bet · H401KU12 · 2017-05-31 00:00:00 — framhåller att solidaritetsförklaringen inte enbart inkluderar militärt väpnade angrepp utan olika former av katastrofer och angrepp. Vidare har godkänt en svensk ratificering av Lissabonfördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8) där det i fördragets artikel 24.2 anges att EU ska ”föra, utforma och genomföra en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik som grundas på en utveckling av ländernas ömsesidiga politiska solidaritet”. Enligt utrikesutskottet institutionaliseras och stärks det solidariska ansvar som EU:s medlemsländer har för säkerhet också genom Lissabonfördragets artiklar 42.7 (de s.k. säkerhetsgarantierna) och 222 (solidaritetsklausulen). ser med oro på förekomsten av våldsbejakande extremism och terrorism i världen och framhåller att orsakerna till den våldsbejakande extremismen måste sökas brett. I sitt yttrande pekar utskottet på vikten av att angripa underliggande orsaker som konflikter och fattigdom. Den senaste tidens utveckling av våldsbejakande extremism och terrorism visar enligt utrikesutskottet på vikten av att med kraft fortsätta utveckla det förebyggande arbetet. välkomnar det ökade internationella kunskaps- och erfarenhetsutbytet som vuxit fram, t.ex. inom och . betonar även vikten av det internationella samarbetet där FN:s arbete mot terrorism utifrån den globala strategin mot terrorism och säkerhetsrådets resolutioner är kärnan i det internationella arbetet. lyfter fram Agenda 2030, som FN har antagit, för långsiktigt hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling kopplad till fattigdomsbekämpning som ett viktigt verktyg för att motverka eskalerande konflikter, våldsam extremism och terrorism. I yttrandet nämns även att arbetet mot våldsbejakande extremism och terrorism också kan handla om åtgärder mot hur extremism och terrorism finansieras. välkomnar EU:s arbete för att förstöra terroristers planerings- och organisationsförmåga och för att lagföra terrorister och understryker att ett samarbete inom ramen för EU är av central vikt för att motverka våldsbejakande extremism och terrorism. Utskottet välkomnar vidare de slutsatser som rådet antog om att genomföra EU:s globala strategi på säkerhets- och försvarsområdet. Som ett led i stärkandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken verkar rådet genom rådsslutsatserna för att förbättra EU:s svar på interna och externa säkerhetshot, även när det gäller arbetet mot terrorism och radikalisering. framhåller att verkar för att stödja och stärka FN:s roll och även deltar aktivt i EU:s arbete med att motverka terrorism inom EU och i stater utanför EU. instämmer i kommissionens uppfattning att det förebyggande arbetet bör stå i fokus för EU:s internationella arbete mot våldsbejakande extremism och terrorism och understryker att demokrati och god samhällsstyrning är viktiga komponenter för att skapa stabila samhällen och därmed undvika konflikter som är en grogrund för extremism. betonar att internationella organisationer som FN, EU, () och är viktiga för att främja fred, säkerhet och utveckling och därmed för att förebygga terrorism. välkomnar kommissionens förslag om stöd till partnerländer för att motverka bakomliggande faktorer för radikalisering, och instämmer i att de insatser som görs bör integreras i utvecklingspolitiken för att överbrygga klyftan mellan säkerhet och utveckling. påminner i sammanhanget om att syftet med biståndet är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. De insatser som görs måste således vara samstämmiga med det långsiktiga utvecklingsarbetet och biståndsmedel måste användas i enlighet med såväl biståndskommittés kriterier som med principerna om biståndseffektivitet. Avslutningsvis betonar utrikesutskottet vikten av effektiva mekanismer för att förhindra att extremister får tillgång till massförstörelsevapen och understryker vikten av att EU och dess medlemsstater fortsätter att vara engagerade i befintliga internationella initiativ för att förhindra att extremister får tillgång till denna typ av vapen. välkomnar kommissionens meddelande om att stödja medlemsstaternas förebyggande arbete mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism. Även om det i första hand är medlemsstaternas ansvar delar utskottet kommissionens uppfattning att samverkan behövs på alla nivåer – lokalt, regionalt, nationellt, europeiskt och internationellt. EU:s medlemsstater står inför liknande utmaningar och EU kan stödja samarbete och erfarenhetsutbyte mellan dess medlemmar. När det gäller utbildningsområdet konstaterar utbildningsutskottet att EU:s utbildningsministrar antog den s.k. Parisdeklarationen vid ett informellt möte och att frågan om hur utbildning kan motverka radikalisering av unga samt främja aktivt medborgarskap och grundläggande värden har inkluderats i det europeiska utbildningsarbetet. välkomnar mot den bakgrunden de nya prioriteringar som har gjorts inom EU:s utbildningsprogram och anser att det är mycket angeläget att inom programmet prioritera åtgärder och projekt som främjar integration och grundläggande värden i enlighet med Parisdeklarationen. lyfter vidare särskilt fram EU-stödet till lärare i form av utbyten och andra verktyg för att rusta lärarna bättre när det gäller att upptäcka tidiga tecken på radikalisering och att hantera mångfald i klassrummen. delar kommissionens uppfattning om att den lokala nivån ofta har bäst förutsättningar att upptäcka och förhindra radikalisering och påminner om vad det anfört i ett tidigare yttrande till (yttr. 2015/16:UbU3y) om behovet av ökad kunskap i kommuner och skolor om hur radikalisering kan upptäckas på ett tidigare stadium. När det gäller EU:s åtgärder inom utbildningsområdet betonar utbildningsutskottet vikten av att samarbeta med och , inte minst när det gäller verktyg för lärarstöd. I sitt ställningstagande framhåller utbildningsutskottet att skolväsendet i vilar på demokratins grund och enligt skollagen (2010:800) ska utformas i överenstämmelse med grundläggande värderingar och de mänskliga rättigheterna. har därutöver fått i uppdrag att genomföra olika insatser i skolan i linje med Parisdeklarationen. konstaterar därmed att det pågår ett arbete i kring dessa frågor men understryker vikten av att arbetet fortsätter och vidareutvecklas eftersom utbildning är ett centralt instrument för att värna demokratin. konstaterar att våldsinriktad radikalisering är en komplex fråga och betonar vikten av att ta fram ny kunskap på området. delar kommissionens uppfattning att relevanta forskningsområden bör prioriteras och välkomnar de prioriteringar som har gjorts inom EU:s forskningsprogram Horisont 2020 så att medel inom programmet kan användas för detta ändamål. Avslutningsvis konstaterar utbildningsutskottet att har inrättat ett nationellt forskningsprogram om rasism. värdesätter kommissionens ambition att stödja medlemsstaterna i deras arbete med att förebygga radikalisering som leder till våldsbejakande extremism och terrorism. Demokratin måste värnas, och samhället måste bli mer motståndskraftigt mot radikalisering och våldsbejakande extremism. Som kommissionen konstaterar faller arbetet i första hand inom området för medlemsstaternas nationella självbestämmande, men myndigheter och aktörer på alla nivåer – lokal, regional, nationell, europeisk och internationell – behöver samverka. De åtgärder som kommissionen föreslår som ett led i den europeiska säkerhetsagendan handlar bl.a. om att motverka terroristpropaganda och hatpropaganda på internet och om att främja ett inkluderande, öppet och motståndskraftigt samhälle. Det är mycket angeläget att motverka radikalisering, och utskottet anser att man behöver bemöta desinformation och våldsförhärligande budskap på internet som verktyg för att radikalisera personer, destabilisera samhället eller kontrollera den politiska verklighetsbeskrivningen. välkomnar därför olika kommunikationsinsatser för att sprida fakta och positiva motbudskap om vår demokrati och de grundvärden som kommer till uttryck i om skydd för de mänskliga rättigheterna och i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Utskottet vill understryka vikten av att värna den svenska grundlagsreglerade informations- och yttrandefriheten. Utskottet har tidigare uttalat sig om tvingande bestämmelser som innebär krav på att svenska myndigheter ska blockera eller ålägga internetleverantörer att blockera webbsidor och anfört att sådana bestämmelser är svårförenliga med informationsfriheten och den svenska yttrandefrihetslagstiftningen. Utskottet vidhåller denna uppfattning och framhåller lösningar som bygger på frivillighet. Slutligen kan det vara värt att påminna om det som justitieutskottet framhåller, att fokus bör ligga på det faktum att den största delen av radikaliseringen trots allt sker i det verkliga livet och i möten mellan människor. Som justitieutskottet konstaterar utgör kriminalvården en riskmiljö där det är särskilt viktigt med fungerande rutiner för att upptäcka och motverka radikalisering. Det är viktigt att det förebyggande arbetet i anstaltsmiljö utvecklas. har på förslag av justitieutskottet gjort ett tillkännagivande till regeringen om att det är angeläget att regeringen är pådrivande och vidtar åtgärder för att säkerställa att den svenska kriminalvården genomför och prioriterar arbetet för att upptäcka och motverka radikalisering (bet. 2016/17:JuU19, rskr. 2016/17:203). delar justitieutskottets uppfattning att ett kontinuerligt kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan EU:s medlemsstater är viktigt och kan bidra till att utveckla arbetet med att förebygga och motverka radikalisering i fängelser. betonar vidare att säkerhetsarbetet är viktigt i det förebyggande arbetet mot radikalisering och påminner om att det internationella arbetet mot terrorism måste ha hög prioritet. Utskottet betonar vikten av ett bra och fungerande samarbete inom EU där deltar aktivt för att stärka det europeiska samarbetet för att förebygga, förhindra och lagföra terrorism. Utskottet konstaterar vidare att arbetet på EU-nivå behöver fördjupas. delar denna uppfattning. anser liksom justitieutskottet att informationsutbyte mellan medlemsstaterna är av central betydelse för arbetet mot våldsbejakande extremism. framhåller betydelsen av den information som finns i Schengens informationssystem (SIS) och ställer sig i sitt yttrande positivt till kommissionens avsikt att föreslå en ändring av SIS för att ytterligare öka dess mervärde för den brottsförebyggande verksamheten och terroristbekämpningen. noterar att kommissionen lagt fram förslag till ändringar av SIS. delar kommissionens och utbildningsutskottets uppfattning att den lokala nivån ofta har bäst förutsättningar att upptäcka och förhindra radikalisering och att det finns ett behov av ökad kunskap i kommuner och skolor om hur radikalisering kan upptäckas på ett tidigare stadium. lyfter i sitt yttrande fram EU-stödet till lärare i form av utbyten och andra verktyg för att rusta lärarna bättre när det gäller att upptäcka tidiga tecken på radikalisering och att hantera mångfald i klassrummen. välkomnar kommissionens olika initiativ till forskning om radikalisering och anser i likhet med utbildningsutskottet att relevanta forskningsområden bör prioriteras. I ett yttrande till utbildningsutskottet (yttr. 2016/17:KU4y) framhöll att det finns ett stort behov av kunskap om våldsbejakande extremism, och särskilt gäller det kunskap om våldsbejakande radikal islamism. Det är en relativt ny företeelse i vårt land jämfört med vänster- och högerextremism. Utskottet framhöll att det är viktigt att bredda och fördjupa den samlade kunskapen om den radikala islamismen i eftersom den i likhet med andra antidemokratiska ideologier utmanar grundläggande demokratiska värderingar. Utskottet ansåg därför att det vid bestämmandet av forskningspolitikens inriktning bör tas hänsyn till behovet av forskning inriktad mot den våldsbejakande islamistiska ideologin och hur den uttrycks och utformas i . Grundorsakerna till extremism måste förebyggas, och som utrikesutskottet framhåller måste orsakerna till extremismen sökas brett. välkomnar det ökade internationella kunskaps- och erfarenhetsutbyte som vuxit fram inom t.ex. det europeiska nätverket för experter från myndigheter, kommuner och organisationer (). Detta nätverk utgör enligt ett välkommet stöd för medlemsstaterna vid det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism genom att det tillhandahåller vägledning och handböcker för att införa strukturer för myndighetssamarbete och en plattform för utbyte av erfarenheter och praxis samt kartläggning av forskning om radikalisering. delar även kommissionens och utrikesutskottets uppfattning att det förbyggande arbetet bör stå i fokus för EU:s internationella arbete mot våldsbejakande extremism och terrorism och att demokrati och god samhällsstyrning är viktiga komponenter för att skapa stabila samhällen och därmed undvika konflikter som är en grogrund för extremism. Orsakerna till att människor radikaliseras måste, som nämnts, sökas brett. Utskottet vill framhålla att det i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism måste tas hänsyn till att sådana extremistiska åsikter som utgår från en stark ideologisk övertygelse hos individen inte enbart kan förklaras av socioekonomiskt betingat utanförskap, diskriminering eller liknande omständligheter. instämmer med utrikesutskottet att även internationella organisationer som FN, () och är viktiga för att främja fred, säkerhet och utveckling och därmed för att förebygga terrorism. delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att medlemsstaterna säkerställer att man följer EU-lagstiftningen om att bekämpa rasism och främlingsfientlighet samt diskriminering på grund av religion eller övertygelse. Liksom utrikesutskottet vill även understryka vikten av att de mänskliga rättigheterna värnas och att rättsstatens principer efterlevs i allt arbete mot våldsbejakande extremism. EU:s stöd till förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism (SD, -) (SD), (-) och (SD) anför: Vi anser att det är viktigt att deltar i mellanstatliga samarbeten för att motverka och lagföra terrorism. bör samarbeta med såväl europeiska som andra länder. Alla sådana samarbeten måste dock ta sin grund i det nationella självbestämmandet. När det gäller att sprida positiva motbudskap för att motverka terroristpropaganda på internet påminner vi om vad vi tidigare uttalat i vårt särskilda yttrande i samband med utskottets yttrande till utrikesutskottet om en gemensam ram för att motverka hybridhot (yttr. 2016/17:KU2y). Vi anförde då att vi kan ställa oss bakom det som utskottet anför om att sprida positiva motbudskap, men inte att det ska ligga på EU:s institutioner och organ att ombesörja detta. EU:s institutioner torde knappast betraktas som den mest trovärdiga avsändaren bland avsedda mottagare. I stället anser vi att civilsamhället i de olika medlemsstaterna bör kunna vara effektivare och lämpligare för att uppnå detta ändamål. Vi delar inte heller uppfattningen att det inom EU:s utbildningsprogram finns något behov av att prioritera åtgärder och projekt som främjar integration, grundläggande värden eller interkulturell förståelse i enlighet med målen i den s.k. Parisdeklarationen . Förteckning över granskade dokument Kommissionens meddelande om att stödja det förebyggande arbetet mot radikalisering som leder till våldsinriktad extremism, KOM(2016) 379. yttrande 2016/17:JuU4y yttrande 2016/17:UU3y yttrande 2016/17:UbU3y [1] och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållandet av audiovisuella medietjänster. [2] Förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, KOM(2008) 426. [3] Direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet.