bet · H401FöU6 · 2017-02-23 00:00:00 — Utskottet föreslår tre tillkännagivanden till regeringen med anledning av motionsyrkanden som rör dels en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället, dels övnings- och skjutfält, dels försvarsmusiken. I betänkandet behandlar utskottet även andra frågor som rör det militära försvaret. Bland annat behandlar utskottet förslag när de gäller , övningsverksamhet, totalförsvarsplanering och vindkraft. Utskottet föreslår att avslår de övriga motionsyrkandena. I betänkandet finns 23 reservationer (S, M, SD, MP, V, L, KD). Ett åttiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /15, 2015/16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält Utbildning och översyner av stridskraftsutvecklingen 1.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (SD) 2.Försvarsmaktsorganisationen, punkt 1 (L) 3.Övningsverksamhet, punkt 2 (SD) 4.Övningsverksamhet, punkt 2 (KD) 5.Utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält, punkt 3 (M) 6.Utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält, punkt 3 (V) 7.Övningsverksamhet på , punkt 4 (SD) 8.Övningsverksamhet på , punkt 4 (KD) 9.Försvarsmaktens samverkan med polis och näringsliv, punkt 5 (M, SD) 10.Översyn av civil-militär samverkan och av stödet till samhället, punkt 6 (S, MP) 11.Utbildning och översyner av stridskraftsutvecklingen, punkt 8 (SD) 12.Utbildning och översyner av stridskraftsutvecklingen, punkt 8 (KD) 13.Hemvärnet, punkt 9 (M) 14.Hemvärnet, punkt 9 (SD) 15.Internationellt genusperspektiv, punkt 10 (SD) 16.Internationellt genusperspektiv, punkt 10 (V) 17.Övnings- och skjutfält, punkt 11 (S, MP) 18.Vindkraft, punkt 12 (SD) 19.Frivilligorganisationer, punkt 13 (M) 20.Frivilligorganisationer, punkt 13 (KD) 21.Förvaring av vapen, punkt 14 (SD) 22.Försvarsmaktens uniformsreglemente, punkt 15 (SD) 23.Prio, punkt 17 (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /15 Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:1084 av m.fl. (L) yrkande 10, 2016/17:1423 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2082 av (M), 2016/17:2171 av (S) och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 5–8, 10, 49 och 56. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (L) 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 11, 12 och 16, 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkandena 32 och 80, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 10, 11 och 16 samt 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 58. Reservation 3 (SD) Reservation 4 (KD) Utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält 2014/15:140 av m.fl. (V) yrkande 8, 2015/16:622 av m.fl. (S) och 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 19. Reservation 5 (M) Reservation 6 (V) 2015/16:599 av (S), 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 17, 2016/17:1471 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 14, 17 och 20. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (KD) Försvarsmaktens samverkan med polis och näringsliv 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 14 och 2016/17:3205 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 9 (M, SD) Översyn av civil-militär samverkan och av stödet till samhället ställer sig bakom det som utskottet anför om en översyn av civil-militära frågor och stöd till samhället och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 21 och 2016/17:2092 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2, 4 och 5. Reservation 10 (S, MP) 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 12. Utbildning och översyner av stridskraftsutvecklingen 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkandena 21, 22, 24, 26–29 och 31 samt 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkandena 33–36, 42, 45 och 47. Reservation 11 (SD) Reservation 12 (KD) 2015/16:2172 av m.fl. (M) yrkande 17, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkandena 24 och 25 samt 2016/17:3246 av (M). Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkande 25, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 16 och 18 samt 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 22. Reservation 15 (SD) Reservation 16 (V) ställer sig bakom det som utskottet anför om övnings- och skjutfält och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2171 av m.fl. (FP, M, C, KD) yrkande 5. Reservation 17 (S, MP) 2016/17:2495 av (KD) och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 57. Reservation 18 (SD) 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2497 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 26 och 2016/17:3207 av m.fl. (KD) yrkande 6. Reservation 19 (M) Reservation 20 (KD) 2015/16:2617 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2569 av (SD) yrkandena 1–3. Reservation 21 (SD) 2016/17:2568 av m.fl. (SD). Reservation 22 (SD) ställer sig bakom det som utskottet anför om försvarsmusiken och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:32 av m.fl. (V). 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 43. Reservation 23 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), Dag Klackenberg (M) och (L). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från de allmänna motionstiderna 2014/15, 2015/16 och 2016/17. Motionerna behandlar frågor om det militära försvaret. De förslag som utskottet behandlar gäller bl.a. Försvarsmaktens grundorganisation, övningsverksamhet, totalförsvars-planering och vindkraft. Till grund för försvarets nuvarande inriktning och Försvarsmaktens nuvarande organisation ligger beslut Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). I beslutet fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . Utskottet anförde i betänkandet Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (2014/15:FöU11) att det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet lämnade över avsnitt 4 Säkerhetspolitiken från regeringens proposition till ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (bet. 2014/15:UFöU5). Utskottet anförde att den svenska solidaritetsförklaringen som antog 2009 (prop. 2008/09:140, yttr. 2008/09:UU4y, bet. 2008/09:FöU10) har en bred omfattning och att den inkluderar olika former av katastrofer och olika former av angrepp, dvs. inte enbart militärt väpnade angrepp. Dessutom anförde utskottet att cyberattacker, terrorism och katastrofer orsakade av människor särskilt lyfts fram i den nordiska solidaritetsförklaringen . I betänkandet framhöll det sammansatta utskottet att det liksom regeringen anser att hot mot freden och vår säkerhet bäst avvärjs i gemenskap och i samverkan med andra länder. säkerhets- och försvarspolitiska samarbeten kompletterar varandra och stärker säkerheten i vår del av världen. I betänkandet Försvarspolitik (2016/17:FöU3) behandlade utskottet motionsförslag om bl.a. försvarspolitikens inriktning, försvarets förmåga och internationella samarbeten. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om Försvarsmaktsorganisatio-nen. Jämför reservationerna 1 (SD) och 2 (L). I motion 2016/17:1423 av och (båda SD), yrkar motionärerna att 5 § statsflygsförordningen bör ändras så att statsflyget lokaliseras till i stället för till (yrkande 1). När det gäller Försvarsmaktens grundorganisation yrkar m.fl. (SD) i motion 2016/17:2899 att geografiskt bör delas in i åtta militärområden (yrkande 5), att Marinbas , Marinbas samt marindetachement i och marindetachement bör sättas upp (yrkande 6), att arméförbanden ska organiseras i och ledas av tre fördelningar, en i nord, en i syd och en däremellan (yrkande 7), att sju mekaniserade brigader, en stadsskyttebrigad i och tre amfibiebrigader successivt bör sättas upp (yrkande 8) och att ledningscentraler och andra mål som är högvärdiga för fienden ska finnas i bergrum eller skyddas på annat sätt (yrkande 10). Dessutom anser motionärerna att infrastruktur inte får förstöras ytterligare vid de regementen och övningsområden motionärerna särskilt pekat ut i sin motion (yrkande 49). De anser också att F 16 bör sättas upp 2021 med två nya Gripendivisioner för att stärka luftförsvaret av huvudstaden (yrkande 56). I motion 2016/17:1084 av m.fl. (L) framhåller motionärerna att det finns behov av ett tydligt rationaliseringskrav på Högkvarteret (yrkande 10). Motionärerna hänvisar till Liberalernas budgetförslag och bedömningen att kostnaderna för Högkvarteret bör minska med och ytterligare de två efterföljande åren. I motion 2016/17:2171 av (S) föreslår motionären att regeringen undersöker möjligheterna att ersätta namnet Försvarsmedicin-centrum (FömedC) i med ett mer ändamålsenligt namn som kopplas till just stadsnamnet. innehåller FömedC två kärnverksamheter – försvarsmedicin och Elfsborgsgruppen. Motionären anser att det nya namnet bör motsvara den befintliga verksamheten och bedömer att ett namnbyte skulle uppskattas av befintlig personal och ledning, av invånarna i och av Försvarsmakten i sin helhet. I motion 2016/17:797 av m.fl. (M) yrkar motionärerna att ska ställa sig bakom betydelsen av Lv 6 som enda luftvärnsregemente och tillkännage detta för regeringen (yrkande 2). I motion 2016/17:2082 av (M) anför motionären att regeringen bör se över möjligheten att tillåta byggandet av en inomhusanläggning för skyddscentrum i . Bakgrund och tidigare behandling Utskottet har tidigare behandlat grundorganisatoriska frågor i bl.a. betänkandena /14:FöU9 och 2015/16:FöU3. Utskottet framhöll då att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation, vilket gjordes i det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). beslutade då om grundorganisationens omfattning och förbandens lokalisering. Med detta som grund reglerar regeringen i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvars-makten där bl.a. Försvarsmedicincentrum vid i omnämns. Av instruktionen framgår att myndigheten själv beslutar om sin organisation i de delar som inte regleras i instruktionen, vilket bl.a. betyder att Försvarsmakten ska bedöma vilka objekt som är särskilt skyddsvärda och att myndigheten även kan säga upp ett avtal med (FortV) när beslut fattats om att avyttra en viss fastighet. Först då kan FortV påbörja avyttringen. Det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) innebar dock inga förändringar i grundorganisationen. Det innebar vidare att godkände regeringens förslag om inriktning för krigsförband i 2016. I propositionen framhölls att inga förband kommer att läggas ned. Huvudregeln i den svenska förvaltningsmodellen är vidare att varje myndighet ansvarar gentemot regeringen för helheten i sitt uppdrag. I betänkande 2014/15:FöU11 om försvarspolitisk inriktning 2016–2020 konstaterade utskottet att det värdesätter den samsyn som råder mellan regeringen och Försvarsmakten när det gäller organisationens utformande. Utskottet konstaterade vidare att det delar regeringens bedömning att krigsförbanden i första hand bör utformas för att kunna möta ett väpnat angrepp. Utskottet ansåg vid beredningen av frågorna att det inte fanns skäl att ompröva enskilda delar av den helhet som grundorganisationen utgör och som har fattat beslut om. När det gäller Försvarsmaktens och andra myndigheters verksamhet har dessutom i de inledande bestämmelserna till budgetlagen beslutat att hög effektivitet ska eftersträvas och god hushållning ska iakttas (1 kap. 3 § budgetlagen [2011:203]). När det gäller statsflygets lokalisering inkom Försvarsmakten med en hemställan till regeringen . Försvarsmakten hemställde om att statsflyget omlokaliseras från till och att 5§ statsflygförordningen (1999:1354) som styrt lokaliseringen av statsflyget till ändras. Bland annat konstaterade att det finns ett föreläggande från generalläkaren som medför att arbete inte får genomföras i lokaler på som är avsedda för verksamheten. Därutöver begränsas tillgänglighet kopplat till öppettider och banklassning vid basering på . Försvarsmakten konstaterar även att en anpassning av befintliga lokaler på skulle innebära årliga hyreskostnader om och att en flytt till med motsvarande förhyrning skulle innebära en hyreskostnad om . Ärendet bereds inom . fattade regeringen beslut att (FortV) får genomföra nybyggnation av en inomhusträningsanläggning för i till en kostnad av högst prisläge (Fi2015/00193/SFO). Beslutet ersatte därmed ett tidigare beslut från där FortV fått ett medgivande till denna investering men till en lägre kostnad. Arbetet med att färdigställa underlag för upphandling pågår i samverkan mellan . kan som tidigare konstatera att det är som beslutar om huvuddelen av Försvarsmaktens grundorganisation. Med beslut som grund reglerar regeringen organisation i myndighetens instruktion. Inom ramen för och regeringens beslut om grundorganisation är det Försvarsmaktens ansvar att bestämma verksamhetens utformning. I enlighet med utskottets tidigare ställningstaganden anser inte utskottet att det finns skäl att ompröva enskilda delar av den grundorganisation eller den som har fattat beslut om. Utskottet vill inte heller föregripa pågående beredning när det gäller frågan om statsflygets lokalisering. Utskottet utgår från att regeringen i beredningsarbetet säkerställer att Försvarsmakten får möjlighet att bedriva sin kärnverksamhet effektivt och att ökningen av den operativa förmågan inte påverkas negativt av de övriga uppgifter som Försvarsmakten har att hantera. Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om övningsverksamhet. Jämför reservationerna 3 (SD) och 4 (KD). I motion 2015/16:3218 av m.fl. (SD) yrkas att lätta infanteribataljoner som består av delar av personalreserven ska rustas och repetitionsutbildas för uppgifter tillsammans med hemvärnet (yrkande 32) och att det bör genomföras tre veckors krigsförbandsövningar (KFÖ) med en brigad samt att värnpliktiga och tjänstgörande soldater och sjömän (GSS/T) ska kallas in (yrkande 80). I motion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) anför motionärerna att alla brigaderna ska genomgå krigsförbandsövningar (KFÖ) minst (yrkande 58). I motion 2015/16:2824 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna att Försvarsmakten ska ha möjlighet till kvalificerade övningar (yrkande 9), att beredskapskontroller och beredskapsövningar bör genomföras (yrkandena 11 och 12 samt yrkandena 10 och 11 i mot. 2016/17:2497 av m.fl. [KD]). Motionärerna anser att man bör överge ett modulbaserat system där förbanden sätts ihop efter behov – med allt vad det innebär med samträningsbehov, bristande personkännedom och risker för att olika funktioner inte är anpassade till varandra. I stället anser motionärerna att förbanden bör organiseras så att de blir användbara, där alla nödvändiga system ingår i förbandet från början och att de också bör öva tillsammans regelmässigt (yrkande 16 i mot. 2015/16:2824). I motion 2016/17:2497 av m.fl. (KD) anför motionärerna även att samövningar i större utsträckning än bör ske olika myndigheter emellan (yrkande 16). Bakgrunden är att motionärerna ser behov av praktiska övningar där olika myndigheter på ett handfast sätt får tillfälle att lära sig om Försvarsmaktens olika förmågor. Bakgrund och tidigare behandling Av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11) framgår det att utskottet instämmer i regeringens bedömning att det militära försvaret snabbt behöver stärkas och att det därför är viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. Regeringen framhöll i detta sammanhang bl.a. vikten av övningar, mobiliseringsplanering, mobiliserings- och beredskapsövningar och förstärkningar av vissa förmågor. Regeringen framhöll även att det är avgörande att krigsförband är personellt och materiellt uppfyllda samt samövade. Bedömningen var att man bör öka övningsverksamheten och tillgodose grundläggande behov av bl.a. personlig utrustning, sambandsmateriel, ammunition och standardfordon. Övningar och kontroller beskrevs som väsentliga för att upptäcka brister och för att åtgärda svagheter i systemet som påverkar effektiviteten och förmågan till mobilisering. Utskottet framhöll även vikten av gemensamma övningar för och Försvarsmakten samt andra berörda myndigheter inför en situation med höjd beredskap, och ansåg att relationen till krigsdelegation skulle uppmärksammas i detta sammanhang. I budgetpropositionen redovisade regeringen att Försvarsmaktens samlade operativa förmåga i stort sett varit oförändrad även om enskilda krigsförband ökat sin krigsduglighet, bl.a. som följd av en ökad övningsverksamhet. När det gäller krigsförbandens förmåga redovisade regeringen att förstärkningar på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap har bidragit till att stärka försvarsförmågan. I en jämförelse bedömde regeringen att en ökad övningsmängd och en högre komplexitet i övningarna hade bidragit till krigsdugligheten. Exempelvis hade brigadledningsförmåga övats, och huvuddelen av Försvarsmaktens krigsförband, skolor och centra hade genomfört beredskapsövningar. Beredskapsövning hade bl.a. genomförts på . Regeringen bedömde att den utökade övningsverksamheten har bidragit både till att visa svensk vilja och förmåga att värna svenskt territorium. Övningsverksamheten har enligt regeringen bidragit till att höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. Därtill har verksamheten bidragit till att Försvarsmaktens förmåga att planera, leda och genomföra militära operationer har utvecklats och i förlängningen till att förmågan att hävda territoriella integritet har stärkts. Samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser stärks genom planering och genomförande av övningar. beslutade Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) om en ny övningsinriktning för de myndigheter som anges i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Övningsinriktningen gäller –2018 för tvärsektoriella övningar på nationell och regional nivå. Ett syfte med inriktningen är att aktörerna gemensamt ska prioritera förmågor och utveckla erfarenhetshantering efter genomförda övningar. De ändringar i lagen (1994:588) om utbildning inom ramen för internationellt militärt samarbete som beslutade (prop. 2015/16:122, bet. 2015/16:FöU14, rskr. 2015/16:247) gav regeringen ökade befogenheter att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att den nuvarande begränsningen av regeringens beslutsbefogenhet till övningar och annan utbildning för fredsfrämjande verksamhet skulle tas bort. Övningsverksamhet och annan militär verksamhet är enligt regeringen en del av det faktiska försvars- och säkerhetspolitiska agerandet redan i fredstid. Mot denna bakgrund menade utskottet att det är naturligt att regeringen ges rätt att besluta om vilka enskilda övningar och annan utbildning som Försvarsmakten ska delta i, inom ramen för den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen. Utskottet lägger stor vikt vid vad som anförts i inriktningsbeslutet om att det militära försvaret snabbt behöver stärkas och anser att det därför är viktigt att vidta åtgärder för att förbättra krigsförbandens förutsättningar att verka. beslutade att ge regeringen ökade befogenheter att sända väpnad styrka utomlands för övning och annan utbildning. Inom ramen för den försvars- och säkerhetspolitiska inriktningen ger det regeringen ökade möjligheter att besluta om exempelvis övningar som Försvarsmakten ska delta i utomlands för att öka förbandens krigsduglighet. Utskottet vill dessutom betona vikten av bl.a. övningar, mobiliserings-planering samt mobiliserings- och beredskapsövningar i detta sammanhang. Inriktningen har varit och fortsätter att vara att övningsverksamheten bör öka. Försvarsuppgörelsen har möjliggjort viktiga ekonomiska förstärkningar av förbandsanslaget, och i budgetpropositionen redovisar regeringen att övningsverksamheten ökar. Utskottet välkomnar en ökad övningsmängd och en högre komplexitet i övningarna och utgår från att regeringen på detta sätt fortsätter att verka för att krigsdugligheten ökar i enlighet med den inriktning som det försvarspolitiska inriktningsbeslutet anger. Utskottet utgår vidare från att övningsverksamheten med given inriktning även i fortsättningen kommer att visa vilja och förmåga att värna svenskt territorium och höja tröskeln mot angrepp, hot och påtryckningar. När det gäller samövning mellan olika myndigheter kan utskottet dessutom konstatera att det finns en övningsinriktning för perioden som anger att tvärsektoriella övningar ska öka på både nationell och regional nivå . Mot bakgrund av vad som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden när det gäller övningsverksamhet. Utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utländsk verksamhet på svenska övnings- och skjutfält. Jämför reservationerna 5 (M) och 6 (V). I motion 2014/15:140 av m.fl. (V) anför motionärerna att undertecknat ett värdlandsavtal med Nato som innebär ytterligare steg mot ett fullt medlemskap i . De är starkt kritiska till avtalet, som undertecknades , och anser att fler gemensamma övningar på svensk mark och en anpassning till Natostandard driver in i ett ökat beroende av Nato. Detta skadar allvarligt vår alliansfrihet enligt motionärerna som yrkar att de Natoledda övningar som äger rum på svensk mark samt i svenskt luftrum och territorialvatten ska upphöra och att Nato inte ska tillåtas att öva inom gränser (yrkande 8). I motion 2015/16:622 av m.fl. (S) framhåller motionärerna att skjut- och övningsfält är största militära övningsområde. De anser att man behöver se över hur man kan få ytterligare verksamhet till skjutfält och ser behov av en strategi för att locka dit fler frivilliga organisationer och hemvärnet. Skjutfältet bör dessutom göras mer attraktivt för internationella övningar. Motionärerna yrkar därför att regeringen bör se över hur fler frivilliga organisationer kan nyttja skjut- och övningsfält och säkerställa att värdlandsavtalet och andra länder som vi har avtal med kan nyttja området. I motion 2016/17:3204 av m.fl. (M) framhåller motionärerna att har blivit ett område där de säkerhetspolitiska spänningarna har ökat. Inte minst är ett viktigt transitområde för Nato om förstärkningar behöver föras in i ett läge där hotas. Av den anledningen har en betydande missilkapacitet i Kaliningradenklaven. Enligt motionärerna innebär missilerna även ett hot mot . Motionärerna yrkar därför att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samöva Patriotsystemet med på svenskt territorium och tillkännager detta för regeringen (yrkande 19). Bakgrund och tidigare behandling I det försvarspolitiska inriktningsbeslutet (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251) godkände regeringens förslag om mål för det militära försvaret . Målet är bl.a. att försvara och främja vår säkerhet enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet. När det gällde svensk övningsverksamhet anförde regeringen i inriktningspropositionen att utvecklingen av övningar tillsammans med andra länder i första hand bör ha sin grund i samarbetet med de nordiska och baltiska staterna samt Nato och för att utveckla interoperabiliteten och övningsverksamheten i närområdet. Regeringen framhöll även avsikten att öka det svenska deltagandet i Natos mest avancerade och komplexa övningar, framför allt inom ramen för Natos snabbinsatsstyrka (NRF) och i Natos återkommande storskaliga övningar. I budgetpropositionen har regeringen redovisat att utvecklingen av partnerskap med Nato, främst inom ramen för Enhanced Opportunities Programme (EOP) fortsätter. Det fördjupade samarbetet har särskilt fokuserat på politisk dialog, deltagande i övningsplanering och tillgång till kvalificerade övningar. Regeringen redovisar även att man förbereder ikraftträdandet av samförståndsavtal med Nato om värdlandsstöd.