anförs att bör arbeta för att stärka det internationella samarbetet för att bekämpa bl.a. människohandel, korruption, olagliga finansiella flöden och vapenflöden, terrorism, it-brottslighet, narkotikabrottslighet och annan organiserad brottslighet. Människohandel är oftast gränsöverskridande och innebär grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Kvinnor och flickor är särskilt utsatta. Arbetet för att motverka människohandel är centralt. ser därför positivt på att regeringen tillsatte en ambassadör för arbetet mot människohandel och hoppas att tjänsten kan bli ett viktigt instrument för konkreta insatser för att höja effektiviteten i de internationella insatserna mot människohandel. Utskottet ställer sig också bakom regeringens ambition att inom ramen för internationella organisationer agera aktivt och konstruktivt i arbetet mot människohandel. Sammanfattningsvis noterar utskottet att regeringen har för avsikt att agera på internationell nivå inom ett flertal områden. ska ta ett tydligt ansvar för gemensamma globala utmaningar, vilket inkluderar insatser för rättssäkerhet och fungerande institutioner. Sammanfattning av försvarsutskottets yttrande (2016/17:FöU1y) I sitt yttrande riktar försvarsutskottet in sig på två frågor inom ramen för mål 16 om fredliga och inkluderande samhällen: kvinnor, fred och säkerhet samt mål- och intressekonflikten mellan krigsmaterielexport och rättvis och hållbar global utveckling. anser att Försvarsmakten även i fortsättningen ska bidra till det internationella samfundets ansträngningar för ökad respekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter med särskild tonvikt på kvinnors och flickors fri- och rättigheter. Utskottet lägger därför stor vikt vid att FN:s säkerhetsråds resolution om kvinnor, fred och säkerhet och därtill relaterade resolutioner genomförs. konstaterar att personalförsörjningsutredning i sitt betänkande (SOU 2016:63) har lämnat förslag om att mönstringen och skyldigheten att fullgöra värnplikt ska vara könsneutrala när värnplikten aktiveras. Utskottet anser att detta är ett viktigt principiellt förslag och har för avsikt att följa vilka åtgärder som vidtas för att Försvarsmakten ska kunna rekrytera och behålla en växande andel kvinnor. utgår från att regeringen i sitt fortsatta arbete kommer att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att såväl normer och värderingar som andelen kvinnor inom försvaret successivt förändras på ett sätt som även kommer att stärka Försvarsmaktens förutsättningar att bidra till kvinnors och flickors fri- och rättigheter i alla konfliktsituationer. Utskottet konstaterar att försvarsplaneringen anger hur myndighetens både nationella och internationella uppgifter ska lösas i praktiken. Att genomföra nödvändig planering och utbildning för att säkerställa och stärka skyddet för kvinnors och flickors mänskliga rättigheter i samband med konflikter är enligt utskottets mening angeläget såväl i ett internationellt som i ett nationellt perspektiv, och utskottet utgår från att regeringen säkerställer att Försvarsmakten beaktar det i sitt arbete. I yttrandet nämns att regeringen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen anförde att all materielförsörjning bör bedömas utifrån uppgiften att –2020 höja krigsförbandens operativa förmåga. Utskottet delar den bedömningen och understryker vikten av att säkerställa den operativa förmågan och att möta de utmaningar som följer med försvarets stora omsättnings-, nyanskaffnings- och uppgraderingsbehov. Utskottet anser att dessa aspekter behöver beaktas i arbetet med att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. utgår från att så sker inom ramen för den pågående beredningen av () slutbetänkande inom . Beredningen av den aktuella skrivelsen bör därför inte föregripa beredningen av i dessa avseenden. I yttrandet finns ett särskilt yttrande (SD). Utskottet konstaterar inledningsvis med oro att antalet väpnade konflikter har ökat . Kränkningar av de mänskliga rättigheterna leder alltför ofta till konflikter och krig. Klimatförändringarna är i allt större utsträckning ett globalt säkerhetshot. pågår den största flyktingkatastrofen i modern tid, och de humanitära behoven har ökat kraftigt. Mot denna bakgrund framhåller utskottet att arbete med säkerhet och utveckling är grundläggande för genomförandet av Agenda 2030 i sin helhet. Utskottet framhåller att fattigdomsbekämpning, miljö- och klimatarbete och fredsbyggande hör ihop. I det internationella freds-, säkerhets- och utvecklingsarbetet är värnandet om individens mänskliga rättigheter centralt. I likhet med vad utskottet anförde i betänkande 2016/17:UU1 anser utskottet att konfliktförebyggande och fredsbyggande är centralt för att främja utveckling. Utskottet framhåller vikten av stärkt stöd till konfliktförebyggande och fredsbyggande och konstaterar att regeringen aviserat att dessa frågor kommer att vara prioriterade under bl.a. period som medlem i 2017–2018. I likhet med regeringen framhåller utskottet kvinnors effektiva deltagande i fredsprocesser och välkomnar att regeringen presenterade en ny nationell handlingsplan för genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet för tidsperioden –2020. Handlingsplanens tematiska fokus ligger på kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser, konfliktförebyggande, förbättrat skydd från våld, samt att ett genusperspektiv ska integreras i allt arbete för fred och säkerhet. Utskottet påminner i detta sammanhang även om betänkande 2015/16:UU9 om 1325. Vidare instämmer utskottet i vad som anförs om kvinnor, fred och säkerhet i försvarsutskottets yttrande 2016/17:FöU1y. Utskottet konstaterar att ett vidgat säkerhetsbegrepp framhålls i betänkande 2014/15:UFöU5. Utskottet betonar att det är viktigt att arbeta brett med de säkerhetspolitiska utmaningarna som berör områden såsom terrorism, klimat, flyktingströmmar och migration, pandemier och människosmuggling. Utskottet ställer sig positivt till att regeringen har fattat beslut om anvisningar till Sida och att ta fram underlag för en ny strategi för globala insatser för fredliga och inkluderande samhällen 2017–2019. Den nya strategin är ett led i att stärka stöd inom konfliktförebyggande, freds- och statsbyggnad samt för kvinnor, fred och säkerhet. När det gäller yrkandet om krigsmaterielexport och hållbar utveckling vill utskottet anföra följande. Oreglerade flöden och en utbredd tillgång till vapen begränsar ett samhälles möjlighet att skapa grundläggande trygghet, inkluderande ekonomisk och social utveckling samt förutsättningarna att tillgodose mänskliga rättigheter. Utskottet framhåller vikten av att även i fortsättningen arbetar aktivt internationellt för nedrustning och icke-spridning. Utskottet konstaterar att regeringen strävar efter att undvika negativa effekter av den svenska krigsmaterielexporten för ansträngningarna att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar vidare att detta görs bl.a. genom tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, vars åttonde kriterium lyfter fram mottagarländers tekniska och ekonomiska förmåga samt behovet av att beakta huruvida den hållbara utvecklingen riskerar att allvarligt hindras av en tilltänkt export. Utskottet konstaterar också att regeringen arbetar för att rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling ska belysas i de underlag som sammanställs inför möten. Kompetensutveckling för () i frågor om rättvis och hållbar global utveckling är viktigt i syfte med att stärka myndighetens analysförmåga på området. Utskottet besökte ISP . Utskottet påminner om tillkännagivande i betänkande 2010/11:UU3 om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Utskottet konstaterar att den parlamentariska i bred politisk enighet, presenterade sitt betänkande med förslag till en skärpning av exportkontrollregelverket. Kommittén föreslog bl.a. skärpningar av exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater, på så sätt att en stats demokratiska status föreslogs bli ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. Kommittén föreslog också att det i tillståndsprövningen borde krävas att en analys görs av hur en eventuell export kan komma att påverka målet för PGU om en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar att regeringen avser att återkomma till med förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. I betänkande 2015/16:UU19 anges att uppgett att regeringens ambition är att återkomma till i ärendet . Utskottet instämmer i vad som anförs i försvarsutskottets yttrande om att utskottets behandling av skrivelse 2015/16:182 inte bör föregripa beredningen av . I några yrkanden anges att i FN bör kräva att insatser för ökad religionsfrihet ska ingå i utvecklingsmål 16 om fredliga och inkluderande samhällen. Utskottet vill först och främst påminna om sitt tidigare ställningstagande när det gäller vikten av religionsfrihet. I exempelvis betänkande 2014/15:UU15 framhöll utskottet bl.a. att religions- och övertygelsefriheten är central i ett öppet samhälle och att religions- och övertygelsefriheten är en universell mänsklig rättighet som kräver beskydd överallt och för alla. I samma betänkande påminde utskottet också om att religions- och övertygelsefrihet är nära förbunden med åsikts- och yttrandefrihet och andra grundläggande friheter som alla bidrar till att bygga pluralistiska och demokratiska samhällen. Som nämnts ovan framgår det av skrivelsen att regeringen har högre ambitioner än Agenda 2030 när det gäller bl.a. mänskliga rättigheter. Därutöver kan utskottet konstatera att Agenda 2030 antogs av (A/RES/70/1) efter en lång och komplicerad förhandlingsprocess. Utskottet instämmer i vad som anförs i justitieutskottets yttrande 2016/17:JuU3y. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:1073 (L) yrkande 7, 2016/17:33 (V) yrkande 15, 2015/16:1936 (KD) yrkandena 6 och 7 och 2015/16:2678 (KD) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår yrkanden om kapital- och skatteflykt med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 21 (V). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 17 i Agenda (Genomförande och globalt partnerskap). Målet handlar om områden som är viktiga för genomförandet av Agenda 2030 och de globala målen, som finansiering, teknologi, kapacitetsuppbyggnad, handel, systemfrågor, partnerskap samt data, uppföljning och ansvarsutkrävande. Som exempel på PGU-område framhålls kapital- och skatteflykt. Inom PGU-området redovisas även mål- och intressekonflikter. När det gäller resultatmål framhålls bl.a. att regeringen ska verka för inkluderande internationella processer när det gäller kapital- och skatteflykt, främja kapaciteten för att motverka kapital- och skatteflykt i utvecklingsländerna och uppmuntra företag att vid utarbetande av skattepolicyer särskilt beakta låginkomstländers behov och administrativa kapacitet (s. 51–55). I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 16 framförs att aktivt bör arbeta för att EU ska anta direktiv om offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag inom alla sektorer. I yrkande 17 anförs att regeringen bör göra konsekvensanalyser av sina skatteavtal med utvecklingsländer utifrån ett rättighets- och fattigdomsperspektiv. I yrkande 18 anförs att bör upprätta offentliga register över företags verkliga ägare och förmånstagare när EU:s antipenningtvättsdirektiv genomförs i svensk lagstiftning. I yrkande 19 framhålls att bör arbeta för att ett mellanstatligt organ upprättas inom ramen för FN där låg- och medelinkomstländer kan delta på lika villkor i diskussioner om skattesamarbete och åtgärder för att motverka kapital- och skatteflykt. Utskottet vill påminna om den offentliga utfrågning som utskottet anordnade tillsammans med skatteutskottet . Utfrågningen fokuserade på skatters betydelse för utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet konstaterar i övrigt inledningsvis att internationella uppskattningar tyder på att mycket stora belopp går förlorade för världens länder till följd av skatteundandragande. Till exempel talar en försiktig bedömning från om ett globalt skatteundandragande inom företagsbeskattningen på 100–. Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att det är en central frågeställning för den globala ekonomins effektivitet och funktionssätt att säkerställa att skattesystemens utformning minimerar möjligheten för skatteundandragande. Utskottet kan konstatera att fattiga länder ofta har lägre skatteintäkter och lägre kapacitet att se till att existerande lagstiftning följs. Kapital- och skatteflykt är ett hinder för inhemsk resursmobilisering och därmed för fattigdomsbekämpning och utveckling. Därför kan fattiga drabbas oproportionerligt hårt av kapital- och skatteflykt. Utskottet framhåller mot denna bakgrund att minskad kapital- och skatteflykt är en viktig fråga för genomförandet av Agenda 2030, och välkomnar att regeringen prioriterar frågan om att bekämpa kapital- och skatteflykt. Utskottet noterar att regeringens arbete på detta område syftar dels till att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande, dels till att möjliggöra ökat informationsutbyte på skatteområdet. När det gäller att stärka det internationella ramverket mot skatteflykt och skatteundandragande har varit ett av de mest aktiva länderna i G20 och gemensamma projekt för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster mellan länder (BEPS). BEPS-arbetet är inriktat på åtgärder för att förhindra att företag betalar för lite eller ingen skatt. Utskottet framhåller att frågan om utvecklingsländers deltagande i arbetet med att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster är central och att detta i synnerhet gäller arbetet i , som är det huvudsakliga normsättande organet på området. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete för att stärka utvecklingsländernas deltagande i och engagemang för BEPS-arbetet. Utskottet ser positivt på att regeringen är pådrivande för att utvecklingsländerna ska kunna delta i på samma villkor som . Utskottet konstaterar vidare att fokuserar särskilt på utvecklingsländernas perspektiv i arbetet med att förhindra skattebaserosion och flyttning av vinster. Utskottet ser positivt på att beslut fattades om att stärka i samband med den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i . Utskottet ser vidare positivt på att stöder skattekommitténs arbete med bl.a. en svensk expert. Utskottet framhåller vikten av att skattekommitténs arbete verkligen leder till ett stärkt utvecklingsperspektiv i det internationella skattearbetet. Utskottet är inte berett att bifalla yrkandet om att upprätta ett mellanstatligt organ inom FN för frågor om skattesamarbete. När det gäller informationsutbyte på skatteområdet framhåller utskottet betydelsen av on Transparency and Exchange of Information for Tax Purposes () som övervakar genomförandet av den internationella standarden för transparens och informationsutbyte på skatteområdet. Det finns ett stort fokus på utvecklingsländer i arbete, vilket inkluderar kapacitetsuppbyggnad. Utskottet framhåller att det inte räcker med ett utvecklat informationsbyte för att möjliggöra för utvecklingsländerna att upptäcka och motverka skatteflykt och få in de skatter som ska betalas i enlighet med deras skattelagstiftning. För att uppnå detta krävs stöd till kapacitetsuppbyggnad. bidrar till att bygga upp ett gott skatteförfarande och en effektiv skatteförvaltning i utvecklingsländer genom framför allt projekt som bedriver. Utskottet ser positivt på att till 2020 avser att dubblera kapacitetsstödet inom skatteområdet i linje med det s.k. som lanserades vid nämnda konferens om utvecklingsfinansiering. Utskottet ser även positivt på att har erbjudit sig att vara värd för en internationell konferens om kapacitetsuppbyggnad på skatteområdet . När det gäller yrkandet om att bör arbeta för att EU antar ett direktiv om offentlig land-för-land-rapportering för multinationella företag inom alla sektorer vill utskottet anföra följande. Utskottet konstaterar inledningsvis att det uppskattas att en stor del av kapital- och skatteflykten från utvecklingsländer består av transaktioner inom multinationella företag i syfte att undvika skatt. Kapital- och skatteflykt genom multinationella företag är därmed ett hinder för utveckling. En annan mål- och intressekonflikt inom området rör fördelningen av skatteintäkter från multinationella företags verksamhet mellan exempelvis länder där försäljning sker och länder där forskning och utveckling bedrivs. Ett sätt att öka möjligheten att avslöja skatteflykt är att ålägga företag att rapportera per verksamhetsland. Utskottet anser att land-för-land-rapportering kan stärka skattemyndigheternas underlag för att identifiera skatteflykt. Inom ramen för BEPS har beslut fattats om att multinationella företag över en viss storlek ska rapportera uppgifter om företagets verksamhet land-för-land (bl.a. omsättning, antal anställda, vinst och betald skatt). Rapporteringen ska komma respektive lands skattemyndighet till del. I EU fattade beslut om en ändring av direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet. Beslutet innebär att ett obligatoriskt automatiskt utbyte av land-för-land-rapporter införs inom EU (Dac 4). Förslaget innebär ett informationsutbyte mellan skattemyndigheterna och inte en öppen land-för-land-rapportering. presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i redovisningsdirektivet. Förslaget innebär bl.a. en skyldighet för företag att under vissa villkor lämna en offentlig land-för-land-rapport. Det är multinationella företag med en omsättning som omfattas. Den huvudsakliga skillnaden mellan förslaget och Dac 4 är att informationen ska redovisas öppet på företagens webbplatser. Enligt OECD-standard och Dac 4 får uppgifterna bara användas av skattemyndigheterna och för vissa angivna syften, och uppgifterna skyddas då av sekretess.