bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Många som driver arbetsintegrerade sociala företag har enligt vad motionärerna m.fl. (S) anför i motion 2016/17:2818 svårt att få banklån eller annan finansiering. Motionärerna anser att regeringen bör överväga möjligheterna till en dialog mellan de idéburna företagen och öka förståelsen för dessa företag. överväga att utveckla finansieringslösningar som underlättar för ekonomiska föreningar att få tillgång till kapital och öppna för olika finansieringslösningar och stöd från speciella bankfonder. Det handlar enligt motionen om att börja räkna värde på ett helt nytt sätt där avkastning på investeringar i arbetsintegrerade sociala företag beräknas både på den sociala påverkan de åstadkommer och på den finansiella avkastningen (yrkande 2). (M) skriver i motion 2016/17:452 att sociala företag förenklar för personer som står långt från den ordinarie arbetsmarknaden och ger dem större delaktighet. Därför anser motionären att det är angeläget att regeringen ser över regelverken för sociala företag. socialt företagande med olika bidrags- och försörjningsreformer kan enligt motionären vara ett sätt. (M) förordar i motion 2016/17:827 ett tillkännagivande om att regeringen ska utreda möjligheten att inrätta en fond som kan ge det extra stöd som krävs då sociala företag startar. Enligt motionären handlar det sällan om stora investeringar för att starta ett socialt företag vilket är en utmärkt företagsform för att hjälpa människor tillbaka till ett aktivt yrkesliv. I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) föreslås att regeringen utreder om man kan inrätta en statlig investeringsfond för att främja verksamheter inom det sociala området. En sådan fond kan enligt motionen bidra till fler arbetstillfällen och högre sysselsättning (yrkande 7). Regeringen gav i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen och inom ramen för utarbeta och genomföra ett tvärsektoriellt program med insatser som stimulerar fler arbetsintegrerade sociala företag att starta och växa för att därigenom öka antalet sysselsatta (A2016/00424/A). Målet är att skapa fler möjligheter till arbete för personer som är eller riskerar att bli långtidsarbetslösa. Inom programmet finns det möjlighet att söka finansiering till projekt eller affärsutveckling, t.ex. i form av affärsutvecklingscheckar. Vidare fick enheten för främjande och förenkling vid 2016 i uppgift att se över hur näringspolitiken kan bidra till att stärka socialt företagande och sociala innovationer. Syftet var att få en intern genomlysning av näringspolitiken kopplad till den sociala ekonomin och social innovationskraft för att bl.a. få bättre klarhet om huvudsakliga flaskhalsar och behov samt för att få förslag på hur näringspolitiken bättre kan bidra till att stärka det sociala företagandet och den sociala innovationskraften. I enhetens uppgift ingick även att i dialog med genomföra ett motsvarande arbete med inriktning på de arbetsintegrerade sociala företagen. Utifrån översynen har regeringen gett i uppdrag att –2019 använda för att utveckla och genomföra riktade satsningar för social innovation (N2016/07981/IFK). Dessutom har fått i uppdrag att redovisa vilka insatser myndigheten genomfört för att främja utvecklingen och kunskapen om socialt entreprenörskap (N2016/08059/FF). Myndigheten ska även redovisa hur den arbetar för att utveckla sina tjänster, sin information och kommunikation för att möta behoven hos sociala entreprenörer och sociala företag. gav ekonomiskt stöd till organisationen med stöd av förordningen (2001:1194) om statsbidrag till kooperativ utveckling. Organisationen har 25 regionala utvecklingscentrum och ger utbildning, rådgivning och information om start och utveckling av kooperativt företagande och arbetsintegrerade sociala företag. På webbplatsen finns information till de som vill starta eller driva arbetsintegrerade sociala företag. beslutade om en ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar i syfte att göra det enklare att driva kooperativa företag. Lagen gäller fr.o.m. . På förslag från civilutskottet gjorde ett tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma med ett lagförslag som rör arbetskooperativa föreningar (bet. 2015/16:CU10). Frågan bereds inom . I Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110) föreslog regeringen att ett nationellt utvecklingsbolag inrättas. Bolaget ska investera indirekt i företag i utvecklingsfaser genom privat förvaltade fonder. Det nationella utvecklingsbolagets selektering av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder av lokal karaktär, men även fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande. bildades efter beslut i . Tillkännagivanden om att främja socialt företagande efterfrågas i motionerna 2016/17:452 (M), 2016/17:827 (M), 2016/17:2818 (S) och 2016/17:3392 (KD). Motionärerna förordar bl.a. att förenkla förutsättningarna för sociala företag och utveckla olika finansieringslösningar för att främja sociala företag. Utskottet har uttalat sin positiva syn på de verksamheter som ryms inom begreppen social ekonomi och socialt företagande (senast i bet. 2015/16:NU15). Utskottet konstaterar att regeringen gett , i samråd med Arbetsförmedlingen, i uppdrag att utarbeta och genomföra ett nationellt program med insatser som stimulerar till att fler arbetsintegrerade sociala företag startar och växer. Inom programmet finns möjlighet att söka finansiering till projekt eller affärsutveckling, t.ex. i form av affärsutvecklingscheckar. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utveckla och genomföra riktade satsningar för social innovation. Utskottet noterar att det pågår ett arbete på för att stärka socialt företagande och sociala innovationer. Utskottet noterar även att regeringen angett att Saminvest AB:s selektering av såddfonder kan inkludera finansiering av fonder som arbetar med ett brett spektrum av företag, t.ex. inom den ideella sektorn och socialt företagande (prop. 2015/16:110). Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks samtliga här nämnda motioner i aktuella delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelförenkling för företag. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser på området. Jämför reservation 17 (M, SD). I kommittémotion 2016/17:3186 av m.fl. (M) påpekas vikten av att de statliga myndigheterna ständigt arbetar för att bli effektiva och mer användarvänliga eftersom myndigheterna spelar en viktig roll för företagare i deras dagliga arbete. För att förenkla för företag framhåller motionärerna att det är viktigt att myndigheter intar ett kundperspektiv och erbjuder en god service till företagen. Motionärerna vill därför att regeringen ska undersöka möjligheten att alla myndigheter ska sätta mål för de vanligast förekommande handläggningstiderna och att kommunerna inte ska kunna ta ut tillsynsavgifter utan att tillsyn har utförts (yrkande 2). I motionen föreslås vidare att organisatoriska lösning bör utvärderas, att intensifierar utbildningar för regelgivare och att styrningen av olika myndigheters och kommittéers förenklingsarbete bör förbättras. Motionärerna föreslår även att det inför genomförande av EU-direktiv bör övervägas om ett system ska införas där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Dessutom förordas att regeringen bör lämna en årlig skrivelse till om regelförenklingsarbetet och att fler myndigheter bör få uttryckliga direktiv att arbeta med regelförenkling (yrkande 6). Vidare vill motionärerna förenkla reglerna för nya entreprenörer och mindre företag (yrkande 8). Bland annat bör kravet på aktiekapital halveras från till och s.k. mikroföretag bör undantas från viss administration. m.fl. (M) anför i kommittémotion 2016/17:3187 att den internationellt präglade livsvetenskapen behöver konkurrenskraftiga villkor och ett näringsklimat som signalerar en tydlig ambition att underlätta etableringar i . Motionärerna menar att denna verksamhet söker sig till internationella miljöer som uppvisar smidighet och låg grad av byråkrati, och därför behövs regelförenklingar som ger de livsvetenskapliga, informations- och kommunikationsteknologiska samt medicintekniska näringarna konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden (yrkande 3). begärde i ett tillkännagivande 1999 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om förenklingsarbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen lämnade senast i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24) en redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) lämnade regeringen en redogörelse för regelförenklingsarbetet, dock utan hänvisning till tillkännagivandet. Senast regeringen lämnade en separat skrivelse till med anledning av regelförenklingsarbetet var 2010 (skr. 2009/10:226). Med anledning av granskning av regeringens regelförenklingsarbete för företag lämnade regeringen en redogörelse för det fortsatta regelförenklingsarbetet (skr. 2012/13:5). uppmanade på förslag av utskottet att regeringen skulle inrätta en myndighetsgemensam portal för rådgivning samt registrerings- och tillståndsärenden för personer som vill starta företag (skr. 2009/10:226, bet. 2010/11:NU8). Utskottets förslag avvisades i en reservation (M, FP, C, KD) med hänvisning till att regeringen redan bedrev det arbete som utskottet efterfrågade. Regeringen framför i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 24) att en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Eftersom regler som omfattar företagande är en sådan faktor är det centralt att reglerna är ändamålsenliga för att begränsa den administration som krävs för att följa regelverken. Även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Regeringens förenklingsarbete kommer –2018 att inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. De två målen för ändamålsenligare regler är att de ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Regeringen avser att förenkla för företagen genom ökad digitalisering, samordning av myndigheter samt stärkt digital vägledning och information. Regeringen gav 2013 i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (M) om ökat regelkrångel för företagare (fr. 2015/16:920). Frågan rörde på vilket sätt statsrådet ser på att fler företagare upplever det som krångligt att driva företag i . Statsrådet anförde i sitt svar bl.a. att regeringen noga följer företagens upplevelser av att verka i och påpekade att attitydundersökning Företagens villkor och verklighet visar att andelen företag som upplever lagar och regler som ett hinder för tillväxt var i stort sett oförändrad vid den senaste undersökningen 2014. Statsrådet sa också att regeringen ser över hur digitalisering som ett verktyg i kontakten mellan företag och myndigheter kan användas och lyfte fram regeringens överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) som Den tvååriga överenskommelsens syfte är att göra det enklare för restaurangföretagare i . att arbetet kommer att fortsätta med andra regeltunga branscher. Närings- och innovationsminister besvarade en skriftliga fråga från (M) om styrning av myndigheter för ett bättre företagsklimat (fr. 2015/16:1168). Frågan rörde vad statsrådet och regeringen avser att vidta för åtgärder för att styra myndigheter så att I sitt svar anförde statsrådet bl.a. att myndigheter som har mycket kontakter med företag generellt också har någon form av förenklingsuppdrag i sin instruktion, sitt regleringsbrev eller särskilda Vidare anförde statsrådet att regeringen dessutom ständigt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. inordnades 2015 i och fick i samband med detta delvis ett förändrat uppdrag. Den oberoende granskningen av regelgivarnas konsekvensutredningar kommer att fortsätta. administrativa kostnaderna ska inte längre göras i ett separat ställningstagande utan inkluderas i bedömningen av konsekvensutredningarna. fortsätta sitt arbete med att på begäran från regelgivare granska EU- konsekvensutredningar till EU-förslag som kan få stor påverkan på företag i och lämna en rekommendation om vad en svensk konsekvensutredning bör innehålla. Kansliets stödjande och utbildande verksamhet till kommittéer, departement och myndigheter går över till Närings- och innovationsminister deltog i en interpellationsdebatt med (M) om konsekvensutredningar 2016/17:131). Interpellationen rörde bl.a. vilka åtgärder som ministern vidtagit för att säkerställa att resultaten ska bli avsevärt bättre när det gäller konsekvensutredningarnas kvalitet vid nästa årliga granskning. Statsrådet anförde att konsekvensutredningarnas kvalitet behöver höjas och framförde att de nödvändiga förutsättningarna för att kunna förbättra konsekvensutredningarnas kvalitet nu finns på plats. permanentats, fått ett tydligare uppdrag och en ny organisationsform med Detta talar för ett effektivt resursutnyttjande och tydlighet gentemot regelgivarna. arbetar brett för att ge alla regelgivare råd, stöd och utbildning i konsekvensutredningsarbetet. och arbetar närmare varandra ger också möjlighet att sätta in konkreta stödåtgärder där behovet är som störst. statsrådet att regeringen ser över styrningen av när det gäller arbetet med konsekvensutredningar i syfte att höja kvaliteten och ser det som en angelägen fråga att det finns fullgoda beslutsunderlag. I motion 2016/17:3186 (M) anförs att det aktiekapital som krävs för att starta ett aktiebolag bör sänkas. Med anledning av motionen kan nämnas att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den ska ta fram ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till (bet. 2016/17:CU6). Med anledning av vad som anförs i motion 2016/17:3186 (M) om kommunala tillsynsavgifter kan nämnas att finansutskottet avslog samtliga motioner om utformningen av kommunala tillsynsavgifter bl.a. med hänvisning till gällande lagstiftning på området (bet. 2016/17:FiU26). I motion 2016/17:3186 (M) efterfrågas bl.a. att myndigheter ska sätta mål för de vanligast förekommande handläggningstiderna, att kommuner inte ska kunna ta ut tillsynsavgifter utan att tillsyn utförts, att organisatoriska lösning bör utvärderas, att utbildningar för regelgivare intensifieras och att styrningen av olika myndigheters och kommittéers förenklingsarbete bör förbättras. Dessutom efterfrågar motionärerna bl.a. att ett system ska införas där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen inför genomförande av EU-direktiv, att fler myndigheter bör få direktiv att arbeta med regelförenkling och att åtgärder ska genomföras för att förenkla för nya entreprenörer och mindre företag. I motion 2016/17:3187 (M) efterfrågas regelförenklingar som bl.a. ger de livsvetenskapliga, informations- och kommunikationsteknologiska samt medicintekniska näringarna konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden. Utskottet vill med anledning av dessa motioner framföra följande. Det är angeläget att de regler som finns och som införs är ändamålsenliga och medför en så begränsad administration som möjligt för företagen för att företagen ska få konkurrenskraftiga förutsättningar. Även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Utskottet noterar att regeringen avser att förenkla för företagen genom ökad digitalisering, samordning av myndigheter och stärkt digital vägledning samt information. har en viktig roll eftersom myndigheten har i uppdrag att utveckla och genomföra insatser som förenklar för företag, bl.a. att minska handläggningstider. Utskottet noterar att inordnades i och att den nya organisationsformen med koppling till kan möjliggöra ett effektivare resursutnyttjande och tydlighet mot regelgivarna. Vidare noterar utskottet att arbetar brett för att ge alla regelgivare råd, stöd och utbildning i konskevensutredningsarbetet. Utskottet noterar även att regeringen ser över styrningen av när det gäller arbetet med konsekvensutredningar i syfte att höja kvaliteteten och att regeringen kontinuerligt ser över behovet av att ge fler myndigheter i uppdrag att arbeta med förenklingsfrågor för företag. När det gäller frågan om att genomföra EU-direktiv i svensk lag vill utskottet nämna att frågan om s.k. gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs, är ett stående inslag i de utbildningar håller för regelgivare på myndigheter, departement och kommittéer. Utskottet vill med anledning av motion 2016/17:3186 (M) som bl.a. förordar att regeringen bör lämna en årlig skrivelse till om regelförenklingsarbetet påminna om att 1999 tillkännagav att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse för Utskottet noterar att regeringen senast lämnade en redogörelse för sitt regelförenklingsarbete med hänvisning till tillkännagivande i budgetpropositionen . att det mot denna bakgrund finns skäl för regeringen att återkomma till med en redogörelse för förenklingsarbetet, i överenstämmelse med det tillkännagivande som gjorde 1999. Utskottet anser dock inte att behöver uppmana regeringen att lämna en årlig skrivelse till såsom föreslås i nämnda motion. När det gäller kommunala tillsynsavgifter noterar utskottet att finansutskottet avslog samtliga motioner om utformningen av kommunala tillsynsavgifter (bet. 2016/17:FiU26). uppmärksamma att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den ska ta fram ett lagförslag som innebär att kravet på aktiekapital i privata aktiebolag sänks från till 2016/17:CU6). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna i de aktuella Tydlig tidsgräns för myndigheters handläggningstider Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 18 (S, MP, V). I kommittémotion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) framförs att många företag upplever att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Motionärerna föreslår att myndigheter ska sätta en tydlig tidsgräns för handläggningstider (yrkande 9). Regeringens förenklingsarbete kommer som tidigare nämnts att – 2018 inriktas mot områdena bättre service och mer ändamålsenliga regler som kommer att följas upp mot fyra mål. De två målen för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. De två målen för mer ändamålsenliga regler är att de ska främja företagens tillväxt samt att kostnader till följd av regler ska minska. Som även har nämnts gav regeringen i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . I uppdraget ingår även att 2014–2020 ska ta fram en resultattavla baserad på rapporteringarna som de berörda myndigheterna har lämnat i enlighet med uppdraget. För att utveckla arbetet ska även lyfta fram goda exempel och föreslå fler insatser för att ge stöd och råd till myndigheter. Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). Följande mål och återrapporteringskrav ska följas upp: •2020 ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med •2020 ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter än 2014. •2020 ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. ska rapportera hur uppdraget genomförs till . En slutrapport ska lämnas . Utskottet noterar att regeringens mål för att servicen till företag ska bli bättre är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstider ska kortas. Vidare noterar utskottet att regeringen gett m.fl. myndigheter i uppdrag att följa upp och arbeta gentemot målen för förenklingsarbetet, bl.a. för att minska handläggningstiderna. Utskottet anser att regeringens insatser är lovvärda men otillräckliga. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Enligt utskottets uppfattning kan detta vara såväl ett konkurrenskraftsproblem som en tröskel för företag att starta eller växa. Utskottet anser därför att regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD) i den aktuella delen. 2016/17:NU12 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN En dörr in för företagens uppgiftslämnande Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om insatser för företagens uppgiftslämnande. Utskottet konstaterar att det bl.a. utvecklats en tjänst för att göra det enklare för företag att lämna uppgifter till myndigheter. Jämför reservation 19 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) framförs att många företag fortfarande upplever att mycket tid går åt till administration och handläggningstider. Motionärerna vill därför att en garanti införs som innebär att företag bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheterna, och därmed att plattformen ”en dörr in” bör vidareutvecklas (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3186 av m.fl. (M) påpekas vikten av att de statliga myndigheterna ständigt arbetar för att bli effektiva och användarvänligare eftersom myndigheterna spelar en viktig roll för företagare i deras dagliga arbete. Motionärerna betonar vikten av att företag bara ska lämna information en gång till myndigheterna och att ”en dörr in” kommer på plats på alla berörda myndigheter (yrkande 1). I motion 2016/17:1220 av (M) anförs att en onödigt stor del av många företagares arbetstid går till att hålla kontakt med olika myndigheter. Motionären föreslår att en regel införs att statliga myndigheter ska undersöka om information redan finns hos en annan myndighet innan uppgifter från enskilda företagare begärs in. Vidare föreslås att statliga och kommunala myndigheter har en gemensam hemsida för företagare där de kan lämna och efterfråga uppgifter som sedan automatiskt fördelas till rätt myndighet. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) att det finns en outnyttjad potential i digitaliseringen som hjälpmedel för att göra det enklare för företagen. Digitalisering kommer därför först i regeringens målbild för förenklingsarbetet som innebär att ska vara digitalt, transparent och innovationsfrämjande för ett enklare och konkurrenskraftigt företagande. Regeringen undertecknade en avsiktsförklaring för digital förnyelse av det offentliga tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL). Syftet är att samverka för att skapa en offentlig e-förvaltning som möter medborgares, organisationers och företags förväntningar i ett alltmer digitaliserat samhälle. inledningsvis att prioritera digitalt först inom bl.a. regelförenkling och avser att förenkla för företag genom t.ex. minskad byråkrati och ökad möjlighet till självservice. Vidare beslutade regeringen att underteckna en överenskommelse med SKL för att förenkla företagandet med hjälp av nya gemensamma nationella digitala lösningar.