bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Jag tror att vi kan få större miljönytta och större användning för de pengar som vi sätter in genom att rikta dem till det som vi faktiskt vill uppnå. Handlar det om konkurrenskraft ska vi fokusera på det för att kunna ta marknadsandelar. Handlar det om hållbarhet ska vi sätta upp mål som gör att vi ska arbeta med minskade kväveläckage, minskad användning av bekämpningsmedel och att ta utmaningarna för ett mer hållbart och mer lönsamt lantbruk. Jag vill börja med att konstatera att det är mycket skönt att vi äntligen har en livsmedelsstrategi för . Jag tror att det i grunden är mycket bra att vi skapar förutsättningar för att utveckla vår livsmedelsproduktion och för att stärka ekonomi. Livsmedelsstrategin blir nu ett avstamp som leder fram till konkreta handlingar. har politiken pekat ut målet, och ser vi i vilken riktning vi ska. Men även om vi är överens om målet visar denna debatt att vi är långt ifrån överens om politikens innehåll. Att jag som landsbygdspolitiska talesperson tar denna debatt och inte min kollega som ansvarar för frågorna i miljö- och jordbruksutskottet handlar för oss om vikten av att ha ett näringsperspektiv på dessa frågor. Det är genom en starkare livsmedelsproduktion som det skapas fler jobb, vilket bidrar till att hela landet kan leva. Man ska också konstatera att det tog . Att vi i politiken tog på oss för att förhandla ihop oss om ett par meningar i några mål är faktiskt inte okej. Politiken behöver vara på tårna, och vi behöver leverera resultat snabbare. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag vet att det för många inte är helt enkelt att hänga med i vad olika partier är överens om och inte. Därför tänkte jag här ge min förklaring. Sju av partier har förhandlat och står bakom de övergripande och strategiska målen för livsmedelsstrategin. Jag vet inte om det var medvetet som från missade att nämna . Det kanske gjorde för ont i det moderata hjärtat. Men har som enda oppositionsparti förhandlat om hela livsmedelsstrategin med regeringen. Vi står därför bakom livsmedelsstrategin och har därför inte lämnat någon följdmotion på regeringens proposition. Vi har också genom vårt budgetsamarbete med regeringen förhandlat om de pengar som finns avsatta för livsmedelsstrategins olika åtgärder. Men de handlingsplaner som regeringen nu presenterar har man inte förhandlat med oss om, och vi står därför inte bakom varje enskilt förslag som finns i handlingsplanerna. Genom att förhandla om hela livsmedelsstrategin fick igenom flera viktiga ändringar som gjorde strategin bättre. Totalt fick vi igenom drygt 25 förslag som gjorde det tydligt att vi behöver stärka självförsörjning, hålla oss inom naturens ramverk och ha säkra livsmedel för våra konsumenter. Hälften av den mat som vi konsumerar i är importerad. befolkning har ökat från 7 till 10 miljoner invånare och fram till . har antalet jordbruk minskat från 40 gårdar per 1 000 invånare till 7 gårdar per 1 000 invånare. Den brukade jordbruksmarken har minskat till , och från nästan per 1 000 invånare till per 1 000 invånare. har vi sett beredskapslagren av livsmedel avvecklas. Detaljhandeln har via just in time-tänkande sina lager på vägarna. Och den individuella reserven av livsmedel med lång hållbarhet har mer eller mindre försvunnit. Alla dessa förändringar har ökat vår sårbarhet vad gäller livsmedelsförsörjningen. Vi har ett allt osäkrare omvärldsläge, där risken för kris, eller i värsta fall krig, har blivit allt större. Vi har senast sett flashnyheter om att tonläget har höjts mellan och . När vi som producerar bara varannan tallrik med mat som vi äter här i gör det att vår livsmedelsförsörjning kan hotas vid ett krisläge. Därför måste vi höja självförsörjningsgrad. Genom att stärka den svenska livsmedelsproduktionen stärker vi självförsörjningsgraden. Mer livsmedel produceras i som vi får ett robustare nät av producenter när det blir kris. skulle en kris innebära stora påfrestningar på vår livsmedelsproduktion. Insatsvaror som diesel, gödning och foder behövs för att produktionen ska fungera. När de saknas kommer det att bli svårt att producera mat. behöver göra sig oberoende av sin stora foderimport av bland annat sojabönor, och staten och foderindustrin måste arbeta tillsammans för en sådan inriktning. Denna foderimport är dålig för vårt klimat och försämrar vår krisberedskap. kommer samarbetet med våra grannländer att vara avgörande. Handel och samarbete med våra grannländer blir därför en viktig komponent för att föda vår befolkning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för I den finska livsmedelsstrategin har man enligt mig kommit längre när det gäller att se både regionalt och lokalt. Där konstaterar man att det i en krissituation inte går att skicka varor över hela landet och att det därför är viktigt att stärka de lokala gårdarnas robusthet även i en krissituation. måste förstärka sitt civila försvar. Den process som har startat för att bygga upp vårt avvecklade civila försvar är viktig. Det är nämligen inte bara bomber och kanoner som skyddar vårt land. Det är också genom att ha mat att äta som vi skyddar oss. När vi ökar vår livsmedelsproduktion i är det avgörande att det sker inom naturens gränser. Ska vi ha en långsiktigt hållbar livsmedelsproduktion måste det innebära att miljö- och klimatmål nås. I livsmedelsstrategin finns viktiga skrivningar om att relevanta miljömål ska nås. Det är också bra att det finns skrivningar som kopplar till FN:s globala utvecklingsmål Agenda 2030 och att det konstateras att jordens jordbruksmark behöver fördelas mer rättvist. I och med klimatförändringarna kommer stora påfrestningar att drabba vår livsmedelsproduktion. En näring som ofta glöms bort i dessa sammanhang är rennäringen. Därför är det viktigt att uppmärksamma klimatförändringarnas påverkan också på renens hälsa. Som konsument ska man kunna göra säkra, hållbara och medvetna val när man handlar. Det är genom att konsumenterna upplever ett stort förtroende för livsmedlen som vi också lyckas med vår lagstiftning. ser vi dock skandal efter skandal rada upp sig där man har fuskat med livsmedel. Det har varit hästköttsskandaler, och senast Uppdrag gransknings avslöjande om en importör av asiatiska livsmedel i som både ändrade datummärkningen och tog bort skadedjur ur livsmedel. Utöver detta betedde han sig som en skit mot sina anställda och utnyttjade dem grovt. Att agera på det sättet är givetvis olagligt, men straffet är inte kännbart. Man kan inte få fängelse för brott mot livsmedelslagen. Det gör att incitamentet för att fuska ökar och att polisens prioritering av och verktyg för att stoppa detta minskar. Därför borde livsmedelslagen skärpas så att brott mot livsmedelslagen kan innebära fängelse. var det belagt med fängelsestraff att bryta mot livsmedelslagen, men efter en lagändring 2006 finns det numera endast bötesstraff för brott mot livsmedelslagen. Det är en ändring som gjordes . Nuvarande landsbygdsminister har tillsatt en utredning, men någon proposition har vi ännu inte sett på bord. Det är dags för landsbygdsministern att agera i denna fråga. Förutom att konsumenter ska ha säkra livsmedel måste de kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat, ekologiskt och djuretiskt. I livsmedelsstrategin lyfts starka djurvälfärd och låga antibiotikaanvändning fram som exempel på komparativa fördelar för när vi exporterar livsmedel. Det är viktigt att politiken i samverkan med näringen lyfter fram och synliggör svenska mervärden så att konsumenten kan göra aktiva och bra val. Därför är det viktigt att konsumtionen och produktionen av närproducerat och ekologiskt ges goda möjligheter att fortsätta öka. Det är inom den vegetariska maten som innovationerna nu går snabbast i . Flera innovativa företag som producerar vegetariska produkter växer så att det knakar. Enligt dem själva behöver de fler konkurrenter och andra alternativ, så att de fortsätter ha höga krav på sig i sin egen innovativitet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag hade förmånen att tillsammans med partiledaren och besöka havreförädlaren Oatlys produktion i . Det är en nybyggd fabrik med över 120 anställda, vilket är en dubblering . exporterar man till fler än 20 länder i och . kan många av de vegetariska produkterna bli svenska exportsuccéer. Produkter som Oumph och havredryck är svenska innovationer som ett resultat av svensk forskning och utveckling. Därför är det bra att livsmedelsstrategin tydligt pekar ut att mer forskning och innovation behövs på livsmedelsområdet. hade jag också förmånen att besöka i . Där har den unge bonden tänkt till hur hans produktion ska bli inte bara ekologisk utan också klimatsmart. I grunden drev och hans föräldrar en ekologisk fårgård, men när ville utveckla gårdens verksamhet tänkte han till. I stället för att dubbla eller tredubbla produktionen ville han skapa en helhet. Till sin utveckling kopplade han en forskare som analyserade hur gården skulle kunna föda så många som möjligt och hur klimatsmart gårdens produktion skulle bli om han genomförde förbättringar. Därför valde han att satsa på vegetabilieproduktion i stället för vall, och i samarbete med innovativa livsmedelsföretag som Oatly startade han också produktion av äldre svenska grödor som försvunnit ur odlingslandskapet, såsom solhavre och gråärtor. I stället för att ha en nötgård eller mjölkgård har alltså i praktiken en bondgård. Här finns hundra får och vegetabilieproduktion men också två grisar, åtta kor, en tupp och en höna - kort och gott en bondgård. Det är genom dessa förändringar som gården gick från att föda 60 personer till att föda 180-200 personer , enligt forskarna. Jag har också hört rykten om att utskottets ordförande har varit på besök på denna gård, och jag hoppas att dessa idéer tas till vara mer. Ska vi klara miljö- och klimatmålen måste vi ställa om vad vi äter. äter vi för mycket kött. Jag äter gärna kött och tycker att det är god mat, men det gäller att äta bättre och mer svenskt kött än . Genom att minska vår köttkonsumtion minskar vi också vårt klimatavtryck, så att vår planet håller till kommande generationer och även de kan få så, bruka och skörda. För att vi ska få en klimatsmart utveckling där konsumenterna har makten behöver marknaden bli råvaruneutral. Det ska råda likartade förutsättningar oavsett vilken råvara man producerar - animalisk eller vegetabilisk. I debatten efter att livsmedelsstrategin presenterades har det debatterats en del kring en skrivning om att jordförvärvslagen ska ses över. En del debattörer har känt en oro över att jordbruksmark ska köpas upp av internationellt riskkapital i spekulationssyfte, vilket riskerar att driva upp arrendepriserna. har inget emot att lagstiftningen ses över, men vi har inga ambitioner att göra jordbruksmark till en spekulationsverksamhet och försämra möjligheterna för svenska bönder att arrendera mark. Det är därför bra att regeringen nu har gett SLU i uppdrag att analysera effekterna av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag yrkar bifall till den gemensamma reservationen nr 70 och reservation nr 78. Vi har från Liberalernas sida länge förordat att det ska tas fram en livsmedelsstrategi, och vi skulle väl också kunna säga "Äntligen!" även om den kanske inte hade blivit likadan om vi hade skrivit den själva. Vi får ändock konstatera att frågan har kommit upp på bordet efter att vi har haft en lång process kring detta. I den processen har vi från Liberalernas sida haft en konsekvent utgångspunkt, och det handlar om marknads- och konsumentperspektivet. Strategin ska innehålla konkreta åtgärder för att lyfta den svenska livsmedelsproduktionen. Det handlar om att utnyttja den potential som finns, inte minst ur den synpunkt som har nämnts, nämligen klimatperspektivet. Om vi ser till den globala försörjningen kommer de svenska jordarna att behöva utnyttjas bättre än . Vi kan också konstatera att livsmedelsproduktion är en viktig del av landsbygdens företagande. Det är visserligen en faktor tillsammans med andra; vi har naturligtvis även utbyggnaden av infrastruktur för transporter, bredband och inte minst samhällsservicefunktioner som också är väldigt hårt kopplade till företagande på landsbygden. Livsmedelsproduktionen är dock central. Det har talats mycket om svenskt och om självförsörjningsgrad. Det kanske är att svära lite i kyrkan, men som liberaler värnar vi frihandel och motsätter oss alla typer av protektionism. Det är alltså marknadsekonomi, inte stöd och subventioner, som ska styra utvecklingen. Det är konsumenternas efterfrågan som ska styra utbudet, inte kvantitativa mål och snedvridande regler. Det har nog nämnts , men det som är konkurrenskraften i den svenska livsmedelsproduktionen är de svenska mervärdena. Det handlar om bra djurskydd, låg antibiotikaanvändning, miljöhänsyn och - klart sagt - hög kvalitet på maten. Det är ändå en trend i samhället att tillräckligt många konsumenter efterfrågar hög kvalitet. I processen kring livsmedelsstrategin har Liberalerna valt att ställa sig bakom både det övergripande målet och de tre strategiska områdena - regler och villkor, konsument och marknad samt kunskap och innovation. Detta förhandlades det om mellan Alliansen och regeringspartierna under en längre process, och tydligen var med på en släng också. Det är detta som presenteras i propositionen om en livsmedelsstrategi för . Även om vi är eniga om målen kan jag konstatera att vi inte är eniga om hur de ska uppnås fullt ut. Det har uttryckts i en följdmotion från Liberalerna där det finns 14 yrkanden. Utifrån detta yrkar jag bifall till samtliga de sju tillkännagivanden som finns i betänkandet - och konstaterar att det betyder bifall till sex av Liberalernas 14 yrkanden: Att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela landet är naturligtvis allmängiltigt, men det är någonting som även livsmedelsföretagen och livsmedelskedjan gynnas av. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Att ge främjandeuppdrag till myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan är väl egentligen också allmängiltigt. Myndigheten ska inte bli problemet för en företagare, utan processer ska drivas på ett bra sätt. Att säkerställa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel behöver jag inte säga så mycket mer om. När det gäller att förenkla regler för distribution och försäljning av viltkött har vi ett enigt tillkännagivande. Att göra det lättare för konsumenter att göra hållbara och medvetna val handlar naturligtvis mycket om märkningsfrågan. Man får ändå ha stor respekt för konsumenten och tro på att denne kan göra medvetna och bra val. Det sjätte tillkännagivandet handlar om att underlätta och främja livsmedelsexport. Det sista tillkännagivandet är ur liberal synpunkt det kanske viktigaste i raden, nämligen att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Vi står naturligtvis bakom Liberalernas samtliga reservationer, även de reservationer som vi inte har fått med i tillkännagivandena, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 47. Den handlar om fiske och vattenbruk, som av någon anledning behandlas högst marginellt i livsmedelsstrategin. Jag ska ta upp några punkter som vi från Liberalernas sida tycker är speciellt viktiga och centrala. Som jag sa tidigare står vi bakom samtliga fyra målformuleringar som har framförhandlats. I det övergripande målet kom vi bland annat överens om följande skrivning: "Produktionsökningen, både konventionell och ekologisk, bör svara mot konsumenternas efterfrågan." Man kan ju tolka saker och ting annorlunda, men för Liberalerna innebär detta att mängden ekologisk produktion och konsumtion inte ska siffersättas som ett mål i sig. Vi är därför kritiska till - och lite förvånande över - att regeringen trots detta i sin handlingsplan sätter upp ett kvantitativt inriktningsmål för ekologisk odling och konsumtion. Vi anser att detta direkt strider mot det mål som vi var överens om. Det som står i handlingsplanen handlar om att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Det kanske blir så, och de siffrorna kanske stämmer, men det är inte politiken som ska sätta upp dessa mål. Jag vill vara mycket tydlig med att detta inte betyder att vi från Liberalernas sida har särskilt starka synpunkter när det gäller produktionsmetod. Det handlar snarare om att det är konsumenterna som ska välja. Om det är så att konsumenterna efterfrågar ekologiskt vore det märkligt om man i en marknadsekonomi inte tillgodosåg denna efterfrågan och i stället valde att producera något annat som människor inte vill konsumera. Det känns väldigt knepigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Det är detta som är slutsatsen i vårt tillkännagivande, som stöder Liberalernas syn på saken. I regeringens proposition behandlas som sagt fiske och vattenbruk endast kortfattat. I själva beslutspunkten, som handlar om regeringens bedömning, tas endast vattenbrukets behov av vattenområden upp. Detta kan vara nog så viktigt, men i den här livsmedelsstrategin känns det som att det maritima har slängts in efteråt och fått ett litet avsnitt bara för sakens skull. Vi liberaler saknar en tydlig vision om fisket i livsmedelsstrategin. Detta kanske finns någon annanstans, men det borde definitivt vara med här. Fisket har en självklar roll i en livsmedelsstrategi. Fisket måste vara långsiktigt hållbart. Ett hållbart fiske och ett vattenbruk kan bidra till livsmedelsförsörjningen. Även här är det viktigt att man har ett bra märkningssystem. På så vis kan konsumenterna göra medvetna val utifrån certifieringar, både när det gäller fisk och skaldjur, så att konsumenterna känner att det som de äter har fångats eller vattenbrukats på ett hållbart sätt. Detta har vi uttryckt i reservation nr 47, som jag har yrkat bifall till. Avslutningsvis ska jag beröra den gröna skatteväxling som är en av grunderna för Liberalernas miljö- och klimatpolitik. Det handlar om att man ska beskatta det som är miljöovänligt och klimatovänligt hårdare och beskatta arbete och företagande mindre. Jag inledde med att säga - och många har nämnt - att det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Liberalerna är kritiska till regeringens generella politik, som innebär att mer skatt läggs på jobb och företagande, vilket också drabbar företag inom livsmedelssektorn. Det förs nu en väldigt aktuell diskussion om att lägga skatt på avstånd - det som brukar benämnas kilometerskatt - och det finns även andra exempel. Apropå grön skatteväxling har även jordbruket helt otvetydigt sina utmaningar på miljö- och klimatsidan. Från Liberalernas sida har vi dragit slutsatser av detta. Vi har konstaterat att övergödning är ett stort problem och att konstgödsel är en del av problematiken. Vi har kommit fram till att en läckageskatt trots allt skulle kunna vara ett bra ekonomiskt styrmedel i sammanhanget, som en del av en grön skatteväxling. När det gäller fossilt bränsle inom jordbruket skulle jord- och skogsbruket med nuvarande teknik kunna vara självförsörjande på hållbar energi eller biobränsle. Här är det oerhört viktigt hur man hanterar styrmedel med skatter och avgifter. Slutsatsen måste från vår sida bli att vi bör sluta med att diskutera hur mycket vi ska subventionera fossilt bränsle, för detta kan inte vara framtiden. Huruvida det ska ske på Europanivå eller i kan diskuteras, men skattesubventioner på fossil diesel kan inte vara något som tillhör framtiden. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för Jag ställer mig naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall endast till reservation 80. Det är positivt att vi nu äntligen ska anta en livsmedelsstrategi och att en sådan kommer på plats. Målet med livsmedelsstrategin är att sluta att avveckla jordbruket - i stället vill vi utveckla jordbruksproduktionen. Känn på de orden! Det är inte som det sägs i denna kammare att jordbruket ska utvecklas. En strategi behövs för att skapa framtidstro och en positiv framtidsrörelse inom branschen. När vi har diskuterat med regeringen har fokus legat på att öka livsmedelsproduktionen och på att få mer lönsamhet. Vi vill stärka konkurrenskraften och höja självförsörjningsgraden när det gäller livsmedel. För är det särskilt angeläget att lyfta fram jordbrukets avgörande betydelse för självförsörjning. Jordbruket är grunden för en nations överlevnad. Även om det endast är en liten del av befolkningen som arbetar i jordbruket är vi alla helt beroende av dess produkter för att kunna överleva. Jordbruket påverkar också vår gemensamma natur och våra gemensamma kulturmiljöer. Nog är det många som vill åka till sommarstugan på landet. Där kanske vi är vana att se betande ungdjur som har gjort jobbet, och vi är vana vid att kunna se de vackra blommorna som finns på ängarna. Men tyvärr är det inte så längre. har av alla hagar och ängar vuxit igen med buskar eller med träd. Vi behöver ha betande nötdjur med mule som gör jobbet. Vi behöver inte minska antalet nötdjur utan tvärtom öka antalet. En viktig fråga är handelsunderskottet för livsmedel. Det är nere på omkring 50 miljarder. Den svenska självförsörjningsgraden när det gäller livsmedel har minskat kraftigt och anges till . Om hänsyn tas till att maten ska kunna produceras även när importen av sådant som drivmedel, gödningsmedel, foder och andra insatsvaror skärs av bedömer expertis på att försörjningsgrad är lika med noll. I saknar vi med andra ord möjligheter att försörja vår befolkning med livsmedel för den händelse att handeln med omvärlden skulle skäras av. I är självförsörjningsgraden . Detta beror på att de vet hur viktigt det är att i kristider ha livsmedel till landets invånare. Jag har själv hört historier om människor som var med under . Det fanns ingen mat - det rådde svält. Vi i tycks ha glömt bort att detta även kan drabba oss. Vi har tack och lov levt i fred , så vi verkar tro att vi i har fått ett vaccin mot konflikter och oroligheter. Det är en farlig väg. Här i huvudstad skulle livsmedelshyllorna i affärerna stå tomma . I övriga landet handlar det om mellan sju och . Vi kan inte vara så naiva att vi tror att livsmedelsberedskapen är god när den inte är det. Vi måste ta vårt politiska ansvar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT En livsmedelsstrategi för I ett fritt land kan vi inte tvinga någon att arbeta som jordbrukare. För att jordbruksföretagare ska fortsätta att bedriva sin verksamhet och nya människor söka sig till branschen bör det därför finnas en stark lönsamhet. Det är bra att vi är så många partier nu som har enats om vikten av ökad lönsamhet i det svenska jordbruket. Därför är det en viktig signal att vi , kanske , har en strategi som vill öka livsmedelsproduktionen. Men är det viktigt att det inte bara blir fina ord utan att det går från det till verkstad. En mjölkbonde som jag träffade utanför sa följande: när jag vaknar funderar jag på vilken regel jag kommer att bryta mot . Tyvärr är inte denna mjölkbonde ensam om att säga så. presenterades en undersökning som visade att antalet regler som en svensk jordbrukare måste hålla sig till har ökat från 1996 till hela 605 . Inte nog med det, utan jordbruksföretagarna har krav på att föra 22 olika journaler, och för 36 olika verksamheter eller åtgärder måste bonden söka tillstånd. Under Alliansens regeringstid bedrevs ett omfattande arbete med att förenkla reglerna för jordbruksföretagare. Det beräknas att kostnaderna för regelverket därigenom minskade med .