bet · H401NU20 · 2017-06-12 00:00:00 — Att fokus ligger på de förnybara naturresurserna sol, vind, vatten och skog är helt nödvändigt för att målet om det ekologiskt hållbara samhället ska nås. Därför, fru talman, tycker jag och att det hade varit ännu bättre om man hade spänt bågen ytterligare, börjat tidigare än 2020 och föreslagit en högre ambitionsnivå än den som föreslås i propositionen. Vi tar även upp frågan om torven fortfarande ska finnas med i elcertifikatssystemet. Det blir ju lite knepigt om man helt sonika kan kalla torv förnybar och använda den till elproduktion. Jag kan hålla med om att öppnade torvtäkter ska kunna utvinnas när det redan är avvattnat och så vidare, och jag är medveten om torvens goda egenskaper vid inblandning i sämre bränslen i kraftverk. Men att man inte ger besked om dess utfasning känns lite svagt. Bara lite om industrins del. Industrin drar fördel av ett lågt elpris som kan bero på elcertifikatssystemet men behöver själv inte bidra alls till detta. Lite tycker man att industrin kanske kunde bidra med. För tids vinnande, fru talman, yrkar jag bifall endast till reservation 3 i betänkandet, som handlar om högre ambitionsnivå. Uppvärmningen av jorden genom ökade koldioxidutsläpp är den främsta framtidsutmaningen för vår generation. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Tack vare vattenkraften, kärnkraften och investeringar i förnybar el har en säker och effektiv elproduktion till konkurrenskraftiga priser med små utsläpp av växthusgaser. Liberalerna vill värna klimatsmarta energisystem. Förlängningen av elcertifikatssystemet och stödet till havsbaserad vindkraft innebär nya pengar från skattebetalarna till elproduktion trots att elmarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Liberalerna välkomnar alla former av utsläppsfri elproduktion - men den ska byggas när den behövs och på marknadsmässiga grunder. Elcertifikatssystemet innebär att mogen teknologi kommer att subventioneras . Enligt kan förlängningen av elcertifikatssystemet kosta beroende på antaganden om elprisutvecklingen framgent. Utöver detta tillkommer subventioner till havsbaserad vindkraft på . Kostnaderna för dessa subventioner kommer i första hand att bäras av de elproducenter, framför allt vatten och kärnkraftsägarna, som inte får del av subventionerna. måste dock kostnaderna på ett eller annat sätt bäras av slutkonsumenten. Förslagen i propositionen innebär bland annat att elcertifikatssystemet förlängs till 2045 och utökas med till 2030. Det finns olika principiella modeller för hur den så kallade kvotkurvan i elcertifikatssystemet kan utformas, vilket i sin tur styr när den eftersträvade förnybara elproduktionen byggs ut. Propositionen föreslår en linjär kvotkurva för elcertifikaten, detta trots att gjorde bedömningen att en baktung kvotkurva ger den lägsta kostnaden för elkunden. Liberalerna beklagar att regeringen väljer att inte gå på expertmyndighetens bedömning. Eftersom all elproduktion i EU ingår i det gemensamma handelssystemet EU ETS med en förutbestämd utsläppsbana finns det ingen klimatnytta i att förlänga just detta elcertifikatssystem. Ökade subventioner av den förnybara elen leder tvärtom till att priset på utsläppsrätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft ökar. Ökade subventioner i kan således, precis som föregående talare har varit inne på, få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion i övriga försvåras eller åtminstone försenas. Även om man bortser från EU ETS och räknar på elcertifikatssystemets klimatnytta som en enskild åtgärd blir utsläppsminskningarna små medan kostnaderna blir höga jämfört med investeringar eller åtgärder i andra sektorer. Visionen för energipolitiken bör vara långsiktig och hållbar och syfta till en klimatneutral energiförsörjning, med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet. Energitillförsel skapar någon form av miljöpåverkan. Fossila bränslen skadar klimatet och förorenar luften. Kärnkraft skapar farligt avfall som måste hanteras. Och även den förnybara energin, som inte är en ändlig resurs, kan påverka naturen och tära på den biologiska mångfalden. Energisystemets miljö- och klimateffekter ska minskas genom smarta energieffektiviseringsåtgärder och en successiv introduktion av klimatneutrala energikällor. För att driva på miljöanpassningen behövs generella regelverk som innebär att förorenaren betalar; vi har föreslagit detta i Liberalernas budgetmotion. Samhällsekonomiskt är det betydligt billigare att bestraffa det som ska bort än att subventionera det som ska in. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Jag vill avslutningsvis säga att jag beklagar att man har valt att lägga fram förslaget om en förlängning av elcertifikatssystemet och vill därför yrka bifall till reservation 1 under punkt 1 och reservation 4 under punkt 2. Jag ska börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandena NU20 och NU25, som berörs av denna debatt, och avslag på samtliga reservationer. debatterar vi den största utbyggnaden av förnybar el i historia, och det är oerhört roligt att få vara med om detta. Konkret handlar det om att nu ska ta ställning till en proposition där elcertifikatssystemet förlängs till 2045 och byggs ut med förnybar el till 2030. Det kan vara svårt att greppa hur mycket är, men det motsvarar ungefär den totala elanvändningen i . Det här förslaget grundar sig på energiöverenskommelsen mellan regeringspartierna, , , där vi kom överens just om att elcertifikatssystemet ska förlängas och utökas med nya elcertifikat motsvarande till 2030. energipolitik ska enligt energiöverenskommelsen vila på samma tre grundpelare som EU:s energipolitik: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. ska ha ett robust elsystem med hög leveranssäkerhet, låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. För oss socialdemokrater utgör den historiska utbyggnad av den förnybara elproduktionen som vi debatterar här förstås en viktig del av den brygga som behövs för att nå målet om förnybar elproduktion. Vi vill se en ordnad övergång till förnybart, där kärnkraften successivt ersätts med förnybar energi och energieffektivisering. Vi ska ha ett väl fungerande elsystem med hög leveranssäkerhet och konkurrenskraftiga priser även när kärnkraften är borta. Jobben och välfärden i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Vår gemensamma möjlighet att klara klimatet och miljön är beroende av att vi ställer om till ett mer hållbart energisystem. Den omställningen är i sin tur också en förutsättning för vår konkurrenskraft och vår möjlighet att utveckla och behålla välfärd och jobb i . Ett tydligt exempel på att tillgången till leveranssäker och förnybar el är en viktig konkurrensfördel ser vi i att allt fler företag efterfrågar förnybar el, eftersom de ser att deras kunder uppskattar att de tar klimatansvar. Vi har till exempel redan sett företag som har behov av stora serverhallar förlägga dessa i . En allt större andel förnybar el stärker därmed attraktionskraft för företag som vill visa att de tar ansvar i omställningen till mer förnybart. har bättre förutsättningar än de allra flesta för att bygga ut förnybar energi och förnybar elproduktion genom vår goda tillgång till vatten, vind och skog. ska vara ett föregångsland och visa att tydliga klimat- och energipolitiska mål, tillsammans med konkreta styrmedel som detta, ger långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället. Detta är viktigt för vår egen konkurrenskraft och för att vi ska ta vårt eget ansvar för kommande generationer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Men det spelar också roll för vår förmåga att påverka andra länder att ta klimatansvar och bygga ut det förnybara. är ett viktigt land i det internationella klimatarbetet. Om vi kan fortsätta visa på att utbyggnaden av förnybart kan gå hand i hand med konkurrenskraft och välfärd kan det få fler länder att också våga investera i förnybart. Den utbyggnad av den förnybara elproduktionen som vi debatterar är också historisk genom att den samlar ett så stort stöd i riksdag eftersom den är en del av energiöverenskommelsen. I detta ligger en väldig styrka eftersom det leder till att marknadens aktörer kan lita på att systemet kommer att bevaras och vara stabilt . Systemet med elcertifikat är inte perfekt. Men i jämförelse med många andra stödsystem för förnybar energi i vår omvärld finns klara fördelar i att elcertifikatssystemet är marknadsbaserat och teknikneutralt och styr konkurrensen mellan kraftslag i anläggningens hela livscykel. Dessutom har det varit väldigt kostnadseffektivt. Förslaget innebär en linjär upptrappning med start , som är det år då möjligheten för nya norska anläggningar att få elcertifikat upphör. Detta är ett viktigt besked till investerare. ska inga ambitionshöjningar göras , utan den utbyggnad som överstiger målet till 2020 bör bidra till det nya målet på . Det är viktigt att öka utbyggnaden av den förnybara elproduktionen redan nu så att är bättre rustat inför en eventuell situation med försämrad kraftbalans. Förhoppningsvis kommer elektrifieringen av inte minst transportsektorn att ta fart, och då kan det bli så att elbehovet inte sjunker även om vi lyckas med energieffektiviseringen. En annan viktig aspekt av att fortsätta utbyggnaden nu är att elproduktionssystemet ytterligare diversifieras och därmed bidrar till ökad försörjningstrygghet. Elproduktionen i är starkt beroende av kärnkraft och vattenkraft. Detta innebär att det, när tillgången i kärnkraftsanläggningarna är låg eller när det är torrår, finns behov av annan elproduktion. Där kan den förnybara elproduktion som drivs fram inom elcertifikatssystemet spela en viktig roll. En jämn utbyggnadstakt underlättar också för branschen eftersom det skulle kunna leda till kompetensförsörjningsproblem om utbyggnaden ska stå stilla och sedan snabbt komma igång igen. Med det här förslaget genomförs också åtgärder för att snabbare kunna rätta till de obalanser vi ser på marknaden. Vi tidigarelägger efterfrågan på elcertifikat motsvarande av den reserv av elcertifikat som funnits sedan vi gick samman med och lägger ut dem 2018 och 2019 för att ge en bättre balans mellan utbud och efterfrågan på elcertifikat. Vi bedömer också att en förlängning av systemet gör att risken för en eventuell priskollaps omhändertas, om målet till 2020 medför ett överutbud. Med den här utbyggnaden av systemet finns det också möjlighet att besluta om hur elcertifikatssystemet ska avslutas. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad En fråga som diskuterats livligt är nämligen behovet av en stoppregel i någon form. Avsaknaden av en stoppregel kan leda till ett överutbud av elcertifikat och därmed en priskollaps. Risken för en sådan kan påverka nya investeringar och även måluppfyllelsen. har redan en stoppregel som innebär att inga nya anläggningar som tas i drift efter kan godkännas för tilldelning av elcertifikat. I det här förslaget föreslås att en stoppmekanism för det nya målet 2030 bör beslutas senast vid utgången av 2020. ska på regeringens uppdrag analysera och ge förslag till hur en sådan mekanism ska utformas. För- och nackdelar med två möjliga utformningar bör särskilt analyseras, nämligen införandet av en volymrelaterad stoppmekanism jämfört med införandet av en tidsgräns. Propositionen innehåller också förslag som underlättar för en elektrifiering av fordonsflottan. Dessa förslag på förenklingar innebär att till exempel en fastighetsägare som levererar el till en laddstation inte längre blir kvotpliktig utan att kvotplikten i stället flyttas till ett tidigare försäljningsled - en viktig förenkling som förhoppningsvis kan bidra till att det blir mer attraktivt att köra elbil. Elcertifikatssystemet är gemensamt med , och vi är överens med dem om hur systemet ska utvecklas. Denna överenskommelse finns också med i det avtal med som vi också behandlar i denna debatt. Sammantaget innebär förslaget om förlängning och nytt mål om för elcertifikatsystemet och avtalet med att elmarknadens aktörer nu får tydlig information om vad som kommer att gälla framöver. Jag är stolt över att fortsätter att bygga ut det förnybara, både för att jag gillar förnybart och för att jag gillar produktionsutveckling och innovationer. För som land är det oerhört viktigt att ligga i framkant i allt som rör grön teknik och grön omställning. Är det något som vi vet om framtiden så är det att behovet av och efterfrågan på grön teknik världen över kommer att öka. För att klara konkurrenskraft, och därmed jobben och välfärden, måste vi som land fortsätta att investera i ny grön teknik. I detta anförande instämde och (båda S). tog upp att detta är den största utbyggnaden. Hon talade bara om hur mycket elenergi som denna ambitionshöjning innebär. Det är väldigt länge sedan hade problem att försörja sig självt på energi. är det som är nettoexportör av el. Det kommer att förstärkas ännu mer. Jag har tidigare ställt frågor just om de ekonomiska incitamenten. De är kanske sekundära för vissa, som menar att man kan hantera andras pengar på ett mindre ansvarsfullt sätt. Men om man ser på vårt lands behov handlar det inte om att kunna försörja oss energimässigt, utan den stora utmaningen är effektsituationen , när det är mörkt och kallt och vi har ett stort effektbehov. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Man kan fundera på vad denna förändring kommer att innebära effektmässigt för . På vilket sätt kommer elcertifikatssystemet att styra mot en bibehållen eller ökad leveranssäkerhet? Det skulle vara intressant att få svar på detta. Utöver detta kommer de anläggningar som ligger utanför elcertifikatssystemet att ha det mer besvärligt ekonomiskt. Där har vi anläggningar som uteslutande har en hög kapacitetsfaktor. De anläggningar som förs in i elcertifikatssystemet har en väldigt låg kapacitetsfaktor. Då är en fråga till : Hur tror man att den genomsnittliga kapacitetsfaktorn kommer att utvecklas ? Tack, , för frågorna! Jag tror att jag talade mycket om leveranssäkerhet i mitt anförande och om hur utbyggnaden av förnybart bidrar till det genom att diversifiera vårt energisystem och också stå för en annan typ av elproduktion än vatten och kärnkraft. Det är inte alltid som kärnkraften finns tillgänglig, och det är inte alltid som vi har mycket vatten i vårmagasinen. Då behöver vi också annan kraft. De kärnkraftverk som vi har kommer inte att finnas för evigt. Jag konstaterar att inte har några svar på hur den svenska energiförsörjningen ska tryggas . I stället sätter ni allt ert hopp till ny kärnkraft - att elen ska bli så dyr för konsumenterna att det kan byggas ny kärnkraft. Detta gör ni som kärnkraftsägarna själva menar att nya reaktorer i är en icke-fråga som är överspelad av såväl teknologiutvecklingen som ekonomiska realiteter. Med dagens regler byggs det ju ingen ny kärnkraft, knappast ens om elcertifikatssystemet tas bort. Min fråga till dig, , är därför: Vad är egentligen er lösning? Fäster ni allt ert hopp vid att de små forskningsinsatser som vi gör ska lösa problemet? Vad gör ni om den forskningen inte löser problemet? Det var väl inte mycket till svar om hur man ser på att den genomsnittliga kapacitetsfaktorn sjunker. Kommer det att påverka leveranssäkerheten? Man sätter sitt hopp till anläggningar som har extremt låg kapacitetsfaktor, som man inte heller kan kontrollera. Det är skillnaden. Om man ska upprätthålla en hög leveranssäkerhet måste vi ha en bibehållen nivå på kapacitetsfaktorn, så att vi kan styra och veta att den kan ligga på den nivån. Styr vi enbart mot väderberoende kraftproduktion kommer vi inte att kunna kontrollera detta. Då får vi en försämrad leveranssäkerhet. Det finns ingen mekanism i förslaget som säkerställer att vi kan ha en hög leveranssäkerhet. Tvärtom kommer vi här att attackera de anläggningar som har en hög kapacitetsfaktor och försätta oss i en beklaglig situation, där vi riskerar att få stora effektbrister och tvingas hantera knapphetssituationer genom att koppla bort delar av elnätet. Detta är inte den framtid som vi i vill se när det gäller hur vi ska hantera detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Det byggs inga anläggningar som inte får subventioner. Detta har man sett till på politisk väg genom att ha ett lågt marknadspris. Då tvingas man ha någon form av extra ersättning för att kunna bygga. Problemet nu är att det inte finns någon styrning i riktning mot vad man vill. Ska man få detta på rätt köl framöver måste man styra i riktning mot att ha en fortsatt hög leveranssäkerhet och lösa vårt lands bekymmer när det gäller kraftsystemet. Då handlar det om att kunna lösa situationen när det är kallt och vi har högt effektbehov. Det måste också finnas en koppling mellan pris och kostnad. Återigen ställer jag frågan: På vilket sätt tror man att elcertifikatssystemet kommer att kunna bidra till en bibehållen leveranssäkerhet eller en högre leveranssäkerhet? Man kan ju inte sätta sitt hopp till anläggningar som är väderberoende. Man kan ju inte se till att de producerar när behovet finns. Tack, , för en ytterligare fråga! Jag konstaterar att du inte svarade på min. Det är också uppenbart att inte ser några risker med kärnkraft. Inte ens , när säkerhetsläget i världen ser ut som det gör, ser ni några risker med kärnkraften. För mig är kärnkraften något som vi bör ersätta med bättre lösningar om vi har möjlighet, och har vi den möjligheten. Då ska vi utnyttja den. I värld finns kärnkraften alltid där. Den bara tickar och går. Den ställs aldrig inför nya utmaningar. Detta är ju inte riktigt den erfarenhet vi har. står reaktorerna stilla. Vi har också successivt upptäckt att det behövs nya säkerhetskrav. Det är också detta som har gjort att en del reaktorägare i har sagt att de inte är beredda att investera de pengarna. Sådant kan ju hända igen, . Då står du där med din tillit till att kärnkraften ska lösa problemet. I vilket fall som helst kommer de reaktorer som vi har inte att finnas för evigt. Det byggs ingen ny kärnkraft i världen utan stora statliga stöd, och jag har inte sett satsa något i sin budget på att bygga ny kärnkraft i . För lite var den stora energipolitiska frågan kärnkraftens framtid. Vi kunde då i medierna läsa oroande beskrivningar om att risken var att all kärnkraft i skulle stängas inom loppet av de kommande tre till fyra åren, alltså av den svenska elproduktionen. Det var en kombination av låga elpriser, höga kostnader och framför allt en hög beskattning. Framför sig hade man stora investeringsbehov. Det gjorde det utmanande för kärnkraften. Det väcktes också med rätta frågor: Kommer vi att kunna ha ett tryggt och välfungerande elsystem i ? Regeringen hade inte förmåga att riktigt hantera den här utmaningen själva och valde i stället att bjuda in till förhandlingar. Efter ett antal månaders diskussion och förhandling enades vi om en viktig och klok energiöverenskommelse. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad Den innehåller ett antal olika delar. Låt mig peka på ett par. Vattenkraften ska stärkas genom att juridiken ändras och vattenkraftsbeskattningen sänks ganska radikalt. Kärnkraftsskatten ska tas bort. Reglerna för kärnavfall ska ändras, så att vi kan ha kärnkraft . Vi ska ta vara på möjligheten att bygga ut mer ny förnybar energi. Ett mål för energieffektivisering tas fram. Vi ska bygga ut elnät och ta vara på teknikmöjligheter. Med energiöverenskommelsen har fem partier löst ett antal viktiga och lite mer akuta utmaningar för och det svenska elsystemet, som handlar om kärnkraftens framtid, situationen för vattenkraft och kopplingen till dagens diskussion. Hur ska villkoren se ut för enskilda människor eller företagare som funderar på att investera i viktig ny förnybar energi i ? Det är i ljuset av detta man ska se dagens debatt om elcertifikat och ett avtal mellan och . Med de beslut vi kommer att ta fullföljer vi en viktig och avgörande del av energiöverenskommelsen. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i betänkandena NU20 och NU25. Med detta sagt vill jag också peka på några kommande utmaningar. Även om vi har löst ett par saker nu tror jag att vi har att fortsätta den energipolitiska diskussionen. Jag vill passa på att peka på åtminstone tre områden som jag tror är viktiga för oss framåt. Det första handlar om att få avsättning för el som produceras i . Med mer produktion och med en pågående effektivisering kommer det behovet att finnas. Det kan handla om en utökad industriell produktion i av saker som bilar eller batterier. Det kan handla om en tilltagande elektrifiering, till exempel av transportsektorn. Men det handlar naturligtvis också om en ökad överföringskapacitet för att kunna sälja el som produceras i till andra länder. Det andra är att jag tror att vi kommer att behöva resonera mer kring frågor om elkvalitet och försörjningstrygghet. Människor och företag ska kunna förvänta sig att vi har ett välfungerande system, att elen finns där och att systemet fungerar - och det med rätta. Energi kommer inte att vara något problem. Men vi ska vara ärliga och säga att det är en framtida diskussion vi har när det gäller effekt, frekvens och spänningshållning. Det är också kopplat till affärsmodeller och hur man tar betalt. Det tredje jag vill lyfta fram handlar om teknikutveckling. Vi kan se exempel i energibranschen. Men vi kan också blicka utanför detta och titta på fordon, mobiltelefoner eller annat. Då kan vi se just vad duktiga ingenjörer kan göra genom innovation och utveckling. Det är rimligt att anta att vi kommer att se mer av den typen av utveckling också i energibranschen framgent. Däremot kanske vi inte alltid ska räkna med det politiskt. Politiker kanske inte heller ska peka ut exakta lösningar. Men jag menar att vi har en avgörande roll att stå redo för det som kommer. Teknik och sådant som kan skaka om branscher och sammanhang och som rimligen kommer i energibranschen kommer sannolikt att få effekter på till exempel ett svenskt skattesystem och andra lagar och regler. Det blir en viktig uppgift och diskussion som vi har framför oss. Efter att vi enades om energiöverenskommelsen har vi ändrat villkoren för att ska kunna ha kärnkraft . Vi beslutar nu om en kraftfull utbyggnad av ny förnybar energi. En stor sak vi har framför oss, skulle jag säga, handlar om vattenkraften. Skattefrågan är i praktiken löst. Kvar är juridiken, regleringen. tydliga ingång i detta är att stärka vattenkraften. Det är det mest ansvarsfulla och det vi behöver i kombination med det andra för att just hushåll och företag ska få det trygga elförsörjningssystem som de ska kunna räkna med. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikats-systemet 2017 och Avtal om ändring av avtalet mellan och om en gemensam elcertifi-katsmarknad I detta anförande instämde (M).