bet · H401SoU9 · 2017-03-30 00:00:00 — I motion 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om försöksprojekt i syfte att bistå kommuner, landsting och regioner som har eller vill ha testbäddar inom äldrevård och äldreomsorg. [5] I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 36 föreslås ett tillkännagivande om en nationell strategi för att ta till vara innovationer inom vård och omsorg med fokus på samarbete mellan kommuner, landsting och regioner t.ex. om testbäddar inom äldreomsorgen. I yrkande 37 föreslås ett tillkännagivande om att denna nationella strategi även ska innehålla incitamentsstruktur för att hitta sätt att attrahera näringslivet som samarbetspartner för innovationer. I motion 2015/16:1436 av (S) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör ta ett samlat ansvar för att vårdgivare och brukare får ökad tillgång till innovationer och ny teknik. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att såväl forsknings- och innovationspolitiken och eventuella stimulansmedel inom äldreomsorgen som lagstiftning, förordningar och riktlinjer från olika myndigheter ses över i ett samlat program. I motion 2015/16:839 av (S) föreslås ett tillkännagivande om e-tjänster i äldreomsorgen och hemsjukvården. Motionären anför att det finns stora samhällsekonomiska fördelar med att införa e-tjänster såväl inom som på äldreboenden. I motion 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om ökade utbildningsinsatser för att stärka äldres delaktighet i it-samhället. Bakgrund och pågående arbete Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) har enats om en långsiktig vision för e-hälsoarbetet som bl.a. rör hälso- och sjukvården och . Enligt visionen ska 2025 vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. Särskilt utpekade målgrupper för visionen är brukare, klienter, patienter samt medarbetare. Av överenskommelsen framgår att visionen ersätter e-hälsostrategin , men bygger vidare på delar av denna. En ökad digitalisering ska stödja brukarnas, klienternas och patienternas situation samt ge mer ändamålsenliga stöd för medarbetarna för att säkra en socialtjänst och hälso- och sjukvård som är jämlik, jämställd, tillgänglig och av hög kvalitet. Digitaliseringen medför även att medarbetare och entreprenörer ges möjligheter att skapa nya verktyg som kan effektivisera verksamheterna, bidra till nya och innovativa arbetssätt, utveckla verksamhetsprocesserna samt öka möjligheterna för forskning, utveckling och innovation. Arbetet med digitalisering och e-hälsa ska drivas utifrån ett jämställdhetsperspektiv, och it-stöd bör vara användbara för alla människor oavsett t.ex. ålder, funktionsnedsättning eller kunskapsnivå. Visionen om e-hälsa ska följas av en eller flera handlingsplaner som förtydligar insatser som kan bidra till att uppnå visionen. Visionen pekar ut tre insatsområden som också kommer att behandlas i arbetet med handlingsplanen. Dessa områden är regelverk, mer enhetlig begreppsanvändning och standardisering. kom regeringen och SKL överens om en handlingsplan för perioden –2019 för samverkan när Vision e-hälsa 2025 genomförs (dnr S2017/00378/FS). I visionen beskrivs alltså att en eller flera handlingsplaner ska tas fram för att uppnå målet. Regeringen och SKL redogör i sin handlingsplan för hur det gemensamma arbetet inom e-hälsoområdet ska utformas och styras samt drivas framåt. Handlingsplanen konkretiserar hur arbetet mot visionen ska bedrivas –2019. Årliga samordningsplaner ska tas fram av den nationella styr- och samverkansorganisationen för att säkerställa de olika insatsernas genomförande. Handlingsplanen lägger särskilt fokus på nationell standardisering, och ett av förslagen är att ett nationellt forum för standardisering inom e-hälsa inrättas. Forumet ska bl.a. vara en arena för strategisk koordinering av pågående utvecklingsinsatser av nationellt gemensamt intresse inom standardisering på e-hälsoområdet samt identifiera och peka ut områden av betydelse för gemensamma satsningar. I handlingsplanen anges att det är viktigt att i arbetet beakta de möjligheter digitaliseringen ger utifrån ett forsknings- och innovationsperspektiv. har enligt handlingsplanen en stark position inom life science-området, och detta måste värnas. Det finns enligt handlingsplanen stora möjligheter att ta en ledande position inom digital hälsa och bli en globalt ledande testmiljö inom området genom det utvecklingsarbete som handlingsplanen pekar ut. Dessutom anger regeringen och SKL att sektorsövergripande samverkan och ökad rörlighet mellan forskningsmiljöer, näringslivet, hälso- och sjukvården samt är viktiga framgångsfaktorer. E-hälsoområdet har kopplingar till många andra områden och pågående satsningar och det är därför enligt handlingsplanen nödvändigt att beakta möjligheter för samverkan med dessa satsningar. gav regeringen i uppdrag att inrätta ett särskilt samordningskansli för samverkan inom e-hälsofrågorna (ändring i myndighetens regleringsbrev ). Uppdraget om samordningskansliet följer den handlingsplan som regeringen och SKL kom överens om med syftet att förverkliga Vision e-hälsa 2025. Inom SKL pågår även en satsning som kallas Smartare välfärd. Med den vill SKL samla ihop olika aktiviteter som pågår för att förändra och vässa välfärden genom digitalisering. Webbplatsen ska enligt SKL vara en plats för inspiration och ge tillgång till olika stöd och verktyg att använda på vägen till en mer digitaliserad tillvaro. Stärkt innovationsförmåga i offentlig verksamhet –2017 tecknade SKL och en överenskommelse om stärkt innovationsförmåga i offentlig verksamhet –2017. Överenskommelsen anger syfte, mål och inriktning för arbetet med att stärka innovationsförmågan i den verksamhet som kommuner, landsting och regioner ansvarar för –2017. Den bygger vidare på tidigare överenskommelser mellan SKL och för åren 2012–2014. och vill stimulera utveckling av testbäddar inom fler sakområden och sprida erfarenheter av befintliga initiativ inom exempelvis sjukvården, omsorgen, skolan och miljöområdet. Målet var att minst fem förstudier om testbäddar skulle genomföras med målsättningen att genomföra uppbyggnadsprojekt . Diskussioner pågår på om fler satsningar på testbäddsinitiativ (dnr : 2015-00182, dnr SKL: 14/6460). Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) Av direktiven till utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) framgår att utredaren bl.a. ska lämna förslag om hur välfärdsteknik kan användas för en ökad kvalitet och effektivitet. Förslagen ska i analys vägas mot risker som bristande tillförlitlighet och säkerhet samt risker för isolering som en följd av att teknik kan ersätta mänsklig kontakt. Uppdraget ska redovisas . har i uppdrag att följa upp kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm (dnr S2014/1397/FST). uppföljning av kommunernas utvecklingsarbete med e-hälsa och trygghetslarm visar att digitalisering av trygghetslarmen går framåt, men användningen av andra e-tjänster är fortfarande på en låg nivå i kommunerna. Myndigheten konstaterar bl.a. att och den kommunala hälso- och sjukvården behöver ta ett större ansvar för utvecklingen av de kommunikationsnät som välfärdstekniken är beroende av (E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna, 2016). ska enligt regleringsbrevet fortsätta att genomföra uppdraget att följa upp kommunernas arbete med e-hälsa och trygghetslarm i kommunerna (S2015/04635/FST, S2016/07779/RS [delvis]). Uppdraget ska redovisas . Digitala tjänster inom och hemsjukvården Myndigheten för delaktighet har haft ett uppdrag om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård i syfte att öka förutsättningarna för att utveckla och införa e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Arbetet har bl.a. resulterat i utbildningar för kommuner, ett digitalt ledningssystem för att kvalitetssäkra trygghetslarmsprocessen, en vägledning om kommuners informationssäkerhetsansvar samt en webbsida som samlar kunskapsunderlag från berörda myndigheter. Några av slutsatserna i Myndigheten för delaktighets rapport är att det finns ett fortsatt behov av kompetensutveckling och stöd till kommunerna. Det gäller bl.a. införande av trygghetslarm och kvalitetssäkring när man inför nya teknikprocesser i kommunerna (Digitala tjänster inom och hemsjukvården ). It-utbildning för äldre erbjuds inom vissa kommuner. Ett exempel är kommun, där man i samarbete med Seniornet och erbjuder kurser för att kommunens äldre invånare ska få en grundläggande utbildning i internet till en låg kostnad. Utskottet kan konstatera att det pågår en rad aktiviteter inom e-hälsoområdet. Det gäller inte minst arbetet inom ramen för regeringens och SKL:s vision för e-hälsoarbetet. Utskottet välkomnar den handlingsplan som tagits fram för samverkan vid genomförandet av visionen. Utskottet ser även positivt på överenskommelsen mellan om stärkt innovationsförmåga i offentlig verksamhet. Mot bakgrund av det arbete som bedrivs bör motionerna 2015/16:839 (S), 2015/16:1436 (S) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2589 (M) yrkandena 36 och 37 samt 2016/17:3225 (M) yrkande 7 avslås. Vidare noterar utskottet att det inom vissa kommuner erbjuds it-utbildning för äldre, vilket är positivt. Utskottet anser dock inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2016/17:3190 (L) yrkande 9. Motionen bör avslås. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller två motionsyrkanden och bifaller delvis två motionsyrkanden. I motion 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om ett äldreperspektiv på arbetet mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld. Motionärerna anför att det behövs mer insatser för att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer. Kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som ofta möter äldre, t.ex. inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, är central i sammanhanget. I motion 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om insatser för att de som arbetar med äldre ska ha god kunskap om hur man känner igen tecken på våld för att mer effektivt förebygga våld mot äldre. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om uppdrag till att i dialog med SKL ta fram en särskild handlingsplan och riktlinjer för stödet till äldre brottsoffer. Motionärerna anför att det är oklart i vilken utsträckning äldre brottsoffer får stöd i kommunerna, och det finns därför skäl att skapa en samlad bild av situationen. I motion 2016/17:798 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att upprätta en förbättrad nationell plan för att motverka våld mot äldre. Till socialnämndernas uppgifter hör, enligt 5 kap. 11 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, att verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld och andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra situationen. föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer trädde nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:4) om våld i nära relationer i kraft. Författningen gäller för och hälso- och sjukvårdens arbete mot våld i nära relationer. Syftet med den nya författningen är att höja kvaliteten i stödet till våldsutsatta barn och vuxna samt barn som bevittnat våld och att stödja våldsutövare att upphöra med våldet. Av 4 kap. framgår att den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av alla slags ärenden som gäller enskilda enligt SoL bör ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. Om ärendena avser våldsutsatta vuxna bör personalen dessutom ha socionomexamen. Personal som genomför insatser enligt SoL bör ha kunskap om våld och andra övergrepp för att kunna uppmärksamma att en person är våldsutsatt och se till att hon eller han får hjälp för sin våldsutsatthet. Vidare bör personal som genomför insatser i verksamheter som särskilt är inriktade på att ge stöd och hjälp till våldsutsatta personer ha kunskap om våld och andra övergrepp av eller mot närstående samt ha förmågan att omsätta kunskaperna i det praktiska arbetet. Utskottet behandlade i betänkande 2014/15:SoU11 Äldrefrågor bl.a. motionsyrkanden om våld mot äldre (beslut i kammare ). Utskottet betonade att våld och övergrepp mot äldre personer är en mycket angelägen fråga att uppmärksamma, och våldsutsatthet och stöd till dem som har utsatts behöver lyftas fram i utvecklingen av äldreomsorgen och vården av äldre. Vidare såg utskottet positivt på att regeringen har antagit en nationell strategi om våld mot äldre inom vården och omsorgen och att en särskild utredare i dialog med myndigheter, organisationer och andra aktörer arbetar med att ta fram en samlad nationell strategi för att nå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra (dir. 2014:25). Vidare noterade utskottet att arbetar med att stödja kommunerna och andra aktörer med att öka kunskapen och höja kompetensen hos omsorgspersonal när det gäller våld mot äldre. Bakgrund och pågående arbete Brottsoffer och deras närstående – ansvar för att ge stöd och hjälp I regleringsbrevet för fick regeringens uppdrag att vägleda i arbetet med brottsoffer. Vägledningen Brottsoffer och deras närstående – ansvar för att ge stöd och hjälp publicerades . Syftet med vägledningen är att ge personal inom stöd om hur socialtjänstlagen ska tillämpas vid bedömningar av behov av insatser för brottsoffer och deras närstående. Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55) I betänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck föreslogs att ett nationellt sekretariat som bl.a. ska samordna, utvärdera och följa upp politiken skulle inrättas vid . Utredningen som skulle föreslå en nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor konstaterade att det inte fanns någon särskild nationell sektorsmyndighet som kan genomföra och förvalta uppdraget om en nationell strategi, men att det skulle finnas en jämställdhetsmyndighet med ansvar för området. Utredningen föreslog att ett sekretariat skulle inrättas med uppgifter som omfattar både sådana som vanligtvis genomförs av , t.ex. samordning av regeringens styrning och att ta fram åtgärdsprogram på området, och rena myndighetsuppgifter såsom uppföljning, utvärdering och samordning av åtgärder i den nationella strategin. Utredningens övergripande slutsats var att det krävs en bättre samordning, struktur och tydlighet när det gäller arbetet för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid Regeringens skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid omfattar bl.a. en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Ett av delmålen är att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt, inklusive sexuellt, våld och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Delmålet omfattar vidare hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och handel med människor för sexuella ändamål. Delmålet om mäns våld mot kvinnor har även en stark koppling till närliggande former av våld såsom våld i samkönade relationer. Regeringen anför i skrivelsen att äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas och att det är brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person, eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informationsmaterial och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. I skrivelsen redogör regeringen även för sin avsikt och sina skäl för att inrätta en jämställdhetsmyndighet (se nedan). Regeringen avser även att inom ramen för myndigheten permanenta och samordna flera uppdrag på jämställdhetspolitikens område. Det bedöms bidra till ett mindre fragmentiserat arbete, förbättrad samordning och effektivitet samt ett starkare genomslag för regeringens jämställdhetspolitik. Av skrivelsen framgår även att regeringen avser att återkomma med förslag till åtgärder för att möjliggöra att det upprättas nationell statistik över insatser för brottsoffer. Skrivelsen behandlades i arbetsmarknadsutskottets betänkande 2016/17:AU5 (debatt och beslut i kammaren ). Inrättande av en jämställdhetsmyndighet (dir. 2016:108) tillsatte regeringen en särskild utredare som ska förbereda och genomföra bildandet av en ny myndighet för uppföljning, analys, samordning och stöd på jämställdhetspolitikens område. Utredaren ska vidta de åtgärder som krävs för att myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Av direktiven framgår bl.a. att delar av universitets uppdrag att utveckla och sprida evidensbaserad kunskap och information om mäns våld mot kvinnor ska överföras till jämställdhetsmyndigheten och drivas vidare som en permanent uppgift. Det gäller bl.a. utveckling och spridning av evidensbaserad kunskap och information om mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt om våld i samkönade relationer med ett rikstäckande och samlat perspektiv. Genomförande och uppföljning av den nationella strategin Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatser på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska också genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Våld mot äldre kvinnor (rapport 2016:1) Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) har i rapporten mot äldre kvinnor – en forsknings- och kunskapsöversikt lyft fram den forskning som finns för att bidra till ökad kunskap inom området. Insatser och strategier som syftar till att ge våldsutsatta kvinnor stöd och hjälp måste utformas utifrån aktuell forskning. Av rapporten framgår bl.a. att en förutsättning för ett professionellt bemötande av en våldsutsatt kvinna är att mötet präglas av respekt och att personal har kunskap och kompetens om våld mot kvinnor och våldets processer. Våld – om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer 2016 uppdaterades om och hälso- och sjukvårdens arbete med våld i nära relationer. är ett komplement till de föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer som nämns ovan (SOSFS 2014:4). Den nya författningen, och således även handboken, omfattar en vidare målgrupp än de tidigare allmänna råden. Här avses vuxna kvinnor och män som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående samt barn som utsatts för eller bevittnat våld av eller mot närstående. Den nya författningen innehåller även allmänna råd om stödet till våldsutövare. Bland de särskilt utsatta grupper som uppmärksammas är äldre kvinnor och kvinnor som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. I handboken betonas att personalens kunskap är avgörande för att ska kunna upptäcka och förstå våldsproblem samt på ett respektfullt sätt ta upp frågor om våld med de berörda. rekommenderar utifrån bästa tillgängliga kunskap att personalen i hälso- och sjukvården och bör erbjudas fortbildning om våld i nära relationer i syfte att öka förutsättningarna att upptäcka våld. Om våld mot äldre Om våld mot äldre är en avgiftsfri webbutbildning som tagits fram av . [6] Utbildningen riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen och som kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. Utbildningen kan genomföras via webben eller genom nedladdningsbara text- och övningshäften. har även publicerat Blånader och silverhår – utbildningsmaterial om våld mot äldre kvinnor (2014). Det kan användas av chefer som planerar utbildning och kompetenshöjning, av utbildningsledare som genomför utbildningar och av personal som en del av lärandet på arbetsplatsen. Det råder okunskap om det våld som äldre utsätts för. Ofta befinner sig äldre dessutom i en situation där de är särskilt sårbara, t.ex. om de är beroende av en närstående för att få vardagen att fungera. Det är inte nödvändigtvis den äldres partner som är förövaren när våld i familjesammanhang förekommer, utan det kan även vara t.ex. vuxna barn eller barnbarn. Enligt utskottets mening behövs ett äldreperspektiv på arbetet mot våld i nära relationer och hedersrelaterat våld. Det är angeläget att klargöra på vilka områden som samhällets insatser för att motverka våld mot äldre behöver förbättras och vilka former av hjälp och stöd till brottsoffren som behöver utvecklas. Kunskap och medvetenhet hos yrkesgrupper som ofta möter äldre, t.ex. inom hälso- och sjukvården och äldreomsorgen, är central i sammanhanget. Utskottet anser därför att regeringen bör ge en myndighet i uppdrag att kartlägga och synliggöra våld mot äldre i nära relationer och hedersrelaterat våld mot äldre. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2016/17:3228 (M) yrkande 5 och 2016/17:3237 (M, C, L, KD) yrkande 1 bör bifallas. Motionerna 2016/17:798 (M) och 2016/17:3228 (M) yrkande 3 bör bifallas delvis. Nutrition inom vård och omsorg Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nutrition inom vård och omsorg. Jämför reservation 20 (M, SD). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 32 föreslås ett tillkännagivande om ett för måltider i bl.a. vård och omsorg. I motion 2016/17:722 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om mat för människor i behov av hjälp och stöd i alla åldrar. Motionären anför bl.a. att äldre lider av undernäring på många äldreboenden. För att motverka detta problem krävs en ökad kunskap om näringsinnehåll och mat. I motion 2015/16:2464 av (C) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om behovet av att kartlägga undernäringens omfattning och dess konsekvenser. I motion 2015/16:2310 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att ge i uppdrag att kartlägga frågan om undernäring inom vården och omsorgen i . Bakgrund och pågående arbete Förebyggande av och behandling vid undernäring (SOSFS 2014:10) nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2014:10) om förebyggande av och behandling vid undernäring började gälla . Föreskrifterna ställer krav på rutiner för att förebygga, upptäcka och behandla undernäring. Enligt myndigheten kan tydliga rutiner i vården och omsorgen bidra till att onödigt lidande och dödsfall till följd av undernäring undviks. Föreskrifterna visar på vilka områden rutiner behövs för att säkerställa att den berörda verksamheten uppfyller kvalitetskraven på näringsområdet. Föreskrifterna gäller verksamheter som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen, samt verksamheter som omfattas av socialtjänstlagen om insatsen avser hemtjänst eller särskilt boende. Näringsriktiga måltider inom vård och omsorg arbetade och tillsammans för att se över rådande rekommendationer och hitta bra sätt att fördela ansvaret för måltids- och nutritionsfrågor inom vården och omsorgen.