bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — För att kunna uppfylla kraven på en effektiv polisorganisation är det enligt vår uppfattning viktigt antalet poliser i yttre tjänst ökar. Vi vill därvid se en mer effektiv polis som utreder fler brott och som ständigt är lokalt närvarande. Polisen bör i större utsträckning än koncentrera sig på sina kärnuppgifter: att ingripa mot, utreda och klara upp brott. Polisen har tilldelats en rad uppgifter som har mindre att göra med kärnuppgifterna. Arbetet med att renodla polisens arbetsuppgifter behöver därför fortsätta. Som ett led i detta behövs ett förstärkt administrativt stöd för t.ex. brottsutredare. Det är också rent generellt viktigt att öka polisens förmåga och vilja att utreda och klara upp även ”mängdbrottslighet” eller ”vardagskriminalitet”, dvs. vanligt förekommande brott. Polisens förmåga att klara upp brott är dock den lägsta , som stora skillnader inom landet fortfarande består. Polisens minskade effektivitet står inte i proportion till de tilldelade resurserna. Detta är inte en acceptabel utveckling. De åtgärder som har vidtagits för en effektivare polisorganisation är enligt vår mening inte tillräckliga. Regeringen måste därför vidta ytterligare åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv polisorganisation. En mer effektiv polisorganisation, punkt 17 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:95 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:1228 av (M), 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5, 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 4. En övervägande del av poliskåren behövs i yttre tjänst. Därför behöver polisens uppgifter renodlas och byråkratin minimeras. Regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur polisorganisationen bäst kan effektiviseras. Utredningen bör ta sikte på behovet av chefspersonal, administration och dialogpoliser. En parlamentarisk utredning är att föredra. överbyråkratisering, punkt 18 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 8. Att all polisverksamhet i är inordnad i en gemensam myndighet är en önskvärd effekt av polisreformen, och den bör bestå. Polisreformen består dock av flera delar. Avsikten var att drygt 20 länspolismyndigheter skulle avskaffas och ersättas av sju polisregioner. I verkligheten har de sju regionerna inrättats, men länspolismyndigheterna har blivit kvar under namnet polisområden. Antalet poliser som arbetar i kontorsbefattningar har ökat kraftigt och poliserna i yttre tjänst har blivit färre. Dessutom har polisreformen lett till att alltför många specialenheter har slagits sönder och att beslutsbefogenheterna i många fall blivit oklara. Ansvaret för detta ligger ytterst hos regeringen. Regeringen bör för att åtgärda de här beskrivna bristerna riva upp de delar av polisorganisationsreformen som skapat en överbyråkratisering. Åtgärder för att säkerställa kvaliteten i polisutredningar, punkt 19 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 2. Polisens brottsutredningar måste hålla hög och jämn kvalitet. Kvaliteten måste dessutom vara likvärdig över hela landet och i samtliga polisregioner. I den andra delrapporten från Statskontoret, som presenterades , framgår att både kvaliteten på och produktiviteten i polisens utredningsarbete har försämrats sedan omorganisationen. Efter polisens omfattande omorganisation har utredningsansvaret för många brottstyper flyttats från regional nivå till lokalpolisområdesnivå. I praktiken innebär det att det finns utredare som handlägger ärenden som de inte har erfarenhet av . Det kan även handla om grova brott som mord och våldtäkter. Vi har en nedåtgående trend med ett allt mindre antal personuppklarade brott . Metodutvecklingen i det brottsförebyggande och brottsutredande arbetet behöver fördjupas, och polisens förundersökningskompetens måste förstärkas. Regeringen bör vidta åtgärder som säkerställer kvaliteten i polisens brottsutredningsverksamhet. Bättre it-system och teknik inom polisen, punkt 20 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 6. Många poliser vittnar om att det administrativa arbetet är alltför betungande och tar mycket tid i anspråk. Polisen behöver avlastas i sitt utredningsarbete och med administration. Ett sätt att åstadkomma detta är att polisen får tillgång till bättre it-system och teknik och att de därmed får rätt verktyg för att bekämpa brott. Det skulle bidra till en bättre brottsuppklaring. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Polisiär forskning, punkt 22 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 3. Jag föreslår att ett nytt organ inrättas inom polisen, . Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och för att utveckla arbetsmetoder. Det finns bara en handfull polisforskare i . För att utveckla svensk polis krävs mer kompetensutveckling och mer forskning om hur polisens arbete kan förbättras. Regeringen bör ta fram ett förslag som innebär att ett sådant forskningsinstitut inrättas. Fler poliser, punkt 23 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2017/18:3187 av (M) yrkande 1. Polisen är underbemannad och avhoppen är ett växande problem. För att komma till rätta med brottslighet och otrygghet måste antalet poliser i öka kraftigt. Det behövs också fler civilanställda, både för att avlasta poliserna och för att tillföra annan kompetens. I budgetpropositionen föreslår regeringen en förstärkning av anslagen till , i syfte att möjliggöra fler poliser och civilanställda. Det är ett steg i rätt riktning, men det kommer inte att räcka. Med nya och växande samhällsproblem krävs en omläggning och en rejäl omprioritering. Vi vill se en kraftig ökning av antalet poliser , med en tydlig målsättning från regeringens sida. hade 2014 ca 208 poliser per 100 000 invånare, vilket innebär att vid en EU-jämförelse har i princip endast de övriga nordiska länderna färre poliser. Det är visserligen svårt att jämföra polistätheten i olika länder eftersom polisen har delvis olika arbetsuppgifter och är organiserad på olika sätt från land till land. Det står dock klart att antalet poliser i är relativt litet i jämförelse med övriga EU-länder. Regeringen bör vidta åtgärder som säkerställer att antalet poliser per capita i ökar så att det i vart fall ligger i nivå med genomsnittet i EU. Polisens arbetsvillkor, punkt 24 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 1. Det behövs fler poliser, men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få dem som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Det finns poliser, exempelvis i yttre tjänst, som har halkat efter i löneutvecklingen. Det är angeläget att en lönesatsning riktar sig till de poliser som arbetar i kärnverksamheten, dvs. till poliser i yttre tjänst och utredare. Vidare är arbetsvillkoren tuffa, och det behövs satsningar på bättre arbetsmiljö, bättre skyddsutrustning och fler alternativa vapen. slutade omkring 70–90 poliser som var , 2015 var antalet hela 121 poliser, och ökade det till 200 poliser. Berättelser om poliser som slutat och fått avsevärt högre lön när de anställts av andra statliga myndigheter eller återanställts av som civilanställda beskriver hur situationen ser ut för många poliser. Det är en oacceptabel utveckling. Lönefrågan är i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Att poliser i yttre tjänst, med betydande risker i sitt arbete, hamnar efter i löneutvecklingen i förhållande till kollegor med andra arbetsuppgifter och personal på andra statliga myndigheter behöver dock åtgärdas. Det är därför en kraftfull satsning på höjda löner och förbättrade arbetsvillkor är så angelägen. Regeringen bör vidta åtgärder för att förbättra polisens arbetsvillkor. Civilanställda inom polisen, punkt 25 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 9. Poliser vittnar om att det administrativa arbetet är alltför betungande och tar mycket tid i anspråk. Många utredningar kräver också en expertis som de flesta polisutbildade inte har. Av både kvalitets- och effektivitetsskäl finns det därför ett behov av att i ökad omfattning använda civilanställd personal inom , även för uppgifter som endast får utföras av polismän. Poliser bör i första hand arbeta med uppgifter där kompetensen är en nödvändig förutsättning, t.ex. när arbetsuppgifterna kan komma att kräva användning av våld eller tvång. Poliser ska kunna vara poliser och inte tillbringa oacceptabelt mycket tid med administration. För att se till att poliser finns tillgängliga där de be111111111hövs är det enligt vår mening nödvändigt att utöka antalet civilanställda inom polisen. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Fördubbling av insatsstyrkan, punkt 26 (M, KD) av (M), (M), (M), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3899 av m.fl. (KD) yrkande 12. Vi föreslår en fördubbling av den och att insatskonceptets regionala förmåga vid piketenheterna i , och stärks. Sammantaget innebär detta en utökning med ca 100 poliser. Samtliga poliser i yttre tjänst behöver dessutom utbildas i att hantera eventuella terrorattentat. På så sätt säkerställer vi att kan skyddas vid simultant genomförda attentat på olika platser. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda. Regional samordning mot våldsbejakande extremism, punkt 29 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3583 av m.fl. (L) yrkande 2. En viktig del i arbetet mot våldsbejakande extremism är en väl fungerande samordning mellan olika myndigheter, bl.a. polis, skola och socialtjänst, men även andra aktörer. Trots ambitiösa satsningar brister det dock fortfarande i samordningen mellan olika insatser för att förebygga radikalisering. Det bör därför införas en ny funktion på regional nivå för att ta fram lägesbilder, göra riskbedömningar och samordna de insatser som kan behövas på grund av varningssignaler som har fångats upp av olika samhällsaktörer: socialtjänst och skola, men också polis och säkerhetspolis. Med tanke på att samordningen kan innebära hantering av känsliga personuppgifter är det naturligt att denna regionala funktion ska inrättas inom polisen. Polisutbildningens utformning, punkt 30 (SD, -) av (SD) och (-). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3553 av (SD) och 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3403 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 4. Vi är kritiska till förslag och anser bl.a. att polisutbildningen inte ska bli en akademisk utbildning och att kvotering eller positiv särbehandling för att uppnå vissa etniska eller könsmässiga kvoter inte ska få existera. Genom att skära ned på vissa teoretiska kurser, så som exempelvis statsvetenskap och kriminologi, och fokusera mer på kärnuppdraget som en polis har bör man kunna korta utbildningstiden väsentligt. Fokus bör ligga på centrala aspekter som ”juridik”, ”självskydd/konflikthantering” och ”vapen och taktik” samt på praktisk träning kring polisyrket. Utredningens förslag utbildningstid bör kunna minskas till eller kortare. På så sätt kan man få ut fler poliser på fältet snabbare men med bibehållen, eller kanske rentav ökad, kvalitet. Detta förutsätter dock att man skärper kraven vid antagningen och tar bort alla former av riktade kampanjer för att få in grupper som anses underrepresenterade samt kraftigt förbättrar polisernas villkor. Vi anser att regeringen bör återkomma med en ny utredning om polisens framtida utbildning. Utredningen bör beakta det ovan anförda och ta sin utgångspunkt i att utbildningen inte ska akademiseras utan vara en uppdragsutbildning under en polishögskola. Polisutbildningens utformning, punkt 30 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2017/18:3403 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3553 av (SD) och 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 16. För att kunna tackla brott som t.ex. begås via internet behövs en ökad specialisering hos polisen. Även flera andra områden inom utredningsverksamheten kräver specialkunskaper. En praktiskt inriktad polisutbildning med akademisk koppling och med möjlighet att specialisera sig eller att kunna forska kan garantera polisens behov av önskvärd expertis. Regeringen bör ta initiativ till en påbyggnadsbar högskoleutbildning med starkare akademisk koppling än den nuvarande polisutbildningen. Polisutbildningens utformning, punkt 30 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2017/18:3403 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3553 av (SD) och 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 16. Jag anser att polisutbildningen ska bli en högskoleutbildning med yrkesexamen. Forskning och samverkan med andra utbildningsområden i kombination med en stark koppling till den polisiära verksamheten krävs bl.a. för att utveckla mer effektiva metoder som är anpassade till dagens krav på polisen. I betänkande Polis – polisutbildningen som högskoleutbildning (SOU 2016:39) föreslogs bl.a. att den nuvarande polisutbildningen ska omformas till en treårig högskoleutbildning. Jag anser att det är hög tid att regeringen beslutar en proposition utifrån betänkandet. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag som innebär att polisutbildningen blir en högskoleutbildning. Polisutbildningens utformning, punkt 30 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 16 och 2017/18:1145 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:3403 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3553 av (SD) och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 4. Jag är kritisk till de planer som finns på en ensidig akademisering av polisutbildningen. Det är bra att polisutbildningen upphandlas av högskolor och därmed knyts till forskningsmiljöer, men själva utbildningen ska vara en kvalificerad yrkesutbildning med både teori och praktik. Poliser har en av de mest komplexa yrkesroller som finns. Det handlar om teoretiska kunskaper i juridik, psykologi eller sociologi. Men det handlar också om polisyrkets praktiska sidor: stresstålighet, fysisk och psykisk kondition, initiativförmåga, intresse för människor, inlevelseförmåga och värme. Jag anser att både det inre och det yttre polisarbetet behöver värdesättas. Båda är absolut nödvändiga för att polisen ska kunna fullgöra sin vitala samhällsuppgift: att förebygga och ingripa mot brott och bidra till medborgarnas trygghet. föreslår i stället en polisutbildning som är stöpt i en enda form och som är ännu mer ensidigt inriktad på teori än . Jag är också kritisk till utredningens förslag att slopa begåvningstester. Sänkta antagningskrav höjer inte yrkets status, tvärtom. Kvaliteten måste höjas, och de praktiska momenten måste förstärkas. Jag anser att regeringen bör återkomma med ett förslag till en ny polisutbildning som tillgodoser det anförda. Extern tillsyn och utvärdering av polisutbildningen, punkt 32 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 18. Polisutbildningarna är en högskoleanknuten uppdragsverksamhet. Det behövs enligt vår mening en löpande extern tillsyn och utvärdering av polisutbildningarnas kvalitet, vid sidan av de uppföljningar som gör i rollen som beställare. Detta skulle bidra till att upprätthålla kvaliteten i polisutbildningen. Vi anser därför att regeringen bör återkomma med ett sådant förslag. Rekryteringsfrågor, punkt 33 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 17 och 2017/18:1156 av (M) yrkande 3 och 2017/18:1397 av och (båda S) yrkande 1. För att det ska kunna gå att rekrytera ett ökat antal lämpliga kandidater till polisutbildningen behöver utbildningen bli mer attraktiv. Ett sätt att göra detta är att underlätta övergången från utbildningsperioden till yrket som polis genom ett tidigare besked om tjänstgöringsort, vilket bl.a. skulle kunna underlätta för polisaspiranter att placeras nära familj och bekanta. Detta skulle kunna bidra till att fler söker sig till polisutbildningen. Regeringen bör därför vidta åtgärder som tillgodoser det nu anförda. , punkt 34 (S, MP, V) av (MP), i (S), (S), (S), (V), Lawen Redar (S), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 6. Vi anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att alla platser på polisutbildningen utnyttjas. Som framkommit har regeringen också vidtagit åtgärder för att säkerställa att så ska vara fallet och bl.a. fört samtal med och om hur kompetensförsörjningen bäst ska utformas för att möta kravet på ökad rekrytering . Regeringen har också gett i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen och ta fram en långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten. En del i detta uppdrag är att genomföra en kampanj för att attrahera och rekrytera ett ökat antal lämpliga kandidater till polisutbildningen. Vi noterar även att och dess verksamhet i första hand faller under försvarsutskottets beredningsområde. Mot denna bakgrund anser vi att det inte nu framkommit något som ger anledning för att ta initiativ till en sådan myndighetsöversyn av som motionärerna efterfrågar. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Karriärvägar inom , punkt 35 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3576 av m.fl. (L) yrkande 9 och 2017/18:2187 av (M). I de flesta andra jämförbara yrkesprofessioner är det självklart att högre chefer själva tillhör professionen. En sjukhuschef är i allmänhet själv läkare, en regementschef är officer och en rektor är i allmänhet lärare. Inom polisen är det dock vanligt att höga chefer inte är poliser i grunden. Detta riskerar att skapa en förtroendeklyfta mellan den högre ledningen och övriga i verksamheten. Högre polischefer bör själva ha polisiär bakgrund. Det ökar karriärmöjligheterna inom yrket, och det innebär att förtroendeklyftan minskar. Jag anser att regeringen bör vidta åtgärder som tillgodoser det anförda. Lokalt brottsförebyggande arbete, punkt 37 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 37 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 18 och 2017/18:2625 av m.fl. (S). Vi vill att den lokala aspekten ska väga tungt i det brottsförebyggande arbetet. Kommunpoliser ska i den nya polisorganisationen vara en länk mellan kommunen och polisen och bidra till att ta fram medborgarlöften utifrån lokala behov. Kommunpoliserna behöver få tillräckliga resurser och en tydligare roll i kommunernas brottsförebyggande arbete. Medborgarlöftena är en del av den nya styrningen av polisen. Medborgarna ska involveras i arbetet med att ta fram löftena, som ska återspegla det som medborgarna upplever vara problem. Den lokala problembilden blir på detta sätt utgångspunkten för polisens lokala arbete. Statskontorets andra delrapport visar bl.a. att saknar verktyg för att följa upp de medborgarlöften som har tagits fram. Arbetet med medborgarlöften behöver utvärderas löpande. Det är viktigt att följa upp både hur löftena utformas och hur de sedan tillämpas. Regeringen bör vidta åtgärder för att tillgodose det anförda och på så sätt stärka det lokala brottsförebyggande arbetet. Deltidspoliser, punkt 39 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 39 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkandena 10 och 11 samt 2017/18:3739 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2017/18:3727 av Per Åsling (C) yrkande 5. finns det särskilda behov av fler poliser i tjänst. Vi anser därför att man bör öka möjligheten att införa deltidsanställd polis. Det kan t.ex. handla om poliser som vill kombinera en annan anställning med att vara deltidspolis. Här bör räddningstjänsten kunna tjäna som förebild. Det största antalet anställda inom räddningstjänsten i utgörs av personer som har en deltidsanställning. Det är fråga om personer som är fullt utbildade brandmän men som har ett annat yrke vid sidan av brandmannayrket. Dessa deltidsbrandmän tjänstgör när det fins behov av räddningstjänstinsatser. På motsvarande sätt skulle fullt utbildade deltidspoliser – som tjänstgör som poliser vid behov – kunna fylla en viktig funktion. En ordning med deltidspoliser skulle kunna skapa förutsättningar att snabbt få tillgång till utbildad polis vid akuta behov. Fler deltidspoliser skulle också kunna vara ett sätt att se till att lands- och glesbygd kan få tillgång till fler poliser.