bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Ett klimatpolitiskt ramverk för Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till klimatlag, godkänner vad regeringen föreslår om mål för den svenska klimatpolitiken och om preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och att avslår yrkandena i två följdmotioner, bl.a. om avslag på propositionen i de delar som avser klimatlag och mål för den svenska miljöpolitiken. Vidare föreslår utskottet att avslår motioner från den allmänna motionstiden /17. I propositionen föreslår regeringen att ett klimatpolitiskt ramverk för ska inrättas. Det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. De utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, den s.k. ESR-sektorn, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter – utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem – ska minska med jämfört med . Delar av det klimatpolitiska ramverket lagregleras genom att det införs en ny klimatlag. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Enligt utskottet ska klimatpolitik vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, främst med hänvisning till regeringens bedömningar i propositionen och pågående arbete. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som behandlat tidigare , och dessa behandlas därför förenklat i ett särskilt avsnitt. I betänkandet finns 32 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för . Sex yrkanden i följdmotioner. Ett hundratal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Klimatlag och mål för den svenska klimatpolitiken m.m. Kompletterande åtgärder för att nå mål m.m. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem Allmänt om förnybar energi m.m. Förnybar energi i transportsektorn Biogasframställning från havsväxter m.m. Motionsyrkanden som bereds förenklat 1.Klimatlag, punkt 1 (SD) 2.Mål för den svenska klimatpolitiken, punkt 2 (SD) 3.Förstärkning av etappmål, punkt 5 (V) 4.Konsumtionsbaserat mål, punkt 6 (V) 5.Klimatpolitiskt råd, punkt 7 (SD) 6.Parisavtalet, punkt 8 (SD) 7.Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 9 (M, C, L, KD) 8.Sverige som klimatpolitiskt föredöme, punkt 10 (KD) 9.Åtaganden i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 11 (M) 10.Åtaganden i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 11 (SD) 11.Klimatinvesteringar i andra länder, punkt 12 (M) 12.Frihandelsavtal om miljövaror, punkt 14 (M) 13.Ansvarsfördelningen för utsläppsminskningar inom EU m.m., punkt 15 (SD) 14.Markanvändning och skogsbruk, punkt 16 (SD) 15.Ett effektivt europeiskt klimatarbete, punkt 17 (L) 16.Utvidgning av EU:s utsläppshandelssystem till att gälla alla växthusgaser, punkt 19 (KD) 17.Nationellt klimatarbete, punkt 20 (S, MP, V) 18.Industrins konkurrenskraft m.m., punkt 21 (SD) 19.Nollvisionsstrategi för basindustrin, punkt 22 (M) 20.Skogens roll i klimatomställningen, punkt 23 (M) 21.Förnybar energi m.m., punkt 24 (C) 22.Torvbrytning m.m., punkt 25 (SD) 23.Reduktionsplikt m.m., punkt 26 (M) 24.Reduktionsplikt m.m., punkt 26 (C) 25.Långsiktiga villkor för biodrivmedel, punkt 27 (M, C, L, KD) 26.Koldioxidskattebefrielse inom EU, punkt 28 (C) 27.Styrmedel för biodrivmedel m.m., punkt 29 (M, C, L, KD) 28.Utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner m.m., punkt 30 (C) 29.Miljömärkning av drivmedel m.m., punkt 31 (L) 30.Förnybara bränslen inom flygsektorn, punkt 32 (M) 31.Etappmål för luftföroreningar m.m., punkt 34 (C) 32.En cirkulär biobaserad ekonomi, punkt 35 (C) 1.Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 18 (M, C, L, KD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (C) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (V) 6.Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (L) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Bilaga 4 yttrande 2016/17:TU6y Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till klimatlag. Därmed bifaller proposition 2016/17:146 punkt 1 och avslår motion 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkande 1 i denna del. Reservation 1 (SD) Mål för den svenska klimatpolitiken godkänner det regeringen föreslår om mål för den svenska klimatpolitiken. Därmed bifaller proposition 2016/17:146 punkt 2 och avslår motionerna 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:1141 av (S) i denna del, 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkandena 1 i denna del och 2. Reservation 2 (SD) Precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpå-verkan godkänner det regeringen föreslår om preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Därmed bifaller proposition 2016/17:146 punkt 3. Kompletterande åtgärder för att nå mål 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2016/17:3074 av m.fl. (C) yrkande 3. 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (V) 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1141 av (S) i denna del och 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 4 (V) 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 5 (SD) 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 6 (SD) Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 i denna del och 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 7 (M, C, L, KD) 2016/17:2658 av m.fl. (KD) yrkande 1. Reservation 8 (KD) Åtaganden i de internationella klimatförhandlingarna 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 14. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Klimatinvesteringar i andra länder 2016/17:724 av (M) och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 12. Reservation 11 (M) 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 14. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 15. Reservation 12 (M) Ansvarsfördelningen för utsläppsminskningar inom EU m.m. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 15. Reservation 13 (SD) 2016/17:2336 av (SD) och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 8. Reservation 14 (SD) Ett effektivt europeiskt klimatarbete 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 10 i denna del. Reservation 15 (L) Reformering av EU:s utsläppshandelssystem 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 10–13, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 1, 2016/17:1141 av (S) i denna del, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 5 i denna del och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 10 i denna del. Utvidgning av EU:s utsläppshandelssystem till att gälla alla växthusgaser 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 20 i denna del. Reservation 16 (KD) ställer sig bakom det som utskottet anför om att klimatpolitik ska vara långsiktigt effektiv och bedrivas så att minskade utsläpp av växthusgaser förenas med tillväxt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 17 (S, MP, V) 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Reservation 18 (SD) 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 19 (M) Skogens roll i klimatomställningen 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 20 (M) 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 3. Reservation 21 (C) 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 28 och 29. Reservation 22 (SD) 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 37, 2016/17:1141 av (S) i denna del, 2016/17:2826 av m.fl. (S) och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 23 (M) Reservation 24 (C) Långsiktiga villkor för biodrivmedel 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 7. Reservation 25 (M, C, L, KD) 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 5. Reservation 26 (C) Styrmedel för biodrivmedel m.m. 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkandena 3–6. Reservation 27 (M, C, L, KD) Utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner m.m. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 32–35, 54 och 55. Reservation 28 (C) Miljömärkning av drivmedel m.m. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2016/17:1141 av (S) i denna del. Reservation 29 (L) Förnybara bränslen inom flygsektorn 2016/17:1141 av (S) i denna del och 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 30 (M) 2016/17:1142 av och (båda S) och 2016/17:2922 av (SD). Etappmål för luftföroreningar m.m. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:1981 av och (båda C) yrkandena 2 och 3. Reservation 31 (C) En cirkulär biobaserad ekonomi 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkandena 1–5, 7–10, 12–14 och 16. Reservation 32 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (L), (KD), (S), (SD), (C) och (V). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för och två följdmotioner med sammanlagt sex yrkanden. Dessutom behandlas ett hundratal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Några av dessa behandlas förenklat. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och motionsförslagen återges i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Miljö- och jordbruksutskottet beslutade vid sitt sammanträde att ge trafikutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och eventuella följdmotioner i de delar som berör utskottets beredningsområde. Yttrandet finns i bilaga 4. Lagförslaget har granskats av Lagrådet. Lagrådet ifrågasätter om lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts och avstyrker förslaget. De nu gällande nationella målen för klimatpolitiken är fastställda av och utgörs av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan samt av etappmålet om minskade utsläpp av växthusgaser till 2020. Målen ingår i målstrukturen för miljöarbetet som består av ett generationsmål för miljöarbetet, sexton miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till samt etappmål som anger steg på vägen till miljökvalitetsmålen och generationsmålet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Målstrukturen för miljöarbetet och uppföljningen, som görs regelbundet och i bred samverkan, ingår i det som brukar benämnas miljömålssystemet (skr. 2013/14:145). har beslutat om ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver göras inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. Enligt beslut innebär generationsmålet att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). har beslutat att innebörden av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan är att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig, i enlighet med om klimatförändring. Målet ska nås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att detta globala mål kan nås (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr.1998/99:183). Till vart och ett av miljökvalitetsmålen har även beslutat om preciseringar som tydligare definierar innebörden av miljökvalitetsmålen och det miljötillstånd som ska uppnås. har fastställt att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan preciseras genom ett temperaturmål (det s.k. tvågradersmålet) och ett ur temperaturmålet härlett mål för koncentrationen av växthusgaser i atmosfären (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Den svenska klimatpolitiken har med tiden utvecklats mot en starkare EU-integration och ett djupare internationellt arbete. åtagande enligt Kyotoprotokollets första åtagandeperiod 2008–2012 och EU:s interna ansvarsfördelning var att begränsa utsläppen så att de inte skulle öka med som medelvärde för åtagandeperioden jämfört med nivå. klimatpolitiska beslut åtog sig emellertid ett mål där man går längre. De svenska utsläppen skulle som ett medelvärde för perioden –2012 i stället minska med jämfört med utsläppen (prop. 2001/02:55). I och med riksdagsbehandlingen av propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:162) fastställde det nu gällande nationella etappmålet för klimat som innebär en utsläppsminskning till 2020 i jämförelse med 1990, inklusive möjlighet till viss användning av internationella utsläppskrediter (bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300). Målet gäller för de verksamheter som inte omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Sektorn för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) och utrikes transporter ingår inte i målet. Detta mål är mer ambitiöst än åtagande under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 och EU:s ansvarsfördelningsbeslut som genomför EU:s energi- och klimatpaket till 2020. Vidare fastställdes en prioritering om att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen och visionen om att 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. har klarat de tidigare åtagandena – beslutade såväl nationellt som under FN och EU – på klimatområdet som avsåg perioden –2012. I regeringens skrivelse Kontrollstation för de klimat- och energipolitiska målen till 2020 samt klimatanpassning (skr. 2015/16:87), som överlämnades till , gjorde regeringen bedömningen att etappmålet för utsläpp av växthusgaser till 2020 också kommer att nås. Nivån för växthusgasutsläpp ligger redan nu under EU-målet till 2020 och utsläppen bedöms i den mest aktuella prognosen fortsätta att minska. beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk beredning med uppgift att föreslå hur miljökvalitetsmål och generationsmål skulle kunna nås (dir. 2010:74). Beredningen har tagit namnet Miljömålsberedningen, och det övergripande uppdraget är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom områden som regeringen prioriterat. Arbetet ska genomföras i nära samarbete med näringsliv, ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Det övergripande uppdraget gäller . Beredningen kommer att få tilläggsdirektiv i enlighet med regeringens prioriteringar. Enligt det tilläggsdirektiv som regeringen beslutade (dir. 2014:110) skulle beredningen föreslå en strategi för en samlad luftvårdspolitik. Enligt det tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2014:165) skulle Miljömålsberedningen också föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning samt utveckla en strategi med styrmedel och åtgärder för en samlad och långsiktig klimatpolitik. Uppdraget skulle samordnas med beredningens uppdrag att ta fram en strategi för en samlad luftvårdspolitik. Enligt tilläggsdirektiv som beslutades (dir. 2015:101) förlängdes utredningstiden. Miljömålsberedningens delbetänkande med förslag till ett klimatpolitiskt ramverk för (SOU 2016:21) redovisades . redovisade Miljömålsberedningen ett delbetänkande med förslag till etappmål och en samlad klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47). I propositionen föreslår regeringen att ett klimatpolitiskt ramverk för inrättas. Det klimatpolitiska arbetet bör utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål som fastställer. Målet ska vara att inte ska ha några nettoutsläpp (nå nettonollutsläpp) av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . För att nå nettonollutsläpp får kompletterande åtgärder tillgodoräknas. De utsläpp i som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, den s.k. ESR-sektorn, bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör utsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem, EU ETS) ska minska med jämfört med . Delar av det klimatpolitiska ramverket lagregleras genom att det införs en ny klimatlag. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Vidare reglerar lagen ett planerings- och uppföljningssystem med årliga klimatredovisningar och klimatpolitiska handlingsplaner. Lagen ska träda i kraft . Klimatlag och mål för den svenska klimatpolitiken m.m. Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag. godkänner det regeringen föreslår om mål för den svenska klimatpolitiken och om preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. avslår därmed motionsyrkanden om avslag på propositionen i vissa delar och om annan utformning av målen m.m. Jämför reservation 1 (SD) 2 (SD) och 3 (V). Regeringen föreslår att en klimatlag införs. Lagen innehåller grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete. Regeringen anför i propositionen att en klimatlag stärker förutsättningarna för ett effektivt arbete. Det allmänna ska enligt 1 kap. 2 § tredje stycket regeringsformen främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. har också åtaganden enligt om klimatförändring. Dessa skyldigheter får anses inbegripa en skyldighet för det allmänna att agera för att se till att klimatsystemet inte förändras på ett skadligt sätt och att skydda samhällsmedborgarna mot potentiella effekter till följd av skadliga förändringar av klimatsystemet. Regeringen har ett ansvar för att se till att klimatpolitiken utformas i enlighet med detta. Ansvaret bör komma till tydligt uttryck i en författning. Därför bör det enligt regeringen införas en ny klimatlag. Genom att delar av regeringens klimatpolitiska arbete regleras i lag tydliggörs regeringens ansvar gentemot samhällsmedborgarna. En lag som beskriver regeringens klimatpolitiska arbete på ett konkret och tydligt sätt innebär också att formerna för arbetet blir kända och tillgängliga för alla. Möjligheten att ta del av regelverket, förstå hur arbetet utvecklas och vilka åtgärder som bör vidtas i nästa steg ökar. En lagreglering försvårar också för en regering att agera på ett sätt som motverkar eller i otillräcklig grad främjar möjligheten att nå klimatmålen. Det klimatpolitiska ramverk som föreslås i propositionen bygger enligt regeringen på det nuvarande miljömålssystemet och kompletterar det i vissa delar. Att den nuvarande politiska samverkansformen kompletteras med ett konkret rättsligt stöd i form av en klimatlag innebär att förutsättningarna stärks ytterligare för regeringen att även fortsättningsvis bedriva ett effektivt klimatpolitiskt arbete. En reglering i lag är till skillnad från en politisk överenskommelse rättsligt bindande. Det innebär att varje regering, oavsett politisk sammansättning och inriktning, blir bunden till de förutsättningar som anges i lagen och därmed inte kan välja att frångå dessa förutsättningar med hänsyn till andra politiska prioriteringar. Regeringen bedömer att en reglering i lag ökar förutsättningarna för att arbetet även fortsättningsvis kommer att kunna bedrivas på ett långsiktigt och kontinuerligt sätt, som arbetet blir tydligare och mer transparent. En lagreglering har också ett signalvärde. Genom att införa en klimatlag sänder och regeringen en viktig signal såväl till de egna samhällsmedborgarna som till andra länder om att den svenska staten tar klimatarbetet på allvar. Det är ytterst en politisk avvägning mellan krav på fasthet och flexibilitet som avgör hur långtgående befogenheter och skyldigheter framtida regeringar bör få samt omfattning av en reglering och placering i normhierarkin. Enligt regeringens mening kan en tillräcklig grad av handlingsfrihet behållas – som önskvärd kontinuitet och långsiktighet skänks åt klimatpolitiken – om det införs en särskild lag som reglerar vissa grundläggande principer samt planerings- och uppföljningssystem. Regleringen bör lämpligen utformas med viss flexibilitet så att t.ex. målen för klimatpolitiken vid behov kan ändras utan att lagen måste ändras. I propositionen behandlar regeringen yttrande. Regeringen anför att den håller med Lagrådet om att allmänheten och omvärlden kan informeras om regeringens klimatarbete på andra sätt än genom en lagreglering men gör en annan bedömning än Lagrådet när det gäller lagens ändamålsenlighet. Klimatfrågan är en av mänsklighetens största utmaningar, och ett syfte med klimatlagen är att framhålla frågans särskilda vikt. I 13 kap. regeringsformen om kontrollmakten finns bestämmelser om kontroll av regeringen. kontrollmakt inbegriper bl.a. granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning och kammarens möjlighet att besluta om misstroendeförklaring mot ett statsråd. Regeringen anför i propositionen att detta är tillräckligt för att säkerställa att varje regering fullgör sina åtaganden enligt lagen, jämför regeringens ansvar enligt budgetlagen (2011:203), som också innehåller bestämmelser om vad regeringen ska göra. Klimatlagen innebär att regeringen ska bedriva det klimatpolitiska arbetet så att de klimatpolitiska målen och de budgetpolitiska målen får förutsättningar att samverka. En regering som inte gör det bryter mot lagen. En riksdagsmajoritet kan visserligen upphäva eller ändra lagen, men lagen gör det svårare för en regering att agera på ett sätt som motverkar möjligheten att nå klimatmålen. Om en framtida regering skulle bryta mot lagen eller föreslå att lagen ska ändras för att undvika en sådan överträdelse gör den det med avsevärda politiska konsekvenser. Enligt regeringen stärker lagen därmed förutsättningarna att bedriva en politik som är långsiktig och kontinuerlig. Den föreslagna regleringen tydliggör också samarbetet mellan och regeringen och gör det enklare för såväl samhällsmedborgare som tjänstemän och politiker att se hur arbetet bedrivs och vad som reglerar det. Ett syfte med klimatlagen är att den ska bidra till att säkerställa och förbättra kvaliteten i olika beslutsunderlag som lämnas från regeringen till . Regeringen föreslår att klimatlagen ska innehålla bestämmelser om vad det klimatpolitiska arbetet ska syfta till, att arbetet ska utgå från ett långsiktigt, tidsatt utsläppsmål beslutat av , hur regeringen ska planera och följa upp det klimatpolitiska arbetet och vilken information som ska lämnas till . Regeringen föreslår att den nya klimatlagen ska träda i kraft . Regeringen föreslår ett långsiktigt utsläppsmål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. För att nå nettonollutsläpp får s.k. kompletterande åtgärder tillgodoräknas. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen .