bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — Som EU-kritiskt parti är djupt kritiska mot detta, som det är viktigt att understryka att det är av stor vikt för vår konkurrenskraft att inte svenska företag missgynnas på grund av svensk kemikaliepolitik. Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ger medlemsländer möjlighet att införa hårdare krav än vad EU:s miljölagstiftning kräver. Detta är positivt men genom den nuvarande tolkningen av artikel 114 är dessa möjligheter mycket starkt begränsade. vill arbeta för en revidering av artikel 114 som skapar bättre möjligheter för medlemsländerna att påverka sin egen lagstiftning i mer restriktiv riktning. EU:s miljögaranti, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 1. vill att ska ge enskilda medlemsländer större möjligheter att införa strängare regler av miljöskäl i syfte att gå före i miljöpolitiken. Den möjlighet som finns för ett enskilt EU-land är den s.k. miljögarantin som återfinns i artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Miljögarantin ger en möjlighet för ett EU-land att behålla eller införa hårdare krav än vad den gemensamma miljölagstiftningen kräver. Det är kommissionen som avgör om lagstiftningen ska tillåtas. Kommissionens ska bedöma huruvida den nationella lagen utgör ett dolt handelshinder eller bryter mot den inre marknaden på annat sätt innan beslut fattas av kommissionen. I praktiken tolkar kommissionen och miljögarantin mycket strikt. Exempelvis har man tvingat att ta bort förbud mot de hälsofarliga tillsatserna nitrit, nitrat och sulfit i korv. anser att en högre politisk ambition att skydda miljön eller människors hälsa i sig bör vara skäl för att godkänna strängare regler i ett medlemsland och därför behövs en revidering av artikel 114. Miljökrav vid offentlig upphandling, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 2. Barn är extra känsliga för kemikalier och därför ska de politiska besluten ta hänsyn till detta och syfta till att skydda barn och unga. Bärande principer för oss när det kommer till politiska ställningstaganden i dessa frågor är dels försiktighetsprincipen, dels att vi har ett ansvar att motverka oansvarig hushållning med jordens resurser. Det är möjligt för en fristående huvudman att driva förskola eller skola med giftfri profil. Detta bör vara möjligt även för en offentlig huvudman. föreslår därför att när en offentlig aktör som bedriver verksamhet för barn gör en upphandling ska den ha rätt att själv ange vilka miljö- och hälsokrav som ska gälla, såvida motparten inte kan bevisa att kraven är obefogade. Detta skulle gälla allt i från leksaker och nappflaskor till mat och dryck som i första hand konsumeras av barn i verksamheterna. Privata företag behöver inte följa även om deras verksamhet är skattefinansierad. Därigenom uppkommer situationen att privata utförare inom exempelvis barnomsorg och skola kan ställa hårdare miljökrav än vad offentliga utförare kan göra. Med förslag ges även offentliga utförare likvärdiga möjligheter. En kommun ska kunna driva en förskola med giftfri profil även om de krav på giftfrihet som man ställer upp går utöver vad finner vara proportionellt för syftet. Förslaget möjliggör för offentliga aktörer att vara drivande i miljöutvecklingen. Rättslig reglering av nanomaterial inom EU, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 3. Nanopartiklar har många användningsområden men vi vet fortfarande för lite om hur människan och miljön utsätts för materialet vars risk, spridning och exponering inte är tillräckligt känd. Den lagstiftning som finns är undermålig. Reachlagstiftningen är inte anpassad till de små mängder som nanomaterial ofta används eller importeras i, vilket innebär att nuvarande lagstiftning inte kan generera den information som behövs för att bedöma risker och vid behov vidta åtgärder. delar regeringens bedömning att det finns ett stort behov av att anpassa lagstiftningen inom EU och säkerställa att etappmålet om nanopartiklar och nanomaterial uppnås. anser att Reachlagstiftningen är rätt verktyg för att hantera risker med nanomaterial. anser att kommissionen även ska utreda andra sätt att garantera en säker hantering av nanomaterial, exempelvis en kompletterande lagstiftning för nanomaterial. Regeringen bör verka för detta inom EU. Begränsning av hormonstörande ämnen, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:600 av (S) yrkandena 1–6. har bevisen stärkts för att hormonrelaterade störningar hos människor ökar. Omfattande studier visar att exponeringen för kemikalier är en bidragande faktor till den ökade ohälsan. Det är därför viktigt att regeringen fortsätter att prioritera arbetet med hormonstörande ämnen så att människors exponering för sådana ämnen minskar och fortsätter att verka för att hormonstörande ämnen definieras som särskilt farliga ämnen i enlighet med Reachförordningen eller på motsvarande sätt i enlighet med annan lagstiftning. EU:s lagstiftning innehåller bestämmelser om hormonstörande ämnen. Ett förslag på kriterierna för att avgöra om ett ämne ska anses ha hormonstörande egenskaper har presenterats av kommissionen men det är inte tillräckligt vetenskapligt baserat och utgår inte från försiktighetsprincipen. Därför bör i enlighet med försiktighetsprincipen prioritera arbetet för att få sådana vetenskapligt grundade kriterier på plats . De standarddatakrav som återfinns i EU:s kemikalielagstiftning är otillräckliga för att fastställa hormonstörande egenskaper på ett adekvat sätt. måste därför verka för att sådana test- och informationskrav införs i all relevant EU-lagstiftning och är tydligt kopplade till de kriterier som ska införas. Vetenskapen erbjuder inte tillräckligt underlag för att fastställa ett gränsvärde under vilket det inte uppstår några negativa effekter av ett hormonstörande ämne. Hormonstörande ämnen bör därför betraktas som s.k. tröskellösa ämnen, vilket innebär att all exponering ska antas innebära risk, såvida inte tillverkaren vetenskapligt kan belägga att det går att fastställa ett tröskelvärde med hänsyn till ökad känslighet under kritiska perioder av utvecklingen samt kombinationseffekter. Den nuvarande EU-lagstiftningen bedömer varje exponering för skadliga kemikalier individuellt och medger ingen heltäckande och samlad bedömning av kumulativa effekter där hänsyn tas till olika exponeringsvägar eller olika produkttyper. är det inte heller juridiskt möjligt att beakta kombinationseffekter mellan hormonstörande ämnen som sprids från produkter och varor som regleras av olika lagstiftningar. Detta bör verka för att förändra. Utfasning av särskilt farliga ämnen, punkt 5 (M, C, V, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (V), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 9 i denna del. Ett fritt från gifter är en prioriterad fråga i miljöpolitiken. Alla ska kunna vara förvissade om att de produkter vi köper inte är skadliga för oss eller vår miljö. De produkter som barn omger sig med ska vara fria från farliga ämnen. Eftersom reglerna om användning och utsläpp på marknaden av kemikalier är harmoniserade inom EU är utveckling och tillämpning på EU-nivå ett fokusområde. EU måste öka takten när det gäller att begränsa användningen av eller fasa ut särskilt farliga ämnen, t.ex. kvicksilver, bromerade flamskyddsmedel och hormonstörande ämnen såsom flera bisfenoler. Förbud mot bisfenoler, punkt 6 (C, V) av (C) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:1296 av (MP) och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 4. Mycket har gjorts för att minska framför allt barns exponering för det hormonstörande ämnet bisfenol A; bl.a. har ämnet förbjudits i barnmatsförpackningar och en utredning har kartlagt användningsområden av ämnet samt lämnat förslag på hur exponeringen av ämnet från material som är i kontakt med livsmedel kan minska. beslutade att klassa bisfenol A som reproduktionstoxiskt, vilket medför att ämnet hamnar på Reachförordningens kandidatlista. Detta innebär att ämnet får högre prioritet i EU för utfasning för att skydda EU:s medborgare. Regeringen bör ta ett enhetligt grepp om frågan och verka för att fasa ut användningen av bisfenol A med omedelbar verkan och införa ett totalförbud mot ämnet. Förbud mot bisfenoler, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3420 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:2559 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:1296 av (MP). Bisfenol A är ett ämne med omfattande användning i samhället. Ämnet har flera hälso- och miljöfarliga egenskaper. råder inom EU förbud mot bisfenol A i nappflaskor och barnmatsförpackningar. Även andra typer av bisfenoler är dock skadliga. Debatten om bisfenol A har medfört att varianter av fenol, kallade bisfenol B, bisfenol F och bisfenol S har dykt upp på marknaden för kassakvitton. Den enda tillverkaren av kassakvitton i har i ett yttrande till regeringen framhållit att om ett förbud mot bisfenol A införs så bör detta omfatta alla typer av bisfenoler. Dessa uppges ha samma verkan som bisfenol A men kan vara svårare att bryta ned. har , med stöd av EU:s leksaksdirektiv, infört haltgränser för bisfenol A i leksaker för barn och leksaker som är avsedda att stoppas i munnen. Detta är ett steg i rätt riktning men det är dags att gå vidare och förbjuda alla former av bisfenoler. Miljömål i EU, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 5. Det är bra när ett enskilt medlemsland kan ha skarpare krav än den gemensamma EU-lagstiftningen, men lagstiftningen upplevs ofta hindra enskilda länder från att höja ambitionerna. I har vi nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag. anser att ett EU-gemensamt mål för en giftfri vardag behövs för att påskynda arbetet, vilket motiveras ytterligare i ljuset av att alliansregeringen stämde kommissionen för ett för långsamt arbete med hormonstörande ämnen. Stärkt kemikaliearbete, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 3. Kemikalier sprids över nationsgränser naturligt, både via vind, vatten och produkter. är därför övertygade om att vi måste fortsätta att samarbeta internationellt i dessa frågor för att minska mängden farliga kemikalier som vi exponeras för och som kommer ut i naturen. Det finns flera goda exempel där länder har samarbetat för att minska förekomsten av en viss farlig kemikalie, t.ex. Minamatakonventionen. Avtalet slöts 2013 och reglerar samtliga delar av kvicksilvers livscykel, från brytning till avfallshantering och luftutsläpp. Produkter som fortfarande innehåller kvicksilver, t.ex. batterier, lampor, termometrar och andra mätinstrument, ska fasas ut till 2020 enligt konventionen. Ett annat internationellt samarbete är FN:s globala kemikaliestrategi, Strategic Approach to (), som 2015 antog ett frivilligt program för information om kemikalier i varor. Programmet innehåller gemensamma mål och principer som underlättar för företag att införa informationssystem så att företag, konsumenter och avfallshanterare kan få bättre kunskap om ämnen i produkter. Fler internationella samarbeten likt detta ökar möjligheten att göra aktiva val för att minska riskerna för människors hälsa och för miljön. Stärkt kemikaliearbete, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 7. Reachlagstiftningen reglerar farliga ämnen, men skadliga kemikalier kan komma in i EU i importerade produkter. Vi vill bygga upp en stark industri i och inte exportera miljöproblem till andra länder. Skärpta globala kemikalieregler ger bättre miljö både där produkter tillverkas och används och när de ska tas om hand som avfall. vill därför stärka det internationella kemikaliearbetet så att fler ämnen regleras och hårdare krav ställs. Detta bör beaktas vid förhandlingar om frihandelsavtal. Information till konsumenter, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 9, 12 och 30 samt 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 5. Precis som för innehållet i de livsmedel vi konsumerar behövs det mer transparens från företagen till konsument även på andra produkter. På livsmedel finns en tydlig EU-reglerad innehållsförteckning för att konsumenter ska kunna identifiera allergener och göra aktiva val. Detta är något som kan behövas på fler konsumentprodukter som vi kommer i nära kontakt med. Enligt gällande EU-lagstiftning är det inte nödvändigt för tillverkarna att ange innehållet i t.ex. impregneringsmedel och därför är det näst intill omöjligt för konsumenten att avgöra huruvida produkten innehåller ämnen som kan vara giftiga. kan produkterna innehålla skadliga ämnen såsom högfluorerade alkylsubstanser, s.k. PFAS-ämnen. vill därför verka för att utreda hur transparensen från företag till konsument kan öka, t.ex. genom redovisning på förpackningen av potentiellt skadliga ämnen. Vidare är det möjligt att få information från butik om en vara innehåller ett potentiellt skadligt ämne som finns på EU:s kandidatlista. Detta kan upplevas som byråkratiskt och otillgängligt och vill därför skapa en databas där konsumenterna direkt kan söka och se vilka kemikalier som finns i de produkter som finns på marknaden. Vi vill införa en motsvarighet till läkemedelsindustrins , ett s.k. kemikalie-Fass. Då kan man som konsument göra informerade val och makten förs närma dem som berörs. Konsumenter vill ha svart på vitt vad som är bra och inte. är verkligheten så enkel men vi menar att det bör finnas mer konsumentvänlig information att tillgå enligt EU:s kemikalielagstiftning. Det finns ett intresse bland konsumenterna men man ska inte behöva vara kemist för att förstå innebörden av kemikalieanvändningen. Information till konsumenter, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 9, 12 och 30. Både och Kemikalieinspektionen anser att kraven på information om innehåll av särskilt farliga ämnen på eller i anslutning till varan bör skärpas. Innan ett tvingande system är på plats föreslår myndigheterna att en webbtjänst och/eller en mobilapplikation utvecklas för att möjliggöra för konsumenterna att på ett enkelt sätt få information om varors innehåll av de ämnen som finns på EU:s kandidatförteckning över farliga ämnen. En sådan tjänst finns redan i , och i pågår arbete med motsvarande tjänst. Regeringen bör ge Kemikalieinspektionen och i uppdrag att utveckla förenklad tillgänglighet om varors innehåll av ämnen som finns på EU:s kandidatförteckning över farliga ämnen. Utfasning av och förbud mot mikroplaster, punkt 11 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 43 och 2016/17:242 av (MP), 2016/17:644 av och (båda S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2095 av (M) och 2016/17:2499 av (KD) yrkande 2. Plastskräp utgör 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven. Plasten bryts ned till mikrofragment, s.k. mikroplast, vilket fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i så att de svälter ihjäl eller kvävs. Enbart på den svenska beräknas flera tusentals kubikmeter skräp flyta i land. En källa för plast i havet är mikroplaster från hygienartiklar, t.ex. tandkräm eller duschkräm, som förs från våra avlopp till reningsverken och i viss utsträckning ut i vattendragen där de äts av plankton. Flera företag har redan framgångsrikt fasat ut mikroplaster från sina hygienartiklar men krav måste ställas så att alla företag inom EU fasar ut mikroplaster till 2020. Utfasning av och förbud mot mikroplaster, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:242 av (MP), 2016/17:644 av och (båda S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 43, 2016/17:2095 av (M) och 2016/17:2499 av (KD) yrkande 2. välkomnar regeringens initiativ för att ta ett samlat nationellt ansvar för att minska spridningen av mikroplaster i våra vattenmiljöer. redovisning 2017 av uppdraget om mikroplaster i havet kommer enligt vår bedömning att vara central för nödvändiga framtida åtgärder. Vi ser dock starka skäl för att skyndsamt införa Kemikalieinspektionens förslag på förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter. I likhet med såväl som ett stort antal professorer vid våra universitet anser vi att förbudet bör införas trots rådande kunskapsluckor och begränsad effekt på total mängd mikroplast i miljön. Eftersom det finns miljövänliga alternativ är utsläppskällan helt onödig och det finns tydliga vetenskapliga indikationer för att tillämpa försiktighetsprincipen och därmed stärka förutsättningarna för bättre miljö och folkhälsa. anser att Kemikalieinspektionens förslag om att det införs förbud mot kosmetiska produkter som innehåller mikrokorn av plast och som sköljs av direkt efter användning ska införas. Utfasning av fossilbaserade plaster, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 44. Plastskräp utgör 60–av den totala mängden nedskräpande föremål i haven. Plasten bryts ned till mikrofragment, s.k. mikroplast, vilket fåglar, fiskar och däggdjur riskerar att äta eller trassla in sig i så att de svälter ihjäl eller kvävs. Enbart på den svenska beräknas flera tusentals kubikmeter skräp flyta i land. För att minska miljöpåverkan från plaster vill verka för att fasa ut fossilbaserade plaster till förmån för förnybara. Ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 8. Ekonomiska styrmedel kan vara ett viktigt instrument för att minska spridningen av oönskade kemikalier till förmån för mindre skadliga kemikalier. Grundläggande när det kommer till ekonomiska styrmedel är att de måste utformas på ett sådant sätt att de har en tydlig miljönytta och inte försämrar konkurrenskraften för svenska företag. Ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken, punkt 13 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 2. Det finns anledning att agera förebyggande och utifrån försiktighetsprincipen i stället för att invänta potentiella effekter. Vissa kemikalier bör förbjudas, men det finns en lång rad kemikalier som är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas men som i större mängder eller i kombination med varandra ändå är skadliga för hälsan. Dessa behöver bära sina kostnader och minskas. Ekonomiska incitament såsom särskilda kemikalieskatter och producentansvar, exempelvis för textilier, bör därför användas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Utredning om nya effektiva ekonomiska styrmedel, punkt 14 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 4. En del kemikalier är så pass farliga att de bör förbjudas, medan kemikalier som inte är lika farliga kan regleras med olika styrmedel. Styrmedel för att minska påfrestningar på miljön är bra. Då styrmedlen utformas är det viktigt att dessa är väl avvägda med beräknad kostnadseffektivitet och miljönytta. Rätt utformade ekonomiska styrmedel kan spela en viktig roll för att styra produktion bort från miljö- och hälsofarliga ämnen. är det viktigt att styrmedlet faktiskt kan uppnå det avsedda syftet och att det inte slår undan benen för jobb, tillväxt och innovation. Styrmedel bör i möjligaste mån vara likvärdiga på en gemensam marknad för att ge önskad effekt. anser att en väl utformad kemikalieskatt både kan bidra till att stärka miljöstyrningen och inbringa skatteinkomster för att stärka det finansiella sparandet. En viktig utgångspunkt för ekonomiska styrmedel på miljöområdet är dock att de i möjligaste mån ska utformas så att förorenaren betalar i relation till sin miljöpåverkan och att de i största möjliga utsträckning är kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla och inte avviker alltför mycket från motsvarande styrmedel i andra delar av en gemensam marknad. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen nu föreslår uppfyller inte dessa kriterier. Det ger svenska aktörer en betydande konkurrensnackdel jämfört med internationella konkurrenter och riskerar att endast ge begränsad miljönytta och i stället leda till att konsumenter gör sina inköp av vitvaror och hemelektronik via utländska återförsäljare, exempelvis på internet. vill därför se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har föreslagit. Åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, punkt 15 (M, C, L, KD) av (C), (M), (M), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: