bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkandena 9 och 12 samt 2016/17:1645 av (S), 2016/17:1989 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 58. Jordbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men ska också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Ett hållbart jordbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Redan med nuvarande teknik skulle jord- och skogsbruket kunna vara självförsörjande på hållbar energi. Det finns goda möjligheter att förbättra avkastningen på ett miljövänligt sätt genom att anpassa växtsorter, brukningsmetoder och näringsämnen efter lokala förhållanden. Köttproduktionen är förknippad med stor klimatpåverkan och står för av världens totala utsläpp av växthusgaser. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre, men köttkonsumtionen behöver också minska. Det är positivt med utvecklingen gällande klimatcertifierad köttproduktion, vilket innebär att gårdar minskar den totala klimatpåverkan i köttproduktionen. Det kan handla om att djuren utfodras med gräs i stället för soja, att smarta och mer hållbara energilösningar införs och att djuren betar på naturbetesmarker, vilket ger biologisk mångfald och öppna landskap. Insatser för metangasreducering leder till minskade utsläpp av växthusgaser som vi får el och värme. Klassificering av jordbruk, punkt 42 (SD, KD) av (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2016/17:2006 av (C), 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 7 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 32. klassas något så naturligt som jordbruk som en miljöfarlig verksamhet enligt och likställs med gruvtäkter och annan industri. Detta skapar en känsla hos jordbrukarna av att vara misstrodda. Det är inte enbart en fråga om terminologi; i och med att verksamheten klassas som miljöfarlig riskerar inställningen hos myndighetspersoner påverkas negativt så att fokus hamnar på att leta fel. Bönderna har svårt att få råd om hur de ska göra för att göra rätt. () har föreslagit att jordbruk i stället ska klassas som miljöpåverkande verksamhet. Regeringen bör ta initiativ till en sådan förändring, vilket skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion. Klassificering av jordbruk, punkt 42 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 42 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 7 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 32 och 2016/17:2006 av (C), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 23 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 21. räknas lantbruket som en miljöfarlig verksamhet, och en mjölkbonde har samma krav som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utveckling av matproduktionen i . Enligt vår mening handlar lantbruk om att bruka och vårda jorden, ett kretsloppstänk som jordbrukare använt sig av. Svenska lantbrukare vet hur viktigt kretsloppet är och brukar jorden på ett ansvarsfullt sätt. Därför vill ändra utformningen av så att jordbruk inte ses som miljöfarlig verksamhet. Anmälan och tillstånd för animalieproduktion, punkt 43 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 31. klassas något så naturligt som jordbruk som miljöfarlig verksamhet och likställs med gruvtäkter och annan industri. Genom att i stället klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet skulle handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion förenklas. Därmed skulle det bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller bl.a. miljö. Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning. Anmälan och tillstånd för animalieproduktion, punkt 43 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 31. Regeringen bör ge och Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Detta uppdrag ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. Vidare bör prövningen av djurhållandeverksamhet koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer. Detta ska syfta till en mer enhetlig rättstillämpning, underlätta för specialisering av miljösakkunniga och effektivisera prövningen. Regeringen bör även ta initiativ till att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. Den anmälningspliktiga verksamheten betraktas som mindre miljöpåfrestande. Kravet på samrådsförfarande innebär extra kostnader för den enskilde, och det tar att genomföra verksamhetsförändringar. Övergödning, punkt 44 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 27. Trots att övergödningen är ett faktum har goda svenska resultat uppnåtts . Landsbygdsprogrammets miljöersättningar är en nyckelåtgärd för att minska näringsläckaget. Arbetet med att bl.a. anlägga fler våtmarker och kantzoner samt anpassa gödslingen efter grödans behov har varit mycket viktigt i sammanhanget, liksom satsningarna inom projekt såsom Greppa näringen. Dessa erfarenheter behöver exporteras och komma också andra länder till del. Övergödning, punkt 44 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 27 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 41. Det behövs fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mera hållbart brukande, bl.a. insatser såsom Greppa näringen. vill därför framhålla att hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt. Vid () bedrivs intressant forskning bl.a. om hur energigrödor kan användas vid framställning av kvävegödsel. Miljöersättningar, punkt 45 (M, C) av (C), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkandena 14 och 15, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 9 i denna del och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 37 och 38. Det är viktigt att den gemensamma jordbrukspolitiken används för att säkerställa att jordbruk är så hållbart som möjligt och bidrar till att uppnå de 17 globala hållbarhetsmålen. Detta görs bäst via miljöersättningar och djurvälfärdsersättningar där lantbruksföretagaren kan välja åtgärder som passar på den egna gården. Dagens miljöersättningar baseras i allra största utsträckning på vilken åtgärd som utförs, snarare än det resultat som uppnås. Ur miljösynpunkt är det inte helt optimalt. Det leder ofta till att åtgärder inte genomförs, eller att ineffektiva åtgärder genomförs, med följden att nationella miljömål inte uppnås. Att i högre grad låta varje gård välja sina åtgärder snarare än att ge generella miljöstöd riktade till vissa produktionsformer tror vi skulle ge högre utväxling när det gäller faktisk miljönytta. Kan åtgärderna även i högre grad kopplas till faktiskt miljöresultat skulle miljöersättningarna ge ännu högre utväxling än . Det skulle göra att ekosystemtjänster och miljöåtgärder skulle kunna bli en affärsmöjlighet för lantbruksföretagare i särskilt känsliga områden. Vi föreslår därför att miljöersättningarna till lantbruket i större utsträckning ska baseras på resultat snarare än åtgärder. Vattenfrågor, punkt 46 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:1111 av (M), 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 9 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 14, 33 och 44. Om det föreslagna åtgärdsprogrammet för att uppfylla vattendirektivet skulle genomföras fullt ut skulle det få långtgående konsekvenser för svensk livsmedelsproduktion. har valt en egen modell där direktivets alla olika mål och krav har fått status som miljökvalitetsnormer. Vattendirektivet är i grunden ett sunt åtgärdspaket, men det lägger en alldeles för stor ekonomisk börda på lantbruket, som kan tvingas ta avsevärda arealer ur produktion. anser att åtgärdsprogrammens förslag till åtgärder måste präglas av kostnadseffektivitet och en balans mellan god vattenmiljö och ett hållbart och konkurrenskraftigt svenskt jord- och skogsbruk. Vattenfrågor, punkt 46 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 9 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 14, 33 och 44 samt 2016/17:1111 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 8. För att kunna producera livsmedel är det viktigt att fastighetsägaren kan bruka sin mark. Om staten gör anspråk på mark är det därför viktigt att se över fastighetsägarens rätt till ersättning. Ett tydligt exempel är vid bildande av vattenskyddsområden, när livsmedelsproduktionen avsevärt försvåras och det inte längre går att odla mat. Även belyste problematiken med ersättning vid bildande av vattenskyddsområden. Att skydda dricksvattenförsörjningen är centralt för , men vi delar mening om att ersättningsformerna vid vattenskyddsområden måste utredas vidare. vill t.ex. att myndigheterna ska ha ett dialogfrämjande uppdrag med markägare vid införande av vattenskyddsområde. Vi vill vidare att regeringen ser över system med miljökvalitetsnormer för vatten. Agenda 2030, punkt 47 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 9. och FN:s övriga medlemsländer har ett ansvar utifrån Agenda 2030-målen att verka för att de globala målen nås, och det är respektive regerings ansvar att de nås i det egna landet. Den svenska livsmedelskedjan kan och bör bidra till Agenda 2030, och detta bör vara en målsättning för alla delar i kedjan. Det är en möjlighet för som matnation och som ett land med livsmedel av hög kvalitet, säkerhet, djurskydd och miljöhänsyn att exportera produkter och kunskap till andra länder. Detta är något som uttryckligen är beskrivet för de globala målen, men ändå har regeringen i hög grad utelämnat Agenda 2030-målen från den egna livsmedelsstrategin . Alla 17 mål är relevanta för livsmedelskedjan, framför allt mål två som är att avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk. Agenda 2030-målen bör därför inkluderas som tydliga mål i livsmedelsstrategin. Generationsmålet och miljömålen, punkt 48 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 16 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 45. Att myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan gör sitt för att de livsmedelspolitiska målen ska nås till 2030 är mycket viktigt och något som föreslogs i betänkande. ser bl.a. ett behov av att berörda myndigheter arbetar för både miljömål och generationsmål så att kan behålla ett hållbart lantbruk utan att vår miljöpåverkan exporteras till andra länder. Biodrivmedel och biogas, punkt 49 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 47, 51 och 56. En miljönytta med insamling av matavfall är produktion av biogas. Biogas kan också produceras från stallgödsel och andra restprodukter och kan utgöra en viktig landsbygdsverksamhet och bidra till lönsamhet för lantbruksföretag. Som en del i att skapa ett hållbart samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser och förnybar energi kan biogasen fylla en viktig funktion. För att ta vara på biogasens fulla potential och för att underlätta samordning mellan de olika politikområden som biogasen berör vill vi att det tas fram en nationell biogasstrategi. För grön omställning inom lantbruk, livsmedelsindustri och handel vill vidare utforma regler som ger mer långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Då omställningen av arbetsmaskiner går långsamt finns det ett stort behov av drivmedel som fungerar i dagens motorer. För blir det därför viktigt att skapa en produktion och efterfrågan av förnybara drivmedel i . Vidare anser att det är viktigt att främja en grön omställning i lantbruket. Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter, punkt 50 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 79. Vingårdar och små bryggerier skulle enligt vår mening kunna bli fantastiska besöksmål. Många besökare kommer till för att uppleva de smaker som finns i landets mat och dryck. Vi noterar att företrädare för tillverkare av alkoholdrycker samstämmigt har uppgett att konsumenter i samband med studiebesök och liknande arrangemang genomgående efterfrågar möjligheten att få köpa med sig av de lokalproducerade alkoholdryckerna vid besökstillfället. Gårdsförsäljning av alkohol skulle kunna vara ett sätt att skapa arbetstillfällen på landsbygden och stödja besöksnäringen. Vi vill därför att det ska bli tillåtet med gårdsförsäljning hos de små lokala bryggerierna. Vi vill dock understryka att de alkoholpolitiska målen inte får äventyras. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om gårdsförsäljning av alkohol. Gårdsförsäljning av övriga livsmedel, punkt 51 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 51 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:842 av (SD) och 2016/17:134 av (M) yrkande 1. kan vi se ett växande intresse för gårdsbutiker på vår landsbygd. Där fler vill sälja närodlade och egenproducerade varor, såsom vilt. Detta är viktigt ur flera aspekter. Dels för det lokala näringslivet i både liten och stor omfattning, dels för arbetsmarknaden på landsbygden. Dagens regelverk är dock krångligt, vilket gör att många varor blir svårsålda. Vissa varor till och med förbjuds. Här bör man se över regelverket för att underlätta för företagen samt jobba aktivt för undantag i EU-direktiven, då det ofta är dessa som sätter käppar i hjulen. Detta bör självklart vara en nationell fråga som vi själva ska styra över. Livsmedelsförsörjning och beredskap, punkt 52 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 67–69. De svenska regeringarna har i modern tid främst tagit fasta på att säkra livsmedelskonkurrensen och global livsmedelssäkerhet. Detta har gjort att den s.k. självförsörjningsgraden blivit lidande. Vi anser att det är oacceptabelt att självförsörjningsgraden för livsmedel nu har sjunkit till . Självförsörjningsgraden för livsmedel måste öka, bl.a. för att garantera större uthållighet vid nationella och internationella kriser. Ett robust civilsamhälle med en väl fungerande svensk livsmedelsproduktion bör därför ses som en del av totalförsvar. Vi i anser att livsmedelsstrategin behöver fastställa mätbara produktionsmål för ökad livsmedelsproduktion . Det långsiktiga målet måste vara att nå 100 procents självförsörjningsgrad för de livsmedel som är möjliga att producera traditionellt och naturligt i . För att uppnå detta mål anser vi att man bör verka för – större odlingsytor i hela landet – fler lagerlokaler för livsmedel i hela landet – en strategi för att välja ut grödor och nyttodjur som motsvarar våra grundläggande behov i en kris eller vid höjd beredskap – en marknadsföringskampanj för att i fredstid köpa lokalproducerat. Livsmedelsförsörjning och beredskap, punkt 52 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 67–69 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 7. anser att frågan om livsmedelsförsörjning och försörjningstryggheten för livsmedel i händelse av höjd beredskap och krig är viktig att arbeta vidare med. Detta sker inom ramen för Försvarsberedningens arbete där många olika aspekter behöver belysas i allt från primärproduktion till förädling och distribution av livsmedel. Det är också viktigt att utreda hur livsmedelskedjans sårbarhet vid kris kan minskas och att ansvarsfördelningen av livsmedelsberedskapen vid kris tydliggörs. Försvarsberedningens arbete behöver beaktas i det vidare strategiarbetet på livsmedelsområdet så att vi får en livsmedelspolitik som hänger samman i ett brett perspektiv. Livsmedelsförsörjning och beredskap, punkt 52 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 52 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 67–69. Vi anser att betydelsen av ett kvantitativt mål för självförsörjningsgraden av viktiga livsmedel bör bejakas. I är försörjningsgraden , detta för att de vet hur viktigt det är att i kristider ha livsmedel till landets invånare. bör slå fast de etappmål som föreslås i . Regeringen bör ge i uppdrag att ta fram indikatorer för dessa mål, så som utredningen föreslår. Även våra nordiska grannländer bör studeras när det gäller målformuleringar om självförsörjning. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag på kvantitativa mål för självförsörjningsgrad och bör också framhålla betydelsen av en inhemsk produktion av jordbrukets insatsvaror, såsom bränsle, gödningsmedel och reservdelar. Förprövning av djurstallar, punkt 53 (M, C, KD) av (C), (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 24. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Bland annat bör regeringen ge i uppdrag till att ta bort det obligatoriska kravet om förprövning vid ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar samt inredning för djur. är reglerna för hur djurstallar ska byggas alltför detaljerade. I stället bör ökat fokus ligga på funktion och djurvälfärd. Förprövning av djurstallar, punkt 53 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 24 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 28. Det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner på olika områden. Mot denna bakgrund vill se enklare förprövning av nya djurstallar. Bygglov för lantbruksfastigheter, punkt 54 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 26. Att utveckla och bredda sitt företagande kan för en del företagare vara ett bra sätt att stärka lönsamheten. Det kan handla om allt från att utveckla och diversifiera sitt jordbruk till att också satsa på turism och upplevelseaktiviteter. Politiken måste underlätta för de människor som vill utveckla sitt företagande, och de hinder som finns måste minimeras. Kravet på bygglov för ombyggnation av byggnader på lantbruksfastigheter hindrar företagare att bredda sina verksamheter. De föreslagna åtgärderna skulle bl.a. kunna underlätta företagsutveckling som gårdsbutik och bed and breakfast. Utformningen av EU:s jordbrukspolitik, punkt 55 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 36 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 10 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 9. För att den inre marknaden ska fungera är det viktigt att jordbrukspolitiken inte åternationaliseras, vilket skulle kunna leda till en konkurrens mellan länder som snarare handlar om subventioner än om kvalitativa produkter. För ska den gemensamma jordbrukspolitiken leda till ett konkurrenskraftigt jordbruk där lantbrukaren får betalt för sina produkter och där beroendet av offentliga medel minskar. Utformningen av EU:s jordbrukspolitik, punkt 55 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 10 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 36. föreslår en omläggning av position i förhållande till den gemensamma jordbrukspolitiken. Utredningen skriver att ståndpunkt inom EU-samarbetet bör vara att stärka konkurrenskraften för det svenska jordbruket och för den svenska trädgårdsnäringen inom ramen för det övergripande målet om en avreglering av den gemensamma jordbrukspolitiken och en minskning av dess andel av EU:s budget. anser att utredningens rekommendation bör följas. Svenska ståndpunkter inom den gemensamma jordbrukspolitiken bör ta sin utgångspunkt i att stärka svensk konkurrenskraft som den totala EU-budgeten för jordbruk minskar. Jordbruksstöd till aktiva lantbrukare, punkt 56 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 56 borde ha följande lydelse: