bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Regeringen konstaterar att den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av och agerande i övrigt består. Regeringens bedömning är att den svenska militära förmågan måste öka även fortsättningsvis. Utöver de förstärkningar som regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) och i vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99 utg.omr. 6) föreslår regeringen en ökning med 2018 till totalförsvaret. Av detta föreslås det militära försvaret tillföras ytterligare 2018. Enligt regeringen understryker den säkerhetspolitiska utvecklingen betydelsen av att förslagen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen för 2016–2020 genomförs. De ekonomiska förstärkningarna ska möjliggöra en ökad förmåga inom det militära försvaret genom bl.a. ökad förbandsverksamhet och beredskap, mer resurser för underhåll och vidmakthållande samt utökad anskaffning av mängdmateriel, förnödenheter Förstärkningarna ska säkerställa att samtliga krigsförband ökar sin krigsduglighet. Regeringen understryker att det är prioriterat att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst förmåga. Regeringen framhåller att ska vara ledande i genomförandet av FN:s globala hållbarhetsmål Agenda 2030. Agenda 2030 ska vara en integrerad del av ordinarie verksamhet hos utgiftsområdets samtliga Fokus ska enligt regeringen ligga på åtgärder som leder till en ökad operativ förmåga för att kunna möta ett väpnat angrepp och förmåga till övningsverksamhet och materielanskaffning genomförs med utgångspunkt i krigsförbandens huvuduppgifter i krig samt att samtliga krigsförband ska vara krigsdugliga. Försvarsmakten ska bl.a. uppnå förmågan att agera med två brigader med en godtagbar förmåga inom försvarsbeslutsperioden. operativa förmåga, tillsammans med förmågan hos övriga aktörer i närområdet och militärgeografiska förutsättningar, avgör vårt militärstrategiska läge. Regeringen följer kontinuerligt denna utveckling och kommer att agera om så krävs. avser regeringen i enlighet med tidigare beslut att fortsätta säkerställa förmåga att tillhandahålla värdlandsstöd i enlighet med samförståndsavtalet med . Försvarsmakten ska kunna mobilisera samtliga krigsförband i händelse av höjd beredskap och ytterst krig. ska man prioritera åtgärder för att höja krigsdugligheten hos de förband som har lägst krigsduglighet samt åtgärder för att öka myndighetens förmåga att mobilisera och använda samtliga krigsförband. Det är prioriterat att krigsförbanden bemannas med krigsplacerad personal som har aktuell utbildning. Regeringens beslut om att återaktivera möjligheten att repetitionsutbilda totalförsvarspliktig personal (Fö2014/02039/MFI) och regeringens beslut om att återaktivera värnpliktsutbildningen (Fö2016/01252/MFI) ger Försvarsmakten förbättrade möjligheter att bemanna och öva sina krigsförband. Repetitionsutbildning av totalförsvarspliktig personal är centralt. Övningsverksamhet med hela krigsförband ska prioriteras och i ökad utsträckning inriktas mot att öva krigsförbanden i sin helhet mot deras huvuduppgifter. Detta påverkar särskilt arméförbanden. Regeringen betonar betydelsen av att främst armé- förbanden utbildas och omsätts förbandsvis. Försvarsmakten ska i enlighet med beslutade tillgänglighets- och beredskapskrav upprätthålla tillgänglighet i fred samt beredskap för att inta höjd beredskap. beredskap för att inta höjd beredskap i händelse av krig eller krigsfara är avgörande för den operativa förmågan. ska därför arbetet med försvarsplanering och mobiliseringsförberedelser fortsätta i enlighet med regeringens särskilda anvisningar. Med de tillförda tillskotten ska mobiliseringsförberedelser prioriteras för att säkerställa att samtliga krigsförband kan mobiliseras i enlighet med beslutade beredskapskrav. Försvarsmakten ska upprätthålla förmåga att hävda territoriell integritet, och verksamheten ska anpassas till rådande omvärldsläge och militär övningsverksamhet. Svenskt sjöterritorium och luftrum ska kontinuerligt övervakas, och incidentberedskap ska upprätthållas. Regeringen betonar särskilt att Försvarsmakten bör fortsätta att upprätthålla närvaro i , inklusive på och kring , för att värna svenska intressen. Mot bakgrund av den försämrade säkerhetspolitiska situationen i vårt närområde fortsätter bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten att förstärkas. är militärt alliansfritt. internationella försvarssamarbeten begränsas ytterst av att vi inte åtar oss försvarsförpliktelser. är medlem i . Regeringen avser att fortsätta att verka för samordnade nordiska styrkebidrag till FN. I enlighet med den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014:15/109) fortsätter samarbetet med Nato att fördjupas inom ramen för det differentierade partnerskapet. Regeringen framhåller att det fördjupade samarbetet med har en särställning och ska fortsätta att utvecklas inom samtliga stridskrafter och på materiel- och logistikområdet. Arbetet ska fortsätta när det gäller operativ planering och förberedelser för ett, på basis av nödvändiga politiska beslut, gemensamt användande av civila och militära resurser bortom fredstida förhållanden. Regeringen betonar behovet av ett nära försvarssamarbete och säkerhetspolitisk dialog mellan de nordiska länderna inom Nordic Defence Cooperation (Nordefco). avser regeringen att fortsätta att prioritera det pågående arbetet med att införa en gemensam luftlägesbild, etablera en kvalificerad flygövning, förenklad tillståndshantering och alternativbaser för flyg samt förbereda inför det svenska ordförandeskapet i Nordefco . Att stärka krigsförbandens krigsduglighet är grunden för regeringens överväganden när det gäller Försvarsmaktens personalförsörjning. Försvarsmakten har i uppdrag att, inom given ekonomisk ram, planera för att genomföra grundutbildning med värnplikt för minst 4 000 personer 2018 och 2019. Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Grundutbildningen bör så långt som möjligt genomföras av hela underenheter i krigsförbanden i en tydlig förbandsomsättningsmodell för att höja krigsdugligheten hos krigsförbanden. Som en del i totalförsvarsöverenskommelsen 2018 utökas antalet GSS/K för att öka tillgängligheten. Därutöver ökas antalet individer som grundutbildas . Regeringen föreslår att beslutar om en ökning av anslaget 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet genom en överföring av medel från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. anslag ska finansiera de kostnader som följer av den återupptagna verksamheten med mönstring av värnpliktiga samt en utökning av antalet prövningstillfällen för totalförsvarspliktiga. Materielförsörjningen ska bidra till att krigsförbanden är utrustade och Införandet av en ny process för planering, beslut och uppföljning av investeringar i försvarsmateriel fortsätter. Regeringen lämnar förslag till investeringsplaner för åren 2018–2023. Under innevarande och nästkommande försvarsinriktningsperiod utgör anskaffningarna av JAS 39 E, nästa generations ubåt (A26), ett nytt medelräckviddigt luftvärnssystem samt förnyelse av sensorkedjan de enskilt Regeringen kommer att följa myndigheternas effektivisering av processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörjningen. UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2017/18:FöU1 Tabell 1 Investeringsplan för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Vidmakthållande och utveckling av investeringar Summa utgifter för vidmakthållande och Varav projektrelaterade myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar 2017/18:FöU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 2 Investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel Anskaffning och utveckling av investeringar Summa utgifter för anskaffning och utveckling Varav projektrelaterade myndighetskostnader (FMV) Varav investeringar i anläggningstillgångar 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 34 . Anslaget får användas för att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av försvarsmaktsorganisationen, planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget får vidare användas till att finansiera åtgärder med avsikt att bibehålla materielens eller anläggningens tekniska förmåga eller prestanda samt åtgärder för att upprätthålla minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten får finansieras från detta anslag. Anslaget får vidare användas för det säkerhetsfrämjande samarbetet med andra länder samt till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn. 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av och regeringen. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. Athenamekanismen. Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Regeringen föreslår ett anslag på 10 . Anslaget får användas för att finansiera utveckling, anskaffning, återanskaffning och avveckling av anslagsfinansierad materiel och anläggningar. Anslaget finansierar även åtgärder avseende anslagsfinansierad materiel och anläggningar, där avsikten är att förändra teknisk förmåga eller prestanda inklusive förlängning av livstiden. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror samt anskaffning med syfte att öka minsta bestånd av beredskapsvaror i lager. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå inom ramen för pågående omstrukturering av logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. 1:4 Forskning och teknikutveckling Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera forskning och teknikutveckling. Anslaget får vidare finansiera det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), verksamhet vid Flygvapnets luftstridssimuleringscentrum (FLSC) samt övrig flygteknisk forskning. Anslaget får också finansiera forsknings- och utvecklingsverksamhet som genomförs inom ramen för det svenska del-tagandet i den europeiska försvarsbyrån (). 1:5 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som bedriver sådan verksamhet, samt för att verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för Totalförsvarets rekryteringsmyndighets förvaltningsutgifter. Vidare får anslaget användas för ersättningar för kost, resor och logi till totalförsvarspliktiga. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera det treåriga officersprogrammet och annan grundläggande officersutbildning vid . Vidare får anslaget finansiera forskning och utveckling m.m. inom vissa av högskolans kompetensområden. Anslaget får även användas för att finansiera kurser inom ramen för Partnerskap för fred (PFF) samt viss forskning och analysstöd för regeringens behov. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera signalspaning och informationssäkerhetsverksamhet m.m. som bedriver och kapitalkostnaden för den teknikutveckling som behövs för dessa verksamheter. Anslaget får även användas för Försvarets radioanstalts bidrag till att ge förvarning om förändrade förhållanden i vår omvärld samt myndighetens lämnande av stöd vid fredsfrämjande internationell verksamhet. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet samt åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget får även finansiera forskning avseende skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN) samt forskning och analysstöd för regeringens behov. Anslaget får vidare finansiera forskning med inriktning mot och Säkerhetspolisens verksamhetsområden. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som bedrivs av vissa mindre nämnder samt bidrag till exempelvis Svenska Röda Korset och och Försvar. 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom materiel- och logistikförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för att finansiera verksamhet avseende överlåtelse och upplåtelse av materiel samt exportstöd inom försvarsområdet. Anslaget får vidare användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningsutgifter. Anslaget får likaså användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. För att uppfylla målen för skyddet mot olyckor, krisberedskapen och det civila försvaret bedrevs en omfattande förebyggande verksamhet . Regeringens bedömning är att målen delvis har uppnåtts, men det finns fortfarande områden som kan utvecklas och förbättras. Kommunernas förmåga att förebygga bränder och andra olyckor har utvecklats positivt, men arbetet bör enligt regeringen i större utsträckning samordnas och utgå från enskildas förutsättningar och behov. Regeringen anser att Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) brandförebyggande arbete väsentligt har stärkt kommunernas och övriga samhällets förmåga inom området. Ytterst har arbetet bidragit till att minska antalet omkomna i bränder. Att vidta förebyggande åtgärder är generellt sett mer samhällsekonomiskt lönsamt i ett längre perspektiv än att finansiera konsekvenser av naturolyckor. Regeringen anser att MSB:s stöd inom naturolycksområdet har bidragit positivt till det förebyggande arbetet och att de ekonomiska bidrag som myndigheten fördelat till kommuner för förebyggande åtgärder har bidragit till att minska konsekvenserna av klimatförändringar och naturolyckor. När det gäller säkrare hantering av farliga ämnen och kärnenergiberedskap är det nationella samarbete som bedrivs på myndighetsnivå grundläggande för att behålla en god nivå. Regeringens bedömning är att det arbete som gjorts har bidragit till en bättre beredskap för radiologiska och nukleära händelser. Att MSB:s tillsyn inom området farliga ämnen har minskat ser regeringen dock som allvarligt eftersom det är en betydelsefull verksamhet för att förebygga och hantera olyckor och andra allvarliga händelser. Arbetet med informations- och cybersäkerheten i samhället har förbättrats, bl.a. genom statliga myndigheters skyldighet att rapportera allvarliga it- incidenter till MSB. Utifrån regeringens uppdrag att återuppta planeringen för det civila försvaret är regeringens bedömning att de aktiviteter som genomförts vid de bevakningsansvariga myndigheterna utgör en god grund för det fortsatta Det finns dock behov av ökade resurser. Vad gäller förmågan att hantera olyckor och kriser bedömer regeringen att de relaterade målen delvis har uppnåtts. Många insatser genomfördes både i och internationellt för att ta hand om konsekvenserna av en olycka eller kris. finns det en stor utvecklingspotential inom ett Att kommuner inte kan upprätthålla sin beslutade beredskap för räddningstjänst och att svarstiderna för nödnumret 112 inte uppfylls är Regeringen följer noga utvecklingen på respektive område. Antalet abonnemang inom kommunikationssystemet fortsätter att öka, vilket är en indikation på att aktörernas förmåga att kommunicera skyddat och driftsäkert har stärkts. Sammankopplingen av och norska Nödnett har också höjt förmågan till gränsöverskridande samarbete längs den norsk- En god övningsverksamhet bidrar till arbetet med att uppfylla målen för Regeringen konstaterar att såväl myndigheter som landsting och regioner övar sin krishanteringsorganisation i större omfattning än sina ledningsgrupper. I många fall saknas det fortfarande en utbildnings- och övningsplan att hålla sig till. När det gäller insatser och hantering av kriser på andra ställen i världen har MSB:s och () internationella åtaganden medverkat till en god hantering av inträffade händelser. Verksamheten har bidragit till att minska lidande och skadeverkningar vid allvarliga olyckor och katastrofer. Vidare gör regeringen bedömningen att de miljöräddningsinsatser som varit aktuella för KBV:s del har kunnat genomföras med gott resultat och att myndighetens kontroll- och tillsynsverksamhet generellt sett bidrar till en Personalbristen vid myndigheten har bidragit till att KBV inte har tillräckliga resurser för att hantera ett eventuellt oljeutsläpp som kräver en mer utdragen insats. Kapaciteten i detta avseende bör återställas. Personalsituationen har även bidragit till att handläggningstiderna för brottsutredningsärenden ökat och har också haft en hämmande verkan på utvecklingen av brottsutredningsverksamheten. sjöövervakningsområdet kan leda till att statens samlade resurser för sjöövervakning används på ett mer effektivt sätt. När det gäller generella förmågor har regeringen tagit del av MSB:s bedömning av nationella risker och förmågor och avser att följa utvecklingen noga för att kunna vidta nödvändiga åtgärder som stärker samhällets beredskap. När det gäller användningen av anslaget 2:4 Krisberedskap är bedömningen att krisberedskapsförmågan hos de berörda aktörerna har höjts genom detta anslag och att myndigheterna har blivit bättre på att samverka. Regeringen anser att verksamheten som bedrivs vid har bidragit till att nå målen för såväl krisberedskapen som skyddet mot olyckor. Det är angeläget att myndigheten fortsätter att effektivisera sin undersökningsverksamhet. Regeringens nationella säkerhetsstrategi som presenterades anger ramverk och inriktning för det arbete som krävs för att värna säkerhet, såväl inom som mellan olika politikområden. Fokus bör enligt MSB riktas mot följande områden: •hälso- och sjukvård samt omsorg •skydd och säkerhet. Regeringen har gett MSB i uppdrag att ta fram ett nationellt informationsmaterial och stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om förberedelser inför kriser och höjd beredskap. Uppdraget ska redovisas . Att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret är en förutsättning för att genomföra den försvarspolitiska inriktningen för perioden –2020, enligt den försvarspolitiska inriktningspropositionen (prop. 2014/15:109). Planeringen för civilt försvar har återupptagits och ska genomföras utifrån de anvisningar som regeringen har beslutat. För att stärka förmågan hos bevakningsansvariga myndigheter och andra aktörer inom civilt försvar tillför regeringen permanenta medel, vilket för återstoden av den innevarande försvarsinriktningsperioden (2018–2020) motsvarar totalt . är det av särskild betydelse att planeringen av det civila försvarets stöd till Försvarsmaktens operativa förmåga vid höjd beredskap och ytterst krig återupptas, anför regeringen. Det är vidare av vikt att myndigheterna utvecklar förmågan att prioritera och fördela resurser inom landet samt att ge och ta emot stöd i samarbete med andra stater. Regeringen menar att inom ramen för det civila försvaret behöver utveckla ett psykologiskt försvar som är anpassat efter dagens förhållanden, för att bl.a. kunna identifiera och möta påverkanskampanjer. Frivilligperspektivet behöver också, enligt regeringen, tas om hand i det fortsatta arbetet, då frivilligorganisationerna är en god resurs för förankring och bidrar till en stärkt förmåga i samhället med sin kompetens. Utredningar visar att det finns utmaningar med att länsstyrelsernas utövande av det geografiska områdesansvaret skiljer sig åt, och därför avser regeringen att vidta åtgärder för att uppnå ett mer enhetligt utövande. En av många utmaningar som samhället står inför är konsekvenserna av ett Regeringen har därför gjort en satsning på anslaget för förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor 2017–2020. Satsningen gör det möjligt för kommuner att vidta fler För att stärka samhällets kärnenergiberedskap avser regeringen att tillföra Medlen ska bl.a. möjliggöra genomförandet av åtgärder i den handlingsplan som MSB, och länsstyrelserna i , , , och gemensamt tagit fram för att stärka beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor. Informations- och cybersäkerheten i behöver vidare utvecklas. Regeringen har därför presenterat en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet (skr. 2016/17:213). regeringens övergripande prioriteringar på området och är tänkt att vara en plattform för fortsatta utvecklingsarbete inom området. har även fattat beslut om ett antal uppdrag till berörda myndigheter i syfte att bidra till att nå de målsättningar som anges i strategin och avser att återkomma med fler uppdrag och andra styrande åtgärder. Även genomförandet av EU:s NIS-direktiv (nät- och informationssäkerhet) och arbetet med en ny säkerhetsskyddslag kan få en god effekt på informationssäkerheten i samhället, anser regeringen. Samhällets alarmeringstjänst är ett offentligt åtagande som i alla lägen måste fungera på ett säkert och effektivt sätt. Det är därför av stor vikt att SOS kan uppfylla fastställda effektivitets- och kvalitetskrav i sin För att ge bolaget goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet i enlighet med dessa krav tillförs anslaget ytterligare medel för perioden – Regeringen anser även att samhällets alarmeringstjänst behöver bli bättre samordnad för att möjliggöra effektiva hjälpinsatser vid nödsituationer. denna bakgrund tillsatte regeringen utredningen samordnad alarmeringstjänst (dir. 2015:113). Utredningen ska bl.a. analysera och föreslå hur samhällets alarmeringstjänst ska kunna samordnas och organiseras på ett Uppdraget ska redovisas . Vad gäller att få till stånd en effektivare menar regeringen att utbildningarna inom området skydd mot olyckor ska säkerställa att det finns en likvärdig och grundläggande kompetens hos räddningstjänstpersonal i hela landet vid olyckor, kriser och höjd beredskap. Regeringen anser vidare att kommunernas brandförebyggande verksamhet och räddningstjänstverksamhet fungerar väl i flera avseenden, men det finns alltför stora variationer i kommunernas förutsättningar att bedriva verksamheterna utifrån lokala riskbilder och andra lokala förhållanden. Mot denna bakgrund beslutade regeringen om kommittédirektivet En effektivare (dir. 2017:15). Uppdraget ska redovisas . Rakelsystemet som används har en begränsad kapacitet att leverera data och räcker inte för att möta användarnas ökande behov, anser regeringen. gav () en utredare i uppdrag att föreslå en utvecklad och säker kommunikationslösning för aktörer inom allmän ordning, säkerhet, hälsa och försvar. Samma månad gavs ett tilläggsuppdrag att analysera och föreslå vilken aktör som ska ansvara för att bygga och förvalta kommunikationslösningen. Det uppdraget redovisades . Ärendet bereds inom , och regeringen avser att återkomma i frågan.