bet · H401MJU10 · 2017-02-17 00:00:00 — har ju denna process gått vidare, och regeringen har fattat ett beslut om åtgärdsprogrammen. Beslutet innebär att när vattenmyndigheterna fastställer åtgärdsprogram ska de uppfylla vissa krav. Det handlar om avvägningar, konsekvensanalyser, kostnadsredovisningar, kompetensutveckling och rådgivning. Det låter väl ganska bra så långt. Men gäller det faktiskt, som var inne på, att man lär sig av den process som har varit kring åtgärdsprogrammet 2015-2021. Det har varit en väldigt långdragen och otydlig process. Det är precis det som reservation 9 handlar om: att man ska titta över själva processen. Finansiering är ofta en springande punkt i detta sammanhang, men det handlar också om att man får in relevanta styrmedel i ett åtgärdsprogram. Det handlar mycket om kunskap. Det kanske mest centrala är att man har en fungerande dialog med dem som berörs och ska genomföra åtgärdsprogrammet. Vi har samma utgångspunkt som vi hade tidigare: Det behöver inte finnas något motsatsförhållande mellan detta och ett konkurrenskraftigt jordbruk och skogsbruk. Jag kan med en viss glädje säga att min tidigare socialdemokratiska kollega på Bohusbänken i motioner har uttryckt ungefär samma tankar kring detta. Jag vill påminna om en annan process som pågår, som det också finns ett tillkännagivande om. Det handlar om att ta fram relevanta och effektiva tillståndsprocesser för vattenverksamheter inom ram. Vi kan väl vara överens om att vi måste ha en modern lagstiftning och att det ska ligga inom ram. Liberalerna har hävdat att det är högst rimligt att all vattenverksamhet och vattenkraft har tillstånd enligt . Men det kräver att lagstiftningen görs om och utformas på ett sådant sätt att den kan anpassas till olika verksamheters storlek, så att vi inte hamnar i de orimliga situationer som bland andra beskrev. Det är bra att regeringen tar med detta tillkännagivande när man nu jobbar med en proposition om prövning av vattenverksamheter. Den har utlovats under en . Det har av olika anledningar dragit ut . Jag ser egentligen inte riktigt varför, men så är fallet, och det redovisas. Det är väldigt olyckligt att det drar ut , för problematiken finns ute i landet, inte minst när det gäller prövningen av småskalig vattenkraft. Det har sagts i den här talarstolen, både från min sida och från andra, att tillståndsprocessen inte får vara så krånglig och kostsam att resultatet blir att de resurser som skulle kunna gå till miljöåtgärder försvinner i själva processen. Det finns många relevanta och kanske relativt enkla åtgärder som kan genomföras. Det handlar om fiskvandringsvägar, minimiflöden och så vidare. Det är sådant som man egentligen vill göra, men man fastnar i de långdragna juridiska processerna i stället. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård Liberalerna har ett yrkande som behandlas förenklat. Det gäller vikten av havsplanering, där stat och kommun måste kunna samspela för att kunna avväga olika anspråk som görs på havet. Jag har inga synpunkter på att det behandlas förenklat - vi diskuterade det . Men det gör faktiskt inte frågan mindre aktuell. Havsplanering kommer att vara ett synnerligen viktigt verktyg när vi ska väga olika intressen i havet mot varandra. Det handlar om hur dessa intressen sedan tar hänsyn till ekosystemen och om att vi får en hållbarhet . Även om just det yrkandet behandlas förenklat är det ett absolut krav att vi ska få detta på plats . är ett världsunikt bräckvattenhav med ett särskilt ekosystem. Oregelbundna variationer i saltvatteninflödet medför instabila villkor för de arter som lever i havet. Den långsamma vattenomsättningen gör att gifter och andra kemikalier inte rinner ut ur innanhavet i någon större omfattning utan stannar kvar och anrikas. Dessa omständigheter gör till ett särskilt känsligt hav. Det är därför motiverat att ta särskilda hänsyn till miljö och djurliv. Den främsta orsaken till algblomning och döda bottnar är övergödningen. Denna orsakas framför allt av utsläpp från avlopp och jordbruk. Det är viktigt att utvecklingen av jordbruket kring sker med stor hänsyn till miljön. Ekonomiska styrmedel kan vara ett användbart miljöpolitiskt instrument på samma sätt som inom andra områden. anser därför att ett system med överlåtbara utsläppsrätter för kväve och fosfor skulle kunna prövas i . Till skillnad från utvinner eller prospekterar flera länder olja i . En oljeolycka i detta känsliga innanhav skulle få särskilt allvarliga miljökonsekvenser. Det utgör ett allvarligt hot även mot Sveriges kuster och havsmiljö. bör verka inom EU och för att uppnå ett totalförbud mot oljeutvinning i . är också en viktig transportled för fartyg, bland annat oljetransporter. Oljeutsläpp från fartyg fortsätter att vålla problem i , vilket gör det än mer nödvändigt att skapa tydliga incitament för att undvika dessa utsläpp. Därför bör bötesbeloppen för utsläpp av olja höjas. Även beredskapen behöver höjas för potentiella katastrofer i så att vi kan minimera eventuella skadeverkningar. En bestämmelse bör införas om att all olja som transporteras till havs ska DNA-märkas så att det går att spåra från vilket fartyg ett utsläpp skett. Främmande organismer som följer med i fartygens barlastvatten från andra hav innebär ett hot mot den biologiska mångfalden i . Dessa så kallade invasiva arter kan föröka sig okontrollerat och tränga undan inhemska arter. Därför bör alla hamnar såväl i som i ha mottagningsanordningar för barlastvatten så att detta vatten inte släpps ut i havet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård När det gäller frågan om enskilda avlopp måste ett regelverk komma på plats som verkligen fungerar. Det ska vara möjligt att fortsätta använda enskilda avlopp på landsbygden, men dessa, även då de ligger i samlad bebyggelse, ska kunna föreläggas att uppgraderas så att de uppfyller miljö- och hälsokraven. De tre lagar som reglerar vatten och avlopp - , anläggningslagen och vattentjänstlagen - harmonierar inte med varandra. Dessa lagar måste möjligt revideras så att de fungerar ihop. Dagens lagstiftning har blivit ett stort hinder för bostadsbyggande utanför tätorter, som lagstiftningen försvårar nödvändiga åtgärder av ett stort antal ej godkända enskilda avlopp. Ett problem är att anläggningslagens möjlighet till va-samverkan juridiskt krockar med vattentjänstlagens krav om att det alltid ska vara kommunalt ansvar för vatten och avlopp vid samlad bebyggelse, det vill säga om det i området rör sig om minst 15 hus. I utredningen som föregick lagen fanns utrymme för kommuner att i de fall det ansågs lämpligt låta fastighetsägarna ordna vatten och avlopp genom va-samverkan i enlighet med anläggningslagen. Denna möjlighet togs dock inte med i vattentjänstlagen. Att hantera konsekvenserna av att dessa lagar inte hänger ihop kostar både enskilda fastighetsägare och va-kollektiv stora summor, som det kraftigt försvårar byggnation utanför tätorter på landsbygden. Brister som upptäcks vid inspektioner av avlopp är ibland förknippade med stora kostnader för kommunen, och det händer därför att man hellre avstår från att kontrollera. Följden blir onödiga näringsläckage ut i vattendrag och marker, med negativa miljöeffekter. Det behövs incitament för kommunerna att genomföra regelbunden kontroll av enskilda avlopp. Vi föreslår därför att i de fall brott mot upptäcks i samband med kontroll av ett enskilt avlopp bör vitet som åläggs fastighetsägaren tillfalla den aktuella kommunen. tillfaller det staten, medan det är kommunerna som har kontrollansvaret. har i betänkandet sammanlagt fem reservationer som bygger på våra kommittémotioner. De handlar om utsläppsrätter för , hantering av barlastvatten, förbud mot oljeborrning i , sanktioner vid oljeutsläpp och hantering av enskilda avlopp. Dessutom ställer vi oss bakom yrkande 20 i motion 2016/17:2023 av och , båda . Det är angeläget att genomförandet av vattendirektivet ses över för att skapa ett hållbart jordbruk och skydda våra vatten. Det är angeläget att åtgärdsprogrammen inte leder till ökade regler och begränsningar. Vi har ett läge där en bred uppslutning av partier faktiskt har ställt sig bakom att lönsamheten och produktionen i det svenska jordbruket ska öka, bland annat genom förenklade regler och villkor. Då kan vi inte ha försvårande tolkningar av EU:s vattendirektiv. Sammanfattningsvis, herr talman, vill jag säga att jag självfallet ställer mig bakom samtliga reservationer, men för att vinna tid väljer jag att enbart yrka bifall till reservation 9 om EU:s ramdirektiv för vatten och reservation 10 angående enskilda avlopp. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag vill börja mitt anförande med en reflektion. För sedan besökte jag Bryggeri, ett känt svenskt företag inom livsmedelsindustrin som har verksamhet i och som exporterar sina produkter bland annat till . Jag och de som var där fick svara på frågan: Vad tror ni är basen, eller grunden, för allt det som vi gör här på bryggeri? Vi försökte ange en del svar på frågan. Någon pratade om att det var bra att vara med i EU så att man kunde sälja sina produkter till och lite annat. Men svaret var riktigt bra vatten. Utan ett riktigt bra vatten av hög kvalitet hade inte funnits i . Det här visar med all tydlighet att bra vatten inte ska underskattas någonstans eller i något sammanhang. Regeringen prioriterar fyra områden i miljöpolitiken: klimatåtgärder, en giftfri miljö, biologisk mångfald och havs- och vattenmiljön. Satsningen på miljö och klimat i den svenska budgeten är historiskt stor, och det är också därför pengarna till hav och miljö har ökat kraftigt - 100 miljoner . Havs- och vattenmyndigheten har också fått pengar för att klara av arbetet. En viktig del i det här är också en storsatsning på att öka skyddet för områden. I budgetpropositionen förstärkte regeringen anslaget för skydd av den miljön, och regeringen beslutade också om fyra nya Natura 2000-områden i för att skydda tumlaren, totalt . Ett av de nya områdena, Hoburgs bank och Midsjöbankarna, är det största område som någonsin föreslagit som Natura 2000-område. Det här är ett beslut som kraftigt förstärker det svenska Natura 2000-nätverket. Vi klarar nu arealmålet om skydd av av områden, som är vårt åtagande i FN:s konvention om biologisk mångfald. Jag vill stryka under att vi klarar det areella målet, det kvantitativa målet. Det tycker jag till och med är värt att fira. Så till övergödningen, alltså utsläppen av ämnen som gör att plankton och alger växer ohämmat. Vi har alla sett konsekvenserna: stora obalanser i vårt ekosystem som leder till algblomning, att vissa arter ökar i antal och andra minskar och kanske försvinner, algblomning med giftigt badvatten och stora områden med döda bottnar. De åtgärder vi vidtagit har minskat belastningen från land av kväve i . Vi är på väg att klara de krav som vi har i Baltic Sea Action Plan. Men när det gäller fosfor har vi bara klarat av åtagandet för det egentliga , så visst behöver vi göra mer för att minska utsläppen av näringsämnen från källan, det vill säga från land. Men vattenbrukare som med musslor och annat binder övergödande ämnen gör också en stor miljöinsats, inte minst på . Det visar att vattenbruket kan få en dubbel roll i att skapa både jobb och en bättre miljö, för vi måste också hantera den interna belastningen. Med en bottendöd i som till ytan är större än både och har vi inte råd att avstå. Vi måste klara att minska belastningen både i havet och från land. behöver vi ha ett konkurrenskraftigt jordbruk i . Regeringen har presenterat en livsmedelsstrategi som har som mål att den totala livsmedelsproduktionen ska öka, som relevanta miljömål nås. Konkret är det ju just här i havsmiljöpolitiken som två viktiga intressen står emot varandra, men vi måste klara det. Vi måste hejda övergödningen och öka livsmedelsproduktionen. Det är utmaningar som vi har tagit på oss, och båda är lika viktiga. Det betyder att vi behöver balansera olika intressen men också behöver ha politiskt mod och ekonomiska resurser. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård En mycket viktig del i arbetet är de åtgärdsprogram som vattenmyndigheterna nu tagit fram och som är en del i hur ska klara EU:s ramdirektiv för vatten, som kallas vattendirektivet. Här har regeringen tagit hänsyn till det tillkännagivande som ett nästan enigt utskott avgav. Därutöver har Havs- och vattenmyndigheten presenterat 32 åtgärder för en bättre havsmiljö och för att vi ska nå målen i vattendirektivet. Landsbygdsprogrammet blir ett viktigt verktyg för att nå målen. Vi behöver utveckla landsbygdsprogrammet, och jag tror att vi behöver öka stödinsatser som minskar övergödningen. Sedan är ju detta frivilliga åtaganden som lantbruket får ersättning för. Men regeringen har sagt att man behöver se över styrmedel och andra åtgärder för att minska övergödningen. Andra åtgärder som jag vill nämna är Havs- och vattenmyndighetens arbete kring enskilda avlopp. Förslagen bereds nu i . Vi är också stolta över att vi fått till internationella regleringar vad gäller passagerarfartygens utsläpp. Barlastkonventionen kommer att träda i kraft , och då är regeringen redo att tillträda den och göra de åtaganden som ska göras. För mig från Arbetarepartiet socialdemokraterna är det självklart att se att havsmiljön också är avgörande för jobben. Dålig havsmiljö drabbar turismen och fisket och därmed möjligheterna till försörjning i kustsamhällena men framför allt vårt sätt att leva, möjligheten till friluftsliv och livskvalitet. Det är helt galet att vi riskerar att ha mer plast än fisk i våra hav. Vi måste stoppa föroreningarna av våra hav. Vi måste en gång för alla lösa frågan om ansvaret för städning av våra stränder. Det kan inte bara vara kustkommunerna som tar smällen för den enorma mängd skräp som flyter i land. Vi har kommit en bit på väg med det samarbete som finns mellan stat och kommun. Det är bra, men mer ansvar behöver tas, inte minst internationellt, för att minska mängden av plast. Men det är inte bara stora plastbitar som flyter i land. Små, mikroskopiska plastpartiklar virvlar runt i havet från kosmetiska produkter, tandkräm och annat. På dem fastnar giftiga ämnen som skadar våra organismer i havet. Regeringen arbetar nu för ett förbud mot mikroplaster i kosmetiska produkter, och det är välkommet. Arter som inte hör hemma i våra vatten sprids från mänsklig verksamhet. Vi måste ha en plan för hur detta ska stoppas. Regeringen förbereder nu en proposition om främmande arter. Avgörande för livet i havet är de grunda vikarna och ålgräsängarna, där fiskarna har sina barnkamrar. De måste skyddas från utsläpp som övergöder och från annan miljöpåverkan så snabbt som möjligt, annars blir livet i havet fattigt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård Slutligen: Jag tror att miljön i våra hav är nästa stora viktiga internationella miljöfråga näst efter klimat och biologisk mångfald. Det är också därför som och den tillsammans med står som värd för den stora internationella havskonferensen i . Där ska alla krafter samlas för att driva på för åtgärder som lever upp till det som vi är överens om för att vi ska klara våra hav och våra resurser, ett mer hållbart fiske, mer marint skydd, minskad förorening av haven, livsmedelsförsörjning, klimatpåverkan och mycket, mycket mer - en konferens för att gå från ord till handling, och den leds av . Det internationella arbetet kommer att vara mycket viktigt. Vi är nu här för att debattera betänkandet Vattenvård. Det är egentligen ett väldigt stort ämne. Två tredjedelar av jorden är täckta av vatten. av allt vatten, nästan lite mer, är saltvatten, det vill säga hav. Haven är ju väldigt djupa och har enorma mängder vatten. Det finns vatten i haven. Det är nästan ofattbart mycket. Men betänk att vi är 7 miljarder människor på jorden, och om alla ska få sin egen del av haven betyder det att man får en femtedels kubikkilometer per person - 600 gånger 600 gånger . Då är det inte längre så jättemycket; det är till och med greppbart. Jag tror att de flesta av våra insjöar är större än så. Den femtedels kubikkilometer vatten som vi har till vårt förfogande ska alla de ekosystemtjänster som havet förser oss med ge oss tillbaka. Vartannat andetag vi tar är syreproducerat i havet. Det ska vår lilla femtedels kubikkilometer räcka till. Nästan hälften av allt animaliskt protein som äts i världen kommer från fisk och från havet. Det ska det räcka till. Det ska också räcka till andra saker som rekreation och så vidare. Då inser man att haven inte är så stora och att man också måste hjälpas åt för att få dem att räcka till. Jag kanske har turen att få min femtedels kubikkilometer nära kusten, där det mesta av produktionen sker. Men någon stackare kanske får en femtedels kubikkilometer ned i de fria vattenmassorna. Då blir den personen inte mätt, kan jag säga, för där händer inte mycket. Vi måste alltså hjälpas åt för att vi ska få vattnet att räcka till och för att de vatten ska räcka till allting som vi behöver. När man börjar tänka så inser man att vikten av internationellt samarbete är otroligt stor. I de nya hållbarhetsmålen som antogs av FN, Agenda 2030, fanns det ett mål, mål 14, som hängde lite. Det handlar om havet. Men det finns faktiskt ingen internationell organisation, inget FN-organ, som har hand om havet. Två tredjedelar av hela jordens yta har ingen egen organisation. Då trädde in, tillsammans med , som påverkas mycket av vad som händer, och sa: Vi kan ta hand om infrastrukturen för detta. Vi kan vara facilitator, för det är vi bra på. kommer alltså tillsammans med att stå värd för en konferens i . När man började tala om den sa man att det kommer att bli den största konferensen någonsin i med en annan värd. Då var det nästan 5 000; nu är det snart uppe i 8 000. Det är by far den största konferensen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård Det är otroligt viktigt att vi har denna konferens, för vi behöver samarbete. I denna debatt har vi talat om avfall och gifter. De kommer från andra länder, och vi måste hjälpas åt. Den första ingång har i konferensen är att lyfta upp de fattiga länderna så att de orkar med att ha en bra havspolitik. Det är svårt att upprätta bra kontrollprogram för till exempel fiske och miljöövervakning om man inte har råd med vanlig infrastruktur, såsom skolgång, till sina invånare. Jag var i , som inte är så fattigt, och den stora hamnstaden . En av de stränder jag besökte utsågs till en av världens tio finaste stränder. fick man ta fram spaden för att gräva fram sanden; det var bara plast. Nedskräpningen är det andra som vill lyfta upp och hur vi ska komma åt plasten med hjälp av internationella överenskommelser. Den tredje punkten för den svenska delegationen är det ohållbara nyttjandet av fiskresurserna. av alla matfiskbestånd är fiskade precis på gränsen eller över gränsen för vad de tål, och det fortsätter. 3 miljarder människor är beroende av fisk från havet som sin proteinkälla. Då kan vi inte ha ett ohållbart fiske som gör att det blir mindre och mindre fisk; det måste bli mer och mer. Det fjärde på lista är att man måste se kopplingen mellan klimat och hav. Vi hörde tidigare ledamoten från säga att havet tar upp mycket av koldioxiden. Det stämmer dock inte att det inte finns så mycket forskning om det, för det finns ganska mycket forskning om havsförsurning. Havet kan buffra koldioxiden i atmosfären, och havet har blivit surare sedan man började mäta. pH är en logaritmisk skala, så därför blir det ganska stora skillnader även om det kanske inte märks på själva pH-skalan. Ett surt hav påverkar mycket. Surt löser kalk, och mycket i havet innehåller kalk. Den vanliga kiselalgen, som tillverkar det syre vi andas, består av två kalkskal. består av kalk. Sjöstjärnor, räkor och musslor har alla kalkstrukturer på utsidan av kroppen och lever nu i ett surare hav. Även om vi skulle sluta med alla koldioxidutsläpp har vi så mycket i atmosfären att det kommer att fortsätta att buffras i havet till. Detta är alltså något vi verkligen behöver göra, och därför är jag glad att vi också lyfter upp klimatet och havet. Jag ser fram emot det internationella arbete som kommer att göras. Jag tror att det är nyckeln. Men vi måste också visa på hemmaplan att vi menar allvar och städar framför egen dörr. Ett exempel på det var när regeringen beslutade om fyra nya skyddade områden för tumlare, vilket gjorde att vi kom upp i det areella målet för skydd av områden. återstår förstås att få rätt funktion och så vidare, men det var en milstolpe att detta gjordes. Vi har också ökat takten för att det befintliga skyddet ska bli så bra som möjligt och anslagit 15 miljoner för att jobba med inrättandet av dessa skyddade områden. Vi har också ökat miljöbevakningspengarna. Det nya fartyget, som nämndes av Liberalernas ledamot, kommer att vara en viktig del i miljöövervakningen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Vattenvård Matens påverkan har också varit uppe i debatten. Hur bonden producerar mat är en sak, men hur vi bereder maten spelar också roll. har vi tillsatt lika mycket fosfor i färdigmat som de våtmarker vi har anlagt tar upp, . Så kan vi inte ha det. Jag hoppas att den livsmedelsstrategi och handlingsplan som har lagts fram kan vara en god hjälp för att komma till rätta med detta. Det ser lite illa ut. Av FN:s hållbarhetsmål i Agenda är havsmålet det enda som har en negativ trend och inte går uppåt. Vi behöver alltså denna kraftsamling, och jag är glad att tar på sig att göra den såväl internationellt som i EU och på hemmaplan. Låt mig börja med att yrka bifall till motion, 2016/17:1989 yrkande 4, som rör gemensamma avloppslösningar för enskilda avlopp. Som det har sagts i flera anföranden är hårt drabbad av såväl gamla försyndelser som pågående miljöförstöring. Man brukar säga att är ett av världens mest förorenade hav. Fakta talar för sig själva. Det är döda bottnar, algblomning , utfiskning av vissa arter samt övergödning och utsläpp som tyvärr fortsätter. Vi måste göra något åt detta, och det är det vi debatterar . En fråga som är lite bortglömd i debatten är de så kallade enskilda avloppen. Det är avlopp som inte anslutna till de kommunala va-näten och de kommunala reningsverken. Det är ungefär 1 miljon avlopp som inte är anslutna, och ca 700 000 av dem är vattenbaserade avlopp. Tusentals av dessa har utsläpp som är alldeles för stora och är egentligen olagliga. Havs- och vattenmyndigheten har presenterat åtgärder för regeringen, men regeringen har inte återkommit med några förslag. Det tycker vi i är märkligt, och vi hoppas att regeringen så fort som möjligt kommer med konkreta förslag. Utsläppen av fosfor från de enskilda avloppen är betydande. Utsläppen är ungefär lika stora som alla de övriga hushållens utsläpp tillsammans, alltså de hushållsavlopp som är anslutna till kommunala reningsverk. Åar, sjöar och andra vattendrag drabbas hårt av dessa utsläpp. Man kan också fundera på om vi kan hitta nya finansieringslösningar för att komma till rätta med de enskilda avloppen. Kan vi i större utsträckning använda oss av LOVA-pengar, eller kan vi hitta någon ny, kreativ finansiering för detta? Jordbruket är annars den främsta orsaken till övergödningen av . Man brukar prata om olika tekniska och jordbruksmässiga åtgärder för att komma till rätta med dessa utsläpp, såsom anläggande av våtmarker och plantering av växter som fångar upp kväve och fosfor. Allt detta är viktigt, men vi gör det kanske lite för svårt för oss. finns lösningarna närmare än vi tror, nämligen hos oss själva, i vår egen konsumtion. Jag refererar till en rapport från som kom 2015 och där man talar om konsumtionen av animalier, främst kött. Den spär kraftigt på övergödningen av . Vi tänker oss att den avföring som går ut i våra avlopp renas, och det gör den till stor del ifall vi pratar om kommunala avlopp. Men som jag nämnde tidigare finns också en stor mängd enskilda avlopp.