bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser för högskoleutbildning och forskning inom högskoleområdet. Anslaget får även användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Anslaget föreslås öka med 2018 för finansiering av utveckling av flexibla utbildningsvägar i syfte att skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena. Anslaget föreslås öka med 2018 för utveckling av poänggivande kompetensutveckling. Anslaget föreslås öka med 2018 för finansiering av kulturskoleklivet. Anslaget föreslås öka med 2018 med anledning av satsningen på starkare vetenskaplig grund i skolan som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2016 (prop. 2016/17:50). Anslaget föreslås öka med ytterligare 2018 med anledning av den utbyggnad av kompletterande utbildning för personer med avslutad utländsk högskoleutbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning som inleddes . Anslaget föreslås minska med 2018 med anledning av att vissa bidrag till organisationer överförs till anslag 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Anslaget föreslås minska med 2018 för finansiering av studiemedel för kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning som motsvarar en svensk högskoleutbildning. Behovet av studiemedel påverkas av vilka utbildningar som genomförts inom ramen för satsningen och beräknas därför . Anslaget föreslås minska med sammanlagt 2018 då ökningen av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå fördelas i enlighet med de principer som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2016. Regeringen avser att inom ramen för anslaget använda för vidareutbildning av obehöriga lärare och särskild kompletterande pedagogisk utbildning. Regeringen avser även att omprioritera från kompletterande utbildningar för akademiker med utländsk examen till vidareutbildning av obehöriga lärare och särskild kompletterande pedagogisk utbildning. Av anslaget avses högst användas för att utveckla den verksamhetsförlagda delen av lärar- och förskollärarutbildningarna och högst för valideringsinsatser i yrkeslärarutbildningen. Av medlen under anslaget avses användas för stöd till waldorflärarutbildning. Av anslaget avses användas för ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning vid . Av anslaget avses högst fördelas till universitetens innovationskontor. Av anslaget avses användas till en särskild satsning på bedömning av reell kompetens inom högskolan. Av medlen under anslaget beräknas ca fördelas till insatser för personer med utländsk högskoleutbildning eller en annan utländsk utbildning som motsvarar utbildning enligt högskolelagen. Merparten avser kompletterande utbildningar för personer med avslutad utländsk utbildning enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Av anslaget avses användas för det s.k. Tekniksprånget. Regeringen avser vidare att inom ramen för anslagets ändamål fördela medel till för informationsinsatser i utlandet och för svenskundervisning i utlandet. Anslagsförändringar 2019 och framåt Anslaget beräknas öka med 2019 och med 2020 för finansiering av utveckling av flexibla utbildningsvägar i syfte att skapa fler vägar in i lärar- och förskolläraryrkena. Anslaget beräknas öka med 2019 för utveckling av poänggivande kompetensutveckling. Anslaget beräknas öka med 2019 respektive 2020 med anledning av den satsning på sommarkurser som inleds 2018. Anslaget beräknas öka med 2019 och med 2020 för finansiering av kulturskoleklivet. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2019 och med ytterligare 2020. Dessa medel avser regeringen att fördela till anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå för universitet och högskolor i enlighet med det som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2016. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2019 med anledning av satsningen på starkare vetenskaplig grund i skolan som presenterades i den forskningspolitiska propositionen 2016. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2019 och med ytterligare 2020 för att utöka insatserna för personer med utländsk högskoleutbildning. I de beräknade medlen ingår även medel för studiestöd. Anslaget beräknas minska med 2019 och med 2020 med anledning av att vissa bidrag till organisationer överförs till anslag 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet. Anslaget beräknas minska 2019 med då satsningen på förinkubation inom upphör. Anslaget beräknas minska 2019 med när satsningen på särskilda medel för validering inom högskolan som inleddes upphör. Anslaget beräknas minska 2020 med för att finansiera förstärkningen av det strategiska forskningsområdet it och mobil kommunikation. 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter vid universitet och högskolor för särskilda åtaganden och för utgifter för bidrag till insatser för ökad kvalitet i högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå. För en översikt över fördelningen av anslaget per lärosäte hänvisas till propositionen, tabell 10.238 (s. 319–320). Anslaget föreslås öka med 2018 för att bygga ut tolk- och tolklärarutbildningar vid . För att stärka det nationella centret för svenska som andra språk vid föreslås anslaget öka med 2018. Som en följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid , dåvarande , som inleddes och 2013 föreslås anslaget öka med 2018. Som en följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen vid som inleddes föreslås anslaget öka med . Anslaget föreslås öka med 2018 för den utbyggnad av tandläkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Anslaget föreslås minska med 2018 då medel överförs till den nya jämställdhetsmyndigheten för jämställdhetsintegrering. Regeringen avser att fördela medel till ämnesdidaktiska centrum inom naturvetenskap och teknik på samma sätt som . Regeringen avser att återkomma i frågan om hur medel ska fördelas mellan dessa centrum på . Anslagsförändringar 2019 och framåt Anslaget beräknas öka med 2019 och med 2020 för att möjliggöra en utbyggnad av tolk- och tolklärarutbildningar vid . Anslaget beräknas öka med för att stärka det nationella centret för svenska som andraspråk vid . Anslaget beräknas öka med 2020 då överföring av medel till den nya jämställdhetsmyndigheten för jämställdhetsintegrering upphör. Anslaget beräknas öka med 2019 med anledning av den utbyggnad av tandläkarutbildningen vid som inleddes . Anslaget beräknas minska med 2020 som en följd av att satsningen på jämställdhetsintegrering upphör. 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning Regeringen föreslår att anvisar 2 till anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning för . Anslaget ökar med till följd av pris- och löneomräkning (1,). beräknas anslaget till 2 respektive 2 . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag enligt avtal mellan svenska staten och landsting om samarbete om högskoleutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till landsting enligt avtal om samarbete om högskoleutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården. Ett avtal om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , slöts mellan staten och företrädare för de sju berörda landstingen (, läns landsting, , läns landsting, Västra , läns landsting och ). Ett avtal om samarbete om grundutbildning av tandläkare, odontologisk forskning och utveckling av tandvården slöts 2004 mellan staten, Västra och . För en översikt per lärosäte över antalet platser på läkarutbildning som omfattas av anslaget, se propositionen, tabell 10.241 (s. 321). För en översikt av fördelningen av anslagsmedel per lärosäte, se propositionen, tabell 10.243 (s. 321). Anslaget föreslås öka 2018 med med anledning av den utbyggnad av läkarutbildningen som inleds 2018. Totalt beräknas ökningen när den är fullt utbyggd omfatta 440 helårsstudenter. Anslaget föreslås öka med till följd av utbyggnaden av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Totalt beräknas ökningen fullt utbyggd omfatta 440 helårsstudenter. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2018. I enlighet med avtalet har en omfördelning av medel mellan berörda lärosäten gjorts. Anslagsförändringar 2019 och framåt Anslaget beräknas öka med 2019 och med 2020 med anledning av den utbyggnad av läkarutbildningen som inleds 2018. Anslaget beräknas öka med 2019 med anledning av den utbyggnad av läkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . För en översikt per lärosäte över antalet platser på tandläkarutbildning som omfattas av anslaget, se propositionen, tabell 10.242 (s. 321). För en översikt av fördelningen av anslagsmedel per lärosäte, se propositionen, tabell 10.243 (s. 321). Anslaget föreslås öka med till följd av utbyggnaden av tandläkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . Totalt beräknas utbyggnaden när den är fullt utbyggd uppgå till 145 helårsstudenter. Anslaget beräknas öka med 2019 med anledning av den utbyggnad av tandläkarutbildningen som regeringen presenterade i budgetpropositionen . 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:67 Särskilda bidrag inom högskoleområdet . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. Av anslaget avses fördelas för insatser för att stärka studentinflytandet. Regeringen avser vidare att inom ramen för anslagets ändamål fördela medel under anslaget genom att bl.a. lämna bidrag till Svenska Studenthemmet i och vissa stipendier. I kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning på vissa av anslagen för utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . Dessutom föreslås en minskning på vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt , och en höjning av samma anslag med totalt . För anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslås en minskning i förhållande till regeringens förslag med . Motionärerna föreslår en ökad anslagsnivå med för anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor och en höjning av anslagsnivån på anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med för att stärka kvaliteten på högskoleutbildningar och öka den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen. Motionärerna behandlar även satsningar om högre kvalitet och ökad lärarledd undervisningstid i yrkandena 7 och 8. I partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 17 finns en liknande begäran om en ökning av undervisningstiden på lärarutbildningen. I kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en omfördelning inom anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor till modellen Teach for . På så sätt stärks möjligheten för studenter som inte valt lärarutbildningen att senare ta sig in i läraryrket och få fler som lämnat yrket att komma tillbaka, enligt motionärerna. En liknande begäran finns i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 21. I kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en satsning för att stärka kvaliteten i forskningen på landets universitet och högskolor. Motionärerna behandlar denna satsning även i yrkande 9. I kommittémotion 2017/18:2794 av m.fl. (SD) i denna del föreslås en minskning av anslagen 2:54 : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med och 2:58 Kungl. i : Konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå med . Motionärerna föreslår även medel på ett annat anslag för satsningar relaterade till högskola och forskning, inklusive nationella prov på lärarutbildningen samt inträdesprov och lämplighetstest för sökande till lärarutbildningen. I kommittémotion 2017/18:909 av m.fl. (SD) yrkande 7 anförs att begreppet konstnärlig forskning ska avskaffas och att anslaget för detta ska föras in i högskolornas basanslag. I yrkande 1 anges att basanslagen till forskningen inom högskolorna ska ökas och att motsvarande summa för strategisk forskning ska dras ned. I kommittémotion 2017/18:911 av m.fl. (SD) yrkande 1 förespråkas att anslagen till den högre utbildningen ökas för att öka kvaliteten på undervisningen, framför allt inom områdena naturvetenskap och teknik. I samma motion yrkande 7 föreslås att akademiker med naturvetenskaplig examen ska erbjudas två terminers betald pedagogisk utbildning för att bli behöriga gymnasielärare. I yrkande 5 föreslås vidare att produktivitetsavdraget inom högskoleväsendet avskaffas. I kommittémotion 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 5 anges att insatserna inom naturvetenskapliga ämnen inom utbildningsväsendet bör intensifieras. I yrkande 6 framförs att det behövs mer riktade satsningar för att utbilda fler ingenjörer. I kommittémotion 2017/18:931 av m.fl. (SD) yrkande 4 förespråkas att medel riktas till metallurgiforskning. I kommittémotion 2017/18:3711 av i m.fl. (C) i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens föreslag en minskning på anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med till följd av att regeringens förslag om en informationsinsats för att tydliggöra vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena avvisas. föreslår även en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt , till viss del beroende på att motsätter sig regeringens förslag om att bygga ut lärarutbildningen. föreslår vidare en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med . För anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning med . På anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning om . föreslår vidare en ökning i förhållande till regeringens förslag på anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med till följd av en satsning på kompletterande utbildningar. Frågan om kompletterande utbildningar behandlas även i partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 30. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 1 framförs vidare att en översyn av lärarutbildningen bör göras och fler vägar in till läraryrket bör skapas, genom möjligheten till fristående lärarutbildning, snabbare validering av kunskap och fler kompletterande pedagogiska utbildningar. En ökning i förhållande till regeringens satsning föreslås även på anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med till följd av att regeringens förslag om att flytta pengar till avvisas. föreslår vidare en lägre uppräkningstakt för pris- och löneomräkning som påverkar anslagen 2:1–2:66. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en ökning på anslaget 2:1 med till följd av en satsning på deltagande i Performance, med syfte att jämföra olika länders högskoleutbildningar. Motionärerna föreslår en minskning av anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet med . Motionärerna föreslår vidare en höjning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med och en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt . Vidare föreslår motionärerna en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med totalt . Liberalerna motsätter sig en allmän utbyggnad av antalet högskoleplatser då man anser att kvaliteten på de nuvarande utbildningarna måste höjas först. Vidare menar motionärerna att ämneslärarutbildningarna ska koncentreras till färre orter. Liberalerna vill satsa ytterligare medel till () vid . Motionärerna avvisar regeringens förslag om forskning till förmån för en egen satsning. I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 8 understryks att en utbyggnad av utbildningsplatser till högre utbildning aldrig får ske på bekostnad av kvaliteten i undervisningen. En kvalitetssatsning bör göras på framför allt på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar, genom en höjd ersättningsnivå per student. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning på anslaget 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet med . I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna en ökning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med med anledning av en satsning på kompletterande pedagogisk utbildning enligt modellen Teach for och en satsning på fler sommarkurser samt en ökning av anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med . För anslaget 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning föreslår motionärerna en minskning i förhållande till regeringens förslag med . I partimotion 2017/18:474 av m.fl. (L) yrkande 2 framförs att kvalitet bör premieras i den högre utbildningen och att omför-delningsmodellen för nya resurser bör utvecklas för att ännu starkare premiera kvalitet samt att alla statliga lärosäten ska konkurrera i samma grupp vid omfördelningen. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslår motionärerna att pris- och löneomräkningen justeras ned . I denna del påverkas anslagen 2:1–2:29, 2:31–2:33, 2:35, 2:39, 2:41, 2:43, 2:45, 2:47, 2:49, 2:51, 2:53, 2:57, 2:59, 2:63, 2:65 och 2:66. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av vissa av anslagen till utbildning på grundnivå och avancerad nivå med totalt och en minskning av vissa av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå med . föreslår i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslagen 2:1 med och 2:2 Universitets- och högskolerådet med . Motionärerna föreslår även en minskning i förhållande till regeringens förslag på anslagen 2:63 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet med , 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor med och 2:66 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning med . föreslår i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor med . I yrkande 47 föreslås resurser för nya utbildningsplatser för lärare, sjuksköterskor och barnmorskor. I partimotion 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 30 finns ett liknande förslag om fler utbildningsplatser för vårdyrken. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna en nedjustering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Justeringen beräknas som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen. ska vara en ledande kunskapsnation när det gäller utbildning, forskning och innovation. Genom utbildnings- och forskningspolitiken lägger vi grunden för en god samhällsutveckling och en fortsatt utveckling av den svenska modellen. Utbildning och bildning ger kunskaper och perspektiv som möjliggör personlig utveckling och skapar förutsättningar för ett aktivt deltagande i ett demokratiskt samhälle. Investeringar i utbildning säkerställer kompetensförsörjningen i privat och offentlig sektor. Ett flertal yrkanden rör frågor om lärarutbildningen och dess kvalitet i olika avseenden. Lärarutbildningen förändrades 2011 genom att fyra nya examina ersatte den tidigare lärarexamen, nämligen förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. Ett par av dessa examina har i sin tur olika inriktningar. har de flesta som examineras från en lärarutbildning den examen (lärarexamen) som infördes , men antalet examinerade med de nya examina ökar successivt. Inom ramen för den nya lärarutbildningen har det framför allt utfärdats förskollärarexamen och grundlärarexamen med inriktning mot fritidshem, i och med att dessa utbildningar är något kortare än de andra. Lärarutbildning finns på sammanlagt 28 av lärosäten. Många av dem ger flera av de olika lärarexamina, medan vissa bara ger någon enstaka. Nästan alla dessa lärosäten ger ämneslärarexamen, och det är vanligt att de lärosäten som bara ger någon enstaka lärarexamen ger just denna (Årsrapport , UKÄ). När det gäller frågan om kvalitet kan utskottet upplysa om att () i kommande utbildningsutvärderingar (en av de fyra komponenterna i det nya kvalitetssäkringssystemet) har getts i uppdrag att prioritera att granska utbildningar som leder till legitimation. Samtliga lärarutbildningar ska därför granskas . UKÄ har –2017 genomfört en pilotutvärdering där sammanlagt åtta lärarutbildningar har ingått, två förskollärarutbildningar och sex grundlärarutbildningar. De ordinarie utvärderingarna av förskollärar- och grundlärarutbildningarna startar , och påbörjas utvärderingen av ämneslärarutbildningarna. Utskottet vill även påminna om den insats som pågår med syftet att ytterligare höja kvaliteten inom den verksamhetsförlagda utbildningen (VFU) i lärar- och förskollärarutbildningarna, i form av en femårig försöksverksamhet med övningsförskolor och övningsskolor. Upplägget innebär att VFU:n på förskollärar- och lärarutbildningar koncentreras till färre skolor med fler utbildade handledare. ska UKÄ lämna en delrapport till regeringen som redovisar resultat från den första etappen. Utskottet vill vidare påpeka att det pågår en kvalitetssatsning på lärar- och förskollärarutbildningar och utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap, och att regeringen i årets budgetproposition föreslår att medel avsätts för denna satsning även fortsättningsvis. I sammanhanget kan nämnas den pågående översyn av universitetens och högskolornas styrning som omfattar frågan om resurstilldelning (dir. 2017:46). Utskottet vill även uppmärksamma flera pågående satsningar som är inriktade på bl.a. lärar- och förskollärarutbildningarna. En försöksverksamhet pågår med samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning, och den ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skolväsendet (regeringsbeslut ). Även den näraliggande utredningen om hur universitet och högskolor som bedriver lärar- och förskollärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan skapa långsiktig samverkan kring praktiknära forskning (dir. 2017:27) syftar bl.a. till att utveckla lärar- och förskollärarutbildningen. Utskottet konstaterar att regeringen på flera sätt arbetar med frågan om läraryrket, inklusive hur lärarutbildningen kan utvecklas och förbättras, och att ytterligare resurser avsätts i detta syfte. Utskottet anser att det utvecklingsarbete som pågår och kommande utbildningsutvärderingar från det nya kvalitetssäkringssystemet ska avvaktas och ser därför inga skäl att tillstyrka motionsyrkanden i denna fråga. Kompletterande utbildning och fler vägar in i läraryrket Ett antal yrkanden rör frågor om kompletterande utbildning och fler vägar in i läraryrket. Utskottet vill påminna om att det pågår en utbyggnad av utbildningsplatserna inom förskollärar- och lärarutbildningarna med 10 400 platser.