bet · H401JuU18 · 2017-04-07 00:00:00 — anförs att bör bidra till att utveckla samarbetet för att effektivare kunna bekämpa terrorism inom Europeiska unionen. I partimotion 2016/17:3387 av m.fl. (M) yrkande 14 anförs att regeringen bör ha en strategi för att hantera problemen med cyberkriminalitet – som också kan kopplas till terroristorganisationer – och för hur terroristorganisationers användning av och propagandaspridning på internet och sociala medier ska motverkas och hanteras. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT I motion 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att tydligt ska ta avstånd från och motverka all internationell terrorism och extremism. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att internationell samverkan för att motverka terrorism ska stödjas. I yrkande 11 anförs att internationell samverkan för att motverka resor i syfte att delta i terrorism eller terrorträning ska stödjas. I motion 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 6 pekas på att Europol har sjösatt ett projekt som handlar om att motverka värvning till eller uppvigling till stöd för terroristverksamhet via sociala medier. Genom avgiften till Europol bidrar till att finansiera detta projekt, men det är även viktigt att också delta operativt i satsningen mot bakgrund av dels de problem har med radikaliserade ungdomar som reser, dels vikten av att aktivt bidra i arbetet mot terrorism. I motion 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 2 efterfrågas ett förstärkt samarbete enligt Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet. Regeringen framhåller i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4) att terrorism hotar internationell fred och säkerhet, nationell säkerhet och våra grundläggande fri- och rättigheter. Arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism och kampen mot terrorism är även fortsättningsvis högt prioriterade frågor för regeringen. strategi mot terrorism är utgångspunkten för långsiktiga nationella och internationella arbete mot terrorism. måste förebygga, förhindra och försvåra terrorism, och om ett terroristattentat ändå äger rum måste samhället kunna hantera konsekvenserna av det. Arbetet kräver ett väl fungerande samarbete mellan ansvariga myndigheter och aktörer. Terrorism är gränsöverskridande, och internationellt samarbete är nödvändigt. Den överenskommelse som regeringen ingick med , om åtgärder mot terrorism tar sin utgångspunkt i strategin. Inom ramen för överenskommelsen har lagstiftning antagits och flera myndigheter har fått uppdrag inom sina ansvarsområden. Bland annat har regleringen avseende personer som reser till konfliktområden för att delta i eller få träning i terroristhandlingar skärpts, genom att ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte har införts. Utöver de åtgärder som redan genomförts har regeringen bl.a. för avsikt att låta se över hela den straffrättsliga regleringen på terrorismområdet i syfte att åstadkomma ett effektivt och överskådligt regelverk som är förenligt med ett väl fungerande skydd för mänskliga fri- och rättigheter. Regeringen föreslår även att Säkerhetspolisen får medel för att bl.a. kunna anställa fler i syfte att bibehålla sin förmåga att skydda rikets säkerhet och vår demokrati. Vidare framhåller regeringen att det förebyggande arbetet är särskilt viktigt för att långsiktigt motverka UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT radikalisering och våldsbejakande extremism och terrorism. Den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism har ett viktigt uppdrag att förbättra samverkan mellan myndigheter, kommuner och organisationer. Det är viktigt att det förebyggande arbetet vidareutvecklas och fördjupas. Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 54) anfört att man ser ett behov av att ge Säkerhetspolisen möjlighet att intensifiera arbetet mot terrorism och att man därför ökar myndighetens anslag . Inrikesminister anförde i ett frågesvar om registrering av terroristsympatisörer (fr. 2015/16:1337) bl.a. följande: Säkerhetspolisen tar emot en stor och ökande mängd information med underrättelsevärde i bekämpningen av bl.a. terrorism. I denna information pekas från tid till annan namngivna personer ut som sympatisörer av Daesh. Informationen kan innehålla känsliga personuppgifter om exempelvis personernas religiösa övertygelser eller politiska ståndpunkter. Dessa får i enlighet med polisdatalagen endast behandlas om det är absolut nödvändigt och om de är kompletterande till misstänkt brottslighet. Eftersom det kan finnas anledning att befara att personer som har sympatier för Daesh kan komma att ägna sig åt terroristrelaterad brottslig verksamhet, har Säkerhetspolisen bett om Datainspektionens bedömning av hur sådan information ska kunna behandlas på ett rättssäkert sätt. Jag kommer att följa myndigheternas fortsatta kommunikation noga. Inrikesminister anförde i en interpellationsdebatt om terroristrelaterad brottslighet (ip. 2016/17:239) bl.a. följande: har frågat mig hur det ska gå till att döma svenska terrorresenärer i ”närområdet” till de platser där brotten har begåtts, liksom var, hur och av vem bevisning ska säkras. har också frågat hur kan agera för att öka andra länders förmåga att säkra bevisning och döma personer för terrorismrelaterad brottslighet samt hur förmågan att i lagföra personer som har begått terrorismrelaterade brott i andra länder ska kunna öka. Avslutningsvis har frågat vilka initiativ jag och regeringen vill ta för att fler terrorresenärer och andra personer ska kunna ställas till ansvar för terrorismrelaterad brottslighet. På regeringens initiativ har regleringen skärpts och ett särskilt straffansvar för terrorismresor och mottagande av terrorismutbildning införts. Vidare har en utredning som regeringen tillsatt bland annat föreslagit en ny straffbestämmelse om deltagande i väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. Betänkandet har remitterats, och förslagen bereds i . Inom EU-samarbetet har vi kommit överens om ett nytt terrorismdirektiv, och regeringen har tillsatt en utredning som just nu tittar på vad som krävs för att genomföra det. Direktivet innehåller flera viktiga nyheter. Exempelvis utvidgas terroristbrottet bland annat när det gäller angrepp mot informationssystem. Även kriminaliseringen av terrorismfinansiering utvidgas. I brottsutredningar måste bevis säkras där de finns. Det är svårt att hämta in bevisning från konfliktområden. kan det i dagens informationssamhälle finnas andra möjligheter att säkra bevisning. Regeringen arbetar intensivt med att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna på ett effektivt och rättssäkert sätt kan säkra bevisning, exempelvis sådan som finns i elektronisk kommunikation. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT därför gett en utredare i uppdrag att lämna förslag om hemlig dataavläsning som ett nytt straffprocessuellt tvångsmedel. Hemlig dataavläsning skulle kunna vara en effektiv metod bland annat för att bekämpa terroristbrottslighet. Huvudansvaret för att förhindra och utreda terroristbrottslighet ligger hos . Regeringen ser ett behov av att myndigheten bland annat intensifierar sitt arbete mot terrorism och har därför i budgetpropositionen föreslagit att Säkerhetspolisen tillförs ytterligare –2020. Ett välfungerande internationellt samarbete är i många fall avgörande för möjligheterna att utreda terroristbrottslighet. har goda förutsättningar för rättsligt samarbete med andra länder, men detta kräver naturligtvis att det finns ett välfungerande rättssystem i de stater vi samarbetar med. Här kan bidra genom stöd till rättsväsendet samt till aktörer och organisationer som arbetar med dessa frågor i regionen. Det pågår olika internationella processer och initiativ för ansvarsutkrävande för de grova brott som begåtts i konflikterna i och . Inom FN stöder aktivt både för och den oberoende mekanismen för att bistå utredning och åtal i för de allvarligaste internationella brotten. Inom EU är ett av de medlemsländer som tydligast driver förslaget om upprättandet av en civil EU-krishanteringsinsats för att stödja och stärka det irakiska rättsväsendet och säkerhetssektorn. Terrorism ska bekämpas oavsett var den förekommer. Den som deltar i den brutala terrorismen ska åtalas och straffas, och vi måste ta vårt ansvar när våra medborgare reser iväg för att delta i dessa förfärliga brott. har informerat om att det pågår ett samarbete mellan Säkerhetspolisen, och lokala aktörer för att förebygga terrorism och motverka radikalisering. Fokus i den svenska strategin mot terrorism är på åtgärder som syftar till att minska basen för rekrytering till terrorism. Enligt strategin är det polisens ansvar att dela lägesbild och information om terrorism och våldsbejakande extremism till lokala aktörer. Det sker exempelvis inom ramen för arbetet med medborgarlöften och samverkansöverenskommelser med kommuner och civilsamhället. Förmågan att dela lägesbild förutsätter att polisen på lokal nivå har tillgång till relevant information och har informationsutbytet mellan Säkerhetspolisen och ökat. Det pågår också ett arbete inom med att förbättra den interna delgivningen. Regeringen gav Säkerhetspolisen, (Finanspolisen), , och i uppdrag att tillsammans utveckla sin samverkan för att utnyttja sina respektive befogenheter och kompetenser i kampen mot finansiering av terrorism mer effektivt. Uppdraget har redovisats (Ju2016/03577/PO). () bereds penningtvättsutrednings betänkande Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Fjärde penningtvättsdirektivet – samordning – ny penningtvättslag – m.m. (SOU 2016:8). Direktivet innefattar krav på en UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT bred myndighetssamverkan som förutom de myndigheter som samverkar även innefattar banker och andra finansinstitut. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att undersöka om bestämmelser om hemlig dataavläsning bör införas i svensk rätt för att säkerställa att de brottsbekämpande myndigheterna kan upprätthålla sin förmåga att bekämpa brott. Utredaren ska bl.a. ta reda på vilket behov av hemlig dataavläsning som finns, undersöka om hemlig dataavläsning skulle vara en effektiv metod för att bekämpa terroristbrottslighet och andra Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav vidare Säkerhetspolisen i uppdrag att senast redogöra för hur myndigheten kan intensifiera sitt arbete mot återvändare, dvs. personer som återvänder till efter att ha rest till konfliktområden i terrorismsyfte (Ju2016/03056/PO). bl.a. att redogöra för hur och i vilken utsträckning nya arbetssätt eller andra åtgärder kan användas för att intensifiera och effektivisera arbetet med att upptäcka, förebygga och förhindra det säkerhetshot som återvändare kan har informerat om att en omfattande internationell samverkan pågår mellan olika myndigheter för att motverka terrorism. deltar här i olika sammanhang inte minst inom EU och FN. deltagit i att ta fram en färdplan för utbyte av information om rättsliga och inrikes frågor. Ett kapitel i färdplanen handlar om informationsutbyte för att motverka terrorism. avser även att i FN, bl.a. inom ramen för arbetet i , spela en aktiv roll i arbetet mot terrorism. för den ovan nämnda färdplanen deltar även i en mindre krets av medlemsstater som är särskilt berörda av terrorism och där man träffas regelbundet på minister- och tjänstemannanivå. drivande inom ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten när det gäller att utveckla arbetet inom EU för att motverka Bland annat har tagit fram policyförslag som är relevanta har informerat om att är med och driver på för att upprätta en civil EU-krishanteringsinsats för att stödja och stärka rättsväsen och säkerhetssektor. har informerat om att FN:s medlemsstater enligt artikel 25 i har en skyldighet att följa säkerhetsrådets beslut. Frågan om en säkerhetsrådsresolution innefattar konkreta beslut, som i sådana fall skulle vara bindande för medlemsstaterna, måste bedömas från fall till fall. kan även vidta andra åtgärder än beslut, t.ex. ge Förutom att driva på resolutioner i FN-sammanhang har utrikesministern och andra ministrar bilaterala möten där frågor kopplade till antiterrorism, radikalisering och våldsbejakande extremism tas upp. t.ex. handla om säkerhetsrådsresolution , om unga människors roll i fred UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Att delta på konferenser och dylikt är vidare inte oviktigt för att uppmärksamma FN-resolutioner. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 s. 80 f.) framgår att det förändrade omvärldsläget gör att samhällets behov av informations- och cybersäkerhet har ökat påtagligt. Digitaliseringen i samhället har bl.a. inneburit nya former av kommunikation, datahantering och datalagring, vilket medfört nya risker och sårbarheter. För att den digitala utvecklingen ska kunna fortsätta på ett säkert sätt behöver alla aktörer, såväl privata som offentliga, mer aktivt arbeta med informations- och cybersäkerhet. Regeringen avser därför att utarbeta en nationell strategi som omhändertar olika perspektiv för att kunna identifiera och möta utmaningar mot samhällets informations- och cybersäkerhet. Det är också av central betydelse att genomföra EU:s nätverks- och informationssäkerhetsdirektiv (NIS- direktivet). Det innebär bl.a. högre krav på enskilda aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet och som är beroende av informationssystem. Direktivet innehåller också skyldigheter för varje medlemsstat att anta en nationell strategi för ökad säkerhet i nätverk och informationssystem. Av (Statsrådsberedningen) förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av /17 framgår att regeringen avser att överlämna en skrivelse till om en nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. har informerat om att den nationella samordnaren mot extremism deltar i arbetet mot radikalisering i sociala medier inom (). deltar också i en större internationell samverkan på detta område inom (). Regeringen gav () i uppdrag att göra kvantitativa kartläggningar och analyser av den våldsbejakande extremistiska propaganda som sprids via internet och sociala medier i . Kartläggningen ska omfatta de våldsbejakande extremistiska miljöer som finns i : högerextremism, vänsterextremism, islamistisk extremism och deras internationella kopplingar. Uppdraget har delredovisats till () . FOI ska slutrapportera uppdraget tillsammans med en ekonomisk redovisning . Regeringen beslutade (dir. 2014:155) att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera behovet av lagändringar för att ska leva upp till de krav på straffrättslig reglering för att förhindra och bekämpa terrorism som ställs i FN:s säkerhetsråds resolution (2014). Utredningen skulle även ta ställning till om straffrättsliga reglering för att förhindra och bekämpa finansiering av terrorism uppfyller de krav som den mellanstatliga organisationen () ställer. Utredningen antog namnet Utredningen om genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Utredningen överlämnade delbetänkandet Straffrättsliga åtgärder mot terrorismresor (SOU 2015:63). proposition 2015/16:78 Ett särskilt straffansvar för resor i I propositionen föreslog regeringen att det skulle införas ett särskilt straffansvar för den som utbildar sig i bl.a. terroristbrott, som reser eller påbörjar en resa till ett annat land än det land där personen är medborgare om avsikten är att begå eller förbereda eller att ge eller ta emot utbildning i bl.a. terroristbrott, som finansierar en sådan resa eller som finansierar en person eller en sammanslutning av personer som t.ex. begår terroristbrott, oavsett syftet med finansieringen. 2015/16:JuU17). följde utskottet (rskr. 2015/16:143). Lagändringarna trädde i kraft . beslutade regeringen att ge utredningen tilläggsdirektiv (dir. 2015:61). Straffrättsliga åtgärder mot deltagande i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation (SOU 2016:40). I betänkandet föreslås bl.a. en ny straffbestämmelse om att delta i stridsrelaterad verksamhet i en väpnad konflikt utomlands till stöd för en terroristorganisation. Vidare föreslås en utvidgning av straffansvaret för resor i terrorismsyfte, finansiering av sådana resor och rekrytering till att delta i stridsrelaterad verksamhet. En utvidgning av straffansvaret för olovlig värvning föreslås också. Av (Statsrådsberedningen) förteckning över propositioner som är avsedda att lämnas under återstoden av /17 framgår att regeringen avser att överlämna en proposition till om straffrättsliga åtgärder mot att delta i en väpnad konflikt till stöd för en terroristorganisation. beslutade regeringen att ge utredningen ytterligare tilläggsdirektiv (dir. 2016:46). I tilläggsdirektiven konstaterade regeringen att EU förväntades besluta ett direktiv om bekämpande av terrorism. Utredningen ska därför utöver vad som framgår av redan beslutade kommittédirektiv analysera behovet av och lämna förslag till de författningsändringar som behövs för att genomföra terrorismdirektivet. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2017:2). antog kommissionen ett förslag till direktiv om bekämpande av terrorism och om att ersätta rådets rambeslut /475/RIF (KOM(2015) 625). Syftet är att fastställa minimiregler för definitioner av straffbara gärningar samt påföljder och sanktioner på området för terroristbrott, brott med anknytning till en terroristgrupp och brott med anknytning till terroristverksamhet, samt särskilda åtgärder för skydd av och hjälp till offer för terrorism. Direktivet antogs av och av rådet . I proposition 2016/17:108 Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott som hanteras i justitieutskottet föreslås en ändring i 3 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott genom att synnerligen grov misshandel läggs till i den uppräkning av gärningar som under vissa förutsättningar räknas UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Likaså läggs synnerligen grov misshandel till i den uppräkning i 2 § lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet som anger vad som ska anses om särskilt allvarlig brottslighet. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen för att bekämpa terrorism. Syftet är att åstadkomma en ändamålsenlig, effektiv och överskådlig reglering som är förenlig med ett väl fungerande skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Uppdraget ska redovisas . Regeringen lämnade proposition 2016/17:139 Nya möjligheter till operativt polissamarbete med andra stater till . Av propositionens huvudsakliga innehåll framgår bl.a. följande. Den ökade rörligheten över gränserna och behovet av skydd mot terroristattentat och annan grov brottslighet ställer allt större krav på samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter i olika stater. Regeringen föreslår därför att det internationella polissamarbetet utökas genom att bestämmelserna om operativt polissamarbete i två EU-beslut, Prümrådsbeslutet och Atlasrådsbeslutet, genomförs i svensk rätt. Den svenska polisen ska få samarbeta med utländska myndigheter enligt Prümrådsbeslutet genom att ta emot bistånd dels inom ramen för gemensamma insatser, dels vid större evenemang, katastrofer och allvarliga olyckor. Vidare ska polisen få samarbeta med utländska myndigheter enligt Atlasrådsbeslutet genom att ta emot bistånd från utländska särskilda insatsgrupper. Både vid gemensamma insatser enligt Prümrådsbeslutet och vid operationer med särskilda insatsgrupper enligt Atlasrådsbeslutet ska utländska tjänstemän kunna få polisiära befogenheter i . Utskottet behandlade i betänkande 2015/16:JuU7 regeringens skrivelse 2014/15:146 Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism. I betänkandet föreslog utskottet bl.a. ett tillkännagivande om kriminalisering av terroristresor. Utskottet anförde, med delvis bifall till motioner, följande: Enligt utskottet bör det vara kriminaliserat att förbereda, påbörja eller genomföra en resa till ett annat land i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar, eller att ge eller få terroristträning. Detsamma gäller för finansiering av terrorism. Man bör även överväga att kriminalisera medverkan i andra stödfunktioner inom en terroristorganisation. Svenska medborgare som åker för att strida med terroristorganisationer utgör ett hot inte bara mot vid sin hemkomst utan också mot lokalbefolkningen i de länder som de strider i. Detta hot måste tas på stort allvar. Det finns även många i som har anhöriga som riskerar att bli utsatta för terrorgruppernas framfart i andra länder och som har behov av hjälp och stöd. De som reser eller finansierar och rekryterar till s.k. terroristresor och de som återvänder till efter att ha stridit måste kunna straffas för det. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Utskottet fann inte skäl att överväga en utvidgning av brottskatalogen i Utskottet hänvisade vidare till det uppdrag som Utredningen om genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism har. Utskottet anförde att den situationen att svenska medborgare som strider för t.ex. Isil kan hamna i strid med svenska soldater i stor utsträckning torde omfattas av utredningens uppdrag. såg bl.a. mot denna bakgrund inte behov av att utreda frågan om hur dessa medborgare ska kunna dömas för landsförräderi. följde utskottet (rskr. 2015/16:86). Som framgår ovan behandlade utskottet under föregående regeringens proposition 2015/16:78 Ett särskilt straffansvar för resor i terrorismsyfte (bet. 2015/16:JuU17). Utskottet uttalade att det ansåg att de föreslagna straffskalorna var väl avvägda och hänvisade till att regeringen vid utformningen av påföljderna bl.a. bedömt brottens straffvärden och gjort jämförelser med de påföljder som är föreskrivna för liknande brott. gällde frågan om att ansvar inte ska dömas ut om gärningen är ringa anförde utskottet att det borde finnas en möjlighet att utesluta sådana mindre allvarliga fall där ett straffansvar inte kan anses motiverat för att straffansvaret inte ska bli alltför långtgående eller få orimliga konsekvenser av andra skäl. När det gäller förberedelse till resa i terrorismsyfte ställde sig utskottet bakom vad regeringen anförde om att det mot bakgrund av den tidiga fullbordanstidpunkten (när resan påbörjas) är svårt att se ett behov av att kriminalisera försök, förberedelse eller stämpling till ett sådant brott. heller kan FN-resolutionen anses ställa krav på att förberedelse till resa ska kriminaliseras, anförde utskottet. Utskottet konstaterade att Utredningen om genomförande av vissa straffrättsliga åtaganden för att förhindra och bekämpa terrorism fick ett tilläggsuppdrag att bl.a. analysera behovet av ytterligare kriminalisering för att förebygga och förhindra att personer deltar i väpnad konflikt utomlands inom ramen för en terroristorganisation samt ta ställning till möjligheter att kunna utreda och döma för sådana brott. arbete borde inte föregripas. Utskottet såg inte heller anledning att förorda någon ändring i utredningens uppdrag. När det gäller frågan om propaganda för terrorism vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att gällande bestämmelser är väl avvägda och att det bästa sättet att bemöta propaganda för våldsbejakande extremism och terrorism är Slutligen kan nämnas att utskottet anslöt sig till regeringens överväganden när det gäller att straffansvaret vid resa ska avse den som reser eller påbörjar en resa till ett annat land än det land där personen är medborgare. följde utskottet (rskr. 2015/16:143). UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2016/17:JuU18 Att förebygga terrorism och motverka radikalisering är mycket viktigt. Utskottet ser därför positivt på det samarbete som pågår mellan Säkerhetspolisen, och lokala aktörer för att motverka dessa företeelser.