bet · H401KU17 · 2017-06-13 00:00:00 — Kommunala och regionala frågor Utskottet föreslår ett tillkännagivande om åtgärder för att öka antalet förtroendevalda. Regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta i den demokratiska processen. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om en ny kommunreform, undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad, kommuners deltagande i fristadssystemet, kommuner som testarenor, ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden, virtuella kommuner, kompetenslyft i hbt-frågor, den kommunala självstyrelsen, regionalt utvecklingsansvar och regionalisering. Utskottet avstyrker efter förenklad beredning ett antal motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlat tidigare . Dessa motionsyrkanden rör frågor om frivilliga kommunsammanslagningar, lokalt brottsförebyggande arbete, medborgarskapskrav för rösträtt i lokala val och inrättandet av en standard i välfärdssystemet. I betänkandet finns sex reservationer (SD, C, V, L, KD och -) och fyra särskilda yttranden (M, SD, C, L och -). Ett femtiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m. Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad Kommuners deltagande i fristadssystemet Ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden Motioner som bereds förenklat 1.Åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m., punkt 1 (V) 2.Kommuners deltagande i fristadssystemet, punkt 4 – motiveringen (SD, -) 3.Ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden, punkt 6 (V) 4.Kompetenslyft i hbt-frågor, punkt 8 (L) 5.Regionalisering, punkt 11 (C) 6.Regionalisering, punkt 11 (KD) 1.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (M) 2.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (SD, -) 3.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (C) 4.Motionsyrkanden som bereds förenklat, punkt 12 (L) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m. ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2496 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkandena 1–3 och 2015/16:2182 av m.fl. (MP) yrkande 4. Reservation 1 (V) 2015/16:2358 av (M) och 2016/17:277 av (M). Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad 2016/17:288 av (KD), 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 29, 2016/17:2648 av och (båda M) och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 41. Kommuners deltagande i fristadssystemet 2015/16:2491 av m.fl. (M, C, FP, KD) yrkande 2. Reservation 2 (SD, -) – motiveringen 2016/17:3109 av (C). Ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 30. Reservation 3 (V) 2015/16:1079 av (M). 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 2. Reservation 4 (L) 2015/16:695 av (M). 2016/17:3014 av (M) yrkandena 1 och 2. 2015/16:794 av Boriana (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1226 av (M), 2015/16:1568 av (M), 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 17, 2015/16:2459 av (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2517 av (M) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2664 av (M), 2015/16:3028 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:3147 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:626 av (S), 2016/17:1280 av och (båda M), 2016/17:1284 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1444 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1860 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2179 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2308 av (M) och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) Motionsyrkanden som bereds förenklat 2015/16:110 av (M), 2015/16:1215 av (FP), 2015/16:2396 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2832 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2015/16:2919 av (M), 2015/16:3072 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:1080 av m.fl. (L) yrkande 16, 2016/17:1826 av (L) och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 23. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (M), (S), (C), (MP), (-), (S), (SD), (L), (V), Skånberg (KD), (S), (S) och (SD). I betänkandet behandlas 56 motionsyrkanden om kommunala och regionala frågor från de allmänna motionstiderna 2015/16 och 2016/17. Yrkandena gäller behovet av åtgärder för att öka antalet förtroendevalda, en ny kommunreform, undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad, kommuners deltagande i fristadssystemet, kommuner som testarenor, ansvaret för tillfälliga anläggningsboenden, virtuella kommuner, kompetenslyft i hbt-frågor, den kommunala självstyrelsen, regionalt utvecklingsansvar och regionalisering. Vissa motionsyrkanden tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade och 2016 (bet. 2014/15:KU18 och 2015/16:KU13). Dessa motionsyrkanden behandlas därför nu i förenklad form. Utskottet bereder dessutom i betänkandet En ny kommunallag (2016/17:KU30) proposition 2016/17:171 med förslag på en ny kommunallag. Ytterligare 39 motionsyrkanden om kommunala frågor från de allmänna motionstiderna 2015/16 och 2016/17 behandlas i det betänkandet eftersom de rör frågor som aktualiseras där. Åtgärder för att öka antalet förtroendevalda m.m. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen. Jämför reservation 1 (V). m.fl. (M, C, L, KD) begär i motion 2015/16:2496 att åtgärder ska vidtas för att förändra förtroendeuppdragens utformning så att fler människor attraheras av att engagera sig politiskt (yrkande 1) och hinder mot nyrekrytering av förtroendevalda minskar (yrkande 2) samt för att skapa ökade möjligheter för ungdomar att delta aktivt i den demokratiska processen (yrkande 3). Motionärerna anför att de minskande medlemstalen i politiska partier åtminstone till viss del kan förklaras av förtroendeuppdragets utformning och karaktär. Långa sammanträden och ineffektiv tidsplanering kväver mångas politiska engagemang, och sammanträden läggs ofta på tider som gör det omöjligt för exempelvis småföretagare eller småbarnsföräldrar att delta. Det är därför enligt motionärerna angeläget att få till stånd åtgärder på såväl statlig som och regional nivå för att förändra förtroendeuppdragets utformning, exempelvis genom att minska det geografiska och kulturella avståndet mellan medborgare och politiker, så att fler lockas att utöva ett förtroendeuppdrag och så att nyrekryteringen av förtroendevalda underlättas. Ett liknande yrkande finns i motion 2015/16:2182 av m.fl. (MP) yrkande 4. Motionärerna begär en handlingsplan för att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikernas roll. De anför att en förklaring till att målet om ett ökat antal fritidspolitiker inte har nåtts kan vara att fritidspolitiker har ett underläge i förhållande till heltidspolitiker som har både mer tid att sätta sig in i frågor och tillgång till tjänstemän som bereder ärenden. Många kommuner har valt att minska antalet förtroendevalda. Demokratiutredning har haft i uppdrag att utreda hur engagemanget inom den representativa demokratin kan öka och breddas och hur individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen kan stärkas. Uppdraget har bl.a. gällt de förtroendevaldas villkor. Utredningen redovisar i betänkandet Låt fler forma framtiden! (SOU 2016:5 del A s. 266 f.) sin analys att den kommunala politikens villkor har förändrats , bl.a. till följd av att förtroendeuppdragen har blivit mer betungande och de politiska besluten mer komplexa, som beslutsgången sker i ett snabbare tempo. Dessa omständigheter påverkar enligt utredningen vem som väljer att engagera sig politiskt. Utredningen anser att åtgärder måste genomföras för att anpassa villkoren för förtroendeuppdragen så att det går att ägna sig åt förtroendeuppdrag i kommuner och landsting och ha tid till heltidsarbete och familjeliv. Utredningen föreslår bl.a. att kommuner, för att stimulera det demokratiska deltagandet på lokal nivå, ska genomföra försök med direktval till ett begränsat antal platser i en geografisk nämnd, och att kommuner och landsting ska underlätta för förtroendevalda att fullgöra sina uppdrag, exempelvis genom att möjliggöra deltagande i fullmäktige- eller nämndmöten på distans. Ytterligare åtgärder som enligt utredningen skulle kunna förbättra villkoren för förtroendevalda och få fler att ställa upp rör möjligheten till barntillsyn, rätten att behålla sitt uppdrag även efter en flytt från kommunen eller , introduktionsutbildningar för nya förtroendevalda och en lagreglerad skyldighet för kommuner och landsting att verka för att förtroendevalda ska kunna fullgöra sina uppdrag under trygga och säkra former. betänkande bereds inom . Regeringen föreslår i vårändringsbudgeten att Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tillskjuts extra medel för att genomföra förberedande arbete för skolval i samband med de nationella valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Skolval ger enligt regeringen en konkret upplevelse av hur det är att rösta och ger skolorna tillfälle att diskutera frågor om demokratins principer. Satsningen riktar sig till högstadie- och gymnasieelever och syftar till att stimulera ett högre valdeltagande bland unga (prop. 2016/17:99 s. 44). Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden. Utskottet har då anfört att önskemålet att öka antalet förtroendevalda och stärka fritidspolitikernas roll förtjänar beaktande. Hur detta ska uppnås får dock enligt utskottet i första hand vara en fråga för kommuner och landsting och de politiska partierna. Utskottet avstyrkte därför motionerna (bet. 2011/12:KU3 s. 19 f.). Utskottet upprepade detta ställningstagande och konstaterade då också att arbete kunde komma att bidra med värdefulla insikter i frågan (bet. 2014/15:KU18 s. 27 f.). Det är enligt utskottet centralt för att de demokratiska processerna ska fungera att människor lockas av att engagera sig politiskt. Att allt färre väljer att göra det kan till viss del förklaras av svårigheterna att förena ett politiskt förtroendeuppdrag med arbete och familjeliv. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas på både statlig och lokal nivå för att förändra förtroendeuppdragets utformning så att fler lockas att engagera sig politiskt och så att hindren mot nyrekryteringen av förtroendevalda minskar. Det är vidare viktigt att stimulera ungdomars politiska engagemang och medvetenhet genom att ge dem möjlighet att påverka den närmaste miljön. Ungdomar bör ha inflytande i skolan och kommunerna genom exempelvis lokala råd. Regeringen bör återkomma till med förslag på hur förtroendeuppdragen ska utformas så att fler människor lockas att engagera sig politiskt, hinder mot nyrekrytering minskar och ungdomar kan ges ökade möjligheter att delta aktivt i den demokratiska processen. Detta bör tillkännage för regeringen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att tillsätta en utredning om en ny kommunreform. (M) begär i motionerna 2015/16:2358 och 2016/17:277 en utredning som syftar till att en kommunreform ska kunna genomföras. Motionären anför att kommuner står inför stora utmaningar bl.a. som en följd av den demografiska utvecklingen. För att kommuner även ska klara sina uppgifter behöver de vara större. En sammanslagning av kommuner är enligt motionären en omfattande process som kräver genomgripande utredningar och förhandlingar. Regeringen har aviserat att det behövs en ny regionreform med färre landsting . menar att det är ett utmärkt tillfälle att då även överväga att tillsätta en utredning om en ny kommunreform. är enligt 1 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) indelat i kommuner och landsting. Enligt 1 kap. 1 § lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting (indelningslagen) får regeringen besluta om ändringar i rikets indelning i kommuner, om ändringen kan antas medföra en bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun eller andra fördelar från allmän synpunkt. Vid en prövning av frågan om indelningsändring ska särskild hänsyn tas till önskemål och synpunkter från den eller de kommuner som närmast berörs av ändringen. Om en sådan kommun motsätter sig en indelningsändring, får beslut om ändringen fattas endast om det finns synnerliga skäl. Särskild hänsyn ska också tas till befolkningens önskemål och synpunkter. Enligt 1 kap. 20 § indelningslagen kan en fråga om ändring i den kommunala indelningen väckas av en kommun eller medlem av en kommun som skulle beröras av ändringen. En ansökan om en sådan ändring ska lämnas in till Kammarkollegiet. Regeringen, Kammarkollegiet och kan ta upp en fråga om indelningsändring på eget initiativ. I ärenden om sådana indelningsändringar som avses i bl.a. 1 § ska Kammarkollegiet, enligt 21 §, göra den utredning som behövs eller, när det bedöms lämpligt, överlämna åt att göra utredningen. Om det behövs med hänsyn till ärendets omfattning och beskaffenhet, får Kammar-kollegiet ge i uppdrag åt en särskild utredare att göra utredningen. En utredning om en ändring i den kommunala indelningen ska, enligt 22 §, omfatta alla omständigheter som inverkar på frågan. Vid utredningen ska samråd ske med de kommuner som har intresse av frågan. När det finns skäl till det ska, enligt 24 §, en särskild undersökning göras om befolkningens inställning till en indelningsändring. Om en särskild utredare finner skäl till en sådan undersökning, ska han eller hon anmäla detta till Kammarkollegiet, som beslutar i frågan. Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att föreslå en ny regional indelning som innebär att delas i väsentligt färre län och landsting (Fi 2015:09, dir. 2015:77). Kommittén, som har antagit namnet , ska enligt direktiven utgå från vilka behov medborgare och näringsliv har i olika frågor, såsom transporter, arbetsmarknad, hälso- och sjukvård, utbildning, kultur och en god miljö. Kommittén bör därför utgå från kommungränser och gränserna för de s.k. arbetsmarknadsregionerna eller funktionella regionerna. Kommitténs syfte är att skapa en ändamålsenlig indelning och effektiva organisationer med en bättre anpassning till demografiska, näringsgeografiska och miljömässiga förhållanden. har i ett delbetänkande redovisat sin bedömning att , för att hela landets resurser ska tas till vara och för att det ska skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet, bör vara indelat i sex län och landsting. En sådan regionreform handlar enligt kommittén inte främst om en sammanslagning av befintliga län och landsting, utan om att skapa en regional samhällsorganisation där statliga myndigheter kan ha en gemensam indelning med de nya länen och landstingen, vilket i sin tur ger ökad styrka i arbetet med såväl regionalt tillväxtarbete som hälso- och sjukvård. Kommittén lämnar vidare i delbetänkandet förslag på tre nya län och landsting, som för landstingens del enligt kommittén kan träda i kraft : , och (SOU 2016:48 s. 163 f. och 181 f.). Betänkandet bereds inom . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om indelning och kompetens. Utskottet konstaterade att en fråga om ändring i den kommunala indelningen enligt indelningslagen kan initieras såväl av en kommun eller medlem av en kommun som skulle beröras av ändringen som av regeringen, Kammarkollegiet och , vilka kan ta upp en fråga om indelningsändring på eget initiativ. Utskottet fann därför inte anledning att ställa sig bakom motionerna (bet. 2014/15:KU18 s. 53). Utskottet behandlade i betänkande 2015/16:KU25 regeringens proposition om ändringar i indelningslagen och i lagen (1992:339) om proportionellt valsätt. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, men föreslog också att i ett tillkännagivande skulle begära att regeringen ska återkomma med förslag på bestämmelser av innebörden att befolkningens önskemål och synpunkter ska beaktas vid ändringar i landstingsindelningen (bet. s. 13 f.). I en reservation (S, MP, V) föreslogs att inte skulle göra något tillkännagivande. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:291). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och ställer sig inte bakom vad som yrkas i motionerna om att utreda förutsättningarna för en ny kommunreform. Undantag från lokaliseringsprincipen för bredbandsutbyggnad Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undantag från lokaliseringsprincipen för att möjliggöra utbyggnad av bredband över kommungränser. I kommittémotion 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 29 begärs ändringar i kommunallagen så att lokaliseringsprincipen inte hindrar utbyggnaden av bredband över kommungränser. Samma yrkande finns också i motionerna 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 41, 2016/17:1119 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:288 av (KD) och 2016/17:2648 av och (båda M). Motionärerna anför att samhället blir alltmer beroende av goda uppkopplingsmöjligheter. Kommunallagens lokaliseringsprincip hindrar ofta en fiberutbyggnad över kommungränser, med ökade kostnader eller utebliven utbyggnad som följd. Av 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) följer att en kommuns eller ett landstings åtgärd måste vara knuten till kommunens respektive eget område eller dess medlemmar (lokaliseringsprincipen). Bestämmelsen syftar bl.a. till att hindra kommuner och landsting från att konkurrera med verksamhet utanför den egna kommunen eller det egna genom att sälja sina tjänster till andra kommuner eller landsting. Undantag från lokaliseringsprincipen kan tillåtas för att möjliggöra kommunala åtgärder även om resultatet kan användas av också andra än kommuninvånare, såsom anläggningar för trafik och föreningsverksamhet (Kommunallagen med kommentarer och praxis, m.fl., femte upplagan, 2011). Uttryckliga undantag kan exempelvis göras i speciallagstiftning, såsom i 7 kap. 1 § ellagen (1997:857) som anger att bl.a. kommunala energibolag utan hinder av lokaliseringsprincipen får bedriva elproduktion och elhandel samt viss nätverksamhet. Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin Frågan om lokaliseringsprincipen och ett eventuellt behov av undantag för att underlätta utbyggnaden av fiberinfrastruktur berördes av Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin i betänkandet Bredband för in (SOU 2014:21). Utredningen anser att utbyggnaden av bredbandsinfrastruktur med hög överföringshastighet behöver stimuleras om regeringens bredbandsmål ska nås. Det skulle enligt utredningen eventuellt kunna gynna utbyggnaden om ett undantag från lokaliseringsprincipen införs i lagen om vissa kommunala befogenheter. Eftersom utredningen inte haft möjlighet att utreda alla de frågeställningar som behöver besvaras för att bedöma alla konsekvenser av ett sådant undantag anser den att regeringen skyndsamt ska ta initiativ till att utreda möjligheterna och konsekvenserna av att göra ett undantag från lokaliseringsprincipen för kommuner vad gäller utbyggnad av infrastruktur för bredband med hög överföringshastighet (s. 144). Regeringen presenterade en ny bredbandsstrategi: helt uppkopplat 2025 – en bredbandsstrategi. Målet för tillgången till snabbt bredband i hela innebär att av alla hushåll bör ha tillgång till bredband om minst /s. På något innebär målet att bör av hushållen ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s, ha tillgång till minst /s och tillgång till minst /s. För att uppnå målen behövs enligt regeringen nya aktiviteter på flera områden. Det behöver bli tydligare hur olika aktörer på bredbandsmarknaden bör förhålla sig till varandra och hur bredbandsutbyggnaden påverkas av deras inbördes förhållande. Utbyggnaden måste göras smidigare och underlättas på flera sätt för att skapa förutsättningar för en ökad kostnadseffektivitet. Det måste skapas förutsättningar för att utbyggnaden ska kunna nå allt fler människor och saker där dessa befinner sig. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, inom ramen för ett uppdrag som gäller kommunernas roll i arbetet med utbyggnaden av bredbandsnäten, se över möjligheterna till undantag från lokaliseringsprincipen. har tidigare berett ett flertal motionsyrkanden med samma innebörd som de nu aktuella. konstaterade senast (bet. 2015/16:TU19 s. 36) att frågan om ett undantag från lokaliseringsprincipen för att underlätta utbyggnaden av fiberinfrastruktur behandlats av den nämnda Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin och att utredningens förslag bereddes inom . fann det angeläget att så många hushåll som möjligt får tillgång till någon form av fiberanslutning och förutsatte att frågan om undantag från lokaliseringsprincipen beaktades noggrant av regeringen i översynen av politiken på området för att bestämmelsen inte ska få verka som hämsko för den fortsatta utbyggnaden av kommunala fibernät. konstaterade också att utredningen påpekat att det redan finns undantag för de kommunala energibolagen som skulle kunna utsträckas till de kommunala stadsnäten. Det är enligt utskottet mycket angeläget att så många hushåll som möjligt har tillgång till snabbt bredband. För att bredbandsstrategin ska uppnås krävs ett flertal olika åtgärder. Utskottet konstaterar att regeringen nu har beslutat att ge i uppdrag att se över förutsättningarna för undantag från lokaliseringsprincipen vid bredbandsutbyggnad. Motionsyrkandena, som i huvudsak får anses tillgodosedda genom detta uppdrag, avstyrks. Kommuners deltagande i fristadssystemet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om kommuners deltagande i fristadssystemet. Jämför motivreservation 2 (SD och -). I kommittémotion 2015/16:2491 yrkande 2 begär m.fl. (M, C, FP, KD) ett tillkännagivande om att regeringen ska fortsätta att intensifiera arbetet för att kommuner ska kunna erbjuda förföljda konstnärer en för att de ska kunna fortsätta leva och fortsätta arbeta. Det kommunala fristadssystemet innebär enligt motionärerna ett värnande av yttrandefriheten och demokratin. Med fristadskonstnärer avses konstnärliga utövare, exempelvis författare, skribenter, dramatiker, bildkonstnärer och filmare, som i sina hemländer utsatts för förföljelse. En innebär att en kommun erbjuder konstnärer och deras familjer uppehälle och boende under ett eller för att ge konstnären möjlighet att utöva sin konstnärliga verksamhet i . Det finns inga särskilda regler om fristadskonstnärer i utlänningslagstiftningen. Av 5 kap. 5 § andra stycket utlänningslagen (2005:716) följer emellertid att uppehållstillstånd får beviljas den som har sin försörjning ordnad på annat sätt än genom en anställning. Bestämmelsen gäller s.k. fria yrkesutövare. I förarbetsuttalanden till en äldre, motsvarande bestämmelse anges att prövningen om uppehållstillstånd till fria yrkesutövare ske ”i en positiv anda”. [1] Försörjningskravet ska anses uppfyllt genom värdkommunens bidrag till uppehälle och boende. Det internationella of (Icorn) består av ett fyrtiotal städer i bl.a. som tar emot författare och konstnärer i behov av skydd. Fristadsprogrammet drivs av enskilda städer och samordnas av Icorn. Vissa grundläggande åtaganden regleras i ett avtal mellan de anslutna städerna och Icorn. Städerna förbinder sig t.ex. att erbjuda ett lämpligt kostnadsfritt boende samt att stå för kostnader för exempelvis el, vatten och telefon. En kontaktperson ska också ha i uppgift att integrera gästförfattaren i stadens kulturliv och förmedla kontakter med sociala och kollegiala nätverk.