bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Detta gäller inte minst inom primärproduktionen där det rör sig om mycket höga investeringskostnader. Det är därför viktigt att göra föryngring och ägarskiften möjliga i livsmedelssektorn. Det finns t.ex. behov av rättvisare skatteregler när familjeföretagare vill sälja företag vidare till sina barn. Reglerna vid generationsskifte genom försäljning av företaget inom familjen är mer komplicerade än vid försäljning till en utomstående part. föreslår därför att reglerna vid generationsskiften utreds för att kunna bli rättvisare och enklare. Myndigheternas kontroll, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 14, 16 och 17 samt 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 18, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 35. föreslår att mindre kommuner bör bli skyldiga att samverka med andra kommuner och kunna erbjuda möjligheten till byte av livsmedelsinspektör. Genom fördjupad samverkan ökar även möjligheten till specialisering för de olika inspektörerna, jämfört med då en inspektör måste kunna allt, och det ökar möjligheten till generellt högre kompetens på området. Vidare anser vi att samarbetena mellan myndigheter, både i och utanför , bör förbättras och göras mer strategiska och systematiska för att upptäcka livsmedelsbedrägerier. Vi vill att frågan ska prioriteras högre och att regeringen ska vara pådrivande på EU-nivå samt att gemensamma insatser görs, inte minst för att fördjupa samverkan mellan EU:s medlemsstater och deras berörda myndigheter vad beträffar exempelvis informationsutbyte. Utöver det uppenbara lurendrejeriet i att marknadsföra falska produkter utsätts också konsumenterna för stora risker, som i värsta fall kan leda till fara för människors hälsa. Livsmedelsbedrägerier är också ofta kopplade till annan brottslighet, varför frågan är särskilt viktig att belysa. Vi anser även att straffen för livsmedelsbedrägerier bör skärpas, bl.a. genom att fängelse införs i straffskalan i livsmedelslagen. Konsumenter ska känna sig trygga med maten de äter, och bedrägerier ska aldrig löna sig. Myndigheternas kontroll, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 18, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 14, 16 och 17 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 35. Många lantbrukare upplever att de befinner sig i ständigt underläge gentemot myndigheter, vars tjänstemän har makten att försvåra eller till och med stänga ned deras verksamhet. Därför är det viktigt att de som arbetar med miljö- och djurtillsyn har relevant kompetens för ändamålet. För att säkerställa rätt kompetens menar vi att de som arbetar med djurskyddstillsyn av animalieproduktion i största möjliga mån ska ha egen yrkeserfarenhet av djurhållning. Dessutom anser vi att alla tjänstemän som handlägger och hanterar frågor som berör de landsbygdsnära näringarna bör genomgå en obligatorisk praktik på jord- och skogsbruksföretag. Livsmedelskontrollen behöver också bli mer likvärdig runt om i landet. Kommunerna har ansvaret för livsmedelskontroll, men det är inte ovanligt att kommuner inte klarar av sitt uppdrag, bl.a. för att resurserna för livsmedelskontroll är begränsade. Länsstyrelserna kontrollerar att kommunernas kontroll följer lagstiftningen, men vi vill se att ansvaret helt förs över från kommunerna till staten så att livsmedels- och djurskyddskontrollen fungerar lika. För är det viktigt att konsumenter aldrig får luras att tro att ett livsmedel kommer från ett annat land, en annan stad eller en annan region än vad det faktiskt gör. Dessvärre bedömer att problemet med livsmedelsfusk är omfattande runt om i världen. Bedrägerier kan involvera komplicerade led av uppfödare, slakterier, charkföretag och grossister. För att konsumenterna ska kunna lita på en produkts innehåll och ursprung behöver arbetet med kontroller intensifieras. anser därför att myndigheterna måste få mer resurser för detta ändamål. Vi anser också att det behövs ökade sanktionsmöjligheter mot dem som fuskar med livsmedel. Myndigheternas kontroll, punkt 11 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 35 samt 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 5 samt 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 14, 16 och 17. För att den offentliga kontrollen ska vara rättssäker och likvärdig runt om i landet är det viktigt att regelverket är tydligt och att tjänstemän arbetar på liknande sätt. Detta kan uppfyllas genom att man täpper till luckor i regelverket som annars gör att myndighetsarbete blir svårtolkat men också genom att tjänstemännens kompetens ökar, t.ex. kalibreringskurser mellan olika myndigheter runt om i landet. Ett annat sätt att göra kontrollen rättssäker är att inrätta behörighetskrav för tjänstemän som tar beslut i livsmedelsrelaterade frågor. Sådana krav ska bygga på att tjänstemännen har förskansat sig erfarenhet av lantbrukets djur på olika sätt. Därtill måste det finnas sätt att snabbt och enkelt stärka företagarens möjlighet till rättssäker bedömning av tvister med myndigheter. Ett sätt är att låta beslut om djurförbud fattas i tingsrätten på samma sätt som görs vid beslut om näringsförbud. Efter skandalerna har EU fastställt att livsmedelsbedrägerier ska vara ett prioriterat område, men ännu har vi inte sett resultatet av denna prioritering. I och med att grunden för vår lagstiftning vilar på EU:s livsmedelslagstiftning behöver vi stärka arbetet på EU-nivå för att minska livsmedelsfusket. vill därför att regeringen med kraft ska verka inom EU för att minska livsmedelsförfalskning för att på så sätt trygga konsumenternas tillit för livsmedelsindustrin. Matsvinn och återvinning av matavfall, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 53, 54 och 57 samt 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 14. Enligt behövs det åtgärder för att minimera produktionsarealen som går åt till att producera matavfall. finns ett mål om att öka insamlingsgraden av biologiskt nedbrytbart avfall, men att gå ett steg längre är att införa ett mål om minskning av matavfall och svinn för att förebygga att avfallet uppstår. I samband med att ett nationellt mål införs anser vi att det även bör införas ett etappmål för att tydliggöra målet och möjliggöra uppföljning, liksom man gör med miljökvalitetsmålen. Vidare anser vi att konsumenter inte ser sin delaktighet i matavfall. Ett sätt att uppmärksamma konsumenter är att visa hur mycket pengar de kan spara genom att minska matsvinn. eller någon annan myndighet bör därför få ett tydligt uppdrag att tillhandahålla information och höja kunskapen hos konsumenter för att nå en mer hållbar konsumtion. Det finns en problematik med att maten är så billig och att konsumenter har ekonomisk möjlighet att köpa nytt i stället för att planera sina inköp. Butiker behöver registrera sig som foderleverantörer för att få lämna överbliven mat till foder. Detta upplevs som ett hinder och bidrar till att det onödiga matavfallet ökar. Därför bör lösningar tas fram till hur det är möjligt att förenkla för butiker att kunna lämna överbliven mat som kan användas till djurfoder. En viktig aspekt att ta hänsyn till vid ett sådant förenklande är dock att foder av matavfall från olika livsmedel inte blandas eller innehåller ämnen som t.ex. hormoner som kan vara skadliga för djuren. Här kan ett system behövas för att bl.a. separera maten så att det inte blandas. Matsvinn och återvinning av matavfall, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 14 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 53, 54 och 57. Liberalerna vill framhålla vikten av att minska matavfallet i hela livsmedelskedjan samt av att återvinna mer matavfall. All mat som slängs i världen motsvarar utsläpp på omkring koldioxid. Det motsvarar av de totala utsläppen av växthusgaser i . Vi måste slänga mindre mat, och det avfall som trots allt blir måste tas till vara på bästa sätt. Ur ett klimatperspektiv är det dock betydligt mer effektivt att förebygga matavfall i hela livsmedelskedjan än att använda det för t.ex. biogasproduktion. Allt fler kommuner agerar aktivt för att återvinna matavfall, inom hushållen och inom kommunens olika storkök, och detta bör öka. Avfallet kan sedan användas för framställning av biogas som kan användas till produktion av el och värme. Bästföredatum och temperaturkrav, punkt 13 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 55 och 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 6. Vi anser att en bidragande faktor till matsvinnet är den missvisande bästföremärkningen på produkter. En bästföremärkning kan uppfattas som att livsmedlet blir oätligt efter det passerade datumet trots att så oftast inte är fallet. Under alliansregeringen tilldelades pengar för att tillsammans med och arbeta för att minska matsvinnet. I myndighetens uppdrag ingick bl.a. kartläggning av matavfall och matsvinn i primärproduktionen och riktade informationsinsatser till konsumenterna. Mer kan och bör göras. Sex av tio vet inte skillnaden mellan bästföredag och sista förbrukningsdag. Medvetenheten behöver öka hos konsumenterna om livsmedels hållbarhet. En förändring i märkningen till ”minst hållbar till” borde öka förståelsen för att livsmedlet håller sig ytterligare efter att datumet passerats. På vissa livsmedelsgrupper kan det vara befogat att överväga att ta bort märkningen, såsom matprodukter med lång hållbarhet som pasta och kaffe. Dessa åtgärder och förändringar borde leda till minskat svinn och att vårt klimatavtryck blir mindre. bör även ges ett permanent uppdrag att genomföra informationsinsatser för att minska matsvinnet. Regeringen och borde arbeta för ett undantag vad gäller bästföredatum för ägg. Detta vore naturligt då svenska handlare, till skillnad från stora delar av övriga EU, behandlar äggen som kylvara. Bästföredatum och temperaturkrav, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3168 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 55. Matsvinn uppstår i hela livsmedelskedjan och kan förebyggas på olika sätt. Svinnet finner man i livsmedelsindustrin, butiker, restauranger, storkök och skolkök. Vi ser svinnet i hushållens konsumtionsmönster, och vi är alla en del av svinnet. Livsmedelsproducenterna och de som paketerar livsmedel är skyldiga att märka produkterna rätt med datum och förvaringstemperatur. Övergripande temperaturkrav för livsmedel ställs i det EU-gemensamma regelverket. Branschriktlinjer föreskriver vid vilken temperatur fisk och fiskprodukter ska förvaras. Produkter som köttfärs, korv och kyckling kan ha annan temperatur etc. Om producenterna valde en lägre temperatur än de föreskrivna maxtemperaturerna, skulle detta också kunna medföra mindre förstörd mat och därigenom ett reducerat matsvinn. vill därför att regeringen utreder möjligheten att påverka förordningarna om temperaturkrav för livsmedel samt att ställa högre krav på livsmedelsproducenter och dagligvaruhandel. Hållbar produktion och produktionsresurser, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 43, 46 och 50. Svensk försvinner till förmån för nya vägar, köpcentrum och bostäder. Det är naturligtvis sunt att städer och byar utvecklas, men bebyggd är inte lätt att återställa, och bebyggelse kan oftast förläggas till andra platser än till förstklassig . I t.ex. klassas som riksintresse, och i finns en tydlig nationell målsättning att värna åkermarken. vill därför att det tas fram en nationell strategi för en långsiktigt hållbar användning av där särskilt värdefull ska kunna skyddas för framtiden. Hållbar produktion och produktionsresurser, punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 43, 46 och 50 samt 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 7. Dagens samhälle bygger i alltför hög grad på ett linjärt system där resurser tas i anspråk, används och sedan kastas. I längden kommer detta att bli kostsamt både för miljö och företag, och att arbeta mer cirkulärt när det gäller resursanvändning blir därför allt viktigare framöver. Att i ökad utsträckning ta till vara restprodukter från livsmedelssektorn, även matsvinn, t.ex. genom ökad biogasproduktion ger dubbelmiljönytta då det både minskar avfall och ersätter fossila bränslen i transportsektorn. Arbetet för minskad användning av fossila insatsvaror handlar om hela livsmedelskedjan, allt från fossila drivmedel i primärproduktion till varutransporter såväl som råvaruval vid tillverkning av förpackningar. För att ytterligare stärka hållbarhetsarbetet och stärka konkurrenskraften är det viktigt att livsmedelskedjans beroende av fossila råvaror minskar och att kretsloppet sluts i livsmedelskedjan och att detta blir ett prioriterat område för att arbeta med . För att sluta det cirkulära systemet inom livsmedelsproduktionen är det viktigt att säkerställa att det sker en cirkulation av växtnäring mellan land och stad. Det är inte hållbart att växtnäringsämnen förs via livsmedel in till städer och tätorter utan att växtnäringsämnena sedan återförs till åkrarna. För att sluta kretsloppet mellan stad och land är det bl.a. viktigt med uppströmsarbete som säkerställer att mängden farliga ämnen i våra avloppssystem minskar. Vidare bör avfallshanteringen inom lantbruket främjas. Vegetabilieproduktion, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 48. Det svenska lantbruket bygger mycket av sin animalieproduktion på importerade proteinfodermedel. Att vi har en import av fodermedel är naturligt i en internationell marknadsekonomi, men problemet är att en stor del av importen utgörs av produkter som kan ha en stor miljöbelastning i ett globalt perspektiv. Genom ett mer effektivt utnyttjande av jordbruksmarken och framför allt ökad odling av oljeväxt- och proteingrödor som raps, oljelin, ärtor och åkerbönor kan vi få fram fullgoda ersättningsprodukter till importerade soja- och palmoljeprodukter. En ökad odling av proteingrödor och användning av närproducerat foder ger en minskad miljöpåverkan från produktionen av mjölk, kött och fjäderfäprodukter. Det ökar också den biologiska mångfalden och markens bördighet i genom att det bidrar till mer varierade växtföljder. För att öka andelen närproducerat proteinfoder krävs bl.a. mer resurser och forskning för odling, bekämpningsmedel, skörd och tillverkning av proteinfoder. Vegetabilieproduktion, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkandena 30 och 31. Svensk livsmedelsproduktion ligger i framkant vad gäller miljöhänsyn och klimatarbete. Många företag, såväl små som stora, tycker dessutom att det är viktigt att arbeta med hållbarhet och ser också att det finns affärsmöjligheter kopplade till hållbarhetsarbete. Inhemsk odling av proteingrödor är en central del i det slutna cirkulära systemet. Fler lantbrukare blir självförsörjande på proteiner till sina djur, vilket gör att den globala miljöbelastningen minskar. Proteingrödor har en positiv effekt på nästkommande grödor, vilket är gynnsamt för all spannmålsproduktion oavsett om det finns en animalieproduktion eller inte. Proteingrödor har även en god effekt på markens struktur, vilket gör att det är långsiktigt hållbart ur ett miljöperspektiv. Därför vill underlätta för inhemsk odling av proteingrödor och på så sätt förbättra de långsiktiga förutsättningarna för svensk livsmedelsproduktion. Växtförädling, punkt 16 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 6, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 15. Modern växtförädling är en viktig framtidsfråga, särskilt när det gäller den globala livsmedelsförsörjningen. Den mest avancerade växtförädlings-tekniken, där organismens gener förändras, leder till nya genetiskt modifierade organismer (GMO), vilka får nya önskade egenskaper som bidrar med t.ex. vitaminberikning, högre härdighet eller bättre förutsättningar för att bidra till omställningen till ett fossiloberoende samhälle. Den potential som finns i att utveckla nya grödor genom GMO-teknik bör tas till vara. Det finns ett behov av en tydligare svensk inriktning inom området, eftersom de genetiskt modifierade grödor som tas fram oftast inte är anpassade för att användas i det svenska jordbruket, med kortare odlingssäsong, kallare klimat och stora skillnader i dagsljus mellan årstiderna. anser därför att möjligheterna för ett växtförädlingsprogram med syfte att ta fram grödor som passar för svenska förhållanden bör övervägas. Växtförädling, punkt 16 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 6, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 10 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 12. Ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. För att stärka tillgången på bra grödsorter med egenskaper som exempelvis högre avkastning, bättre växtnäringsupptag eller torkresistens måste dagens lagstiftning förändras. Lagstiftningen kring växtförädling bygger på förädlingsmetod, vilket leder till att vissa sorter som förädlats med genteknik inte är godkända för odling medan andra sorter som har samma egenskaper men som framställt via traditionell växtförädling är godkända för odling. Utifrån ett klimatperspektiv kan bioteknik (GMO) spela en avgörande roll, om den används på rätt sätt, för att få fram bättre skördar och näringsinnehåll. Vi ser att nuvarande regelverk hämmar lantbrukets utveckling, och vi vill därför att lagstiftningen ändras så att den bygger på egenskaper i stället för på förädlingsmetod. Växtförädling, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26 samt 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 6, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 10, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 15 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 12. Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpnings-medel. Tyvärr finns det otillräcklig forskning på grödor som kan vara funktionella i . konstaterar att växtförädlingsbranschen för en tynande tillvaro i hela . behövs en riktad satsning på växtförädling. har i partiets budgetförslag föreslagit ökade statliga medel till forskning på nya sädesslag. påpekar att möjligheten att använda nya tekniker för växtförädling styrs av EU-lagstiftning och att det därför är nödvändigt att den förhandlar inom EU i syfte att påskynda utvecklingen av sådana nya tekniker. föreslår att Formas i sin fördelning av forskningsanslag får i uppdrag av regeringen att särskilt beakta behovet av forskning på nya grödor. Effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser, punkt 17 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 2. Som regeringen redovisat i propositionen är ett hållbart växtskydd en förutsättning för att svensk växtodling ska hävda sig i den internationella konkurrensen. Vidare bör det finnas en god tillgång växtskyddsmedel som effektivt kan hantera de växtskadegörare som inverkar på odlingen och minimerar riskerna och konsekvenserna för människors hälsa och miljön. Godkännandeprocessen av växtskyddsmedel ska vara effektiv. Ett långsiktigt hållbart växtskydd innebär att åtgärder i förebyggande syfte är av största vikt. Den nya EU-lagstiftningen om skyddsåtgärder mot nya och allvarliga växtskadegörare är central i det förebyggande arbetet, och vi utgår från att regeringen, som framhålls i propositionen, även i fortsättningen kommer att arbeta för ett effektivt genomförande av den nya lagstiftningen både på EU-nivå och på nationell nivå. Som regeringen anför när det gäller integrerat växtskydd bör jordbrukets tillgång till alternativa metoder öka. På området forskning om växtskydd anser vi i likhet med regeringen att det behövs satsningar bl.a. på att ta fram åtgärder för ett integrerat växtskydd. Som redovisas i propositionen har Formas identifierat forsknings- och utvecklingsbehov inom växtskyddsområdet för ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk och skogsbruk samt trädgårdsnäring. Det behövs även god tillgång till växtskyddsmedel. Det är avgörande såväl för ett konkurrenskraftigt jordbruk som för ett långsiktigt hållbart växtskydd. Det kan noteras att svenska odlare i vissa fall har tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än odlare i konkurrentländer och att förutsättningarna för en lönsam produktion försämras när växtskyddsproblemen kan hanteras.