bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Vid den årliga myndighetsdialogen mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten som genomfördes var också en av agendapunkterna vilka åtgärder som myndigheten vidtagit och planerade att vidta för att stärka den interna styrningen och kontrollen, bl.a. med hänvisning till påpekanden i sina revisionsrapporter. Försvarsdepartementet fortsätter att följa Försvarsmaktens arbete med intern styrning och kontroll. I promemorian från anförs att departementet ansvarar för följande ärenden som rör Stiftelsen . Fi2015/00121/SFÖ och Fi2015/00154/SFÖ Ärendena rör framställningar från Försvarsmakten om bl.a. överlåtelse av tre av statens fastigheter i (2, 3 och Ryttmästaren 14) från till Stiftelsen . Fastigheterna är upplåtna med tomträtt till stiftelsen. Båda ärendena har tidigare handlagts av Försvarsdepartementet men överlämnades till respektive före det att tillträdde som försvarsminister. handläggs ärendena av , till vilket numera hör. Ärendena är under beredning. har inte deltagit i beredningen. Några beslut i ärendena har inte fattats. Fi2016/02693/SFÖ lämnade in en hemställan till om att få avyttra fastigheten 2 till Stiftelsen . Enligt hemställan har fastigheten ett sådant värde att det enligt 8 kap. 2 § budgetlagen (2011:203) krävs godkännande för en försäljning. Ärendet är under beredning. har inte deltagit i beredningen. Något beslut i ärendet har inte fattats. Utskottet höll en utfrågning med försvarsminister (bilaga B6). Vid utfrågningen anförde inledningsvis att han, när han blev utsedd till statsråd, var tvungen att lämna den lägenhet som hade ställt till förfogande. Han blev uppmanad av att kontakta Stiftelsen , som han förstått hade hyrt ut lägenheter till statsråd tidigare, bl.a. till den förra finansministern . avstod han från besittningsrätten. Han hyr lägenheten till en kostnad av . uppgår hyran till . Den beskattade ersättning för dubbelt boende som han får för logikostnader är beviljad enligt gällande regelverk. Han har sin fasta bostad i , där han är folkbokförd. Vidare anförde att det av det skriftliga underlag som lämnats till utskottet framgår att han inte fattat något beslut eller deltagit i beredning av något regeringsärende som initierats av MHS-Bostäder. Han har heller inte deltagit i beredning eller beslut om MHS-Bostäders förvärv av fastigheter från . Det är dessutom som ansvarar för det sistnämnda ärendet. Detta framgår också av de skriftliga svaren till utskottet och bekräftas av egen redogörelse i sammanhanget. Som svar på en fråga bl.a. om det fanns ett samband mellan utnämningen av till statssekreterare och statsrådets hyreskontrakt svarade att avslutade sitt uppdrag i stiftelsen och att över huvud taget inte har varit inblandad i denna fråga, och har inte haft några som helst diskussioner med honom om detta. Vidare anförde som svar på frågor följande. Han konstaterade att han inte hade deltagit i några beredningar eller beslut som gällt något som har med MHS-Bostäder att göra som han har varit statsråd. Ärendet som gällde förvärv av fastigheter har hanterats av . Vad gällde hur kontakten med MHS-Bostäder knöts anförde att han fick tips från om denna möjlighet med hänsyn till att det tidigare hade hyrts ut lägenheter där. Han tog själv kontakt med bostadsstiftelsens bostadsförmedling. Han var också där på ett personligt besök. Sedan erbjöds han en lägenhet – en studentbostad – på 20–25 kvadrat, men han sa att den aldrig skulle kunna fungera för hans del. Sedan väntade han, och då dök möjligheten till den lägenhet han hyr upp. Vidare anförde att han inte ansåg att det är olämpligt att han hyr lägenheten, och att stiftelsen tydligen inte heller anser att det finns någon olämplighet. Däremot finns det jävsregler, och det är sådant som man får förhålla sig till. När det gällde hyresnivån anförde att han inte har sett någon anledning att göra några bredare analyser av eller jämförelser med andrahandsuthyrning i närområdet, utan han har skrivit på ett hyreskontrakt enligt det som stiftelsen har presenterat för honom. Vidare anförde att frågan om iakttagelserna i rapporten från hanterades i myndighetsdialogen som vid det tillfället sköttes av statssekreterare . Det var en genomgång av vilka åtgärder som myndigheten vidtagit och planerat att vidta för att stärka den interna styrningen och kontrollen, bl.a. med hänvisning till påpekande i deras revisionsrapporter. Vad gäller frågor om ärendena om framställningar från Försvarsmakten om bl.a. överlåtelse av vissa fastigheter hänvisade till de skriftliga svaren på utskottets frågor och uppgav att det hade fattats beslut i samband med att regeringen hanterade vårändringsbudgeten. Han hade inte deltagit i det beslutet. Utskottet noterar att den lägenhet som försvarsministern hyr ägs av en militär stiftelse. Styrelsen för stiftelsen utses av chefen för . Utskottet förutsätter att de rutiner som finns för att förebygga risken för att jäv uppkommer vid regeringsbeslut följs. Utredningen i ärendet visar inte att det förekommit några brister i detta hänseende vad gäller försvarsministern. Av utredningen i ärendet framgår att statssekreteraren vid Försvarsdepartementet ansvarade för myndighetsdialogen med Försvarsmakten med anledning av revisionsrapporten . I rapporten berörs frågor om relationen mellan Försvarsmakten och Stiftelsen . Statssekreteraren var tidigare anställd i Försvarsmaktens ledning och dessutom styrelseledamot i stiftelsen. Utskottet anser att lämpligheten i att statssekreteraren gavs ansvaret för myndighetsdialogen med Försvarsmakten i frågor som gällde relationen mellan Försvarsmakten och Stiftelsen kan ifrågasättas. Utifrån de frågor som väckts i granskningen anser utskottet att det kan finnas skäl för regeringen att överväga behovet av att tillhandahålla bostäder, och i så fall på vilket sätt, åt statsråd som inte är bosatta i . 4.3 Fråga om försök att påverka programinnehållet i I en anmälan till (dnr 2088-2015/16), bilaga A4.3.1, begärs det att utskottet granskar agerande i kontakten med en journalist vid () och utbildningsminister ansvar för detta agerande. Anmälaren framhåller att enligt uppgifter i medierna har en chefstjänsteman i utbildningsminister politiska stab försökt att påverka en journalist vid i dennes journalistiska arbete på ett otillbörligt sätt. Enligt anmälaren ringde journalisten upp tjänstemannen med anledning av en planerad tv-intervju med miljöpartisten om hur han ansåg att partiledningen för de gröna () hade hanterat partikollegorna avhopp. Anmälaren framhåller att tjänstemannen under telefonsamtalet försökte få journalisten att i den kommande intervjun avstå från att ta upp avhopp. När tjänstemannen inte fick gehör för detta uppgav han enligt anmälaren att de skulle ”knåda” så att inte skulle vara särskilt kritisk under intervjun. Till grund för granskningen har legat bl.a. en promemoria som upprättats inom , bilaga A4.3.2. Utskottet har hållit en utfrågning med utbildningsminister , bilaga B5. publicerades en artikel på SVT:s webbplats med rubriken utöva påtryckningar mot Aktuellt. Av artikeln framgår att riksdagsledamoten och miljöpartisten skulle medverka i tv-programmet och att han skulle intervjuas om partiledningens hantering av avhopp som bostads- och stadsutvecklingsminister och Yasri Khans avhopp som ledamot i . Enligt artikeln var starkt kritisk till hur partiledningen hade hanterat avhoppen. Med anledning av den inplanerade intervjun med tog företrädare för tv-programmet kontakt med planeringschefen vid för att bjuda in någon från ledning till tv-programmet för att bemöta kritiken från . Planeringschefen tjänstgjorde enligt artikeln vid den aktuella tidpunkten även som presskontakt för språkrör. I artikeln finns intervjuer med företrädaren för tv-programmet och tjänstemannen vid . Företrädaren för tv-programmet uppgav bl.a. följande. sade tjänstemannen: ”Du kan inte tänka dig att steka den där delen om ?” På fråga vad han menade svarade tjänstemannen: ”Om ni låter bli att prata om skulle du kunna få några tunga namn inom partiet som är kritiska mot att varit nominerad.” När journalisten inte nappade på erbjudandet uppgav tjänstemannen: ”Okej, men du ska veta att vi kommer att knåda . Han kommer inte att vara särskilt kritisk hos er.” Tjänstemannen vid uppgav att han inte kände igen att han skulle ha ”erbjudit Aktuellt kritiska namn mot i utbyte mot att slopa diskussionen om ”. I övrigt kunde han inte redogöra för samtalet. Han uppgav vidare att han inte kunde kommentera exakt hur orden föll. På frågan om han hade försökt utöva påtryckningar för att tysta ned kritiken mot uppgav han att ett sådant agerande är främmade för honom. publicerades på SVT:s webbplats en artikel med rubriken – nu stängs han av. Enligt artikeln tjänstgjorde den aktuelle tjänstemannen dels som planeringschef i , dels som tillfällig presskontakt för två språkrör. Det framgick vidare av artikeln att språkrören med anledning av rapporteringen om tjänstemannens kontakter med företrädare för tv-programmet hade kallat till sig tjänstemannen för att diskutera det inträffade och att tjänstemannen tagits ur tjänst och tills vidare inte arbetade som vare sig tillfällig presskontakt för eller planeringschef i . granskning ska enligt 13 kap. 1 § regeringsformen (RF) avse statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Uttrycket tjänsteutövning är inte begränsat till statsrådens position som medlemmar av regeringen (m.fl., Grundlagarna, 3 uppl., 2012, s. 581). Utskottet kan även granska deras beslut och åtgärder i rollen som statsminister, departementschef eller statsråd. Statsrådens handlande utanför tjänsten är inte föremål för utskottets granskning, vilket innebär att det kan finnas gränsdragningsproblem främst i förhållande till ett statsråds roll som partipolitiker. Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) reglerar skyddet för yttrandefrihet i radio, television, filmer, videogram och ljudupptagningar m.m. Lagen bygger på samma grundsatser som tryckfrihetsförordningen. Detta innebär bl.a. att censurförbud och etableringsfrihet i princip gäller också för de medier som omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen. Enligt 1 kap. 3 § första stycket YGL får det inte förekomma att något som är avsett att framföras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning först måste granskas av en myndighet eller något annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheter och andra allmänna organ att utan stöd i yttrandefrihetsgrundlagen på grund av det kända eller väntade innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning förbjuda eller hindra dess offentliggörande eller spridning bland allmänheten. Av 3 kap. 1 § första stycket YGL följer att varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd (kabel). Rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får enligt 3 kap. 2 § YGL regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor att sända. Det allmänna ska eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet. Enligt 1 kap. 1 § tredje stycket YGL gäller det som sägs om radioprogram även bl.a. program i television. Bestämmelser om tillstånd och villkor för sändningar finns i radio- och tv-lagen (2010:696). Regeringen ger enligt 4 kap. 3 § tillstånd att sända tv om sändningsverksamheten finansieras med radio- och tv-avgiften. I lagen finns en möjlighet för regeringen att i samband med att tillstånd ges bestämma villkor för sändningarna. Tillstånd att sända tv får förenas med en rad villkor som anges i 4 kap. 8–11 §§. Enligt 3 kap. 4 § YGL avgör den som sänder radioprogram självständigt vad som ska förekomma i programmen. Bestämmelsen innebär att krav på innehållet i vad som sänds kan ställas endast genom lag eller genom sådana tillståndsvillkor som får förekomma. På detta sätt utgör bestämmelsen om programföretags redaktionella självständighet ett uttryckligt skydd mot påtryckningar från det allmännas sida. Den är enligt motiven emellertid också avsedd att lämna utrymme för lagstiftning som syftar till att värna programföretags oberoende gentemot andra, t.ex. annonsörer (prop. 1990/91:64 s. 117). Regeringen beslutade om sändningstillstånd för (). Tillståndet trädde i kraft och gäller t.o.m. . Som villkor för sändningsrätten gäller bl.a. att den ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i tv (13 §). SVT ska före sändning av program så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifter i programmet. Ämnesval och framställning ska ta sikte på vad som är relevant och väsentligt. Av 1 kap. 6 § RF följer att regeringen styr riket. Själva regeringsarbetet regleras närmare i 7 kap. RF. Bestämmelserna är avsiktligt knapphändigt utformade. Enligt motiven bör regeringens arbetsformer inte göras till föremål för en ingående grundlagsreglering som tynger regeringsarbetet med formaliteter och hindrar en anpassning av arbetet till växlande förhållanden (prop. 1973:90 s. 179). En allmän utgångspunkt bör därför vara att visa återhållsamhet med att binda regeringens arbetsformer i grundlag. För att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regeringskansli (7 kap. 1 § RF). I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen, och statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. I förordningen (1996:1515) med instruktion för finns bestämmelser om bl.a. uppgifter och organisation. Av förordningen följer att har till uppgift att bereda regeringsärenden och att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet samt att statsministern är chef för (1 och 5 §§). Det finns också en uppräkning av de departement som ingår i (2 §). I förordningen finns även bestämmelser om departementens ledning. Chef för ett departement är det statsråd som statsministern utser enligt 7 kap. 1 § RF, och statsministern är chef för (6 och 7 §§). Utbildningsminister är chef för . Instruktionen innehåller även bestämmelser om fördelningen av regeringsärenden mellan departementen. Förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden fördelas mellan departementen på det sätt som anges i en bilaga till förordningen (12 §). När det gäller Statsrådsberedningens ansvarsområden följer av bilagan att förvaltningsärenden som gäller regeringen och hör dit. Av bilagan framgår också till vilka departement myndigheter och andra organ hör. Ärenden om förordningar ska handläggas i det departement som motsvarande förvaltningsärenden hör till. Andra förvaltnings- och lagstiftningsärenden ska handläggas i det departement som är lämpligast med hänsyn till ärendets natur. Om ett ärende faller inom flera departements verksamhetsområden, ska det handläggas i det departement dit ärendet huvudsakligen hör (13 §). ska besluta de ytterligare föreskrifter som behövs för dess organisation och formerna för dess verksamhet (32 §). Sådana föreskrifter kan tas in i en arbetsordning för myndigheten eller i arbetsordningar för departementen. Av förordningen följer vidare att chefen för ett departement får föreskriva eller för särskilda fall besluta om avvikelser från de bestämmelser om arbetsfördelningen i ett departement som finns i förordningen eller som har beslutats enligt 31 § (33 §). Statsråds agerande i förhållande till medieföretag granskade den omständigheten att dåvarande statsministern i samband med TV4:s partiledardebatt 2002 i ett samtal med verkställande direktören för enligt denne tagit till en ton och ett ordval som ”var ett otvetydigt hot” (bet. 2003/04:KU20 s. 169 f.). Inför utskottet anförde statsministern att han säkerligen hade sagt vad han tyckt om själva debatten och valbevakningen men att han inte kunde minnas exakt hur orden fallit samt att han inte hade uttalat det som den verkställande direktören påstått. Utskottet konstaterade att det förelåg motstridiga uppgifter om vad som förevarit vid den för granskningen aktuella händelsen varför granskningen inte föranledde något uttalande från utskottets sida (s. 181). Utskottet anförde därutöver med hänvisning till 1 kap. 9 § RF att domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet ska iaktta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Om det allmänna har överskridit sin beslutanderätt, kan man tala om illojal maktanvändning. När det gäller statsråds relationer med public service-företagen hänvisade utskottet till uttalanden från en tidigare granskning om att statsråden, vid sidan av det som förekommer inom ramen för formulerandet av företagens uppdrag, borde iaktta en hög grad av försiktighet så att det inte uppstår en risk för att företagens självständighet och oberoende rubbas eller deras granskade uppgift påverkas. Utskottet konstaterade att TV4, som ärendet gällde, i likhet med public service-företagen sänder program med stöd av tillstånd från regeringen. Som villkor också för TV4 gäller att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt att myndigheter, organisationer och företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna ska granskas. Utskottet framhöll att alla som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen har att iaktta en hög grad av försiktighet när det gäller agerandet i förhållande till den som är föremål för en myndighets beslut. Med hänsyn till statsråds speciella ställning torde särskilda krav kunna ställas på regeringens ledamöter i iakttagandet av denna försiktighetsprincip. Genom att en sådan försiktighetsprincip iakttas värnas integriteten för såväl det offentliga organet i dess maktutövning som för den som är föremål för dess beslut. Utskottet granskade det förhållandet att dåvarande justitieministern gett sin pressekreterare i uppdrag att ringa till för att lämna information om ett pågående gisslandrama (bet. 2004/05:KU20 s. 190 f.). Detta skedde som ett på förhand inspelat humorprogram med justitieministern som medverkande skulle sändas. Utskottet underströk vikten av att statsråd i kontakten med medieföretag inte agerar så att den redaktionella självständigheten kan ifrågasättas (s. 196). Inte heller får åtgärden vara hindrande för offentliggörande eller spridning av framställningar i grundlagsskyddade medier, t.ex. tv-program. Vad som framkommit i ärendet gav emellertid inte stöd för påståendet att den redaktionella självständigheten trätts förnär eller att någon hindrande åtgärd i yttrandefrihetsgrundlagens mening förekommit. granskade utskottet om det från sida hade varit fråga om försök att påverka programinnehållet i (bet. 2010/11:KU20 s. 215 f.). Enligt anmälaren hade pressekreteraren vid departementet begärt att ett inslag med utbildningsministern i ett tv-program skulle klippas om. Utskottet konstaterade i sitt ställningstagande att som granskningen visade är kontakter med massmedierna ett naturligt inslag i arbetet i och att kontakterna ofta är inriktade på kontroll av faktauppgifter eller på att ges tillfälle att förbereda sig inför ett inslag som rör regeringen (s. 222). Sådana kontakter fyller enligt utskottet en viktig funktion. Utskottet anförde vidare att en allmän utgångspunkt vid kontakter mellan företrädare för statliga myndigheter och medier självfallet är vikten av att den redaktionella självständigheten inte träds förnär. Granskningen i detta fall gav enligt utskottet inte anledning till något uttalande i övrigt. uppmärksammade utskottet inom ramen för den administrativt inriktade granskningen regeringens utseende av statssekreterare i med ansvar för kommunikation (bet. 2010/11:KU10 s. 10 f.). Enligt ett pressmeddelande skulle statssekreteraren ansvara för statsministerns och regeringens samlade kommunikationsstrategi. Arbetet omfattade budskap och former för kommunikation av regeringens beslut och reformer. I uppdraget ingick att arbeta med hur kommunikationen kunde präglas av ett framtidsperspektiv samt hur regeringen i ännu högre grad kunde vara delaktig i samhällsdebatten och öka dialogen med allmänheten. Utskottet ställde genom en skrivelse vissa frågor med anledning av den nämnda statssekreterartjänsten. I Statsrådsberedningens svar hänvisades bl.a. till att statssekreterarna är chefstjänstemän i departementen, att deras huvudsakliga uppgift är att närmast under departementschefen och övriga statsråd i departementet leda arbetet i departementet och att det vid det aktuella tillfället inte fanns några ytterligare generella tjänstebeskrivningar för statssekreterarna i instruktionen eller i arbetsordningen för . Det konstaterades i svaret att den aktuelle statssekreteraren på denna punkt inte skilde sig från övriga statssekreterare och att det endast i några tidigare situationer hade närmare reglerats vilka arbetsuppgifter en viss statssekreterare skulle ha, t.ex. när det gällde statsministerns statssekreterare. I svaret framhölls vidare statsministerns och regeringens vidsträckta möjligheter att bestämma regeringens sammansättning och formerna för fördelningen av uppgifterna inom regeringskretsen. Det framhölls att ett viktigt skäl för detta har ansetts vara behovet av att kunna anpassa regeringens arbetsformer efter vad som är lämpligt för olika typer av regeringar (se t.ex. bet. 1996/97:KU1 s. 15 f.). I promemorian framhölls att enligt 1 § förordningen med instruktion för har till uppgift att bereda regeringsärenden och i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet. Vad gäller Statsrådsberedningens ansvarsområde anfördes att förvaltningsärenden som rör hör till detta. I ett kompletterande svar anfördes att det vid det aktuella tillfället ingick i arbetsuppgifterna för chefstjänstemännen i Statsrådsberedningen att stödja statsministern i alla statsministerns roller, inklusive rollen som myndighetschef. Det framhölls att detta även gällde för den aktuelle statssekreteraren och att de uppgifter som utfördes av denne således inte skilde sig från de uppgifter som andra statssekreterare i utförde. I ansvaret ingick bl.a. att samordna det arbete som bedrevs av departementens press- och informationsfunktioner. Vidare framhölls att Statsrådsberedningen ledde och samordnade arbetet i , att den samordning som föll under den aktuelle statssekreterarens ansvarsområde bara var en av flera samordnande funktioner som fanns inom Statsrådsberedningen och att Statsrådsberedningens samordningsansvar inte innebar att tjänstemän i Statsrådsberedningen generellt hade en överordnad beslutanderätt i förhållande till andra departement. I sitt ställningstagande konstaterade att det hade gått för att utskottet skulle kunna bedöma innehållet i de arbetsuppgifter som tjänsten innefattade (s. 12). granskade utskottet hanteringen av anställningen av en statssekreterare i [7] (bet. 2014/15:KU20 s. 136 f.). Enligt ett pressmeddelande skulle statssekreteraren arbeta som samordnande statssekreterare till båda språkrör. Utskottet begärde genom en skrivelse som sändes till svar på ett antal frågor. Bland annat undrade utskottet vad statssekreterarens arbete som samordnande statssekreterare konkret bestod i och hur dessa arbetsuppgifter förhöll sig till de uppgifter en statssekreterare har enligt förordningen med instruktion för . I ett svar, som hade upprättats inom Miljö- och , uppgavs att statssekreteraren inte var anställd som samordnande statssekreterare för båda språkrör utan att hon hade en sedvanlig anställning som statssekreterare i ett fackdepartement. I sitt ställningstagande konstaterade utskottet inledningsvis att det framgick av utredningen i ärendet att pressmeddelandet som hade publicerats på regeringens webbplats innehöll en felaktig uppgift om arbetet som statssekreterare (s. 149).