bet · H501FiU2 · 2017-12-08 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottet tillstyrker regeringens och förslag om anslag för utgiftsområde 2, som sammantaget uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också lagförslag om ändrat avgiftsuttag för resolutionsreserven. Lagändringarna föreslås träda i kraft , respektive . Även de förslag till bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen och begärt tillstyrks, liksom regeringens förslag till investeringsplaner för och . Utskottet avstyrker de alternativa budgetförslagen från , . Dessa partier har inte deltagit i anslagsbeslutet och redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I betänkandet behandlar utskottet också motioner om att ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter och om uppdrag till . Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till redan pågående arbete. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Nio yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Regeringens resultatredovisning för statlig förvaltningspolitik Anslag inom utgiftsområde 2 Ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter 1.Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 2, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Bilaga 5 Regeringens lagförslag Tabell 1 Investeringsplan för 2017–2020 Tabell 2 Investeringsplan för 2017–2020 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 2 anvisar anslagen inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkterna 15 och 18 samt avslår motionerna 2017/18:3063 av och (båda SD), 2017/18:3694 av m.fl. (C), 2017/18:3823 av m.fl. (L), 2017/18:3834 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3 samt 2017/18:3870 av m.fl. (M). b) Lagändring om ett förhöjt uttag av resolutionsavgiften antar regeringens förslag i bilaga 5 till 1. lag om ändring i lagen (2017:695) om ändring i marknadsföringslagen (2008:486), 2. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3. lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution med den ändringen att i 23 kap. 7 § första stycket 1 ska ordet avses bytas ut mot ordet anges, 4. lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution, 5. lag om ändring i lagen (2015:1016) om resolution. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkterna 1, 2, 4 och 5 samt bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkt 3. c) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i utskottets förslag i bilaga 4. 2. besluta om en kreditram på högst 50 och en garantiram på högst 750 för stabilitetsfonden. 3. besluta om en kreditram på högst 100 och en garantiram på högst 200 för resolutionsreserven. 4. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. 5. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i det statliga försäkringssystemet. 6. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. 7. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 15 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. 8. besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 14 för investeringar i fastigheter och markanläggningar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkterna 6–10, 12, 14 och 16. d) lån för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkt 17. e) Godkännande av investeringsplaner 1. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar för perioden –2020 som riktlinje för Statens fastighetsverks investeringar. 2. investeringsplanen för fastigheter och markanläggningar för perioden –2020 som riktlinje för investeringar. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 2 punkterna 11 och 13. Ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter 2017/18:997 av (M). 2017/18:2276 av och (båda M) yrkande 3 och 2017/18:2280 av m.fl. (M) yrkande 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (KD)*, (S), (M)*, (C)*, (MP) och (V). * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut liksom förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag . I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning, i bilaga 4 utskottets förslag till beställningsbemyndiganden och i bilaga 5 regeringens lagförslag. Oppositionspartierna har inte lämnat några alternativa förslag till beställningsbemyndiganden. Regeringens budgetproposition bygger på en överenskommelse mellan regeringspartierna och . Budgetprocessen innebär bl.a. att i ett första steg fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till 16 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende föreslår finansutskottet hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottets beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Analysen har syftat till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Först behandlar utskottet regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet respektive för statlig förvaltningspolitik. För dessa två områden finns det mål för verksamheten som beslutat. Därefter behandlas regeringens budgetförslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 2) tillsammans med oppositionspartiernas alternativa budgetförslag inom utgiftsområdet. Regeringens budgetförslag innehåller förslag till anslag, bemyndiganden om ekonomiska åtaganden och förslag om att godkänna investeringsplaner. Det innehåller också ett lagförslag om ändrat avgiftsuttag för resolutionsreserven. Slutligen behandlas i två separata avsnitt motionsyrkanden som handlar om att dels ansluta fler myndighetstjänster till Statens servicecenter, dels lämna uppdrag till . Regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet Utgiftsområde 2 innehåller flera olika områden, men har fattat beslut om mål för två av dem: finansmarknadsområdet och området för den statliga förvaltningspolitiken. Det är regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet som omfattas av utskottets uppföljning i detta avsnitt. Området omfattar åtgärder för ett stabilt finansiellt system och en effektiv statlig finansförvaltning. Myndigheterna inom området är och . har beslutat om följande mål (prop. 2015/16:1 utg.omr. 2, bet. 2015/16:FiU2, rskr. 2015/16:118): • Det finansiella systemet ska vara stabilt och präglas av högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster som det finns ett högt skydd för konsumenter. • Det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling. • Statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt. Statliga medel för att nå målen Regeringen och myndigheterna disponerar flera olika medel för att nå målen, bl.a. i form av reglering och tillsyn. Vissa medel ska förhindra framtida finansiella kriser, medan andra har till uppgift att stärka krishanteringsförmågan om en kris ändå skulle uppstå. Regeringen lyfter fram det nära samarbete som krävs mellan myndigheterna och uppgiften som det finansiella stabilitetsrådet har i det sammanhanget. De medel som nämns för att nå målet att statens finansförvaltning ska bedrivas effektivt utgörs främst av de regelverk, avtal och kontostrukturer som utgör statens betalningsmodell samt de regelverk som gäller för statens garanti- och utlåningsverksamhet. Omvärldsfaktorer som påverkar måluppfyllelsen Regeringen konstaterar att omvärldsfaktorer påverkar måluppfyllelsen och pekar på att både utvecklingen på de globala finansmarknaderna och den realekonomiska utvecklingen såväl globalt som inom landet har stor betydelse för stabiliteten och förtroendet för det finansiella systemet. Regeringen har använt följande resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder för att bedöma måluppfyllelsen för det första delmålet om det finansiella systemet (finansiell stabilitet, högt förtroende och konsumentskydd): – svenska bankers marknadsfinansiering – storbankernas genomsnittliga likviditetstäckningsgrad – genomsnittlig solvenskvot för livförsäkringsföretag – hushållens skuldsättning och räntekostnader efter skatt – bankernas bruttomarginal på nya tremånaderslån, volymviktade belåningsgrader och andelen hushåll med högre belåning än – volymviktade belåningsgrader för nya bolån – amorteringsvilja efter belåningsgrad – storbankernas genomsnittliga avkastning på eget kapital – antal ärenden hos Konsumenternas Bank- och och – kundnöjdhet inom olika delar av finansmarknaden – internetbetalningar och elektroniska betalningar – vetenskaplig publicering. För hållbarhetsområdet används följande tre resultatindikatorer: – andelen hållbara fonder i premiepensionssystemet – volymen samt andelen gröna obligationer – misstänkta transaktioner avseende penningtvätt. För den statliga finansförvaltningen används följande tre resultatindikatorer: – styckkostnad per statlig betalning – myndigheternas betyg för kvalitet och service – risken för stora förluster inom garanti- och utlåningsverksamhet. Regeringens analys och slutsatser Regeringen framhåller att det är komplext att utvärdera måluppfyllelsen för det finansiella systemet. Om det finansiella systemet är stabilt, en marknad väl fungerande eller konsumentskyddet högt är enligt regeringen svårt att bedöma, och resultatutvärderingen måste därför till viss del utgöras av olika mått på motståndskraft mot störningar och vilka trender som kan avläsas . Regeringen bedömer att resultatutvecklingen för det finansiella systemets stabilitet går i olika riktningar. De främsta sårbarheterna utgörs av att det svenska banksystemet är stort och tätt sammanlänkat, att storbankerna har en hög andel marknadsfinansiering (varav en stor del i utländsk valuta) och att bankerna har en begränsad möjlighet att absorbera förluster, vilket är en bedömning som kvarstår . De krav på likviditetsreserver och kapitaltäckning som införts för svenska banker har enligt regeringen bidragit till måluppfyllelsen för delmålet om finansiell stabilitet genom att stärka motståndskraften mot marknadsoro, kreditförluster och lägre intjäning. Regeringen säger också att den expansiva penningpolitik som och många andra centralbanker fört utgör en viktig förklaring till de lägre stressnivåerna efter finans- och skuldkrisen. Den svenska bankmarknaden är till stor del koncentrerad till de fyra storbankerna. Bankerna redovisar stigande bruttomarginaler på bolån, och storbankernas högre avkastning på eget kapital indikerar enligt regeringen att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är tillräcklig. Vidare utgör enligt regeringen hushållens höga skuldsättning en risk för den realekonomiska utvecklingen och kan även innebära en risk för den finansiella stabiliteten. Regeringen bedömer att införande av allmänna råd om bolånetak och amorteringskravet har bidragit till att andelen av den totala bolånestocken som utgörs av lån med hög belåningsgrad har minskat och till att amorteringarna har ökat. För konsumenterna på finansmarknadsområdet finns risker som bl.a. grundar sig på att det är svårt att jämföra och förstå finansiella produkter och bedöma behovet av dessa. insatser inom tillsynen och för finansiell folkbildning bör enligt regeringen bidra till måluppfyllelsen om ett högt konsumentskydd. Statistik visar att antalet inkommande klagomåls- och informationsärenden till Konsumenternas Bank- och har varit relativt . Däremot visar kundnöjdheten enligt svenskt kvalitetsindex (SKI) när det gäller livförsäkringsprodukter en smärre försämring, och för bolåneprodukter framkommer en större försämring. Användningen av elektroniska betalningar har fortsatt att öka, vilket ses som ett bevis på att både kunder och handel har ett högt förtroende och ser stor nytta med digitala betaltjänster. Regeringen skriver att eftersom målet om att finansmarknaden ska bidra till en hållbar utveckling är nytt och resultatindikatorerna är under utveckling är det svårt att dra starka slutsatser på basis av dessa. Regeringen konstaterar att det pågår ett omfattande arbete med att både analysera hur finansmarknadens aktörer påverkar en hållbar utveckling och hur finansmarknaden kan påverkas av de risker som exempelvis klimatförändringarna för med sig. Den ökande andelen hållbara fonder på och den ökande andelen gröna obligationer indikerar enligt regeringen att finansmarknaden i större utsträckning än tidigare bidrar till en hållbar utveckling. Sammantaget bedöms resultatet vara positivt och bör kunna bidra till måluppfyllelsen. Effektiv finansförvaltning i staten Regeringen uppger att resultatutvärderingen av effektiviteten i statens finansförvaltning genomgående är positiv. De regelverk, avtal och kontostrukturer som stöder statens betalningsmodell bedöms vara utformade på ett sätt som främjar hög effektivitet. De centralt upphandlade ramavtalen av betal- och korttjänster bedöms leda till lägre priser, som de möjliggör enhetliga och högt ställda krav när det gäller teknik, säkerhet, likviditetshantering och återrapportering. Eftersom myndigheterna själva står för kostnaden för de betaltjänster som de använder finns enligt regeringen incitament för god kostnadseffektivitet. Den centraliserade likviditetsförvaltningen minimerar statens dagliga behov av upplåning och reducerar både statens räntekostnader och risk. Regeringen konstaterar att i om riskerna i statens betalningsmodell bedöms säkerheten i betalningsmodellen som god (Fi2016/03918/FPM). Myndigheternas enkätsvar om kvalitet och service inom betalningsverksamheten pekar fortsatt på höga resultat. Genomsnittskostnaden för en statlig betalning har minskat från till . Detta styrker att kostnadseffektiviteten i den statliga betalningsmodellen har förbättrats ytterligare , menar regeringen. har som en del av arbetet med den samlade riskanalysen utvecklat ett analytiskt ramverk för att bedöma risken för stora förluster inom myndighetens garanti- och kreditverksamhet. Sammantaget bedömer regeringen att måluppfyllelsen är god, i enlighet med Årsredovisning för staten (skr. 2016/17:101) där risken för stora förluster bedömdes som både låg och något lägre än året innan. granskade finansutskottet den begärda resultatskrivelsen om det finansiella systemet (skr. 2013/14:210, bet. 2014/15:FiU8). Utskottet framhöll då att det är centralt att det i regeringens resultatredovisning finns en tydlig koppling mellan det mål som beslutat för området, insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsförslag. konstaterade utskottet att det i skrivelsen inte var tydligt vilka medel som enligt regeringen lett fram till de redovisade resultaten. När utskottet granskade regeringens resultatredovisning på finansmarknadsområdet såg utskottet positivt på att regeringen förbättrat strukturen i redovisningen (bet. 2016/17:FiU2 s. 13–14). Utskottet noterade att analys, slutsatser och regeringens bedömningar var i fokus, och att myndighetsredovisningarna begränsats. Strukturen var också tydlig på så sätt att analys och slutsatser utgår från indikatorerna. betonade utskottet vikten av väl motiverade indikatorer och deras hållbarhet . Utskottet efterfrågade också riktlinjer för hur målet om hur det finansiella systemet ska bidra till en hållbar utveckling skulle följas upp. Dessutom ansåg utskottet att kopplingen mellan statliga medel, resultat och måluppfyllelse inte var helt tydlig. Det framgick t.ex. inte om det är statliga insatser (regleringar, tillsyn eller statliga medel) eller andra förändringar i omvärlden som haft störst betydelse för resultaten. Utskottet saknade en grundligare analys av hur de medel som ställt till regeringens förfogande påverkat resultaten och måluppfyllelsen. Regeringens resultatredovisning ska ge underlag för ställningstagande till budgetförslaget. Med grund i resultatredovisningen ska kunna bilda sig en uppfattning om de statliga resurserna fördelats enligt de politiska prioriteringarna och om de statliga insatserna har lett till avsedda resultat. Enligt utskottet är det rimligt att resultatredovisningen inriktas på att beskriva och bedöma resultat av statliga insatser i förhållande till de mål som beslutat om. Utskottet kan konstatera att regeringens resultatredovisning för finansmarknadsområdet har en tydlig struktur som redovisar resultaten i förhållande till de tre delarna i det riksdagsbundna målet (ett stabilt finansiellt system, en hållbar utveckling och en effektiv finansförvaltning i staten). Dessutom är analyser, slutsatser och regeringens bedömningar i fokus, snarare än myndighetsredovisningar, vilket är bra och i linje med vad utskottet tidigare efterfrågat. När det gäller delmålet finansiell stabilitet är regeringens slutsats att resultatutvecklingen går i olika riktning. utgörs de främsta sårbarheterna av att banksystemet är stort och tätt sammanlänkat och att storbankerna har en hög andel marknadsfinansiering och en begränsad möjlighet att absorbera förluster. Också hushållens höga skuldsättning kan enligt regeringen innebära en risk för den finansiella stabiliteten. I viss mån redovisas också resultatet av de statliga insatserna i förhållande till det riksdagsbundna målet. Till exempel säger regeringen att de krav på likviditetsreserver och kapitaltäckning som införts för svenska banker har bidragit till måluppfyllelsen för delmålet om finansiell stabilitet genom att stärka motståndskraften mot marknadsoro, kreditförluster och lägre intjäning. Andra statliga insatser bedöms enligt regeringen ha bidragit till ökade amorteringar och en lägre andel lån med hög belåningsgrad. Utskottet noterar att antalet indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen för delmålet om ett stabilt finansiellt system är stort och dessutom har ökat något jämfört med föregående år. Regeringen redovisar också i ett par fall nya kombinationer av indikatorer i förhållande till delmålet som skiljer sig mot föregående års redovisning. Utskottet anser att det är viktigt med väl motiverade indikatorer och att dessa är rimligt hållbara . När urvalet indikatorer ändras från till ett annat skapas en osäkerhet om på vilka grunder indikatorerna valts ut och om de är representativa för att beskriva resultaten i förhållande till målen som möjligheterna till jämförelser mellan åren minskas. I förra årets betänkande efterfrågade utskottet riktlinjer för hur det nya delmålet om det finansiella systemets bidrag till en hållbar utveckling som infördes ska följas upp. Utskottet noterar att regeringen nu redovisar tre indikatorer för uppföljning av detta mål (andelen hållbara fonder i premiepensionssystemet, volymen samt andelen gröna obligationer och transaktioner som misstänks utgöra penningtvätt). Regeringen bedömer sammantaget att resultatet är positivt och bidrar till måluppfyllelsen, även om indikatorerna för att bedöma måluppfyllelsen är under utveckling. Det saknas dock fortfarande en analys av på vilket sätt de statliga insatserna på området bidrar till måluppfyllelsen. Utskottet anser inte heller att det är tydligt motiverat varför just dessa tre indikatorer valts för att utvärdera måluppfyllelsen för detta delmål. Regeringens resultatredovisning för statlig förvaltningspolitik Området omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Myndigheterna inom området är Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter (SSC). Resultaten för områdena digitalisering och it inom offentlig förvaltning, statlig arbetsgivarpolitik, offentlig upphandling och fastighetsförvaltning redovisas i egna avsnitt i budgetpropositionen och inte i avsnittet om statlig förvaltningspolitik. Redovisningen görs där i förhållande till de mål regeringen beslutat för dessa områden (se avsnittet Anslag inom utgiftsområde 2 i betänkandet). har beslutat om följande mål för den statliga förvaltningspolitiken (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315): • en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen inleder med att konstatera att resultatredovisningen är inriktad på den statliga förvaltningens utveckling på en övergripande nivå. De indikatorer som används för att redovisa resultaten i förhållande till målet är: • indikator för den offentliga sektorns måluppfyllelse • organisationen rankning av världens länder utifrån korruption i den offentliga sektorn • undersökning om allmänhetens förtroende för den nationella regeringen. Dessutom redovisar regeringen vissa förvaltningspolitiska åtgärder som vidtagits och resultat hos myndigheterna inom området som regeringen anser är relevanta. Regeringen konstaterar också att statsförvaltningens resultat inom specifika områden redovisas under respektive utgiftsområde. Regeringens analys och slutsatser indikator Government Effectiveness (GE) beskriver effektivitet i bred mening och avser måluppfyllelse för hela den offentliga sektorn. Sedan mätningarna startade har den svenska offentliga sektorn tillhört en av de mest effektiva. Rankningen innebär en liten förbättring sedan föregående år, men är sämre jämfört .