bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att VTI i en rapport om synförmågans mätbarhet och inverkan på säker bilkörning har lyft fram att testning av synförmågan bör bestå av kompletterande tester, att de mest förekommande måtten på synskärpa inte är tillräckliga för att säkerställa säker bilkörning och att tester som inrymmer kognitiva aspekter kan komplettera bedömningen av Utskottet vill här också uppmärksamma att det finns ett samarbete mellan företagen – kallat Synbesikt- ningen – där förare i samband med att bilen besiktigas kan välja att genomgå Enligt uppgift från initiativets webbplats är syftet att påminna om vikten av god syn i trafiken. som möjligheten erbjudits har ca 20 000 syntester genomförts. Enligt det senaste resultatet () hade var femte bilist så dålig synskärpa att de utgör en direkt trafikfara. Undersökningen visar att andelen trafikfarliga bilister har ökat från (2013), (2014), (2015) till (2016). Utskottet ser positivt på detta initiativ som medför ökade möjligheter till synundersökningar i samband med bilbesiktningar. Utskottet konstaterar att regeringens nystart för nollvisionen ska tydliggöra inriktningen för det fortsatta arbetet för trafiksäkerhet. Nystarten gäller alla färdsätt och ska fungera som en plattform för konkreta initiativ inom trafiksäkerhetsområdet. Utskottet vill i detta sammanhang lyfta fram att frågan om synkontroller är en viktig fråga från trafiksäkerhetssynpunkt och förutsätter att den kommer att ingå i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet för att uppnå nollvisionen. Utskottet konstaterar att Transportstyrelsen får upp till 200 ansökningar om medicinsk dispens. är kopplade till olika typer av synnedsättningar, t.ex. synfältsbortfall orsakade av diabetes, stroke eller hjärntumör. De flesta får enligt uppgift avslag på sin ansökan. På uppdrag av Transportstyrelsen har VTI tillsammans med medicinsk expertis på och Transportstyrelsen tagit fram ett standardiserat simulatortest för att bedöma körförmågan hos personer med synfältsbortfall. Testresultaten kan användas som underlag vid en eventuell dispensansökan, där berörda myndigheter beslutar om en person med synfältsbortfall kan medges undantag från synfältskraven i de medicinska föreskrifterna. Transportstyrelsen har uppgett att dispensmöjligheterna från dessa föreskrifter förbättras genom simulatortester. Transportstyrelsen har haft som mål att kunna erbjuda testning för dem som har synfältsdefekter och som utifrån reglerna i de medicinska föreskrifterna inte klarar körkortskraven. De ska då kunna styrka sin förmåga till kompensation och därmed ges möjlighet att få undantag (dispens) från regelverket. Utskottet noterar att reguljära tester påbörjades på VTI i . Utskottet välkomnar arbetet med simulatorutveckling och ser fortsatt positivt på den tekniska utveckling som har tillkommit i form av simulatorer. Utskottet hyser förhoppningar om att denna teknik ska komma till användning och få stor betydelse. Den som har drabbats av synfältsbortfall och indraget körkort har möjlighet att testa sin körförmåga i en körsimulator på egen bekostnad. Enligt uppgift från VTI är priset för testet . VTI och Transportstyrelsen har arbetat med att hitta former för att yttrandet från den tekniska bedömningen av körningen ska uppfylla högt ställda juridiska krav. Utskottet välkomnar detta och konstaterar att beviljades de första personerna som genomfört ett godkänt test i simulatorn dispens för körkort för personbil. Deras körförmåga testades i en simulator och bedömdes som trafiksäker. När det gäller farhågorna att de svenska kraven skulle vara högre än i andra länder konstaterade utskottet i betänkande 2015/16:TU13 att den svenska tolkningen av EU:s körkortsdirektiv genomgick en prövning i en s.k. pilot från EU och att man inte hade några synpunkter på de svenska föreskrifterna när det gäller synfältsdefekter. några andra länder består enligt Transportstyrelsen i att man i vissa länder ger dispenser efter praktiskt körtest, eller t.o.m. skriver in det praktiska körtestet i föreskriften som i . Transportstyrelsen har varit mycket tveksam till värdet av körprov som bedömningsunderlag i detta sammanhang. Skälet till detta är att förarprövare är utbildade och tränade att göra andra slags bedömningar än av synfältsdefekters betydelse för trafiken. har framfört att förarprovet är ett för grovt stickprov och pågår under för kort tid för att kunna ligga till grund för denna bedömning. De olyckor som inträffar på grund av synfältsdefekter innebär oftast att man inte hunnit reagera på cyklister och gångtrafikanter som plötsligt dyker upp från sidan. myndigheten inte troligt att ett körtest innehåller sådana incidenter. Utskottet har tidigare hänvisat till att Transportstyrelsen har framhållit att de svenska kraven inte är strängare i gradtalen än i direktivet och att det anges i de svenska kraven att en del defekter kan accepteras. regleringen är mer detaljerad än tidigare och kan därför uppfattas som att det ställs högre krav än de föreskrifter som gällde före . nya reglerna innebär dock i praktiken lägre krav för flertalet personer med synfältsdefekter än de tidigare reglerna. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att de krav som tillämpas i när det gäller synfältsnedsättningar motsvarar dem som tillämpas i övriga EU- länder, och utskottet utgår därför från att Transportstyrelsen som ansvarig myndighet kommer att fortsätta att följa denna fråga och om det skulle visa sig vara nödvändigt vidtar de åtgärder som behövs. Med hänvisning till de insatser som genomförs finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:660 (L), 2016/17:705 (M), 2016/17:1258 (M), 2016/17:1370 (SD), 2016/17:1443 (C), 2016/17:1816 (SD), 2016/17:2002 (C) och 2016/17:2708 (S). Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsyrkanden om körkortsutbildningen och om olaglig övningskörningsverksamhet. Utskottet hänvisar till pågående initiativ och betonar vikten av att de krav som ställs på trafikanten utgår från högt ställda ambitioner för trafiksäkerhetsarbetet och att detta präglar alla överväganden som rör körkorts- och utbildningsfrågor. Utskottet understryker behovet av fortsatta insatser för att stävja olaglig övningskörningsverksamhet. Jämför reservationerna 13 (M), 14 (SD) och 15 (KD). Körkortsutbildningen i består av olika delar där teori och praktik varvas. Det finns flera aktörer som har olika roller: Transportstyrelsen, introduktionsutbildare, privata utbildare och handledare, trafikskolor, riskutbildare och Förarprov. Körkortstagaren ansöker om körkortstillstånd hos Transportstyrelsen. För att få övningsköra privat krävs att körkortstagaren och handledaren har gått en introduktionsutbildning hos en godkänd utbildare. Efter introduktionsutbildningen ansöker handledaren om handledarbevis hos Transportstyrelsen. I förarutbildningen kan privat teoriutbildning och övningskörning kombineras med teorilektioner och körning på trafikskola. Riskutbildningen är obligatorisk och omfattar två delar (del 1 om alkohol, andra droger, trötthet och riskfyllda beteenden i övrigt; del 2 om hastighet, säkerhet och körning under särskilda förhållanden). Kunskapsprovet och körprovet görs hos Förarprov. Tid för båda proven bokas vid ett och samma tillfälle. Eleven börjar med kunskapsprovet och ska sedan göra körprovet, även om kunskapsprovet inte blev godkänt. Ett godkänt kunskapsprov eller körprov är giltigt . Båda proven måste vara godkända inom giltighetstiden , annars måste båda proven göras om. Kunskapsprovet består av totalt 70 frågor, varav 5 frågor är testfrågor som ska utvärderas. För att provet ska bli godkänt måste eleven svara rätt på 52 av de 65 frågorna som ingår i provet. Kunskapsprovet innehåller frågor om bl.a. fordonskännedom och manövrering, miljö, trafiksäkerhet, trafikregler och personliga förutsättningar. Enligt lagen (1998:493) om trafikskolor avses med trafikskola yrkesmässig utbildning av förare av fordon som kräver särskild behörighet. Trafikskola får drivas endast efter tillstånd av Transportstyrelsen. Tillstånd får meddelas fysisk eller juridisk person som med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt bedöms ha förutsättningar att driva trafikskola på sådant sätt att kravet på god förarutbildning blir tillgodosett (2 §). Enligt förordningen (1998:978) om trafikskolor är Transportstyrelsen den myndighet som utövar tillsyn över Eftersom det är olagligt att driva trafikskolor utan tillstånd kan den som ändå gör detta dömas till böter enligt lagen om trafikskolor. Körkortslagen (1998:488) innehåller bestämmelser om bl.a. behörighet att köra motorfordon, terrängmotorfordon, traktor och motorredskap. körning ska enligt körkortslagen ske under uppsikt av någon som har vana och skicklighet att köra fordon av det slag som övningskörningen avser. inte är utbildningsledare eller trafiklärare etc. ska ha godkänts som handledare (5 §). Godkännande som handledare får beviljas den som har fyllt , har behörighet för fordon av det slag körningen avser, under sammanlagt minst fem av har haft sådan behörighet, och under de har genomgått introduktionsutbildning, om det är fråga om övningskörning för behörighet B (7 §). Ett godkännande som handledare gäller (8 §). Enligt körkortsförordningen (1998:980) får det antal godkännanden som en handledare får inneha begränsas (8 c §). föreskrifter om ansökan om och godkännande som handledare vid övnings- körning (TSFS 2012:1) gäller att en handledare kan ha högst 15 elever (godkännanden) . Ett godkännande gäller och kan inte Det finns tre olika körkortsbehörigheter för motorcyklar: A1 – lätt motorcykel, A2 – mellanstor motorcykel och A – tung motorcykel. I EU:s tredje körkorts- direktiv (2006/126/EG) som beslutades efter tre års förhandlingar mellan medlemsstaterna finns det gemensamma regler om förslag till lagändringar för att genomföra direktivet (prop. 2011/12:25, bet. 2011/12:TU4, rskr. 2011/12:80). Reglerna i direktivet är minimikrav som alla medlemsstater måste skriva in i sina lagar. Det innebär att varje medlemsland får införa hårdare krav, men inte lindrigare. har valt att enbart tillämpa minimireglerna för motorcykel. och skaderiskerna för motorcyklister sågs som ett stort problem i hela , inte bara för dem som körde motorcykel utan också för konsekvenserna för sjukvården, anhöriga och samhället i stort. statistik från medlemsstaterna som stöd för förslaget. Den del i direktivet som handlar om motorcyklar var inget som ifrågasattes av medlemsstaterna, utan det bedömdes som väl motiverat. I motion 2016/17:720 konstaterar och (båda M) att både kunskapsprov och körprov måste vara godkända inom giltighetstiden . Motionärerna pekar på att eftersom det ibland tar att få ett nytt uppkörningstillfälle måste körkortsaspiranten skriva om kunskapsprovet, även om man redan både betalt och klarat kunskapsprovet. Motionärerna efterfrågar att en förlängning av giltighetstiden för körkortsprovets kunskapsprov övervägs (yrkande 1) och en utvärdering av de kostnader som förknippas med att ta körkort (yrkande 2). I motion 2016/17:1692 konstaterar (S) att det har varit långa köer för förarprov på många orter. Motionären framför att det i ett antal kommuner, där det tidigare förrättats teoretiska körkortsprov, finns en oro för att denna möjlighet ska försvinna. Om det är möjligt att avlägga den teoretiska delen av körkortsprovet kan även det praktiska provet försvinna från kommunen. Motionären efterfrågar därför en översyn av hur service till de kommuner där körkortsprov genomförs fungerar. och (båda SD) konstaterar i motion 2016/17:1810 att för att få övningsköra privat måste man ha handledare som har gått en introduktionsutbildning och blivit godkänd. får man vara handledare åt högst 15 personer som övningskör. Motionärerna menar att det finns för många svarta trafikskolor som erbjuder billigare utbildning än godkända trafikskolor och att genom att sänka antalet tillstånd som varje handledare får ha skulle det bli svårare att bedriva svarta körskolor. Motionärerna efterfrågar en utredning om att begränsa antalet privata handledartillstånd för körkort till fem tillstånd. och (båda C) framför i motion 2016/17:1935 att det är viktigt att bilförare har erforderliga kunskaper. Många kan dock på grund av bl.a. dyslexi, språksvårigheter och koncentrationssvårigheter ha svårt att klara teoriprovet. Motionärerna menar att de svenska teoriproven torde vara väl ambitiösa i en internationell jämförelse och att bör se över deras utformning. Motionärerna föreslår även att möjligheten till muntlig prövning vidgas. Motionärerna efterfrågar följaktligen att körkortsprovet förenklas något. I motion 2016/17:2080 uppmärksammar (M) att svarta körskolor är ett växande problem. Genom att mot svart betalning ge körlektioner och registrera sig som handledare åt ett stort antal personer konkurrerar de svarta körskolorna ut dess lagliga motsvarigheter. Genom att minska antalet handledartillstånd som varje enskild person har rätt till skulle lönsamheten för de svarta körskolorna minska utan att vanliga människor som vill övningsköra drabbas. Motionären efterfrågar därför att möjligheterna att minska antalet handledartillstånd ses över. (M) konstaterar i motion 2016/17:2161 att reglerna för att ta mc-körkort är både komplicerade och kostsamma. Motionären menar att reglerna bör utvärderas för att underlätta processen. Motionären efterfrågar att de nya kraven för att ta mc-körkort enligt EU-direktivet utvärderas (yrkande 1), att förslag tas fram på hur systemet för mc-körkort kan förbättras (yrkande 2) och att möjligheten att kan bli försöksland i EU för ett nytt system för att få mc-körkort undersöks (yrkande 3). I motion 2016/17:2278 påpekar (SD) att EU har gett direktiv till medlemsländerna att de själva får avgöra om man får köra lätt mc Motionären menar att det inte är stor skillnad mellan att köra lätt mc och att köra bil eller moped. Om fler körde lätt mc skulle biltrafiken i städerna minska och flyta på bättre, och avgasutsläppen skulle minska. Motionären efterfrågar därför att regeringen återkommer med förslag för att erfarna trafikanter med B-körkort ska få tillåtelse att även köra lätt mc. I kommittémotion 2016/17:2531 anför m.fl. (M) att processen för att ta körkort för motorcykel är komplicerad och kostsam. Åldersgränserna bör ses över, med hänsyn till de olika kategorierna för att få Motionärerna yrkar att regeringen bör agera i EU för ett förenklat regelverk kring mc-körkort med syfte att effektivisera processen (yrkande 27). Vidare framförs i motionen att det är bekymmersamt att nästan hälften av alla som gör körkortsprovet misslyckas. teknik som förenklar och utvecklar körandet, och därför är det av stor vikt att körkortsutbildningen anpassas efter detta. Körkortet är ofta en mycket stor kostnad för många. Motionärerna menar att körkortsutbildningen bör kunna förenklas och är även positiva till att utreda möjligheten att införa CSN-lån för Motionärerna efterfrågar en generell översyn av körkortsutbildningen med syfte på större effektivitet och genomlysning av de olika momenten som ingår (yrkande 29). I motionen pekas vidare på att illegala bilskolor som bedriver verksamhet utan tillstånd är ett utbrett problem och leder till en osund Det behöver övervägas huruvida antalet handledarskap ska begränsas ytterligare för att motarbeta de illegala bilskolorna. utbildningsprotokoll där varje genomfört kursmoment kvitteras kan vara ett verktyg för att minska den olagliga verksamheten. positiva till att begränsa rätten för privatpersoner att äga bilar med dubbelkommando i syfte att stävja förekomsten av svarta bilskolor. Motionärerna efterfrågar ett krafttag mot svarta bilskolor genom att bl.a. överväga att ytterligare begränsa antalet handledarskap per person (yrkande m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:3391 att det blir allt svårare att ta körkort med B-behörighet. eller körprov är giltigt . Motionärerna menar att systemet borde vara mer flexibelt och hänsynstagande till ungdomars livssituation. Motionärerna efterfrågar förlängd giltighetstid för godkänt kunskapsprov eller körprov för körkortsbehörighet B (yrkande 27). uppmärksammas även att illegala körskolor snedvrider marknaden och lurar elever som betalar stora belopp för en utbildning de tror är godkänd men som i själva verket är illegal. En del körskolor har dessutom satt i system att försöka fuska i körkortsprov genom att skicka elever att göra proven ett flertal gånger och på så sätt memorera frågor och svar som sedan lärs ut till elever på körskolorna. Motionärerna efterfrågar insatser för att motverka fusk i körkortsutbildningen (yrkande 28) och vill därför minska antalet elever som en enskild person kan handleda till fem, liksom begränsa antalet tillfällen en person kan göra kunskapsprovet för körkort till . Utskottet vill först understryka att enligt EU:s tredje körkortsdirektiv ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att den som ansöker om körkort har de kunskaper och den förmåga samt uppvisar det beteende som krävs för att få framföra ett motorfordon. För detta ändamål ska det finnas ett förarprov som består av ett kunskapsprov och därefter ett körprov. Kunskapsprovet ska innehålla frågor om de punkter som tas upp i direktivet. Varje medlemsstat ska själv fastställa frågornas innehåll. Utskottet påminner om att kunskapsprovet och körprovet är ett sammanhållet prov. Genom kunskapsprovet ska man visa att man har teoretiska kunskaper så att man kan köra med omdöme i trafiken. Utskottet vill framhålla att införandet av ett sammanhållet prov för körkort grundas på bl.a. tidigare erfarenheter av att stora tidsglapp mellan teoriproven och körproven innebar att man i allt högre grad såg försämrade resultat. Ett syfte med att införa ett sammanhållet prov är därför att man förutom bättre inlärning också ska minska antalet omprov och bidra till att minska köerna. Utskottet vill också framhålla att uppföljningar av de nya reglerna har visat att eleverna har kommit betydligt bättre förberedda till proven. Utskottet noterar att servicelöfte innebär att den som bokar sitt första sammanhållna förarprov (kunskapsprov och körprov) för behörighet B ska få för kunskapsprovet och för körprovet senast från kunskapsprovet på någon av provorter. Om det första kunskapsprovet eller körprovet inte är godkänt har verket som mål att kunna erbjuda ytterligare minst två prov inom giltighetstiden . Prov kan göras på provorter, dvs. huvudorter (kontorsorter) och mottagningsorter. På mottagningsorter erbjuder körprov för vissa behörigheter och på en del orter även kunskapsprov. På vissa mottagningssorter erbjuds inte provtider . Utskottet noterar med tillfredsställelse att kunde möta efterfrågan på prov genom utökade provtider och och genom att anlita extrapersonal och flytta semestrar. Efterfrågan var störst då antalet genomförda kunskapsprov och körprov ökade , vilket motsvarar ca 15 000 prov. , juni–augusti, 2016 genomfördes ca 200 000 prov. Utskottet vill vidare påminna om att den som har svårt att läsa, skriva eller att förstå svenska kan göra ett anpassat kunskapsprov. Eleven kan välja mellan muntligt prov, prov med längre provtid, prov med tolk eller med tecken- Kunskapsprovet för behörighet B finns översatt till 14 andra språk Den som inte kan läsa och förstå svenska får göra kunskapsprovet Den som har lässvårigheter kan beviljas längre provtid. med mycket stora lässvårigheter kan få göra provet muntligt. kan utskottet konstatera att statistik från visar att andelen godkända prov minskar. genomfördes totalt ca 268 600 kör- prov för B-körkort. Av dessa blev godkända. genomfördes totalt ca 280 100 kunskapsprov för B-körkort, varav ca 48,4 procent blev godkända. För kunskapsproven är minskningen från ca 54 procent 2011 till 2016 och för körproven från 2011 Det kan finnas många olika orsaker till denna negativa Utskottet vill framhålla att det är viktigt att uppmärksamma denna fråga och följa den fortsatta utvecklingen. Utskottet vill härvid peka på att det är positivt om ungdomar tar körkort så tidigt som möjligt eftersom det leder till större möjligheter att få arbete och gör det möjligt att bo i regioner som saknar alternativa transportmedel. 1989 och 1997 minskade körkortstagandet från till drygt 60 procent, för att därefter ligga mellan . som lämnades av vid utskottets sammanträde har dock körkortstagandet (B-körkort) bland unga vuxna i åldern 18–ökat något , och är det som tar körkort. Utskottet har förståelse för att det för vissa kan uppfattas som en mycket kostsam investering att ta körkort. Att ansöka om körkortstillstånd kostar 150 Kunskapsprov hos kostar (och är avgiften ). Körprov för behörighet B, B96, C1, C, D1 och D kostar ; körprov för andra behörigheter kostar . tillverka körkortet kostar och fotografering på Till detta kommer kostnader för bl.a. synundersökning, riskutbildningar och eventuell utbildning vid en trafikskola. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att arbetsmarknads- och etablerings- ministern beslutade om en utredning inom Arbets- marknadsdepartementet som ska lämna förslag till lån för B-körkorts- Syftet är att det framför allt ska förbättra jobbmatchningen. Utredningen ska ta ställning till hur målgruppen för körkortslånet ska avgränsas och även överväga om det behövs en förstärkt tillsyn över körskolor om ordningen med körkortslån införs. Vidare ska utredningen ta ställning till om alla som uppfyller vissa uppställda krav ska kunna beviljas körkortslån. Uppdraget ska redovisas till Avslutningsvis vill utskottet betona att det är viktigt att de krav som ställs på den enskilda trafikanten utgår från högt ställda ambitioner för trafik- säkerhetsarbetet och att denna syn måste prägla alla överväganden som rör körkorts- och utbildningsfrågor. Åtgärder mot fusk vid kunskapsprov Utskottet har noterat att det i medierna har förekommit uppgifter om fusk när det gäller elever som skriver kunskapsprov. Frågan har även uppmärksammats av bl.a. som uppger att man kan köpa sig till kunskapsproven. menar att det finns exempel på att proven memoreras, fotograferas eller filmas under många provtillfällen. uppger också att det finns exempel på att två personer går till ett provtillfälle och byter personnummer med varandra och där uppdragstagaren skriver teoriprovet med goda poäng medan uppdragsgivaren skriver underkänt. Utskottet har från Förarprov inhämtat att man där är väl medveten om dessa metoder. arbetar därför systematiskt med att förebygga olika typer av fusk genom att ha ett digitalt rapporteringssystem där fusk och oegentligheter i samband med prov rapporteras och sedan behandlas i en säkerhetsgrupp. Nationella rutiner för prov ligger till grund för provgenomförandet och följs upp internt och genom tillsyn av Transportstyrelsen. De viktigaste åtgärderna är id-kontroll av dem som gör provet och bevakning i samband med att provet genomförs. När det gäller fotografering av frågor uppger att fysisk bevakning är det viktigaste medlet för att förhindra det. genomför även försök med nedsänkta bildskärmar för att försvåra fotografering och kameraövervakning för att förstärka bevakningen. Utskottet konstaterar att menar att man kommer att komma tillrätta med memorering och fotografering i samband med att verket inför en ny plattform för kunskapsprov (KPS) . Då kommer antalet provversioner att öka – en och samma elev måste t.ex. göra 13 prov (B-prov) för att få se en och samma fråga två gånger. uppger vidare att byte av personnummer kan förekomma men verkets bedömning är att det i så fall är i mycket begränsad utsträckning eftersom verkets rutiner innebär att provförrättaren placerar ut och kontrollerar att rätt person sitter vid rätt dator.