bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — Det finns emellertid en beprövad lösning i flera länder som skulle hjälpa unga vuxna att komma in på bostadsmarknaden. Förslaget presenteras av Byggindustrier i rapporten och bosparande – möjliga system och effekter, och innebär att unga vuxna i åldern 18–36 ska kunna spara till bostad med särskilda skatteregler. Genom att underlätta bosparande kan unga snabbare bygga upp en egen kapitalinsats för ett första bostadsförvärv. Detaljerna för hur det skulle se ut kan behöva utredas vidare. Sparandet skulle exempelvis kunna vara avdragsgillt med upp till ett halvt inkomstbasbelopp och av sparandet. Det innebär att den som bosparar får tillbaka i skatteavdrag mot annan skattepliktig inkomst. Dessutom ska avkastningen av bosparandet vara skattefri. Om sparkapitalet används till annat än köp av bostad sker en retroaktiv beskattning. Förutom att unga vuxna får möjlighet att komma in på bostadsmarknaden kan även andra positiva effekter uppstå. Stöd till resurssvaga hushåll stimulerar till sparande bland yngre, vilket gör att man tidigt i livet lär sig att ta ansvar för sin privatekonomi. Unga som får respekt och förståelse för plånboksfrågor för en framtid med personer i politiken och näringslivet som fattar kloka beslut. En statlig utredning tillsattes 2004 för att se över föreningars skatte- och avgiftssituation eftersom skattereglerna ansågs ha blivit krångliga och svåra att följa. I utredningens betänkande Nya skatteregler för idrotten (SOU 2006:23) fanns förslag om hur beskattningen kan anpassas för den moderna idrottsrörelsen. I stället för att följa upp utredningen med en proposition tillsattes en ny utredning, för att utreda beskattningen för alla ideella föreningar. Inte heller detta utredningsförslag, Moderniserade skatteregler för ideell sektor (SOU 2009:65), resulterade i någon proposition. uttrycker en oro över att börjat tillämpa regelverket så att bl.a. professionell idrott inte räknas som allmännyttig verksamhet och att föreningars intäkter från professionell verksamhet är obegränsat skattepliktiga. har också ändrat sin praxis vad gäller beskattningen av föreningars second hand-försäljning. Förbundet menar att tolkning drabbar föreningars barn- och ungdomsverksamhet negativt. anser att det är hög tid att ta sig an frågan och att regeringen bör presentera en proposition om idrottens skatteregler . var emot införandet av försvarets nya personalförsörjningssystem. Så länge systemet tillämpas är det viktigt att reglerna är så bra som möjligt. Reglerna bör ses över utifrån lämplighet och ekonomi, och bl.a. bör man överväga om inte soldater, sjömän och gruppbefäl kan slippa att bli förmånsbeskattade för enklare mat ute i fält. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2622 av m.fl. (C), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:77 av (SD), 2016/17:266 av (SD), 2016/17:422 av och (båda M), 2016/17:536 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:575 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:776 av (SD), 2016/17:942 av (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:959 av (S), 2016/17:1095 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1103 av Finn (M), 2016/17:1251 av (M) yrkande 1, 2016/17:1259 av (M), 2016/17:1263 av (M), 2016/17:1422 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:1454 av Finn och (båda M), 2016/17:1465 av Boriana (M), 2016/17:1480 av (M) yrkande 4, 2016/17:1486 av (M), 2016/17:1508 av (M), 2016/17:1637 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1876 av (M), 2016/17:1914 av (M) yrkande 2, 2016/17:2049 av (M), 2016/17:2068 av (M), 2016/17:2108 av (M), 2016/17:2134 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:2158 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2202 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2682 av (M), 2016/17:2686 av Finn och (båda M), 2016/17:2728 av (M), 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2016/17:2925 av i (M), 2016/17:3084 av (M) yrkande 2, 2016/17:3326 av (M), 2016/17:3331 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3356 av (KD). vill se en grön skatteväxling där förorenaren betalar för sin miljöskada och resurserna används till att sänka skatten på jobb och företagande. På så vis sätts ett pris på miljöförstöring som skatteintäkterna återförs för att sänka skattebördan på sådant som har stor samhällsekonomisk nytta, som jobbskapande i växande företag. Detta bör vara en ledstjärna för skattepolitiken i tider av små marginaler i statsfinanserna. I regeringsställning –2014 bidrog till att skatten på arbete sänktes påtagligt via jobbskatteavdrag och sänkta arbetsgivaravgifter. höjdes miljöskatterna och andra skatter. Skattebördan på arbete minskade och skattebördan på föroreningar ökade. En verklig miljöomställning kräver en politik som uppmuntrar innovationer och grönt entreprenörskap samt underlättar och understöder ekonomisk tillväxt och förändring. Omvänt kommer omställningen att bromsas av en omodern politik som helt förlitar sig på det offentliga, på statliga investeringar finansierade med skattehöjningar, där skattebetalarna och inte förorenarna betalar. Det är en politik som i grunden misstror ekonomisk utveckling och tillväxt. En sådan politik kommer heller inte att fungera som det internationella föredöme som krävs för en global omställning. Stora diffust definierade stödprogram har historiskt också visat sig vara ineffektiva jämfört med precisa och riktade styrmedel. har stora resurser och världsledande företag i centrum för omställningen, från produktion av grön bioenergi till världsledande teknikföretag med energibesparande lösningar. Genom att tidigt skapa förutsättningar för en stark miljöorienterad hemmamarknad i och EU kan vi utveckla lösningar som resten av världen senare kommer att anamma och där svenskt näringsliv är ett föredöme. Ett antal felbeslut av regeringen i närtid visar att arbetet med den gröna skatteväxlingen behöver skärpas. Skatten på el från solceller på alla anläggningar med effekt på över omfattade även el som producerades för eget bruk. Bestämmelserna infördes med hänvisning till EU-krav – krav som enligt inte fanns. Skattehöjningen på biodrivmedel innebar att E85 och biodiesel FAME blev dyrare än de fossila alternativen, vilket motiverades med att EU krävde att biodrivmedel inte får överkompenseras. Något uttalande från EU fanns dock aldrig. Enligt direktiven för utredningen om en bonus–malus-beskattning fick utredaren absolut inte föreslå en registreringsskatt på fordon. Regeringen påstod att EU inte tillåter en sådan skatt, men något konkret uttalande från EU har inte stått att finna. Tvärtom har en registreringsskatt utan att EU begärt någon ändring. Även vars handelslagar är harmoniserade har en registreringsskatt. Mot den här bakgrunden är det angeläget att regeringen utreder den gröna skatteväxlingen ur ett miljömässigt och samhällsekonomiskt perspektiv. Alliansregeringen sänkte skatten för pensionärer i fem steg, och vi har beslutat att genomföra ytterligare skattesänkningar när ekonomin tillåter så att skillnaden i beskattning mellan löntagare och pensionärer minskar. Många pensionärer lever på mycket små pensioner och har svårt att betala för bostad, mat, kläder och mediciner. Möjligheten att höja pensionerna för de pensionärer som enbart har garantipension eller låg inkomstpension bör därför ses över. Det finns inget egenvärde i att pension och förvärvsinkomst beskattas olika. På grund av de kraftigt stigande bostadspriserna är det på många platser nästan omöjligt att köpa sin första bostad utan att få hjälp med finansieringen. Det är ofta kontantinsatsen som utgör ett hinder och därför bör man se över möjligheten att reducera kravet på kontantinsats. En förutsättning är att amorteringsgraden på bolånet ökar i motsvarande takt så att köparen har en realistisk bild av boendekostnaderna. Ett särskilt riktat bosparande för ungdomar skulle skapa drivkrafter för fler unga att redan vid tidig ålder sätta undan en del av den skattepliktiga inkomsten för framtida investeringar. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3356 av (KD) och 2016/17:77 av (SD), 2016/17:266 av (SD), 2016/17:422 av och (båda M), 2016/17:536 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:575 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:776 av (SD), 2016/17:942 av (S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:959 av (S), 2016/17:1095 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1103 av Finn (M), 2016/17:1251 av (M) yrkande 1, 2016/17:1259 av (M), 2016/17:1263 av (M), 2016/17:1422 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:1454 av Finn och (båda M), 2016/17:1465 av Boriana (M), 2016/17:1480 av (M) yrkande 4, 2016/17:1486 av (M), 2016/17:1508 av (M), 2016/17:1637 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1876 av (M), 2016/17:1914 av (M) yrkande 2, 2016/17:2049 av (M), 2016/17:2068 av (M), 2016/17:2108 av (M), 2016/17:2134 av och (båda M) yrkandena 1–3, 2016/17:2158 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2202 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2622 av m.fl. (C), 2016/17:2682 av (M), 2016/17:2686 av Finn och (båda M), 2016/17:2728 av (M), 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 38, 2016/17:2925 av i (M), 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:3084 av (M) yrkande 2, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3326 av (M) och 2016/17:3331 av (M) yrkande 1. har varit drivande för att sänka skatten för pensionärer, och alliansregeringen sänkte skatten på pensioner i fem steg. Det innebär att en garantipensionär tillsammans med höjningarna av bostadstillägget har ca mer i plånboken jämfört med den skattenivå som gällde 2006. Jag anser att skatten på pensioner bör ligga på samma nivå som skatten på förvärvsinkomster. Det finns fortfarande en skillnad i beskattning till pensionärernas nackdel som man bör se över och bestämma hur man ska kunna ta bort. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdraget, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:21 av (L), 2016/17:84 av (SD), 2016/17:572 av (S), 2016/17:961 av m.fl. (S), 2016/17:1210 av (M), 2016/17:1213 av (M), 2016/17:1217 av och (båda M), 2016/17:1244 av och (båda M), 2016/17:1286 av (M), 2016/17:1472 av Boriana (M), 2016/17:1543 av (M), 2016/17:1577 av (M), 2016/17:1671 av (S), 2016/17:1902 av (M), 2016/17:1962 av (C), 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2526 av (M), 2016/17:2628 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:2998 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3050 av och (båda C), 2016/17:3274 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3316 av (MP). RUT-reformen som genomfördes av alliansregeringen har skapat nya jobb och gjort svarta jobb vita och bidragit till entreprenörskap, inte minst bland kvinnor. Tjänstenäringen är särskilt viktig för företagande bland utrikes födda. För den som inte har haft ett jobb eller som är helt ny på den svenska arbetsmarknaden är tjänstebranschen en viktig väg till det första jobbet. Sysselsättningseffekterna av RUT-reformen är tydliga. Enligt ger RUT-avdraget bestående högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Reformen beräknas ha skapat 20 000 nya jobb. Tre av fyra av dessa jobb har dessutom gått till människor som kommit direkt från arbetslöshet. Enligt beräkningar från skulle med en RUT-vänlig politik, där avdraget är och omfattar fler tjänster, leda till att ytterligare 16 000 personer arbetar i RUT-branschen 2020. Arbetslösheten bland utrikesfödda är hög. I 107 av 290 kommuner är arbetslösheten i gruppen . Närmare 150 000 personer befinner sig dessutom i mottagningssystem och kommer att söka arbete. För nyanlända som saknar utbildning och arbetslivserfarenhet kan de jobb som RUT-företagen erbjuder öppna dörrarna till arbetsmarknaden. Att gå till jobbet är det bästa sättet att så snabbt som möjligt integreras i det svenska samhället. Sänkningen av taket i RUT-avdraget har lett till att färre företag startats, och därmed har möjligheten för nya jobb minskat. Taket för skatteavdraget bör tredubblas till och person som antalet tjänster som omfattas av systemet bör breddas. Genom migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och allianspartierna har systemet utökats till fler tjänster, bl.a. flyttjänster, för att få fler nyanlända i arbete, men det krävs mer. Enligt regeringens prognos kommer en miljon människor att leva i utanförskap. Det är därför angeläget att ta till vara varje möjlighet att öka sysselsättningen. Genom att utveckla RUT-avdraget ytterligare skulle fler kunna få sitt första jobb. Förutsättningarna för detta bör därför utredas. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdraget, punkt 2 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1962 av (C), 2016/17:2628 av (C) yrkandena 1–3 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 13 och 2016/17:21 av (L), 2016/17:84 av (SD), 2016/17:572 av (S), 2016/17:961 av m.fl. (S), 2016/17:1210 av (M), 2016/17:1213 av (M), 2016/17:1217 av och (båda M), 2016/17:1244 av och (båda M), 2016/17:1286 av (M), 2016/17:1472 av Boriana (M), 2016/17:1543 av (M), 2016/17:1577 av (M), 2016/17:1671 av (S), 2016/17:1902 av (M), 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2526 av (M), 2016/17:2998 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3050 av och (båda C), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3274 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3316 av (MP). RUT-reformen har varit en framgångssaga för jobben, ekonomin och inte minst integrationen. har fått igenom en breddning av RUT-avdraget till att omfatta trädgårdsarbete, flyttjänster och it-tjänster i hemmet. Närmare hälften av alla anställda inom RUT-företagen är utlandsfödda och vi vill utveckla för att fler ska kunna få jobb. Det är viktigt för integrationen och jobben att RUT-reformen värnas så att fler får komma in på arbetsmarknaden. ROT-avdraget har gjort det möjligt för många att se om sitt hus som den svarta marknaden har trängts tillbaka. Både fastighetsägare och företagare uppskattar reformen. Det ger ökad sysselsättning inte minst i mindre hantverksföretag och har gjort det möjligt även för den icke händige att utföra HUS-åtgärder. Avdragsrätten bör återställas till den nivå som gällde före . ROT-avdraget är kopplat till fastighetsägaren. Bostaden ägs i de allra flesta fall av två personer, och skattereduktion blir därmed högst . I de fall bostaden ägs av en person blir avdraget högst vilket kan innebära att fastighetsägaren inte har råd att reparera och underhålla fastigheten. ROT-avdraget bör ses över och bli ett tydligt ”husavdrag” genom att avdraget beräknas per fastighet i stället för per person. Intentionen ska vara att köparen av tjänsten får skattelättnaden men att utgiften beräknas per fastighet i stället för per person. RUT-avdraget försämrades efter valet , och reglerna för vilka arbeten som får utföras ändrades. Det medförde att efterfrågan på RUT-tjänster bromsade in. Migrationsöverenskommelsen mellan regeringen och allianspartierna innebar dock att avdragsmöjligheten utvidgades till att omfatta trädgårdstjänster, it-tjänster och flyttjänster. anser att möjligheten att använda avdraget för tjänster som enklare matlagning i hemmet och läxläsning bör återinföras, men även tvätt av textilier utanför hemmet skulle vara en efterfrågad tjänst. Det akuta läget med ökande utanförskap och många asylsökande i kräver reformer som lägger grunden för fler nya jobb. Ett utökat RUT-avdrag är en sådan reform. På lite sikt bör avdragsrätten för ROT- och RUT-tjänster utökas till att gälla hushållens alla köpta tjänster. Frågan bör utredas. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. HUS-avdraget, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:572 av (S) och 2016/17:961 av m.fl. (S) samt 2016/17:21 av (L), 2016/17:84 av (SD), 2016/17:1210 av (M), 2016/17:1213 av (M), 2016/17:1217 av och (båda M), 2016/17:1244 av och (båda M), 2016/17:1286 av (M), 2016/17:1472 av Boriana (M), 2016/17:1543 av (M), 2016/17:1577 av (M), 2016/17:1671 av (S), 2016/17:1902 av (M), 2016/17:1962 av (C), 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:2526 av (M), 2016/17:2628 av (C) yrkandena 1–3, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 13, 2016/17:2998 av (M) yrkandena 1–5, 2016/17:3050 av och (båda C), 2016/17:3079 av m.fl. (M) yrkande 15, 2016/17:3159 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3274 av (M) yrkandena 1–3 och 2016/17:3316 av (MP). Den som betalar skatt i kan begära skatteavdrag för ROT- och RUT-tjänster. Avsikten med avdragen är att begränsa svartjobben och skapa arbetstillfällen inom de berörda branscherna i . Enligt köpte över en miljon svenskar som subventionerades med 2015. Det är mer än statens kostnad för garantipension till äldre. ROT-avdraget infördes och reformen har blivit dyrare än någon kunde förutse varför det är angeläget att närmare granska avdragets fördelningspolitiska profil. Systemet tillåter avdrag för arbete som utförs i andra EU-länder. Det förhållandet bidrar inte till att göra fler jobb ”vita” i . Det gynnar människor med höga inkomster som har ekonomiska möjligheter att ha ett semesterboende i utlandet. Det är inte fördelningsmässigt försvarbart. 2014 fick 1 900 svenskar i skattereduktion för RUT- och ROT-tjänster utförda i ett annat EU/EES-land. Det är en ökning med . Det är bra att regeringen har sänkt ROT-avdragets subventionsgrad från till , men det är nödvändigt att ytterligare förändringar vidtas. I andra EU-länder finns liknande ROT-system som inte tillåter avdrag för tjänster utomlands. lämnade ett tillkännagivande om att regeringen skulle se över hur andra EU-länder hanterar frågan, i syfte att hitta vägar för att avskaffa möjligheten till ROT- och RUT-avdrag i utlandet. Det var uttalade vilja. Inget har ändrats sedan gjorde sitt tillkännagivande förutom att kostnaden för avdragen i utlandet har ökat. HUS- avdraget bör nu skyndsamt ses över i syfte att endast tillåta avdrag för tjänster som utförs i . bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Utvärdering av den särskilda löneskatten, höjda marginalskatter och förändringarna av HUS-avdraget m.m., punkt 3 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3405 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 1–3 och 5. Regeringen har helt ändrat inriktning på skattepolitiken trots att alliansregeringens skattepolitik var framgångsrik. Detta är anmärkningsvärt. Helomvändningen av skattepolitiken genomförs med stöd av en alltför tunn och bräcklig konsekvensanalys. anser att den förda politiken riskerar att förstärka problemen på svensk arbetsmarknad. Kombinationen av höjd skatt på arbete och ändrad inriktning på arbetsmarknadspolitiken och bidragssystemen försvagar återhämtningen på arbetsmarknaden. Vidare leder regeringens skatteförslag till lägre inkomstförstärkningar än vad som förväntas. anser att överskattar den förstärkning av de offentliga finanserna som förväntas av avtrappat jobbskatteavdrag och begränsad uppräkning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt eftersom regelförändringarna kan ge upphov till lägre beskattningsbara arbetsinkomster än vid oförändrade regler. Det innebär att reformerna som regeringen finansierar via skatteförändringarna underfinansieras , något som riskerar att ytterligare försvaga statens finanser. Situationen är allvarlig och riskerar påverka tillväxt, sysselsättning och offentliga finanser negativt i större utsträckning än vad regeringen förväntar sig. Vi vill därför att regeringen noga utvärderar effekterna av sin skattepolitik. Inkomstskatten har höjts för över en miljon löntagare. Jobbskatteavdraget har trappats av och breda löntagargrupper har fått höjd statlig inkomstskatt genom att skiktgränsen för statlig inkomstskatt räknas upp långsammare . har nu världens högsta marginalskatter. Höga marginalskatter har en negativ påverkan bl.a. på viljan till utbildning och entreprenörskap samt på antalet arbetade timmar. När svenska företag konkurrerar om kvalificerad arbetskraft med andra länder innebär höga marginalskatter att det kan bli svårare att skapa fler jobb och företag i . Med ökade marginalskatter lönar det sig sämre för den enskilda att investera i högre utbildning och att starta företag i . Regeringen räknar med att världens högsta marginalskatt ska ge ett tillskott i statskassan men risken är att effekten blir den motsatta. När incitamenten för att arbeta försvagas tenderar människor att jobba mindre. När det lönar sig sämre att anstränga sig för att skaffa en högre utbildning tenderar färre människor att tycka att det är mödan värt. Enligt Finanspolitiska rådets rapport leder skattehöjningarna inte till någon förstärkning av de offentliga finanserna över huvud taget. riskerar regeringens beräkningar av inkomstförstärkningarna att leda till hål i statens budget. Vi vill därför att regeringen utvärderar effekterna av att marginalskatterna höjts. Den särskilda löneskatten för personer som återinfördes minskar företagens incitament att anställa äldre och minskar också äldres drivkrafter att arbeta. Skatten kommer att delvis övervältras på lönen genom en utebliven löneökning eller en sänkt lön. Människor kommer att lämna arbetsmarknaden trots att det finns ett stort samhällsekonomiskt behov av ett förlängt yrkesliv. Regeringen bör därför utvärdera effekterna av att den särskilda löneskatten för äldre återinförs. HUS-avdraget har varit en träffsäker reform för att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden och för att skapa nya jobb. Det har också bidragit till att öka förtroendet för skattesystemet genom att göra svarta jobb vita. RUT-reformen har gett fler möjlighet att få hjälp i hemmet och underlättat människors livspussel. Det finns fortfarande ett stort behov av jobb i tjänstesektorn som inte kräver högre utbildning eftersom det är en viktig väg till det första jobbet. Arbetsförmedlingen anser att regeringen underskattar de negativa sysselsättningseffekterna av förändringarna i RUT-avdraget och att förändringarna bör vägas mot att personer som står långt från arbetsmarknaden riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet. Vi vill att regeringen noga utvärderar effekterna av de förändringar som genomförts avseende såväl RUT- som ROT-avdraget och hur de påverkar sysselsättningen. Regeringen redovisar inte fullt ut den samhällsekonomiska effektiviteten och effekten på sysselsättning av den förda skattepolitiken. Analysen är bristfällig eftersom man inte inkluderar vilka konsekvenser skatteförändringarna får. Exempelvis saknas en analys av vilka effekter försämringarna av RUT-avdraget får på lite för skatteintäkter, svartarbete, människors attityder och kommande beteendeförändringar samt de seriösa företagens villkor. Inte heller innehåller analysen något om sannolikt ökade resursbehov för kontroller, produktivitetsutvecklingen i samhället samt inte minst skattesystemets legitimitet.