bet · H401TU10 · 2017-03-09 00:00:00 — Många innovativa entreprenörer och företag ligger i teknisk framkant och öppnar upp för goda möjligheter till nya användningsområden och ny utveckling av drönare i . Utskottet vill vidare uppmärksamma att det finns utmaningar kopplade till användningen av drönare. Detta har noterats kring svenska flygplatser när den reguljära trafiken och drönarna ska samsas om utrymmet i luften. Utskottet vill framhålla vikten av en fortsatt utveckling där nya användningsområden för drönare främjas, som denna utveckling måste följas av ett systematiskt säkerhetsarbete för att motverka ökade olycks-risker och tillbud. Utskottet anser att den nuvarande situationen med olika nationella regler inom EU inte är tillfredsställande och vill därför understryka betydelsen av att och berörda myndigheter fortsätter att driva ett aktivt arbete kring drönare, inte minst i det pågående arbetet med att ta fram ett europeiskt flygsäkerhetsregelverk. Utskottet anser i likhet med tidigare att det också är angeläget att ett EU-gemensamt regelverk för drönare tas fram och kommer på plats . Utskottet välkomnar att även regeringen i den flygstrategi som presenterades uppmärksammar den potential som drönare har när det gäller att ersätta bemannad luftfart vid t.ex. kartering och inspektioner eller för att komma åt svårtillgängliga miljöer eller miljöer som är farliga för människor. Utskottet delar också regeringens uppfattning att det därför är viktigt med regelverk som stöder den tekniska utvecklingen och de möjligheter som tekniken innebär som det är viktigt att beakta frågor om personlig integritet, säkerhet och användningen av luftrummet. Utskottet anser att det är positivt att EU-gemensamma regler för drönare håller på att tas fram och anser att det är angeläget att sådana finns på plats . Utskottet noterar att regeringen i den presenterade flygstrategin pekar på att den svenska drönarregleringen behöver ses över mot bakgrund av både den kraftigt ökade användningen av drönare och den pågående regelutvecklingen på internationell nivå. Med utgångspunkt från den snabba utvecklingstakten inom området anser utskottet att det behövs en tydligare precisering av när en sådan översyn ska genomföras. Utskottet anser vidare att drönarrelaterade frågor har getts ett alltför begränsat utrymme i den flygstrategi som regeringen presenterade. Det finns ett snabbt växande behov att sätta ett tydligt fokus på utvecklingen inom drönarområden så att de positiva sidor som tekniken för med sig inte ska riskeras som olika säkerhetsaspekter också måste beaktas. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flygsäkerheten. Därmed tillstyrker utskottet motion 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 21 och tillstyrker delvis motionerna 2016/17:3391 (KD) yrkande 16 och 2016/17:2103 (M). Utskottet kan konstatera att det i enlighet med Transportstyrelsens föreskrifter om obemannade luftfartyg krävs tillstånd vid all flygning inom synhåll och att tillstånd även krävs för den som tjänar pengar på flygningen eller flyger på uppdrag. Det krävs tillstånd från Transportstyrelsen för all flygverksamhet som inte är för rent privata syften och hobbyflyg, som modellflyg, vilket innebär att tillståndskrav även finns om man ska flyga inom synhåll. Den som vill flyga inom en kontrollzon måste ansöka om detta hos eller annan leverantör av flygtrafiktjänst. När det gäller frågan om samordning av tillståndsgivningen för användningen av drönare kan nämnas att det finns information på Transport-styrelsens hemsida om vilka andra tillstånd som kan behöva sökas från andra myndigheter. Utskottet kan konstatera att det har skett förenklingar inom området sett till tillståndsgivning. Transportstyrelsen har sett över ansöknings-processen för tillstånd, och det innebär att det är möjligt att ansöka om tillstånd via en e-ansökan för de mindre kategorierna av drönare (dvs. kategori 1A och 1B). Utskottet vill här även peka på att Transportstyrelsen har en myndighetsintern strategi för arbetet med obemannade luftfarkoster i syfte att samla resurser och åstadkomma en helhetssyn för att kunna tillhandahålla en effektiv och rättvis behandling av dessa så att de kan integreras på ett säkert och ordnat sätt inom luftfarten. Mot bakgrund av bl.a. det förenklingsarbete som skett anser utskottet inte att det finns anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motion 2016/17:3262 (M) yrkande 2. Strängare påföljder vid trafikfarlig flygning med drönare Med anledning av vad som anförs i motion 2016/17:3391 (KD) yrkande 17 vill utskottet framhålla att det aldrig kan anses acceptabelt att flygning sker på ett sådant sätt att flygsäkerheten hotas. Det är därför viktigt med kännbara påföljder i de fall som överträdelser sker mot de regler som gäller inom luftfartsområdet. rapporterades 36 händelser kopplade till otillåten flygning intill flygplatser, vilket kan jämföras med 34 stycken . Enligt Transportstyrelsen kan denna ökning trots allt ses som ett framsteg med beaktande av det allt större antalet drönare i . I enlighet med lagstiftningen innebär flygning med drönare att flygning sker med ett luftfartyg. När det gäller överträdelser som hotar trafiksäkerheten finns påföljder för detta. I luftfartslagens ansvarsbestämmelser anges att den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet manövrerar ett luft-fartyg på ett sådant sätt att andras liv eller egendom utsätts för fara kan dömas för vårdslöshet i flygtrafik till böter eller fängelse . Om brottet är grovt kan påföljden bli fängelse i högst . Då utskottet finner att det i nuvarande lagstiftning redan finns regler och påföljder som tillgodoser motionärernas yrkande avstyrker utskottet motion 2016/17:3391 (KD) yrkande 17. En strategi för luftfarten, punkt 1 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2016/17:1657 av och (båda S), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 18 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 15. Vi vill inledningsvis välkomna den svenska flygstrategi som regeringen presenterade . Vi anser i likhet med vad som anförs i strategin att flyget har stor betydelse för ekonomi och konkurrenskraft och har stor betydelse för att tillgodose människors och näringslivets behov av lång-väga resor och transporter inrikes och utrikes. Vi välkomnar också den inriktning som uttrycks i flygstrategin om att den ska bidra till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt, liksom att det fortsatta utvecklingsarbetet ska bygga på dialog, samverkan och kunskaps-utbyte. Vi anser även att det är värdefullt att representanter från myndigheter, intresseorganisationer och andra aktörer bjöds in till att medverka i diskussioner när strategin togs fram. På detta sätt har en allsidig belysning kunnat göras med utgångspunkt från perspektiv och kunskaper från ett antal olika områden som har relevans för utvecklingen av den framtida luftfarten. Vi ser även positivt på den stora bredd som flygstrategin tar sikte på när det gäller de fokusområden och prioriteringar som lyfts fram, dvs. vikten av god tillgänglighet, hållbar utveckling av , minskad miljö- och klimat-påverkan, hög flygsäkerhet, rättvisa villkor och sund konkurrens, forskning och innovation samt ökad export av svenska varor och tjänster. Vi anser att det är viktigt att det fortsatta arbetet i enlighet med strategin ges hög prioritet. Mot bakgrund av att regeringen presenterade en flygstrategi med tydliga prioriteringar och fokusområden och att bl.a. flera av branschens aktörer bjudits in att medverka vid framtagandet anser vi att motionsförslagen kan förväntas bli helt eller delvis tillgodosedda. Vi vill även framhålla att det i flygstrategin anges att den kommer att följas upp för att säkerställa att genomförandet av den bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av flyget. Med anledning av flyget och flygplatsernas stora betydelse som naturliga delar i transportsystemet avser vi att följa utvecklingen och de insatser som görs för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart resande. bör därmed avslå samtliga här behandlade motionsförslag. Regionala flygplatser, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 22 och 2016/17:3374 av (L) yrkande 14.2, 2016/17:321 av och (båda M) och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:444 av Finn m.fl. (M), 2016/17:505 av (M), 2016/17:1631 av (S), 2016/17:1755 av och (båda SD), 2016/17:2804 av m.fl. (S) och 2016/17:2966 av (C). Vi vill inledningsvis framhålla att de stora avstånden i innebär att ett fungerande flyg för att lätt kunna ta sig till och övriga världen är helt avgörande för både befolkningen och näringslivet och att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Vi vill även understryka att de regionala flygplatserna är bra för andra flygplatser eftersom dessa erhåller intäkter genom resandet till och från de regionala flygplatserna. Tillgång till flyg har stor regional betydelse då det bidrar till den regionala konkurrenskraften, och vi anser att de mindre flygplatserna som ofta delfinansieras av kommuner är viktiga för landets ekonomi. Vi vill i detta sammanhang peka på att de granskningar som genomför av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd innebär att det råder en stor osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Vi anser också att de problem som de regionala flygplatserna upplever dessvärre inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterade . Vår uppfattning är att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas samt att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regionala flygplatser, punkt 2 (SD) av Per Klarberg (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1755 av och (båda SD) och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:321 av och (båda M), 2016/17:444 av Finn m.fl. (M), 2016/17:505 av (M), 2016/17:1631 av (S), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 22, 2016/17:2804 av m.fl. (S), 2016/17:2966 av (C) och 2016/17:3374 av (L) yrkande 14.2. Vi vill inledningsvis peka på den stora betydelse som de svenska regionala flygplatserna har för kommunikationen med och andra orter i och världen. Vi finner det mot denna bakgrund oroväckande att det återkommande kommer förslag som på olika sätt hotar de regionala flyg-platsernas existens. Vi anser därför att det behövs statliga insatser för att jämställa villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. En möjlig organisation skulle enligt vår mening kunna vara att staten finansierar och säkerställer drift av brand- och räddningstjänst, tull, polis, säkerhetskontroll, snöröjning och möjligen flygtrafikledning inom alla områden som är avgörande för att bedriva flygverksamhet, medan den övriga driften finansieras av en lokal eller regional aktör. En sådan konstruktion skulle troligtvis accepteras av då det finns liknande arrangemang i andra länder. Mot denna bakgrund anser vi att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över. Vidare önskar vi belysa vikten av flygplats (South Lapland Airport), en av de flygplatser som har störst upptagningsområde. De flygplatser som tar större flygplan och kan utgöra alternativ till är flygplatserna i eller Åre–, och till båda dessa är restiden från . träder ett nytt i kraft som ska harmonisera klassificeringen av flygplatser inom gemenskapen. Vi vill i detta sammanhang uppmärksamma att det nya regelverket kan komma att medföra att kapaciteten begränsas på så sätt att flygplan med maximalt 19 sittplatser kan trafikera South Lapland Airport. Enligt vår uppfattning främjar detta inte utveckling och satsningar på turism i södra . Andra kommersiella alternativ som står till buds är , men den är bara öppen och då erbjuds endast få avgångar på sträckan. Vi anser att South Lapland Airport behöver en ny och längre landningsbana för att kunna locka turisterna att besöka de närliggande kommunerna. En ny landningsbana skulle även öppna upp möjligheten att kunna ta mot direktflyg från hela och övriga världen. För att få hela att leva anser vi därför att det behövs en utredning av förutsättningarna för ekonomisk hjälp vid byggandet av ny landningsbana i . Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. och , punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2016/17:1531 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4. I en alltmer globaliserad värld är goda utrikesförbindelser avgörande för konkurrenskraft. är viktig för tillväxt i hela landet, och vi anser att den måste utvecklas som utrikesflygplats för att ska vara det självklara valet i för t.ex. lokalisering av företags huvud-kontor. Vi ser även att om preclearance till , dvs. amerikansk gräns-kontroll, kan införas kommer förutsättningarna för fler direktförbindelser att öka, vilket ytterligare kommer att stärka position. Vi anser därför att regeringen på ett mer tydligt sätt än den har gett uttryck för bör utveckla och värna funktion som största flygplats för att på så sätt säkerställa jobb och tillväxt i hela landet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Marktransporter till flygplatser, punkt 4 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3374 av (L) yrkande 16. Vi anser att för alla mer betydelsefulla flygplatser måste målet vara att öka de klimatsmarta marktransporternas andel. I är den flygplats som är störst och har de mest omfattande marktransporterna. Vår uppfattning är att det behövs fler åtgärder som syftar till att minska utsläppen från marktransporterna så att fler resenärer väljer klimatvänliga marktransporter. I detta sammanhang kan det noteras att för t.ex. gäller att över hälften av marktransporterna sker med bil. Om detsamma kommer att gälla när Ostlänken utvecklas kan detta leda till att resvolymen ökar och att nya resmönster etableras. Vi anser att vi behöver en inriktning där målsättningen är att de klimatvänliga marktransporterna ökar betydligt även där. Vi vill där-för peka på behovet av fler åtgärder som syftar till att fler resenärer väljer klimatvänliga marktransporter till och från flygplatserna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Flygtrafikledningstjänst, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 19. Vi vill inledningsvis framhålla att flygsäkerheten alltid måste komma i första hand när det gäller flygtrafikledningstjänsten. Den nya luftfartslagen som trädde i kraft öppnade möjligheten för den som driver en flygplats att själv utföra flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Vi vill i detta sammanhang förtydliga att en konkurrensutsättning av den lokala flygtrafikledningstjänsten inte innebär att säkerheten riskerar att försämras. Vi anser därför att det är olyckligt att den dåvarande oppositionen valde att avskaffa denna rätt till luftrummet i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Vi har kunnat ta del av att de regionala flygplatser som har upp-handlat flygtrafikledning sänkte sina kostnader för flygtrafikledning , vilket är en mycket betydelsefull sänkning med hänsyn till att kostnaden för flygtrafiktjänst ofta är den enskilt största kostnadsposten i driften av en flygplats. Den dåvarande oppositionens beslut att återförstatliga flygtrafikledningstjänsten för statliga flygplatser var enligt vår uppfattning mycket illa genomtänkt. Vi anser därför att regeringen bör pröva förutsättningarna för att återigen konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten på statliga flygplatser för ökad effektivitet och med bibehållen säkerhet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ett gemensamt europeiskt luftrum, punkt 6 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 31.1 och 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 20. Vi kan se en utveckling där flygtrafiken växer som det finns en kostsam ineffektivitet i det europeiska luftrummet. Det lapptäcke av olika flygzoner som finns över leder till onödigt långa flygningar, och processen för ett gemensamt europeiskt luftrum behöver därför skyndas på. Ett gemensamt europeiskt luftrum skulle bidra till att luftrummet kan användas mer effektivt eftersom flygbolagen då kan frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Vi anser att en övergång från dagens 67 flygtrafikkontrollcenter i till ett enda kan medverka till att skapa rakare flygvägar liksom kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Därmed skulle flygets utsläpp kunna minskas med ca 10–. Med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna tio-dubblas, bränsleförbrukningen och kostnaderna minskas och resenärerna komma fortare fram. Vi anser därför att regeringen bör prioritera arbetet med ett gemensamt europeiskt luftrum och att processen för att skapa ett sådant bör skyndas på. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Avgiftsuttag för säkerhetsvakter på behörighetsområden på flygplatser, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 24. För att förbättra lönsamheten för de regionala flygplatserna anser vi att vissa tekniska avgiftsuttag bör ändras så att flygplatser kan söka medel för s.k. säkerhetsvakt på plattan. Vi kan konstatera att det nuvarande utjämnings-system som finns för att skydda mindre flygplatser från att drabbas hårt av kostnaderna kopplade till säkerheten är utformat utifrån att samtliga passagerare betalar en fast summa på sin biljett som flygbolagen sedan betalar in till Transportstyrelsen. Flygplatserna ansöker i sin tur om medel hos Transport-styrelsen som ska täcka kostnaderna för säkerheten. Vi anser att den tolkning som Transportstyrelsen gör är olycklig. Den innebär att flygplatserna inte har möjlighet att ansöka om medel från detta utjämningssystem för att täcka kostnader för säkerheten på det område där flygplanen befinner sig. Då merkostnaderna runt flygsäkerheten har ökat, eftersom mindre flygplatser behöver ha en säkerhetsvakt som övervakar flygplanen på plattan, innebär detta en betydande kostnadsökning jämfört med tidigare, och vi anser att detta behöver justeras. Mot denna bakgrund anser vi att det behövs en översyn av en viss del av utjämningssystemet för flygplatser kopplat till kostnaden för säkerheten på flygplatserna för att stärka systemets legitimitet. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Alkoholtester för piloter och besättningspersonal, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 13. Det är mycket oroande att det har uppdagats att piloter och flyganställda har varit berusade i tjänsten i samband med att de ansvarat för passagerarflygningar. Många passagerares liv riskeras genom detta, då risken för flygplansolyckor ökar. Jag anser att detta inte är acceptabelt. För att säkerställa passagerares trygghet och säkerhet anser jag att det bör införas ett krav på att alkoholtesta piloter och besättningspersonal vid på- och avstigning på flyget. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Drönare, punkt 10 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2016/17:2103 av (M), 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 21, 2016/17:3262 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkandena 16 och 17. Vi kan inledningsvis konstatera att utvecklingstakten när det gäller drönare har gått mycket snabbt och det finns en stor medvetenhet om att det behövs regler inom området. Reglerna bör medföra att nyttiga utvecklingsområden kan tas till vara, men också att luftfarten även fortsättningsvis präglas av hög trafik-säkerhet där driften av drönare kan ske på ett tryggt och säkert sätt för det omgivande samhället. Drönare utgör en fantastisk möjlighet både för luftfartygstillverknings-industrin, särskilt för små och medelstora företag, och för de många företag inom och utanför luftfartssektorn som kommer att kunna integrera drönare i sin verksamhet och på så sätt öka sin effektivitet och konkurrenskraft. Vi är medvetna om att dagens regler för luftfartssäkerheten inte är an-passade till drönare. Vi vill dock också betona att man i utformningen av regelverk måste beakta behovet av att ny utveckling inte hindras av onödigt betungande och kostsamma regler och förfaranden. Vi kan konstatera att regler för luftfart inte kan ses som nationella angelägenheter utan något som måste arbetas fram gemensamt. I detta sammanhang vill vi uppmärksamma det pågående arbete som sker i Europeiska byrån för luftfartssäkerhet och som är inriktat på att utarbeta mer detaljerade regler som kommer att möjliggöra drönaranvändning och utveckling av branschnormer. Vi vill även uppmärksamma att det inom den internationella civila luftfartsorganisationen finns en panel för drönare i form av arbetsgruppen Panel (RPASP) som bl.a. arbetar med att anpassa annex och övriga dokument från för att möjliggöra internationell obemannad luftfart. I panelens arbete medverkar för del representanter från Transportstyrelsen. Vi vill framhålla att Transportstyrelsen i linje med de transport-politiska målen och i syfte att åstadkomma förenklingar presenterade ett förslag till nya föreskrifter för drönare . I den remisshantering som därefter vidtog framkom synpunkter som Transportstyrelsen behöver analysera vidare. Det gäller t.ex. att större hänsyn kan behöva tas till bl.a. polis och ambulans såväl som till försvarsmakten, men även till andra kommersiella luftfartyg som opererar på låga flyghöjder. Vår bedömning är att regelutvecklingsarbetet inom området är både mångfacetterat och komplext och att det därför måste finnas förståelse för den tid som behövs innan väl avvägda regelförslag kan presenteras.