bet · H501SkU3 · 2017-11-23 00:00:00 — Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall. Lagändringarna träder i kraft . I betänkandet finns en reservation (SD). Proposition 2017/18:16 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall. Ett yrkande i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg Deklarationstidpunkt för mervärdesskatt när skattebefrielse upphör genom beslut Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg, punkt 1 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 2. lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., 3. lag om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg. Därmed bifaller proposition 2017/18:16 punkterna 1–3 och avslår motion 2017/18:3908 av och (båda SD). Reservation (SD) Deklarationstidpunkt för mervärdesskatt när skattebefrielse upphör genom beslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Därmed bifaller proposition 2017/18:16 punkt 4. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), Momodou Jallow (V), (KD), (S), (S), (SD) och (L). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2017/18:16 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall samt en motion som väckts med anledning av propositionen. Regeringen föreslår ändringar i lagen om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), lagen om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m., lagen om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg samt lagen om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag till ändringar i mervärdesskattelagen i fråga om undantag från skatteplikt för vissa fartyg. Ändringarna innebär att undantaget begränsas till omsättning av fartyg som används på öppna havet och fraktar passagerare mot betalning eller används för handels-, industri- eller fiskeriverksamhet. Undantag kommer även att gälla omsättning av fartyg som används för sjöräddning, assistans eller kustfiske. Ändringarna innebär även att undantag kommer att gälla för omsättning av de flesta varor för förbrukning och försäljning ombord på sådana fartyg som undantas från skatteplikt samt för tjänster som är avsedda för dessa fartyg. Vissa kompletterande ändringar i lagen om frihet från skatt vid import, m.m. samt lagen om proviantering av fartyg och luftfartyg föreslås också. Jämför reservationen (SD). Europeiska kommissionen har i en förfrågan till regeringen ifrågasatt om uppfyller bestämmelserna i mervärdesskattedirektivet, särskilt artikel 148 a, c och d, vad gäller villkoret att fartyget ska användas på öppna havet för att omfattas av undantag från skatteplikt för mervärdesskatt. I propositionen föreslås ändringar i mervärdesskattelagen i fråga om undantag från skatteplikt för vissa fartyg. Ändringarna innebär att undantaget begränsas till omsättning av fartyg som används på öppna havet och fraktar passagerare mot betalning eller används för handels-, industri- eller fiskeriverksamhet. Undantag kommer även att gälla omsättning av fartyg som används för sjöräddning, assistans eller kustfiske. Ändringarna innebär även att undantag kommer att gälla för omsättning av de flesta varor för förbrukning och försäljning ombord på sådana fartyg som undantas från skatteplikt samt för tjänster som är avsedda för dessa fartyg. Vissa kompletterande ändringar i lagen om frihet från skatt vid import, m.m. samt lagen om proviantering av fartyg och luftfartyg föreslås också. Skälen för regeringens förslag är att mervärdesskattedirektivet uppställer som krav för skattefrihet när det gäller omsättning av fartyg som fraktar passagerare mot betalning eller används för handels-, industri- eller fiskeriverksamhet, att fartyget används på öppna havet. Mervärdesskattedirektivet undantar även omsättning av fartyg som används för sjöräddning, assistans eller kustfiske från skatteplikt. Denna typ av fartyg behöver dock inte användas på öppna havet för att omfattas av undantaget. Vad som avses med öppna havet finns inte definierat i mervärdesskattedirektivet. har inte heller behandlat de närmare villkoren för att ett fartyg ska anses ha använts på öppna havet i mervärdesskattehänseende. tog upp frågan vid sitt 103:e möte . Enligt den gradering av överenskommelser som kommittén använder sig av kom medlemsstaterna nästan enigt överens om en riktlinje. Riktlinjen är inte bindande, men kan ändå användas som ledning för tolkningen. Riktlinjen anger följande: ”The concept of the ’high seas’ for the purpose of the VAT Directive must be seen as static and shall cover any part of the sea outside the territorial waters of any country that is beyond a limit not exceeding 12 nautical miles, measured from baselines determined in accordance with the International of the Sea (UN Convention on the of the Sea, signed at on ).” Med öppna havet avses därmed allt vatten utanför ett lands territorialgräns. Hur långt det svenska territorialhavet sträcker sig framgår av lagen (1966:374) om Sveriges sjöterritorium. Den svenska bestämmelsen i 3 kap. 21 § första stycket 1 och 2 mervärdesskattelagen (ML) anger att omsättning av skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske samt fartyg för bogsering eller bärgning undantas från skatteplikt. I vissa avseenden är undantaget i mervärdesskattelagen således mer omfattande än motsvarande bestämmelser i direktivet. Den svenska bestämmelsen omfattar skepp för yrkesmässig sjöfart eller yrkesmässigt fiske oavsett var skeppet används. Bestämmelsen bör därför ändras på så sätt att det införs ett krav på användning på öppna havet för att fartyg i sådan verksamhet ska omfattas av undantag. Regeringen framhåller i propositionen som svar på synpunkter vid remissbehandlingen att det av mervärdesskattedirektivet framgår att det är ett krav för att omfattas av undantaget att fartyget används på öppna havet. Den ledning som finns när det gäller begreppet öppna havet är (den ovan refererade) riktlinjen från . Även frågan i vilken omfattning ett fartyg behöver användas på öppna havet för att undantaget ska vara tillämpligt har behandlats av vid det ovannämnda mötet. Medlemsstaterna kom nästan enigt överens om en riktlinje som kan vara till ledning för tolkningen. Riktlinjen lyder på följande sätt: ”When a carrying passengers for reward or used for the purpose of commercial, industrial or fishing activities qualifies as effectively and predominantly used for navigation on the high seas, the exemptions provided for in Article 148(a), (c) and (d) of the VAT Directive shall apply to all transactions in respect of that in their entirety, subject however to the other conditions governing the exemptions being met.” Riktlinjen får således förstås som att fartyget, enligt kommittén, till övervägande del faktiskt ska användas på öppna havet för att undantaget ska vara tillämpligt. Förslaget, som innebär att kvalificerat undantagna transaktioner mellan företag efter regeländringen blir mervärdesskattepliktiga, medför inga offentligfinansiella effekter. I kommittémotion 2017/18:3908 av och (båda SD) föreslås ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att även sjöfart som går mellan två stater där territorialvattengränserna tangerar varandra bör omfattas av undantaget från skatteplikt. Innebörden av regeringens förslag är att undantaget inskränks till sådana fartyg som används på vad man definierar som ”öppna havet”. Ur ett svenskt, eller nordiskt, perspektiv innebär denna snäva gränsdragning att rederier som hanterar våra mellanstatliga transportleder, –och –, kommer att missgynnas i förhållande till rederier som trafikerar transportlinjer mellan t.ex. eller och t.ex. eller . Enligt mervärdesskattedirektivet gäller villkoret att ett fartyg ska användas på öppna havet för att omfattas av undantag från skatteplikt för mervärdesskatt. Regeringens förslag innebär att det svenska regelverket anpassas till mervärdesskattedirektivets lydelse. Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag. Utskottet tillstyrker förslagen och avstyrker motionen. Deklarationstidpunkt för mervärdesskatt när skattebefrielse upphör genom beslut Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens förslag om att deklarations-tidpunkten skjuts fram om det inte är möjligt att lämna en mervärdesskattedeklaration i rätt tid efter ett beslut om beskattning för någon med låg omsättning som har rätt till skattebefrielse enligt mervärdesskattelagen. Regeringen föreslår att deklarationstidpunkten skjuts fram om det inte är möjligt att lämna en mervärdesskattedeklaration i rätt tid efter ett beslut om beskattning för någon med låg omsättning som har rätt till skattebefrielse enligt mervärdesskattelagen. Regeringen anger som skäl för förslaget att gäller reglerna i 9 d kap. ML som innebär att den som inte omsätter mer än kan omfattas av skattebefrielse från mervärdesskatt. Den som omfattas av skattebefrielse kan dock bli skattskyldig efter ansökan och beslut av . Därmed får den skattskyldige också rätt till avdrag för ingående mervärdesskatt på sina inköp. Tidsgränsen för att ansöka om sådan beskattning medför att ansökan kan göras och beslut fattas efter den tidpunkt då den aktuella skatten skulle ha deklarerats. Det kan därför uppkomma situationer där det inte blir möjligt att lämna mervärdesskattedeklarationen i rätt tid. Om deklarationer inte lämnas i rätt tid aktualiseras reglerna om försenings-avgifter. Dessutom är den tidpunkt då skatten ska vara betald kopplad till när deklarationen senast skulle ha kommit in till . Den tidpunkten har betydelse för reglerna om uttag av kostnadsränta. I skatteförfarandelagen finns redan regler för liknande situationer där det inte är möjligt att lämna mervärdesskattedeklarationen vid den ordinarie deklarationstidpunkten. Regeringen anser att motsvarande också bör gälla i fall när det inte är möjligt att lämna deklarationen efter ett beslut om beskattning enligt 9 d kap. 6 § ML. Ett tillägg med denna innebörd föreslås därför i 26 kap. 33 e § skatteförfarandelagen (2011:1244). Ändringen föreslås träda i kraft . Utskottet har inte något att invända mot regeringens förslag och tillstyrker förslaget. Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) antar regeringens lagförslag, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2017/18:16 punkterna 1–3 och motion 2017/18:3908 av och (båda SD). I propositionen föreslås bl.a. en ändring i mervärdesskattelagen i fråga om undantag från skatteplikt för omsättning av vissa fartyg samt förnödenheter till dessa. Innebörden av förslaget är att undantaget inskränks till sådana fartyg som används på vad man definierar som ”öppna havet” och som fraktar passagerare mot betalning eller används för handels-, industri- eller fiskeriverksamhet samt fartyg som används för sjöräddning, assistans eller kustfiske. Sjöfart som går mellan två stater där territorialvattengränserna tangerar varandra skulle därmed, om man bokstavstolkar denna mening, inte kunna omfattas av direktivets regel om skattebefrielse vid omsättning av fartyg som avses trafikera sådana farter. Ur ett svenskt, eller nordiskt, perspektiv innebär denna snäva gränsdragning att rederier som hanterar våra mellanstatliga transportleder, –och –, kommer att missgynnas i förhållande till rederier som trafikerar transportlinjer mellan t.ex. eller och t.ex. eller . Här är det därför angeläget att komplettera förutsättningarna för momsbefrielsen vid omsättning av fartyg och vad som i övrigt avses i propositionen, så att även fartyg som trafikerar eller avses trafikera områden mellan två stater där territorialvattengränserna tangerar varandra omfattas av lagändringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:16 Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklarationstidpunkt i vissa fall: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2017/18:3908 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att även sjöfart som går mellan två stater där territorialvattengränserna tangerar varandra bör omfattas, och detta tillkännager för regeringen. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation i detta ärende. I denna proposition föreslår regeringen ändringar i mervärdesskattelagen vilka innebär att vissa fartyg kan köpas och säljas utan mervärdesskatt. Den handlar också om momsfrihet på förnödenheter av olika slag. Detta är en viktig fråga för rederierna, eftersom de konkurrerar med rederier från andra länder med sådana fördelar. Möjligheten att göra undantag från mervärdesskatt gäller fartyg som används på vad man definierar som "öppna havet" och som fraktar passagerare mot betalning eller som används för handels, industri- eller fiskeriverksamhet. Reglerna gäller också för sjöräddning, assistans och kustfiske, oavsett var dessa verksamheter sker. De gäller däremot inte för den för så viktiga kustsjöfarten, som regeringen i andra sammanhang säger sig vilja värna. De ändringar som föreslås är visserligen bra för en del, men eftersom regeringen lämnar den viktiga kustsjöfarten utanför bidrar man till att försämra förutsättningarna för de rederier som sysslar med sådan verksamhet. Vi är kritiska till den mycket återhållsamma attityd som regeringen har till att skapa goda förutsättningar för svenska företag när man ska anpassa svensk lag till . Ett av problemen med denna proposition är att regeringen inte har gjort vad som krävs för att klargöra definitionen av viktiga begrepp. Ett sådant är "öppna havet", som används för att dra gränsen mellan skattefrihet eller inte. Enligt föreningen innebär detta att rederier som bedriver sjöfart mellan länder där territorialgränserna möts inte kan räkna med att kunna använda undantaget från skatteplikten för moms, trots att det handlar om internationell trafik. Detta är ett exempel på hur det kan gå. Utformningen av lagen skapar därmed en oönskad konkurrensnackdel för dessa rederier som tvingas trixa med rutterna för att komma runt bestämmelserna så att man kan konkurrera på lika villkor. Det kan också bidra till beslut att flagga ut fartyg eller ligga med i vågskålen som gör att etableringar i inte blir av. Det är inte en acceptabel ordning att regeringen ideligen lägger fram lagförslag som innehåller brister som dessa. Det senaste exemplet handlade om punktskatt på fartygsbränsle där en liknande brist på initiativkraft medförde att skärgårdsföretag blir lidande genom regeringens tillkortakommanden. Vi hade en liknande diskussion med gränsdragningsproblem när det gäller hur rederierna kan utnyttja möjligheten till tonnagebeskattning 2016. Gränsdragningarna blir dessutom olika i de olika sammanhangen, vilket skapar mängder av byråkrati som kostar både rederier och samhälle en massa pengar helt i onödan. Sammantaget blir effekterna av regeringens politik att man motverkar sina egna syften. Det hämmar utvecklingen av svensk sjöfart genom att villkoren blir sämre än vad utländska konkurrenter har och att kostnaderna för onödig byråkrati ökar. Regeringen gav 2016 i uppdrag att i samverkan med bland andra "analysera utvecklingspotentialen för inlandssjöfarten och kustsjöfarten i , identifiera eventuella hinder mot en utveckling samt vid behov föreslå åtgärder i syfte att främja förutsättningarna för sjöfartens gods- och persontransporter". STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall I sin uppdragsbeskrivning till skriver regeringen: "Sjöfarten är, sett till mängden gods som transporteras, ett miljöeffektivt sätt att transportera gods. Regeringen verkar för att stärka sjöfartens konkurrenskraft. Det kan bidra till att främja regeringens mål kring nyindustrialisering, stärkt export" och så vidare. Man fortsätter: "En överföring av gods från land- till sjötransporter kan bidra till att minska såväl den samlade miljöbelastningen från transportsektorn, som trängselproblematiken på land. Regeringen angav mot denna bakgrund i den maritima strategin (dnr N2015/06135/MRT) att faktorer som kan motverka sådana överflyttningar behöver identifieras och förslag för att åtgärda dem presenteras. En väl fungerande inlands- och kustsjöfart kan bidra till bättre förutsättningar för godstransporter i ." Så långt regeringens mål och offensiva uttalanden, vilka jag instämmer i. Vi delar regeringens uppfattning att svensk kust- och närsjöfart är viktiga delar av den svenska transportsektorn och att sjöfarten har en stor potential i dessa avseenden. har unika förutsättningar för att kunna hantera stora mängder godstransporter med hjälp av sjöfarten genom vår långa kust och många hamnar. Vi bör vidta alla de åtgärder som står till buds för att underlätta för rederierna att utvecklas, och skapa goda villkor för svensk sjöfart. Det är därför vi anser att regeringen måste bli mycket mer aktiv i sitt arbete med att utnyttja de klausuler i EU-direktiven som möjliggör för att anpassa regelverket efter de unika förutsättningar som har i förhållande till andra länder i unionen. Alla de brister som uppstår i lagstiftningen genom regeringens trötta agerande motverkar det syfte regeringen själv anger, vilket jag tidigare citerade, som grund för utredningsuppdraget till . Det visar att regeringen inte har kontroll över konsekvenserna av sin egen lagstiftning. Och det, herr talman, är väldigt illa för i detta fall svensk sjöfart, och i förlängningen också för svensk ekonomi i dess helhet. Att regeringen hanterar sitt uppdrag på detta trötta sätt har vi kunnat konstatera tidigare, och det är verkligen illa. Men jag blir också förvånad över att inte allianspartierna reagerar på den här typen av strukturell lagstiftningsinkompetens och brist på ansvar för förutsättningarna för svensk företagsamhet. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag tror att man behöver förstå bakgrunden till att detta lagförslag och propositionen har lagts fram, nämligen att har kritiserat för den lagstiftning som vi har inte uppfyller de krav som EU ställer. Och så kan det ju vara med lagar. Det gäller även den svenska lagen. Jag som privatperson, ett företag, en kommun eller någon annan kan inte tolka, omtolka och använda lagen lite som det passar de egna syftena . På samma sätt förhåller det sig med inställning till EU-lagstiftningen. Det finns delar av EU-lagstiftningen som är bra och som stärker svenska företag, och det finns delar som vi ibland kan ha synpunkter på. Men om vi ska kunna kräva att andra länder följer lagen på ett sätt som också gynnar svenska företag kan vi själva inte välja att inte följa lagen eller inte anpassa vår lagstiftning. Detta är en del av EU-medlemskapet som i huvudsak faktiskt har tjänat svenska företag inklusive sjöfartsnäringen väldigt väl. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall kommer därför att bifalla regeringens förslag till ändringar i mervärdesskattelagen. Jag vill återigen påpeka för att de har en lite märklig hållning när de i riksdag yrkar bifall till att den ska begå lagbrott i förhållande till ett EU-direktiv. står tyvärr i talarstolen och pratar gallimatias. föreslår inte att vi ska gå emot i det här fallet utan att vi ska utnyttja . Vi ska använda de möjligheter till undantag för de unika, specifika förutsättningar som vi har i och som det finns utrymme att göra undantag från i till exempel mervärdesskattedirektivet och även i energiskattedirektivet som var uppe tidigare. Mina frågor till är i stället: Varför är regeringen så trött att man inte ens läser förutsättningarna utan tror att man måste följa alla paragrafer utan att bry sig om vilka förutsättningar de är stiftade för? Och varför vill man inte utnyttja de möjligheter som finns att göra förutsättningarna bättre för svensk industri och svensk sjöfart så att vi kan uppfylla de mål som regeringen själv har satt upp? Det är mål som vi tycker är bra men som regeringen struntar i när det kommer till praktisk handling. Jag vet inte vilka erfarenheter har av EU-förhandlingar, men i allmänhet är det så när kommissionen kritiserar ett land att man har underhandskontakt med kommissionen om förutsättningarna att så långt det är möjligt gynna det som man - i detta fall från svensk sida - tycker är viktigt. Vi förde till exempel långdragna diskussioner med kommissionen när skulle införa ett tonnageskattesystem, och det var långt ifrån självklart att det skulle godkännas. Den typen av diskussioner förs, och någonstans kommer man till vägs ände där man konstaterar att kommissionen ställer krav på att ska anpassa sin lagstiftning efter EU-lagen. Det är möjligt att har information i det här ärendet som jag inte har om att man inte har haft den typen av underhandskontakt. Jag förutsätter att det alltid görs och att vi som svenskar i EU alltid driver på för att svenska intressen ska bevakas. Det faktum att den här propositionen kommer upp och att ett enigt utskott förutom föreslår att den ska bifallas talar för att detta redan är gjort. Men det är som sagt möjligt att sitter inne med information som vi andra saknar. Det är bara att läsa innantill. Där finns ett antal olika paragrafer som man skulle kunna använda, både i förutsättningarna för direktivet och i själva direktivartiklarna. måste nog gå hem och läsa på, tror jag, för att komma rätt i den här diskussionen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Mervärdesskatt vid omsättning som avser fartyg samt deklara-tionstidpunkt i vissa fall Inte bara jag i så fall utan också ett samlat utskott och ett antal sakkunniga tjänstemän som har berett det här ärendet. Det kan ju också vara så att det är någon annan som behöver gå hem och läsa på, men jag ska låta det vara osagt. I propositionen föreslås undantag i mervärdesskattelagen i fråga om skatteplikt för vissa fartyg. stadgar den svenska mervärdesskattelagen att från skatteplikt undantas skepp för yrkesmässig sjöfart med mera. Detta svenska undantag är mer generellt och mer omfattande än vad EU-direktivet om detta medger, vilket Europeiska kommissionen i en fråga till har påpekat. Enligt EU-direktivet, som är bundet av, ska fartyg användas på öppna havet för att kunna undantas från mervärdesskatt. Regeringen föreslår nu att denna begränsning läggs till i de svenska regelverken, vilket sju partier i ställer sig bakom. vill innefatta även situationer där två länders territorialvatten gränsar direkt till varandra. Men det är inte vad EU-direktivet säger, och vi är ju bundna av det. Det här är lite komplicerat. Det finns kanske en del motstridigheter i betänkandet eller i vad regeringen föreslår. Vi går på att regeringen har berett detta och har ett förslag. Vi måste anpassa oss till direktivet.