bet · H401SkU26 · 2017-03-31 00:00:00 — Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Minskad skatteadministration, punkt 3 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3407 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Trots alliansregeringens åtgärder som sänkte företagens administrativa kostnader med upplever många företag att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration. Detta är både ett konkurrenskraftsproblem och en tröskel för att starta, driva och expandera företag. En politik för jobb och tillväxt går hand i hand med en politik för företagande och entreprenörskap. Med gynnsamma förutsättningar för företagande och entreprenörskap kan fler jobb växa fram. För många företag innebär dagens skatteadministration en påtaglig börda. Mycket tid och pengar går åt till att hantera skatteadministration i stället för att investeras i kärnverksamheten. bör därför ges i uppdrag att föreslå åtgärder för att minska skatteadministrationen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2510 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1048 av och (båda S), 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1898 av (S) yrkande 2, 2016/17:1931 av (M), 2016/17:2110 av (M), 2016/17:2155 av (M) yrkande 1, 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 5. Den snabbt växande delningsekonomin förändrar och utmanar våra traditionella föreställningar om ekonomins funktionssätt, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare och hur framtidens skattesystem ska utformas. I takt med att delningsekonomin blir större måste regelverken anpassas för att upprätthålla legitimiteten för skattesystemet och hindra skatteundandragande. Delning får inte bli en ursäkt för skattefusk. Man bör därför se över möjligheten för och andra berörda myndigheter att genom it-stöd och administrativt stöd förenkla administrationen för köpare och säljare inom delningsekonomin samt säkerställa att skattebetalningar görs på ett korrekt sätt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 4 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:1048 av och (båda S), 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1898 av (S) yrkande 2, 2016/17:1931 av (M), 2016/17:2110 av (M), 2016/17:2155 av (M) yrkande 1, 2016/17:2510 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 5. är en myndighet vars förtroende från Företagarsverige är högt och har ökat . alltmer tydliga information i en mängd frågor liksom digitaliseringen har starkt bidragit till företagarnas syn på myndighetens service. Trots detta finns det historiskt liksom i närtid alltför många exempel där företagare kommer i kläm som en konsekvens av administrativa rutiner liksom omtolkning av lagar och regler. Mycket av arbete fungerar bra men vi efterlyser ändå en ändrad attityd till företagande. Ett företagsamt är en förutsättning för tillväxt och en stark välfärd. Skattelagstiftningen måste tolkas och tillämpas på samma sätt över hela landet med transparens och förutsägbarhet som ledstjärnor. Beviskraven i skatteprocessen måste höjas till jämförbara nivåer med de beviskrav som ställs i straffrättsliga mål, och de administrativa domstolarna måste mer självständigt och kritiskt granska underlag i tvister. För att ytterligare förbättra arbetet med processer och beslut och för en rättssäker hantering av skatteärenden bör regeringen ges i uppdrag att tillsätta en utredning för att sammanställa en vitbok som kan utgöra en grund för det fortsatta arbetet med ett skatteverk i världsklass. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1048 av och (båda S), 2016/17:1898 av (S) yrkande 2, 2016/17:1931 av (M), 2016/17:2110 av (M), 2016/17:2155 av (M) yrkande 1, 2016/17:2510 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 5. anser att kampen mot skattefusk, svartjobb och social dumpning måste ges en hög prioritet och att det inte saknas beprövade metoder om bara den politiska viljan finns. Den nuvarande regeringen har visat prov på sådan vilja och har vidtagit ett antal åtgärder i rätt riktning. välkomnar det arbete som pågår och de åtgärder som vidtagits, men vidhåller att det krävs en samlad nationell handlingsplan. Regeringen bör därför anta en nationell handlingsplan mot skattefusk, svartjobb och social dumpning. Planen bör sträcka sig med tydliga prioriteringar och delmål och omfatta flera myndigheter med uppdrag att samverka inbördes och med arbetsmarknadens parter. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Skatte- och avgiftskontroll, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3190 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1048 av och (båda S), 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1898 av (S) yrkande 2, 2016/17:1931 av (M), 2016/17:2110 av (M), 2016/17:2155 av (M) yrkande 1, 2016/17:2510 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 5. Vi lever i digitaliseringens tidsålder, en revolutionerande tid där ständig teknisk utveckling har kommit att bli en del av varje individs vardag. I dagens har förändringen skett i såväl privat som offentlig sektor. Dock finns det en tydlig skevhet i utvecklingen. Offentlig sektor släpar efter, och trots att digitalisering skulle innebära förbättringar för både intern och extern kommunikation går det långsamt framåt. Inom den offentliga förvaltningen kan digitaliseringen skapa mycket stora välfärdsvinster i form av snabbare kontakt mellan myndigheter och den enskilde, effektivare handläggning och färre fel. Delningsekonomin är ett fenomen som uppstått i digitaliseringens kölvatten. De senaste årens snabba tekniska utveckling och låga utvecklingskostnader för lättillgänglig, konsumentvänlig teknik har öppnat scenen för en rad kreativa entreprenörer och nyskapande it-företag såsom Uber, Airbnb och Taskrunner. Men i har politiken och lagstiftningen ännu inte hunnit anpassa sig till delningsekonomin. Jämfört med reguljära anställningsförhållanden eller tjänsteköp gör delningsekonomin det svårare för både säljare och köpare att göra rätt skatteinbetalningar och för att kontrollera om så skett. Liberalerna föreslår att regeringen ger i uppgift att ta fram en auktoriserad app eller annan teknisk lösning där erbjuder en enkel möjlighet för aktörer i delningsekonomin att genom sin egen app rapportera in nödvändiga kontrolluppgifter direkt. En sådan auktorisation ändrar i sig inte skatteplikten, men skapar en trygghet för både köpare och säljare om lagligheten i transaktionen, och således en grund för den bredare delningsekonomin att utvecklas som intäkter till vår gemensamma välfärd skyddas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Månadsuppgift, punkt 7 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 16. driver på för en markant minskad administrativ börda för företagen bl.a. i och med Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag om e-inkomst. Förslaget innebär att allt som är skattegrundande ska inrapporteras till genom ett system som myndigheten utvecklar. Tanken är att alla myndigheter ska kunna ta del av uppgifterna via det nya systemet. E-inkomst kan rapporteras per automatik från befintliga lönesystem och ersätter den nuvarande månadsvisa arbetsgivardeklarationen och den årsvisa kontrolluppgiften. Det blir enkelt, förutsägbart och rättssäkert för den enskilde och för företagen. E-inkomst förenklar och ger bättre skydd för företagare, för kombinatörer och för dem som har oregelbunden arbetstid. Möjligheterna att införa e-inkomst bör ses över omgående. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. F-skatt och näringsverksamhet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:376 av (S) yrkandena 1–4, 2016/17:618 av (S) yrkandena 2 och 3, 2016/17:1047 av m.fl. (S), 2016/17:1680 av m.fl. (S) yrkande 4 och 2016/17:1716 av (L). Reglerna för F-skatt förändrades vid ingång. Bland annat utvidgades näringsbegreppet i syfte att fler skulle kunna beviljas F-skatt. Förändringarna innebär att det numera är tillräckligt att uppdragstagaren har en enda uppdragsgivare. Denna uppdragsgivare kan dessutom vara personens tidigare arbetsgivare. utvärderade förändringarna av näringsbegreppet. I utvärderingen är det tydligt att anser att det finns en strävan bland många arbetsgivare att använda sig av personer med F-skatt i stället för att anställa i syfte att undvika att ta sitt arbetsgivaransvar. anser därför att det ska krävas mer än en arbetsgivare för att godkännas för F-skatt. På så sätt vill vi värna arbetstagarbegreppet och arbetsrätten. Vad som anförts ovan om att det ska krävas flera uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Det är också viktigt att framhålla F-skattens roll som skydd för den enskilda konsumenten. Den som anlitar en uppdragstagare med F-skatt behöver inte göra något skatteavdrag eller betala arbetsgivaravgifter på ersättningen. Om en oseriös uppdragstagare blir godkänd för F-skatt kan detta utnyttjas i syfte att försvåra upptäckten av svartarbete. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare som understiger en viss summa i debiterad skatt. Vad som anförs ovan om tidsbegränsad F-skatt bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Ung Företagsamhet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1783 av (L) yrkande 3. behöver fler företag och fler företagsamma personer. Att ta det första steget och grunda ett eget företag kan vara nog så krävande för individen. I den här processen är det viktigt att det offentliga sänker trösklarna för nyföretagandet, så att fler vågar ta steget och förverkliga sina drömmar. En god väg till nyföretagande är utbildningar i entreprenörskap i skolan. Där får ungdomar förverkliga sina idéer och pröva sina vingar som entreprenörer tack vare stöd från ideella aktörer som Ung Företagsamhet som är en ideell och obunden utbildningsorganisation med syftet att tillsammans med skolan införa entreprenörskap och ett engagerat näringsliv i utbildningssystemet. måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomarna byggt upp under sitt UF-företagande och innebär ett avbräck för de ungdomar som vill ta sitt entreprenörskap till en ny nivå med F-skattsedel. Framtidens företagare måste få en enklare och mer positiv start på sitt entreprenörskap. bör därför få i uppdrag att se över och handlägga en lösning som innebär en snabb övergång från till F-skattsedel. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Egenanställningsföretag, punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 3. behöver fler personer som arbetar, det behövs fler företag och fler vägar in i yrkeslivet. För att det ska bli möjligt behövs alla tänkbara åtgärder. Ett nytt sätt att arbeta på är egenanställning. finns ca 50 egenanställningsföretag i och formen växer snabbt. Formen kan stimulera företagande, och dessutom möjliggör den flera vägar in på arbetsmarknaden. Den egenanställda personen driver sin verksamhet med vilja och arbetskapacitet och utvecklar sin egen karriär, men behöver inte vara expert på regelverket för företagande. Det kan innebära att man kan förverkliga sina idéer och tillvarata möjligheter som dyker upp. Man kan helt enkelt våga pröva, våga satsa utan att ägna tid och energi till administration och lagar och regler som styr näringsverksamhet. Man kan känna sig trygg med arbetsgivaren, egenanställningsföretaget, som sköter administrationen och lagar och regler. Vi ser framväxten av en delningsekonomi där människor gör mindre tjänster för varandra mot betalning. Detta är på många sätt positivt, men det finns en utmaning kring hur dessa tjänster ska beskattas. Här kan egenanställningsföretagen spela en viktig roll genom att vara en seriös partner som ser till att delningsekonomin fungerar i enlighet med rådande lagar och regler och att staten får in skatteintäkter. Dessutom är egenanställningsföretagen arbetsgivare för dem som utför tjänsterna och tar ansvar för försäkringar, sjuklön och annat som ingår i arbetsgivaransvaret. Egenanställningsformen behöver bli mer känd för att stimulera företagandet och på samma gång medverka till lägre arbetslöshet. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Personligt betalningsansvar, punkt 12 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:3152 av m.fl. (M) och 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 4. Företagen är jobbmotor, och vi måste sträva efter att näringslivet ska kunna verka under goda förutsättningar. som det är viktigt att framhålla att var och en ska göra rätt för sig måste reglerna anpassas så att det är attraktivt att driva företag och lätt att göra rätt för sig. Skattesystemet ska uppmuntra till företagande och entreprenörskap. Som huvudregel blir företrädare för ett aktiebolag inte personligen ansvariga för skulder i bolaget. Personligt betalningsansvar kan dock uppstå för bolagets styrelseledamöter i vissa särskilda fall som regleras i aktiebolagslagen. Reglerna finns för att uppnå en balans mellan bolagets och borgenärernas intressen. När det gäller skatter och avgifter till det allmänna finns därutöver regler om personligt betalningsansvar, s.k. företrädaransvar, i skatteförfarandelagen. Det skatterättsliga företrädaransvaret innebär att en företagare kan bli personligt betalningsansvarig om inte företaget kan betala sin skatt. Om en företagare inte sett till att bolaget betalat sina skatter och avgifter senast på förfallodagen som avvecklingsåtgärder av bolaget inte påbörjats kan företagaren enligt företrädaransvaret göras personligt ansvarig för skulderna. Reglerna har utsatts för mycket kritik, och kunskapen om reglerna har visat sig vara bristfällig. Reglerna om företrädaransvar har dessutom kommit att tillämpas mycket strängt. Detta kan leda till att styrelseledamöter åläggs ett personligt betalningsansvar på ett sätt som inte framstår som proportionerligt i förhållande till ansvarsreglerna i aktiebolagslagen. Genom dessa stränga regler finns det stor risk att det blir svårare att rekrytera styrelsemedlemmar, inte minst till små företag. När man går längre när det gäller skulder till det allmänna än när det gäller andra skulder, gynnas det allmänna på ett sätt som inte framstår som rimligt. Det finns således anledning att se över reglerna om företrädaransvar i skatteförfarandelagen. beslutade i ett tillkännagivande till regeringen att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Regeringen har trots tillkännagivande inte återkommit med konkreta förslag. Enligt information i skrivelser till bereder regeringen ärendet och har så gjort . Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Certifierade kassaregister, punkt 13 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:2030 av och (båda C) samt 2016/17:286 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1208 av och (båda M), 2016/17:1414 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1477 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1524 av (M), 2016/17:1561 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1887 av (M) och 2016/17:2524 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. grundinställning är att konkurrensen mellan företag måste ske på rättvisa villkor och att det därmed är viktigt att motverka skattefusk och oönskade skatteundandraganden. En i sammanhanget viktig lagstiftning är skyldigheten att ha kassaregister. Ett av syftena med lagen var att skydda seriösa företagare inom kontanthandeln mot illojal konkurrens. I samband med att det generella undantaget från kassaregister för torg- och marknadshandel togs bort utökades också möjligheten för att undanta verksamheter från kravet på kassaregister om kravet oavsett orsak är oskäligt. Det var uttalat att undantag skulle göras på ett frikostigt sätt. Så har det tyvärr inte blivit. Intentionen med lagstiftningen var aldrig att verksamheter som inte hade någon praktisk möjlighet att uppfylla kravet på kassaregister skulle tvingas att stänga. Enligt mening är det ur ett samhällsperspektiv oerhört viktigt att kontrollverksamheten inte får ta över och styra vilka näringsverksamheter som får finnas. anser därför att reglerna om dispens från kravet på kassaregister bör förtydligas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Certifierade kassaregister, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:286 av (KD) yrkande 1 och 2016/17:286 av (KD) yrkande 2, 2016/17:822 av m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:1208 av och (båda M), 2016/17:1414 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1477 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1524 av (M), 2016/17:1561 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1887 av (M), 2016/17:2030 av och (båda C) och 2016/17:2524 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Syftet med kassaregisterlagen är att upprätthålla konkurrens på lika villkor oavsett om det är en ambulerande försäljning eller om denna är av fast natur. För torg- och marknadshandeln krävs att säljaren använder sig av ett kassaregister med tillhörande kontrollenhet och kvittoskrivare. Det förutsätts då att det på marknaden finns tillgång till kassaregister med kvittoskrivare som är tillverkade för utomhusbruk. Men tyvärr finns det inga sådana kassaregister att tillgå. De är inte IP 44-klassade och följaktligen inte gjorda för utomhusbruk. Det har alltså uppstått ett s.k. moment 22 där torg- och marknadsförsäljare som följer lagens och krav på att kassaregister ska användas även vid utomhusförsäljning bryter mot elsäkerhetsförordningen och arbetsmiljölagstiftningen. Då inomhusapparater används vid fuktig, regnig väderlek eller vid stark kyla är det inte ovanligt att pappersremsan sväller och att detta leder till driftsstopp eller att apparaten krånglar på annat sätt. Det bör göras en översyn av kassaregisterlagen så att den oavsett område och väderleksförhållanden kan tillämpas på ett rättssäkert sätt vid ambulerande torg- och marknadsförsäljning. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anstånd, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3158 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 6. Den som enligt beslut har en skatt eller avgift att betala är skyldig att betala skatten eller avgiften även om beslutet inte har vunnit laga kraft. kan dock bevilja anstånd med betalningen. I detta hänseende skiljer sig allmänna (statliga) fordringar från enskilda (privata) fordringar. Egendom som utmätts för privata fordringar får, med vissa undantag, inte säljas förrän exekutionstiteln vunnit laga kraft. Ett exempel på en situation då ska bevilja anstånd med betalningen av en skatt eller avgift är om det är tveksamt hur stort belopp som kommer att behöva betalas (63 kap. 4 § skatteförfarandelagen). I förarbetena (prop. 1989/90:74 s. 340 f.) menade man att om det ”objektivt sett råder en påtaglig osäkerhet om vilken utgång i tvistefrågan som är den riktiga, bör detta kunna utgöra grund för anstånd”. Mycket talar dock för att reglerna tillämpas snävare än så av såväl som domstolarna. När det gäller de anstånd som prövas av och som inte överklagas till en förvaltningsdomstol saknas det hos statistik över anståndsbeslut och hur de står sig i förhållande till det slutliga avgörandet i sak. Detta försämrar möjligheterna att utvärdera hur reglerna om anstånd tillämpas i praktiken. För att stärka rättssäkerheten inom skattemål bör huvudregeln vara att anstånd ska beviljas. Det bör endast vara i uppenbara fall som anstånd inte beviljas. Vidare bör statistik på detta område ses över. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anstånd, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2016/17:3158 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3. I skattemål är ordningen sådan att företagare eller andra skattskyldiga måste betala utdömda skulder i väntan på avgörande från förvaltningsdomstolarna. En person kan därmed rent teoretiskt få huset utmätt även om vederbörande senare frikänns i högre instans. De anståndsregler som finns är begränsade och tillämpas mycket restriktivt. vill se över anståndsreglerna. Det måste finnas synnerliga skäl om anstånd inte ska beviljas. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ersättning för kostnader i skattemål, punkt 16 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 5. Ersättningsreglerna vid skattemål bör ses över. Företag kan inte få ersättning för juridiska kostnader i väntan på domen i ett skattemål vid en förvaltningsdomstol. vill se över regelverket och göra det möjligt för företag att söka interimsersättning för rättegångskostnader i väntan på prövning i högre instans, när överklagar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Det nordiska skatteavtalet, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: