bet · H401MJU12 · 2017-03-30 00:00:00 — I motion 2016/17:1650 av och (båda SD) framhålls att ska frångå och hörsamma veterinärer och införa kontroll av alla djur som färdas över gränser. Den fria rörligheten och det minskade antalet kontroller den har medfört har inneburit att djur, främst hundar, har insjuknat i sjukdomar som inte funnits i , t.ex. rävens dvärgbandmask. För att komma till rätta med problemet föreslår motionärerna att ett krav på att avmaskning av hundar ska ha skett före inresa till införs, i likhet med de krav som redan har. I motion 2016/17:2357 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att kartlägga vilka smittor och sjukdomar älgflugor kan överföra till människor. finns mycket lite forskning gjord om älgflugan. Vidare i yrkande 2 framhålls att regeringen ska utreda förut-sättningarna för att bekämpa älgflugor i de områden där de finns i mycket stor omfattning. Yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård I kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 22 föreslås ett tillkännagivande om att skydda yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård. Att denna yrkestitel inte är skyddad innebär att allmänheten ibland vilseleds eller riskerar felaktig behandling av sina husdjur av personer som saknar rätt utbildning och kompetens. behandling och kompletterande uppgifter Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 s. 64) att djurhälsoläget i landet är gott. har som mål är att ska hållas fritt från allmänfarliga djursjukdomar som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människa. Om en sådan sjukdom upptäcks genom rutinmässig övervakning eller genom att djur visar symtom vidtas åtgärder för att utrota smittämnet så fort som möjligt. Ett stort antal misstankar utreds , men i de flesta fall avskrivs misstanken efter utredning. Utskottet har senast i betänkande 2014/15:MJU10 behandlat frågor om djursjukdomar och kopplingen till den fria rörligheten. Utskottet uppmärk-sammade då att transport av både lantbrukets djur och sällskapsdjur ökat till och från alltsedan det svenska inträdet i EU. För att den ökade rörligheten inte ska leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar har insatser gjorts för att anpassa det förebyggande smittskyddet, liksom för att skapa ett EU-gemensamt regelverk som gör det möjligt att stoppa, bekämpa och utrota smittor. Förflyttning av djur inom EU och från tredjeland till EU är av denna anledning reglerat både vad gäller införsel av både handelsdjur och sällskapsdjur för icke-kommersiellt syfte. Vad gäller det senare, dvs. förflyttning av hund, katt eller iller till ett EU-land från ett annat EU-land, eller från ett tredjeland med EU-villkor, reviderades reglerna senast i enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 576/2013. I korthet innebär förordningen att sällskapsdjur kan resa med sin ägare eller ägarens ombud om de är id-märkta, har ett pass som kan bevisa deras identitet och att de har vaccinerats mot rabies. Djuret ska anmälas hos tullen. För djur som reser i grupp om fler än fem och för djur som förflyttas i ekonomiskt syfte gäller s.k. handelsregler. Handelsdjur måste utöver id-märkning, rabiesvaccination, pass och tullanmälan även vara besiktigade och uppvisa Tracesintyg. Särskilda skydds-åtgärder mot rabies framgår av artikel 36 i kommissionens förordning (EU) nr 576/2013. Vad beträffar rabies utför bl.a. och () en nationell översyn av såväl det förebyggande arbetet som beredskapen inför ett eventuellt utbrott av sjukdomen. Som svar på fråga 2016/17:535, Rabies i , av (M) uttryckte landsbygdsministern sitt fulla förtroende för myndigheternas arbete med frågan. Ministern anser inte att det finns anledning för regeringen att vidta ytterligare åtgärder för att förebygga rabies eller för att öka beredskapen för ett utbrott i landet. Andra regler gäller för införsel av djur till EU från ett tredjeland utan EU-villkor, dvs. från de länder som inte har samma rabieskontroll som finns inom unionen. Dessa regler är striktare och innebär att levande djur, och även djurprodukter och livsmedel från tredjeland utan EU-villkor, bara får föras in över särskilda gränskontrollstationer. Djur ska i regel placeras i karantän. När det gäller smittsamma sjukdomar hos djur, parasiter inberäknat, är ansvarig myndighet för kontroll och bekämpning samt för övervakning av det nationella sjukdomsläget. Till följd av att rävens dvärgbandmask upptäcktes i har ett intensivt arbete pågått med att ta fram kunskap om parasitens förutsättningar i svensk natur. Undersökningar visar att utbredning av parasiten är mycket begränsad men att lokala smitthärdar förekommer. Den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har identifierat infekterade vilda djurs gränsöverskridande rörelser som den viktigaste potentiella vägen för införande av rävens dvärgbandmask. Enligt Efsa är hundars roll av begränsad betydelse för parasitens livscykel. Efsa anser att risken för att parasiten införs i tidigare parasitfria områden skulle kunna minskas om hundar behandlas före inresa. Eftersom förebyggande hälsoåtgärder utgör en börda bör de stå i proportion till risken för spridning av infektion. Av denna anledning tillämpas förebyggande hälsoåtgärder på förflyttning av hundar endast vid införsel till EU-länder eller delar av EU-länders territorium där infektionen inte har dokumenterats. Eftersom har rapporterat fall av infektion hos vilda djur uppfyller inte längre de krav som ställs för att få tillämpa de särskilda reglerna. I fråga om älgflugan, även kallad hjortlusflugan eller lusflugan, är detta en hudparasit som föredrar hjortdjur såsom älg. Enligt SVA har parasiten dokumenterats i . Enligt myndigheten är älgflugan inte förknippad med någon allmänfarlig djursjukdom som kan spridas genom smitta bland djur eller från djur till människa. Undersökningar pågår vid SVA om älgflugans betydelse för hjortdjurs hälsa. Älgflugan har kopplats till rapporter om helt eller delvis hårlösa älgar. Ytterligare undersökningar pågår. Yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård Enligt lagen (2009:302) om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård krävs legitimation eller godkännande för fem yrkesgrupper inom djurhälsovård och djursjukvård, bl.a. för den som arbetar som godkänd legitimerad fysioterapeut. Djurhälsopersonalen ska arbeta utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet och följa regler om t.ex. journalföring och tystnadsplikt. beslutade om föreskrifter och allmänna råd om behörigheter för djurhälsopersonal (SJVFS 2016:9). De regler som gäller för godkännande av verksamhet för den som har legitimation som fysioterapeut framgår av 5 kap. 1–12 §§. I korthet innebär dessa regler att en legitimerad fysioterapeut måste gå en tilläggsutbildning för att få ett godkännande att arbeta inom djurens hälso- och sjukvård. I föreskrifterna är det fastlagt vad en sådan utbildning ska innehålla och hur lång den ska vara. Ansökan om godkännande för arbete inom djurens hälso- och sjukvård görs till . Det finns också de som arbetar yrkesmässigt inom djurens hälso- och sjukvård utan att tillhöra djurhälsopersonalen, t.ex. fysioterapeuter. De som arbetar yrkesmässigt inom djurens hälso- och sjukvård utan att tillhöra djurhälsopersonalen omfattas av ett behandlingsförbud som begränsar vad de får göra. Behandlingsförbudet innebär bl.a. att de inte får utföra operativa ingrepp eller ge injektioner, utföra behandlingar som kan orsaka ett lidande som inte kan anses obetydligt eller behandla djur som kan misstänkas ha en epizooti eller en zoonos. De får inte heller behandla ett djur så att det utsätts eller riskerar att utsättas för skada eller annat lidande. Detta innebär att varken själva behandlingen får vara olämplig eller att djuret genom behandling inte får den veterinärvård det behöver. Lagstiftningen på området innebär att även om personen i fråga inte hade tillräckliga kunskaper för att förstå att konsekvensen kunde bli sådan kan den dömas för brott. Djurhälsoläget i är gott, bl.a. därför att nuvarande och tidigare regeringar aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Gemensamma och nogsamt utformade regler för förflyttning av djur inom EU och från tredjeland till EU är av grundläggande betydelse för att bibehålla det goda djurhälsoläge som råder. Det är utskottets uppfattning att gällande regler för införsel av sällskapsdjur till liksom övriga EU-länder är anpassat till de risker för smittspridning som sådan aktivitet är behäftat med. I fråga om särskilda skadeinsekter i , såsom rävens dvärgbandmask, anser utskottet att de åtgärder som motionärerna föreslår i syfte att begränsa parasitens utbredning inte är lämpliga för detta ändamål, i huvudsak eftersom hundar endast är av sekundär betydelse för parasitens livscykel. Att återinföra obligatorisk medicinering av hundar före inresa till där parasiten redan finns dokumenterad är dessutom inte rättsligt möjligt eftersom det inte står i proportion till den börda som en sådan skyldighet skulle innebära. I fråga om älgflugans förekomst i hänvisar utskottet till SVA:s vetenskapliga bedömning att älgflugan inte är behäftad med någon allmänfarlig djursjukdom och att undersökningar redan pågår om dess betydelse för hjortdjurs hälsa. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:1650 (SD) om kontroll av djur som färdas över gränser och motion 2016/17:2357 (M) yrkandena 1 och 2 om älgflugan. Yrkestiteln legitimerad fysioterapeut inom djurens hälso- och sjukvård Utskottet är väl införstått med att djurägare som anlitar personal som arbetar med djurens hälso- och sjukvård måste kunna lita på att personalen har rätt kunskaper. Det är utskottets bedömning att gällande regler mer än väl motsvarar denna målsättning, och utskottet påminner om att behörighets-kraven för yrkestiteln fysioterapeuter inom djurens hälso- och sjukvård reviderades i enlighet med vetenskapliga rön och praktisk erfarenhet så sent som . Utskottet anser att den åtgärd som föreslås i motion 2016/17:2023 (C) yrkande 22 redan är tillgodosedd och att den därför bör lämnas utan vidare åtgärd. Djurförsök inom medicinsk forskning Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om djurförsök i medicinsk forskning. Jämför reservation 11 (V, KD). I kommittémotion 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 6 anför motionärerna ett tillkännagivande om djurförsök. Inom högre utbildning i förekommer fortfarande djurförsök av rutin. Alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer borde få grundläggande utbildning om alternativa metoder. I motion 2016/17:2180 av (SD) ställs krav på en översyn av den etiska bedömningen för djurförsök inom medicinsk forskning. Enligt motionären ställer svenska regler ibland högre krav på forskning med försöksdjur än forskning på människor. En bättre balans behöver hittas mellan medicinsk nytta och försöksdjurens lidande. behandling och kompletterande uppgifter har utskottet behandlat flera förslag som rör djurförsök, bl.a. definition av djurförsök, tillstånd, användningen av försöksdjur, ansvar för tillståndshavare och utveckling av djurförsöksverksamheten i enlighet med principen om de tre r:en (från engelskans replace, reduce, refine). Principen innebär att ersätta djurförsök i den mån det är möjligt med djurfria metoder, att begränsa antalet djur i försöken och att förfina metoderna för att minska lidandet för djuren som används. I och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål nämns principen om de tre r:en i EU-lagstiftningen, och den görs också till ett bindande rättsligt krav för alla aspekter av skötsel och användning av djur för dessa ändamål. Till följd av detta genomsyrar de tre r:en även svensk rätt på området. Regeringen och berörda myndigheter arbetar aktivt för att uppfylla direktiv /63/EU, bl.a. genom att fler alternativa metoder utvecklas och tas i bruk för att undgå behovet av försöksdjur. Utskottet har behandlat regeringens förslag att inrätta ett för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de s.k. 3R-principerna (prop. 2013/14:41). Motivet till regeringens förslag är att 3R-området omfattar olika slags verksamheter och med ett flertal aktörer inblandade. För att arbetet med alternativa metoder till djurförsök ska förbättras krävs ett utvecklat samarbete mellan berörda parter såsom myndigheter, universitet och högskolor, forskningsfinansiärer och organisationer samt att dessa aktörers erfarenheter och kompetens tas till vara. Verksamheten ska bidra till att stärka djurskyddet genom samordning och kompetensutveckling på djurförsöksområdet. 3R-centret ska också stödja de djurförsöksetiska nämnderna i frågor om alternativa försöksmetoder. biföll regeringens förslag (bet. 2013/14:MJU14, rskr. 2013/14:151). Genom ett regeringsbeslut uppdrogs att inrätta detta centrum (L2014/2900/DL), och uppdraget redovisades till (SJV 2015:26). I rapporten redogör för 3R-centrets uppgift att främja och samordna arbetet med alternativa metoder till djurförsök. beslutade om att anslaget för för 3R-frågor ska ökas med –2020 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23, bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94). lämnade information till utskottet om att kompetenscentrumet för 3R-frågor kommer att vara operativt . upprepade sin tidigare redovisade bedömning om att det nationella 3R-arbetet kommer att stärkas betydligt till följd av 3R-centret. Utskottet har även behandlat frågor om djurförsöksetisk prövning, senast i betänkande 2013/14:MJU14. Som framgår av 21 § djur-skyddslagen (1988:534) ska djurförsök prövas av en regional djurförsöksetisk nämnd, och försöket får inte påbörjas innan nämnden har godkänt det. I princip ska värdet av försöket vara större än det lidande djuren kan utsättas för, och det ska inte finnas något tillräckligt bra alternativ till att använda djur. Nämnden ska i detta avseende göra en lidande- och nyttoanalys av försöket från etisk synpunkt där djurets lidande ska vägas mot den förväntade nytta som försöket kan komma att resultera i för människor, djur eller miljö. Av samma paragraf framgår även att den regionala djurförsöksetiska nämnden ska pröva om förutsättningarna i 19 § 1–3 djurskyddslagen är uppfyllda. Nämnden ska också fastställa försökets svårighetsgrad. Nämndens beslut är bindande, men kan överklagas till den centrala djurförsöksetiska nämnden i de fall de går emot den sökande. Den centrala djurförsöksetiska nämnden ska även utvärdera vissa djurförsök i efterhand. Flera utredningar har poängterat de djurförsöksetiska nämndernas grund-läggande funktion i främjandet av principen om det tre R:en och därmed också för efterlevnaden av direktiv /63/EU. I prövningen är det av avgörande betydelse att nämnderna har kunnande nog att beakta de tre R:en. har anfört att den djurförsöksetiska prövningen kommer att underlättas och förbättras till följd av att 3R-centret som kan bistå nämnderna med kompetens och information inrättas. Till följd av och rådets direktiv /63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål genomsyrar principen om de tre R:en det EU-gemensamma regelverket för djursförsökverksamhet och därmed även svensk rätt på området. Strävan är att successivt ersätta användningen av försöksdjur med andra metoder som inte inbegriper djur. På grund av denna målsättning har fått i uppdrag att inrätta ett nationellt för 3R-frågor, vilket enligt uppgift från myndigheten kommer att vara operativt . Syftet med 3R-centret är att främja och samordna arbetet med alternativa metoder till djurförsök tillsammans med djurskyddsorgan, djurförsöksetiska nämnder, myndigheter, forskare och djurskyddsorganisationer. Det är utskottets uppfattning att 3R-centret på så sätt kommer att arbeta med kompetenshöjande frågor om alternativa metoder utifrån ett helhetsgrepp där samtliga berörda aktörer inbegrips. Utskottet, som inte närmare vill föregripa de specifika insatser som 3R-centret avser att vidta, föreslår därför att motion 2016/17:2557 (KD) yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd. Vad gäller den etiska prövningen som föregår djurförsök påminner utskottet om att det av 19 § 1–3 djurskyddslagen (1988:534) följer att djur-försök får användas om syftet med verksamheten inte kan uppnås med någon annan tillfredsställande metod utan användning av djur. Regelverket innebär med andra ord att djurförsök ska tillämpas där nyttan är större än det lidande djuren utsätts för. Motion 2016/17:2180 (SD) avstyrks med hänvisning till det ovan anförda. Regler för djurtransporter och mobil slakt Utskottets förslag i korthet avslår tre motionsyrkanden om reglerna för transport av djur och ett motionsyrkande om reglerna för mobil slakt. I motion 2016/17:1395 av och (båda SD) anförs att det ska råda värdiga förhållanden vid djurtransporter. EU-reglerna stipulerar att djurtransporter får vara långa, med endast en kort rast på vägen. Detta anser motionärerna vara en orimligt lång transporttid under de förhållanden som råder i transportutrymmena. I motion 2016/17:592 av (S) framhålls att se över möjligheten att införa krav på mekanisk ventilation vid transport av kycklingar. EFSA anser att det genom mekanisk ventilation går att minska riskerna för att kycklingarna ska dö i samband med transport. I kommittémotion 2016/17:2557 av m.fl. (KD) yrkande 3 framförs att alla bidrag till transport av levande djur måste upphöra. De långa och ofta plågsamma djurtransporterna som förekommer inom EU är oacceptabla. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 2 ett tillkännagivande om mobil slakt. Genom att underlätta tillkomsten av mobila och gårdsnära slakterier kan behovet av långväga transporter av djur minskas. måste därför inom EU driva att reglerna tydliggörs så att mobil slakt kan tillåtas. behandling och kompletterande uppgifter På grundval av den stora betydelse som utskottet tillmäter frågan om förbättrade djurskyddskrav vid transport av levande djur föreslog ett enigt utskott ett tillkännagivande till regeringen i betänkande 2010/11:MJU20. Utskottet påpekade i sin framställan att transporterna är stressande för djuren på flera sätt: dels själva transporten, dels i- och urlastningen. har därför en viktig uppgift att fylla när EU kommer att se över djurtransports-förordningen, dvs. rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden och om ändring i direktiven /432/EEG och 93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97. Utskottet anförde att flera förbättringar måste åstadkommas, bl.a. en åtta timmars maxgräns för transporter inom EU, som kan vara mycket långa. Även ytan som varje djur har till förfogande under transporten måste ses över, och förbudet mot transport av sjuka djur måste genomföras. För transporter inom är det önskvärt att stödja utvecklingen av lokala och/eller mobila slakterier för att på så sätt kunna minska transporttiderna. Reglerna för nödslakt kan också behöva ses över. Än viktigare är att minska stressen vid i- och urlastning. När formella brister vid djurtransporter upptäcks ska detta leda till åtal, och för att ge transportörerna ekonomiska incitament att förbättra djurens villkor vid transporter bör sanktionsavgifter införas för slaktdjurstransporter med höga dödlighetstal. följde utskottets förslag om ett tillkännagivande (bet. 2010/11:MJU20 punkt 11, rskr. 2010/11:231). Av regeringens skrivelse 2015/16:75 (s. 139) framgår de åtgärder regeringen vidtagit för att tillgodose tillkännagivande. Bland annat framgår det att regeringen har begärt vetenskapligt underlag från myndigheter om hur djurvälfärden vid transport kan förbättras, att regeringen har lyft fram frågan vid samt att landsbygdsminister pekade ut behovet av förbättrad lagstiftning vad gäller djurtransporter i ett brev till EU:s hälsokommissionär. Vidare framhåller regeringen att antalet småskaliga slakterier i har ökat , från 113 stycken 2008 till 2014, vilket i många fall innebär att transporttiden i kan minska. Avslutningsvis framhåller regeringen i sin skrivelse att ärendet bereds vidare. Landsbygdsminister lyfte återigen fram frågan om djurtransporter på jordbruks- och fiskerådets möte den 14–. Regeringen anförde bl.a. att medlemsstaterna måste använda de verktyg de har för att stävja regelbrott och att det finns behov av att överväga gällande djurskyddsregler, särskilt när det gäller transporttider, utrymmen för djuren, viloperioder och vattning och utfodring av djur samt transport då utomhustemperaturen är hög. Som svar på fråga 2016/17:457, Det svenska initiativet om djurtransporter i EU, av (M) påpekade landsbygdsministern att många angelägna djurskydds-frågor såsom frågan om långa djurtransporter kommer att kunna behandlas i den kommande djurskyddsplattformen. Djurskyddsplattformen har redovisats i närmare detalj tidigare i detta betänkande (se s. 9). Vad beträffar djurtransporter inom EU sjösatte kommissionens general-direktorat för hälsa och livsmedelssäkerhet ett pilotprojekt i syfte att förbättra djurskyddet för djur som transporteras inom unionen och till tredjeländer för slakt, gödning och avel. Projektet syftar till att utveckla och sprida riktlinjer för bästa praxis vad gäller transport av nötkreatur, hästar, svin, fjäderfä och får. Projektet pågår fram till slutet av 2018. Vad gäller ventilation vid transport av ryggradsdjur från ett EU-land till ett annat EU-land i samband med ekonomisk verksamhet finns allmänna bestämmelser i 2 kap. transportförordningen. Sammanfattningsvis ska det finnas tillräckligt med utrymme i djurens bås och på varje nivå för att säkerställa att ventilationen ovanför djuren är tillräcklig när de står upp, utan att det på något vis begränsar deras naturliga rörelser. Särskilda bestämmelser för transport av fjäderfä framgår av föreskrifter och allmänna råd om transport av levande djur (SJVFS 2010:2 kap. 6, 30–31 §§). Av dessa regler framgår bl.a. att fordonets lastutrymme vid transport av dagsgamla kycklingar ska vara försett med mekanisk ventilation som ska kunna övervakas kontinuerligt. En fråga som utskottet tidigare ägnat stor uppmärksamhet är EU-bidrag till transporter av levande djur. Till följd av kritik från allmänheten och bl.a. svenska påtryckningar togs EU:s exportbidrag till transport av levande djur som ska föras till slakt bort . Bidrag till transport av avelsdjur togs bort något . tillämpar EU inga exportbidrag. Vid WTO-ministermötet i fattade handelsministrarna ett beslut om att fasa ut exportbidrag med omgående eliminering av exportbidrag för utvecklade länder. WTO-beslutet innebär att EU inte kan återinföra exportbidrag. Regelverket för slakt är harmoniserat till följd av det s.k. hygienpaketet, dvs. och rådets förordningar 852/2004/EG, 853/2004/EG och 854/2004/EG. Grundregeln är att djur som ska bli livsmedel ska avlivas och slaktas på ett godkänt slakteri. Mobil slakt är förenligt med de struktur- och hygienkrav som ställs på slakterier för att dessa ska anses vara godkända. Det finns inte heller några undantag för mobil slakt. startade företaget första mobila slakteri för kommersiell slakt av storboskap. Konstruktionen är helt autonom med egen elektricitet, vatten och värme. Slakteriet åker direkt till gården där uppfödaren har sina djur och genomför en så stressfri slakt som möjligt. Enligt uppgift från är konceptet på export till . Ett hinder för den mobila slaktens utveckling är den lagstadgade levandedjursbesiktningen som är behäftad med stora kostnader. Likaså har många mindre gårdar inte förutsättningar att ta emot ett mobilt slakteri. För att öka möjligheterna till småskalig och mobil slakt och stärka svenska nötkött-producenters konkurrenskraft pågår forskning och utvecklingsarbete vid och hälsa vid i . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 s. 28). framgår att regeringen har lämnat ett uppdrag till att i nära samverkan med öka tillväxten genom en smartare livsmedelskedja. Regeringen redovisar att avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, vid mindre slakterier och vilthanteringsanläggningar.