bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Vi har förslag om antagningskrav, och det tror jag att även regeringen hade innan den blev regering. När regeringen var i opposition hade man också idéer om till exempel krav på en viss lägstapoäng på högskoleprovet för att få komma in på lärarutbildningen. Det står vi fortfarande för. Vi tycker att det ska finnas fler vägar in, och vi har en hel del konkreta förslag där. Vi har också satsningar på detta i vårt budgetförslag. Vi fortsätter att utveckla vår skolpolitik och vår syn på lärarutbildningen, , för vi tror att detta är en central fråga. Den är central för skolan i sig och för lärarutbildningen i sig, men framför allt är den central för samhället som helhet. Jag noterade att statsrådet sa att högskolor och universitet jobbar med ett breddat deltagande. Ska man tolka det som att det förslag statsrådet lade fram egentligen inte behövdes? Var det ett slag i luften, var det en markering eller var det någonting i sak som statsrådet ville förändra? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Sedan den nya lärarutbildningen infördes har söktrycket som sagt ökat . till andelen behöriga förstahandssökande fortsätter siffran också att gå upp, så någonting är bra med den nya lärarutbildningen. görs en stor nationell utvärdering, och precis som jag sa tidigare i debatten tycker jag att det är den som ska ligga till grund när det gäller vilka förändringar som behöver göras. Däremot pågår ett omfattande arbete; jag nämnde en del, men jag vill än en gång passa på att nämna försöksverksamheten med övningsskolor. I delrapporten från har man visat att den är väldigt lyckosam. Vi satsar också på forskarskolor för att få fler forskarutbildade på lärarutbildningen, och vi stärker den praktiknära forskning som kommer att vara bra både för skolutvecklingen och för lärarutbildningen. Vi behöver dock göra ännu mer för att stärka kvaliteten och framför allt stärka kopplingen mellan praktik och teori. Det är precis det har sagt - man vill inte se någon stor ny lärarutbildningsreform, utan man vill att vi fortsätter jobba på den inslagna vägen. När det gäller behörigheten till den högre utbildningen och urvalet dit blir det lite förvirrat . Jag hoppas att den tillträdesproposition vi ska lägga fram kommer att lösa en del av frågorna. Högskoleprovet är dock inte ett behörighetsprov, utan det är ett urvalsprov. Vi tittar nu bland annat på lämplighetsbedömningsförsöket för att se om det är någonting som ska användas, men vi måste verkligen ta ett helhetsgrepp om tillträdet. De som kommer in på lärarutbildningen är behöriga, och i och med det ska de klara en högre utbildning. Jag har också en fråga som tangerar lärarutbildningen med mera, och det gäller innehållet och behovet av källkritik. Genom den digitala utvecklingen och sociala medier omges vi av informationsspridning dygnet runt, och att lära sig tolka informationen har blivit allt viktigare. När det var dagstidningar som dominerade informationsflödet fanns det alltid någon som var ansvarig för att fakta kontrollerades, men i den onlinevärld vi nu lever i riskerar alla uppgifter att uppfattas som lika mycket värda. Människor väljer åsikter precis som det passar den egna kontexten, och konspirationsteorier får fäste på grund av bristande källkritik och kritisk granskning. har gjort en granskning av detta. Det man säger i sina dokument är att det är nödvändigt att kunna granska och källkritiskt bedöma information för att på ett säkert sätt kunna använda internet för kunskapsinhämtning, tillgodogöra sig kunskap på ett nödvändigt sätt och delta i demokratin. Men man har också undersökt hur detta ser ut ute på skolorna, och då har man sett att en tredjedel av eleverna på högstadiet inte får någon undervisning alls i källkritik. Detta är också kopplat till lärarutbildningen, och jag undrar vad högskoleministern har för tankar kring detta problem - eller denna utmaning, om man så vill. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Tack så mycket för en väldigt precis fråga, ! Som du säger är detta en av de viktiga kunskaper och färdigheter man behöver ha med sig såväl från lärarutbildningen som från skolan. Det ingår också i examensmålen att man ska klara av att både lära ut och själv idka källkritik. Detta blir allt viktigare. Sedan vet vi att ett av de stora problem vi har i svensk skola är olikvärdigheten - att det inte ser likadant ut över hela . Det jag känner är viktigt är snarare att alla barn och unga verkligen får möta både kompetenta och behöriga lärare, som har gått en lärarutbildning av högsta kvalitet och som klarar av att uppfylla de mål som så tydligt finns i skollagen. Det handlar också om att vi ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet som klarar att nå det som ligger inom ramen för examensmålen. Vi är dock inte riktigt där , och vi ser att en av de viktigaste sakerna regeringen nu gör på skolområdet är att se till att vi får ett resurstilldelningssystem som också viktar mot till exempel socioekonomi för att på det sättet ge mer resurser till de skolor där det behövs allra mest. Vi behöver också se till att vi har de allra bästa lärarna där vi har de största utmaningarna, och därför kommer kampen för likvärdighet att vara avgörande för att alla barn ska kunna nå kunskapsmålen. Vi har också en medieutredning som menar att källkritik har kommit att bli en avgörande kunskap i samhället. Det handlar om att kunna identifiera partiskhet och rent av rena lögner, och här spelar skolan, lärarna och deras kompetens en nyckelroll. säger att lärarutbildningen håller en väldigt ojämn kvalitet när det gäller nätkunskap, och det sa även ministern själv alldeles . Därför menar vi kristdemokrater att lärarutbildningens styrdokument borde uppdateras så att källkritik och kritisk granskning får en allt större betydelse, för att vi framöver ska kunna hjälpa våra elever att navigera i ett helt nytt medielandskap. Är det någonting som regeringen och högskoleministern skulle kunna ställa sig bakom? Som jag har sagt i mina tidigare inlägg pågår det en stor nationell utvärdering av hela lärarutbildningen, och den kommer att vara ett av de viktiga underlag vi har för att se vilka förändringar som behöver göras i såväl examensmål som de styrdokument som behövs för att vi ska ha en lärarutbildning som håller inte bara hög utan också jämn kvalitet över hela landet. Med utvärderingen som grund är jag alltså absolut beredd att se över de mål som finns för lärarutbildningen. ska man komma ihåg att detta är den mest detaljstyrda utbildningen av alla. Det kan finnas skäl till att den ska vara det, just utifrån den nationella likvärdigheten. Det behöver ständigt göras uppdateringar av inte minst målen för våra viktiga professionsutbildningar utifrån hur samhället förändras, men också det måste bygga både på evidens och på vetenskaplig grund. Det finns nämligen många önskemål om vad som ska ingå i lärarutbildningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning När vi talar om universitets och högskolors autonomi tycker jag att det verkar handla väldigt mycket om campus men inte så mycket om utbildningar. Tvärtom har jag hört flera här vara inne på att de minsann vet exakt vad lärarutbildningen ska innehålla, som vi ska lämna över mer ansvar exempelvis till lärarna i skolan och styra mindre politiskt där. Avslutningsvis skulle jag vilja uppmana till att komma ihåg att våra högskolor och universitet har ett stort ansvar men att de också ska ha stor självständighet att utforma utbildningen efter de samhälleliga behov vi har, som den vilar på evidens och vetenskaplig grund, och att våra lärare och forskare och de ansvariga där har ett stort ansvar. Det har varit en lång dag, så jag tänker fatta mig kort. Det finns dock några saker som jag vill ta upp. Jag vill börja med att tacka statsråden, både och , som har varit här . Det har varit jättekul att ha er med i denna debatt! När vi samlades efter valet och hade en ny regering på plats som började titta på utmaningarna i sitt uppdrag var det en stor utmaning som tidigt visade sig, nämligen lärarbristen. Då som , , saknades många tiotusentals lärare i våra skolor. Det var därför regeringen tillsatte den nationella samlingen för läraryrket, där lärarprofessionerna och statsråden i lugn och ro med metodisk noggrannhet har kunnat beta av utmaning efter utmaning och där de förslag som kommit från regeringen har handlat om just det som har varit efterfrågat ute på skolorna. När vi ser den stora bristen på lärare måste vi tänka nytt. Det är därför regeringen avsätter medel för projekt som skapar fler vägar in i läraryrket. Som vi har hört kan det till exempel handla om fler kompletterande utbildningar, om utbildningar i modulform för att öka kompetensen bland lärare som saknar specifik ämneskunskap och om gemensamma former för validering. Men det måste finnas ännu fler flexibla och smarta vägar in i läraryrket. Regeringen satsar också på fler relevanta sommarkurser, som vi har hört. Det ska gå att bli klar snabbare. Det handlar om relevanta kurser som snabbar på lärarutbildningen så att man fortare kommer ut i arbetslivet, självklart med bibehållande av hög kvalitet. Det rör sig om 2 000 nya högskoleplatser på sommarkurser . och högskolor får i ett första steg i uppdrag att anordna fler kurser , där lärarutbildningen särskilt ska prioriteras. Regeringen omprioriterar också pengar för att förstärka vidareutbildningen av lärare, den så kallade , och andra särskilt kompletterande utbildningar, till exempel Teach for . Som jag här visat satsar regeringen väldigt mycket på att öka läraryrkets attraktivitet, bland annat genom en stor satsning på höjda lärarlöner. Det bästa sättet att öka attraktiviteten är dock att se till att alla skolor har en bra arbetsmiljö och ett positivt och varmt klimat där många vill vara. Därför är ledarskapet, både hos rektorer och hos lokala politiker, oerhört viktigt. Om vi ska lyckas med att få de lärare som finns i skolan att vilja vara kvar och även få fler att söka sig dit krävs många och långsiktiga åtgärder. Därför är den nationella samlingen för läraryrket, där man vrider och vänder på utmaningarna och levererar förslag och beslut som bygger på behov, så viktig. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)