bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — Vi anser därför att det är av största vikt att konkurrenskraften för såväl den svenska som den europeiska industrin inte försämras i en sådan utsträckning att koldioxidgenererande produktion flyttas till länder med en mindre ambitiös klimatpolitik eller där andra miljöhänsyn, arbetsrätt och mänskliga rättigheter är åsidosatta. I motion 2016/17:1772 (SD) återfinns ett stort antal konkreta förslag till åtgärder med energipolitisk anknytning. En del av dessa förslag faller inte inom utskottets beredningsområde och behandlas därför av andra utskott. Det gäller exempelvis viktiga förslag på skatteområdet. Vissa andra förslag kommer att behandlas av utskottet senare under detta . Vi ser fram emot att få möjlighet att föra fram vår syn på den svenska energipolitiken vid flera kommande tillfällen. I detta sammanhang föreslår vi dock att ska bifalla förslaget om ett tillkännagivande om energipolitikens inriktning i linje med vad som anförs i motionen. Utöver detta vill vi även sluta upp bakom det som sägs i motionerna 2016/17:117 (SD) och 2016/17:3301 (SD). I den förstnämnda belyses den elintensiva basindustrins utsatthet i den händelse väderberoende energislag ges en för stor roll i den svenska energimixen. Vikten av en stabil kraftproduktion och hög leveranssäkerhet poängteras i allmänhet varefter gruvnäringens behov lyfts fram särskilt. Vi instämmer i att det kan finnas skäl att prioritera gruvnäringen när det gäller tillgång till leveranssäker energi till globalt konkurrenskraftiga priser och tillstyrker således motion 2016/17:117 (SD) i den aktuella delen. I motion 2016/17:3301 (SD) berörs agerande i EU på det energipolitiska området. Vi anser i likhet med vad som sägs i motionen att och fokus måste inriktas på energiforskning där målet är att nya energislag ska bli så billiga att de konkurrerar ut fossila bränslen. Vi instämmer i det som sägs i motionen och vill ha ett riksdagsuttalande om att regeringen både i och EU bör fokusera klimatpolitiken på energiforskning och på nästa generations koldioxidneutrala energi. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:3301 (SD) i den aktuella delen. avstyrker vi de övriga motionerna i detta avsnitt i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Vi ser därför med stor tillförsikt på den fempartiöverenskommelse om den framtida energipolitiken som slöts . har länge förordat en bred överenskommelse över blockgränserna om den framtida energipolitikens inriktning. Uppgörelsen bygger vidare på Alliansens klimat- och energiöverenskommelse bakom vilken hade en central roll. Partiets tidigare erfarenheter av att medverka till breda energiöverenskommelser bygger på en genuin vilja att ta ansvar för en omställning mot ett helt förnybart energisystem. Förra årets viktiga energiöverenskommelse innehåller flera framgångar för , vilka jag i viss utsträckning återkommer till i en annan av mina reservationer i detta betänkande. Jag är i detta sammanhang emellertid angelägen om att framhålla vikten av att överenskommelsen nu omsätts i praktisk handling på ett effektivt sätt. För att säkerställa att så blir fallet anser jag att bör ställa sig bakom förslaget i motion 2016/17:821 (C) om ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för ett effektivt genomförande av energiöverenskommelsen. Motionen tillstyrks således i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12 och 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. Jag och vill att ska vara en föregångare i omställningen till ett förnybart energisystem. Utöver den grundläggande syn jag har på bl.a. förnybar energi och på kärnkraft – vilken framgår i mina reservationer senare i detta betänkande – vill jag nämna betydelsen av industrins energianvändning och dess påverkan på klimatet. Ungefär en tredjedel av energin i används för produktion inom ett fåtal energiintensiva industribranscher. Jag vill – i likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1737 (V) – att ska vara världsledande i de viktigaste omställningsprocesserna. Klimatomställningen måste även omfatta den tunga industrin, men den behöver genomföras på ett sätt som inte leder till utflyttning av produktionen och därmed till förlorade svenska arbetstillfällen och kanske även till ökade utsläpp i andra länder. Jag vill öka ambitionen när det gäller målet om nollutsläpp av fossila växthusgaser i och att det ska vara uppnått till . För att industrins bidrag till energiomställningen ska bli framgångsrikt behöver en tydlig nationell strategi för att göra basindustrin klimatneutral. Jag instämmer därför i förslaget i motion 2016/17:1737 (V) om att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med en nationell strategi för en klimatneutral basindustri till 2040, en strategi där industrins ansvar synliggörs. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3 och 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24. Liberal energipolitik handlar om ansvarstagande baserat på kunskap och på marknadsekonomiska principer. Den medverkar till att göra det enklare för människor att ta ansvar utan att detaljstyra deras vardagsliv och ser den tekniska utvecklingen som en central del av lösningen på klimatproblemen. För min och Liberalernas del är försiktighetsprincipen och principen om att förorenaren ska betala viktiga. Jag förordar en politik som bygger på generella och teknikneutrala ekonomiska styrmedel, såsom koldioxidskatt på fossila bränslen och ett utvecklat och reformerat utsläppshandelssystem inom EU. Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker och effektiv elproduktion till konkurrenskraftiga priser med små utsläpp av växthusgaser. I stället för ett mål om att ska ha ett helt förnybart energisystem bör energipolitiken därför inriktas på att värna det nästan helt fossilfria svenska elsystemet. Detta överensstämmer med vad som föreslås i motion 2016/17:1070 (L), vilken jag tillstyrker i den aktuella delen. Liberalerna står inte bakom energiöverenskommelsen som slöts mellan , , , och . Enligt min uppfattning är överenskommelsen dyr, dålig för och saknar klimatnytta. Den omfattar stora subventioner till förnybara energikällor trots att energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Subventionerna är dyra, de snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet. Med liknande motivering har Liberalernas representant i även reserverat sig mot flera av förslag som gäller subventioner. Mot den bakgrunden instämmer jag i förslaget i motion 2016/17:1070 (L) om att bör framföra till regeringen att subventioner till olika energislag bör fasas ut. Längre fram i detta betänkande redovisar jag Liberalernas skeptiska hållning till det som sägs om kärnkraft i energiöverenskommelsen och av . Här vill jag särskilt uppmärksamma det mycket påtagliga behovet av gedigna analyser av de negativa konsekvenser som kan följa av att kärnkraften avvecklas . är med sin tunga elintensiva basindustri beroende av en stabil elproduktion . Om man ökar andelen väderberoende el som fyra kärnkraftsreaktorer stängs , ökar beroendet av fossilbränslebaserad kraftproduktion. Jag efterlyser därför – i likhet med vad som föreslås i motion 2016/17:1070 (L) – en konsekvensanalys av vad de aviserade stängningarna av reaktorer betyder för förlorad baskraft, för ökad energiimport och för klimatet. Enligt min uppfattning bör ett sådant uppdrag läggas på . Avslutningsvis vill jag lyfta fram min tilltro till möjligheterna och nödvändigheten av att hantera energi- och klimatpolitiska problem på den internationella arenan. Globala utmaningar kräver ofta världsomspännande uppgörelser och ett koordinerat internationellt agerande. Energiförsörjningsfrågor kan ofta ha påtagliga mellanstatliga implikationer, vilket inte minst har märkts när det gäller agerande i förhållande till sina grannländer både inom och utanför EU. Jag står bakom det som sägs i motion 2016/17:1077 (L) om att alltmer aggressiva beteende måste mötas brett. Det handlar då bl.a. om att EU:s energiunion måste fullföljas för att långsiktigt minska EU:s beroende av rysk gas. bör genom ett tillkännagivande uppmana regeringen att delta aktivt i arbetet med energiunionen. Med det anförda tillstyrks motionen i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 15, 17, 21 och 24 samt 2016/17:117 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 24, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 12, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 7. har länge förespråkat ett partiöverskridande arbete för energipolitiken. Därför ser jag det som glädjande att en partiöverskridande energiöverenskommelse mellan fem riksdagspartier kunde presenteras . Denna överenskommelse låg sedan till grund för förslag. Jag kan konstatera att överenskommelsen innefattar betydande delar av alliansregeringens energipolitik som den breda politiska förankringen för en ur energipolitiskt perspektiv mycket värdefull långsiktighet. Utöver denna övergripande hållning vill jag framhålla att min och syn på energipolitiken är att den ska bygga på förvaltarskaps-tanken. De ändliga resurserna ska förvaltas och inte förbrukas. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett håll-bart samhälle. Jag vill se en mångfald av förnybar energi inom industrin, energieffektiviseringar och mer investeringar i långsiktiga och hållbara energislag. Trots den relativt breda samsyn som råder kring den framtida energipolitiken anser jag – i likhet med vad som sägs i motion 2016/17:3393 (KD) – att det finns skäl för att tydligt uttala vikten av att intensifierar arbetet med klimat- och energifrågorna på såväl nationell som internationell nivå för att uppnå övergripande klimatmål. Motionen tillstyrks således i denna del. Vidare står jag bakom förslaget i samma motion om att det bör göras en översyn av alla de energipolitiska subventioner som förekommer i . Min grundläggande inställning är här att subventioner främst ska riktas till introduktion av ny teknik, och inte i evighet gå till att stötta redan färdigutvecklad teknik. Generellt sett anser jag att subventioner bör riktas om från elproduktionssidan till de sektorer som har de största utsläppen av växthusgaser. För del handlar det då i första hand om satsningar på att minska utsläppen från transportsektorn. Möjligheterna att via information och rådgivning kunna påverka människors beteende i klimatvänlig riktning är en annan fråga som borde få större uppmärksamhet. Jag anser dock inte att det mest effektiva sättet är att tillhandahålla dylik information via kommunerna och instämmer därför i förslaget i motion 2016/17:3393 (KD) om att denna uppgift bör föras över till . Avslutningsvis vill jag redovisa min syn på EU:s viktiga roll när det gäller att hantera energipolitiska utmaningar som överensstämmer med den som finns i den nyssnämnda motionen. Jag står bakom den positiva hållning som motionärerna ger uttryck för när det gäller utvecklingen av EU:s energiunion för att uppnå målet med en säker, hållbar, konkurrenskraftig och ekonomiskt överkomlig energiförsörjning för EU och dess medborgare. Jag instämmer också i det som sägs i motionen om att det som sker i resten av världen påverkar både EU och . har den europeiska energisäkerheten hotats genom att försvårar tillförseln av vissa råvaror och energislag till EU. Den beroendeställning som finns i förhållande till äventyrar inte bara EU:s energiförsörjning och energisäkerhet, utan har också tydliga säkerhetspolitiska dimensioner. Därför bör EU uppmuntra medlemsstaternas egen utvinning, förädling och produktion av råvaror och förnybara energislag i syfte att undvika en beroendeställning av det slag som har beskrivits. Detta överensstämmer med det som sägs i motion 2016/17:3393 (KD), vilken tillstyrks även i denna del. Sammantaget innebär det sagda att jag tillstyrker den nyssnämnda motionen i de delar som är aktuella i detta avsnitt. föreslår jag att ska avslå övriga motioner i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. slog FN:s klimatpanel fast att människan påverkar klimatutvecklingen på ett sätt som kan få ödesdigra konsekvenser. Det vilar således ett tungt ansvar på mänskligheten att agera för att hejda denna utveckling. Vi och anser dock att en väl utformad klimat- och energipolitik mycket väl kan gå hand i hand med en ökad tillväxt. Detta synsätt präglade också den historiska energiöverenskommelse som slöts mellan allianspartierna 2009 och som också ligger till grund för den överenskommelse som fem partier slöt . I denna sistnämnda överenskommelse slås det bl.a. fast att den förnybara energin ska byggas ut även fortsättningsvis och att den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet ska öka. Vidare ska elcertifikatssystemet förlängas och utökas med nya elcertifikat till 2030. Vi vill här ta tillfället i akt och peka på behovet av att uppmärksamma förutsättningarna för produktion av biobränslen. Biobränslen fyller redan en viktig funktion för värme- och kraftproduktionen men skulle kunna spela en större roll som drivmedel. Vi ser ett stort behov av att det skapas bättre förutsättningar och långsiktiga regler för produktion och användning av förnybara bränslen för att berörda aktörer ska våga investera långsiktigt i anläggningar för produktion av biobränslen. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3167 (M) anser vi att förutsättningarna och reglerna har varit alldeles för kortsiktiga och osäkra. En olycklig obeslutsamhet från regeringens sida när det gäller beskattningen av förnybara bränslen är bara ett exempel på agerande som får potentiella investerare att tveka, till men för utvecklingen på det för klimatet så viktiga biobränsleområdet. Vi instämmer i vad som sägs i motionen och anser att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att verka för att långsiktiga regler kommer på plats för att möjliggöra utbyggnad av förnybara bränslen. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:3167 (M) i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de här aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13 samt 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. Vi har redan tidigare i detta betänkande redovisat den skeptiska hållning som vi och har när det gäller den syn på förnybar energi som genomsyrar både den energiöverenskommelse som har slutits mellan fem partier och som också i betydande utsträckning präglar förslag. Vi ser helt enkelt inte förnybar energi som det allena saliggörande botemedlet mot klimat- och miljöproblem av allehanda slag. Vi befarar i stället att den övertro som finns på förnybar energi leder till att ineffektiva lösningar väljs till höga kostnader. Risken blir påtaglig att straffskatter och konkurrenssnedvridande subventioner missgynnar omistliga kraftslag som kärn- och vattenkraft och i stället stimulerar utbyggnaden av omotiverad och svårintegrerad förnybar produktion av bl.a. vind- och solkraft. Med detta sagt vill vi ställa oss bakom det som sägs i motion 2016/17:1772 (SD) om vattenkraftens mycket betydelsefulla roll i det svenska energisystemet. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och uthålligheten i den svenska vattenkraften när efterfrågan på el är som störst bör man utreda förutsättningarna för att öka vattenkraftens magasineringskapacitet. Vidare delar vi den uppfattning som förs fram i motion 2016/17:1772 (SD) om att det finns en stor potential i att öka effektiviteten i vissa kraftstationer, utan att behöva öka vattenflödet. Det finns även många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Mot denna bakgrund står vi bakom det som sägs i motionen om att det finns skäl att utreda förutsättningarna dels för en ökad magasineringskapacitet, dels för den småskaliga vattenkraften. Utöver detta anser vi att planeringsmålet för utbyggnaden av vindkraft bör avskaffas. Detta överensstämmer med vad som också föreslås i den nämnda motionen. För att uppnå detta mål, måste den befintliga svenska vindkraften ungefär tredubblas. Detta resulterar i sin tur i ett ökat och kostsamt behov av reglerkraft som i vissa situationer mycket väl kan vara fossilbränslebaserad importkraft. Den miljövinst man eventuellt kan uppnå i produktionen av vindel äts snabbt upp när kol- och gaskraft måste balansera lynniga vindförhållanden. Dessutom är vindkraften knappast koldioxidfri ur ett livscykelperspektiv, och den har även svårt att bidra till att täcka effektbehovet under kalla vinterdagar. Sammantaget anser vi alltså att det finns stora problem med det ovan beskrivna planeringsmålet för vindkraften, och därför instämmer vi i det som föreslås i motionen och anser att målet bör upphävas. Sammantaget innebär det sagda att motion 2016/17:1772 (SD) tillstyrks i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 19 och 2016/17:416 av (M), 2016/17:531 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1027 av och (båda M), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 10, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 2, 4 och 13, 2016/17:2398 av (SD), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:3114 av (M) yrkande 1, 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 4, 7 och 14. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Jag och ställer oss bakom Miljömålsberedningens förslag om att 2045 inte har några utsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till att uppnå denna vision vill vi ha förnybar energi till 2040. För att nå dessa mål behöver bl.a. den fossila energin ersättas med förnybar. Jag vill i det sammanhanget gärna framhålla de unika förutsättningar som har när det gäller att producera förnybar energi. Sol- och vindkraften utgör tillsammans med vattenkraft och biokraft basen i ett robust och helt förnybart energisystem. har tillsammans med , enats om en bred och långsiktig överenskommelse om energipolitikens inriktning. Detta ser jag som mycket positivt och som ett resultat av målinriktade arbete för att åstadkomma en långsiktigt hållbar blocköverskridande överenskommelse om energipolitikens framtida inriktning. Att på detta sätt ta ansvar för en omställning mot ett helt förnybart energisystem är en självklarhet för mig och . Överenskommelsen innehåller flera framgångar för de frågor som har drivit i förhandlingarna. Bland annat förlängs elcertifikatssystemet till 2030 och ambitionsnivån höjs med mer förnybar el, vilket är mer än dagens mål som sträcker sig till 2020. Andra viktiga framgångar för är slopad anslutningsavgift för havsbaserad vindkraft, enighet om att värna och förenkla för vattenkraften, både storskalig och småskalig, samt en översyn av regler för att underlätta nya produkter och tjänster inom energilagring och småskalig elproduktion. För att bibehålla momentum i genomförandet av det som energiöverenskommelsen omfattar och som även har bekräftats i förslagen från anser jag att det kan finnas skäl för att tydligt uttala sig om vikten av fortsatta satsningar på att bygga ut den förnybara energin. Detta överensstämmer med det förslag som finns i motion 2016/17:821 (C) om ett tillkännagivande med denna innebörd. Det aktuella yrkandet tillstyrks. Avslutningsvis vill jag även framhålla de gröna näringarnas betydelse när det handlar om förnybar energiproduktion. Landsbygden bidrar med värden och produkter till hela landet inklusive förnybar energi. Jag och anser därför att det är viktigt att förenkla för lantbruksföretag så att de kan bli självförsörjande på förnybar energi. På ladugårdstak finns det exempelvis stora möjligheter att placera solceller. Krångliga ansökningsprocesser gör dock att många lantbruksföretagare avstår från att söka de stöd som finns för investeringar i förnybar energiproduktion. Mot den bakgrunden instämmer jag i det som sägs i motion 2016/17:2023 (C) om att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att man bör förenkla för lantbruksföretag att bli självförsörjande inom förnybar energi. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Förnybar energi, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: