bet · H401SkU21 · 2017-05-05 00:00:00 — Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag bl.a. om att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Syftet är främst att minska skattefusk och skatteundandragande. Förslaget innebär att det krävs ändringar främst i skatteförfarandelagen och i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. De flesta bestämmelserna träder i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . I betänkandet finns två reservationer (C, L, M och KD). Proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. Två yrkanden i två följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Tillkännagivande om att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare 1.Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen, punkt 1 (C, L) 2.Tillkännagivande om att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare, punkt 2 (M, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 2. lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, 3. lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummer m.m. Därmed bifaller proposition 2016/17:58 punkterna 1–3 och avslår motion 2016/17:3598 av Per Åsling (C). Reservation 1 (C, L) Tillkännagivande om att arbetsgivaravgiftens belopp ska redovisas för varje betalningsmottagare 2016/17:3592 av och (M, KD). Reservation 2 (M, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S), (M), (S) och (L). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2016/17:58 Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen och två motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag till riksdagsbeslut framgår av bilaga 1. Regeringens lagförslag redovisas i bilaga 2. Regeringen presenterade ett tiopunktsprogram mot skatteflykt, skatteundandragande och penningtvätt. Av punkt 10 i programmet, som handlar om åtgärder mot inhemskt skattefusk och svartarbete, framgår att regeringen avser att införa en skyldighet för arbetsgivare att redovisa utbetald ersättning för arbete på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, i en arbetsgivardeklaration i stället för bara en gång i en kontrolluppgift. Om skulle få tillgång till sådana löpande uppgifter per betalningsmottagare, skulle få ett bättre underlag för skattebeslut och kunna effektivisera kontrollverksamheten. Åtgärden aviserades också i budgetpropositionen . Regeringen bedömde att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag för varje betalningsmottagare bör lämnas löpande till . Uppgifterna bör lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. Syftet med åtgärden är att minska skattefusk och skatteundandragande. Ett sådant system borde enligt regeringen införas stegvis fr.o.m. . ställde sig bakom den aviserade åtgärden (bet. 2016/17:FiU1, yttr. 2016/17:SkU1y). Gruppen för konkurrensneutralitet – Stora branschgruppen, som består av representanter för arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer, bransch- och intresseorganisationer samt myndigheter, har fört fram krav på att redovisning av arbetsgivaravgifter och källskatter ska ske på individnivå för att motverka skattefusk och ekonomisk brottslighet. Uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgifter om ersättning till en viss betalningsmottagare ska också innehålla vissa andra uppgifter som lämnas i bl.a. kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Syftet med förslaget är att minska skattefusk och skatteundandragande. Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera honom eller henne om de uppgifter som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Även ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara skyldiga att lämna inkomstdeklaration om uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. ska besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. sådana uppgifter. De flesta bestämmelserna föreslås träda i kraft . För uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda, ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . För övriga uppgiftsskyldiga ska bestämmelserna tillämpas fr.o.m. . , och Arbetsförmedlingen ska för vissa ändamål få medges direktåtkomst till beskattningsdatabasen i fråga om uppgifter per betalningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbetsgivardeklaration. Syftet med förslaget är bl.a. att förbättra myndigheternas kontrollmöjligheter och effektivisera deras arbete. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Regeringen föreslår att vissa uppgifter om utbetalda ersättningar och skatteavdrag per betalningsmottagare ska lämnas i en arbetsgivardeklaration. slopas skyldigheten att i arbetsgivardeklarationen lämna uppgifter om den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för, den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för och det sammanlagda avdraget med tillämpning av 2 kap. 21 § socialavgiftslagen (2000:980). För att begränsa den ökade administrativa bördan är målsättningen att så långt möjligt begränsa antalet uppgifter som ska lämnas till . Uppgifter per betalningsmottagare bör lämnas som övriga uppgifter ska lämnas till . Beslut om skatteavdrag och arbetsgivaravgifter bör även i fortsättningen fattas på sammanlagd nivå. Begränsning av den administrativa bördan En arbetsgivardeklaration kan lämnas elektroniskt eller på papper. Arbetsgivardeklarationen kommer inom ramen för de nu lämnade förslagen att kunna lämnas elektroniskt, antingen genom att en fil med samtliga uppgifter överförs eller genom att den uppgiftsskyldige manuellt registrerar nödvändiga uppgifter för varje betalningsmottagare. Detta kommer att kunna ske genom en s.k. e-tjänst där den uppgiftsskyldige loggar in sig med en e-legitimation. bör utveckla elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem. har som målsättning att ett sådant alternativ ska finnas tillgängligt . vill att så många som möjligt ska lämna arbetsgivar-deklarationen elektroniskt och kommer att sträva efter att de elektroniska tjänster som erbjuds är utformade så att de är det bästa alternativet för de allra flesta utbetalare. Elektronisk inlämning är kostnadseffektivt och minskar risken för fel. Eftersom det kan finnas uppgiftsskyldiga som saknar tillgång till dator, finns möjligheten att lämna deklarationen på papper. bör det även på frivillig väg vara möjligt att uppnå att arbetsgivardeklarationen så gott som uteslutande lämnas elektroniskt. Regeringen framhåller att omständigheten att uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivardeklarationen inte innebär att en arbetsgivardeklaration ska lämnas för varje betalningsmottagare. Hur stor ökningen av den administrativa bördan blir för ett visst företag beror bl.a. på vilket inlämningssätt som används. För företag som har tillgång till lönesystem med möjlighet att lämna uppgifter genom filöverföring kan ökningen antas bli försumbar. För enskilda företag kan förslaget också medföra positiva effekter i form av minskade kostnader. Det beror på att de kostnader som kan uppkomma till följd av differenser mellan uppgifter per betalningsmottagare och uppgifter på sammanlagd nivå skulle minska om båda typerna av uppgifter lämnas vid samma tillfälle. Regeringen beskriver kortfattat följande åtgärder som föreslås för att begränsa den administrativa bördan och underlätta för den uppgiftsskyldige. Även om det inte finns någon skyldighet att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska sådana uppgifter ändå få lämnas, om uppgifter om mottagaren annars ska lämnas i en kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller en kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete. Kontrolluppgift om intäkt i inkomstslaget tjänst eller kontrolluppgift om skattereduktion för förmån av hushållsarbete ska inte lämnas, om sådan ersättning eller förmån respektive underlaget för skattereduktionen har redovisats eller skulle ha redovisats per betalningsmottagare av utbetalaren i en arbetsgivardeklaration. Dessutom slopas skyldigheten att lämna vissa kontrolluppgifter. Även innehållet i vissa kontrolluppgifter begränsas. Härigenom undviker man bl.a. ett resurskrävande avstämningsarbete för både och utbetalaren. Det finns en skyldighet att redovisa vissa ersättningar per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration. Det gäller ersättningar som är skattepliktiga enligt A-SINK. Dessa särskilda regler slopas till största delen som en följd av förslaget att införa en mer generell skyldighet att lämna uppgifter om utbetalda ersättningar per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen. Med hänsyn till att utbetalaren ska lämna uppgifter om utbetalda ersättningar per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen anser regeringen att utbetalaren inte ska behöva lämna någon uppgift om sammanlagt belopp, dvs. för alla betalningsmottagare. Därför slopas skyldigheten att i arbetsgivardeklarationen lämna uppgifter om den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för, den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för och det sammanlagda avdraget med tillämpning av socialavgiftslagen. Uppgift om det sammanlagda skatteavdraget ska dock även i fortsättningen lämnas i arbetsgivardeklarationen trots att uppgift om skatteavdrag även ska lämnas per betalningsmottagare. Det beror på att beslut kommer att avse de sammanlagda belopp som utbetalaren ska betala in. Arbetsgivaravgifterna ska bara redovisas på sammanlagd nivå. Vilka uppgifter på individnivå ska lämnas i arbetsgivardeklarationen Regeringen föreslår att en arbetsgivardeklaration för varje betalnings-mottagare ska innehålla uppgifter om – den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för – den ersättning som är skattepliktig inkomst enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. och som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för – ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift – den ersättning som utgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för – avdrag med tillämpning av 2 kap. 21 § socialavgiftslagen (2000:980). Ersättning som betalas ut på grund av pensionsförsäkring eller återköp av sådan försäkring, ersättning som betalas ut till förmånstagare enligt ett sådant avtal om tjänstepension som avses i 28 kap. 2 § andra stycket inkomstskattelagen (IL), dvs. avtal med ett utländskt tjänstepensionsinstitut, samt skatteavdrag från sådan ersättning ska inte redovisas per betal-ningsmottagare i arbetsgivardeklarationen. Den som betalar ut ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift ska vara skyldig att lämna en skattedeklaration och redovisa ersättningen i en arbetsgivardeklaration. ska registrera den som betalar ut sådan ersättning. Den som betalar ut ersättning för bl.a. arbete som är skattepliktig enligt IL ska göra skatteavdrag för preliminär skatt. Skatteavdrag ska göras då utbetalning sker. Skyldigheten att redovisa detta ska fullgöras genom att en arbetsgivardeklaration lämnas där skatteavdrag och arbetsgivaravgifter redovisas för varje redovisningsperiod. Bestämmelserna om skyldighet att lämna en skattedeklaration i form av en arbetsgivardeklaration ska inte utvidgas jämfört med , förutom när det gäller ersättningar som är underlag för statlig ålderspensionsavgift. Normalt är det bara om utbetalaren har betalat ut ersättning som är underlag för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter som redovisning per betalningsmottagare måste göras i en arbetsgivardeklaration. Om en ersättning inte utgör underlag för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter, t.ex. på grund av att ersättningen understiger en angiven beloppsgräns, ska ersättningen inte redovisas per betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration utan ersättningen ska då redovisas i en kontrolluppgift. Detsamma gäller ersättningar som av någon annan anledning varken är underlag för skatteavdrag eller arbetsgivaravgifter. Ett undantag från denna princip föreslås dock när det gäller ersättningar som är underlag för statlig ålderspensionsavgift. Sådana ersättningar ska alltid redovisas i arbetsgivardeklarationen. Framöver kommer således vissa utbetalare att lämna uppgifter per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer och andra kommer att lämna uppgifter per betalningsmottagare i kontrolluppgifter. En utbetalare kan behöva lämna uppgifter för en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration och uppgifter för en annan betalningsmottagare i en kontrolluppgift. En och samma utbetalare kommer dock inte att lämna uppgift om samma ersättning till en viss betalningsmottagare i både en arbetsgivardeklaration och i en kontrolluppgift. Regeringen föreslår också en möjlighet att göra en frivillig redovisning per betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationen. En arbetsgivardeklaration ska för varje betalningsmottagare innehålla uppgift om den ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för. Som ersättning för arbete räknas en rad ersättningar, bl.a. pension. Skyldigheten att lämna uppgifter i en arbetsgivardeklaration föreslås även gälla sådan kontant ersättning eller annat vederlag som är skattepliktig inkomst enligt SINK och A-SINK och som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för. Ersättning som är underlag för statlig ålderspensionsavgift ska alltid redovisas i en arbetsgivardeklaration. Det rör sig främst om olika socialförsäkrings- och arbetslöshetsförsäkringsförmåner. En arbetsgivardeklaration ska också innehålla uppgift för varje betalningsmottagare om den sammanlagda ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för och det sammanlagda skatteavdraget. Ersättning för ränta, utdelning eller annan avkastning som är skattepliktig och skatteavdrag ska också redovisas i arbetsgivardeklarationen. har inget behov av att löpande få uppgifter per betalningsmottagare, om sådana ersättningar och skatteavdrag saknas, och det räcker att uppgift om den sammanlagda ersättning som utgörs av ränta, utdelning och annan avkastning och som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för lämnas i arbetsgivardeklarationen. Regeringen föreslår vidare att en arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgift om ersättning till en viss betalningsmottagare också ska innehålla vissa andra uppgifter om betalningsmottagaren som lämnas i kontrolluppgifter. Enbart uppgifter per betalningsmottagare som har betydelse för beskattningen och verksamhet ska lämnas i arbetsgivardeklarationen. Regeringen bedömer att förslaget om att uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas i arbetsgivardeklarationen sammantaget leder till positiva offentligfinansiella effekter. För kommer förslaget att ge upphov till ökade kostnader i form av bl.a. utveckling av it-system, it-förvaltning, hantering och granskning av deklarationer, framtagande av broschyrer och andra informationsinsatser samt utbildning av personal. För företag kommer de administrativa kostnaderna att öka. Förslaget kan också leda till sundare konkurrens. För betalningsmottagare kommer förslaget att medföra bättre insyn, förutsägbarhet och ökad trygghet genom att det blir enklare att kontrollera vilka uppgifter som utbetalare lämnar om betalningsmottagaren till . Det blir dessutom möjligt att kontrollera detta tidigare jämfört med . Möjligheterna att bekämpa ekonomisk brottslighet bör också kunna förbättras, liksom underlaget för statistik. Regeringen bedömer att förslaget innebär en positiv offentligfinansiell effekt om genom att intäkterna från arbetsgivaravgifter och skatter ökar med och intäkterna från periodiseringsvinster ökar med . bedöms de offentligfinansiella effekterna uppgå till genom att intäkterna från arbetsgivaravgifter och skatter ökar med och intäkterna från periodiseringsvinster ökar med . Effekter för företag och andra utbetalare När det gäller förslagets effekter för företag och andra utbetalare bedömer regeringen att alla som bl.a. betalar ut sådan ersättning för arbete som utbetalaren är skyldig att göra skatteavdrag för eller sådan ersättning som utbetalaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för berörs av förslaget. Det handlar om ca 14 000 utbetalare som kommer att omfattas av förslaget när det träder i kraft och ca 400 000 stycken som kommer att omfattas av förslaget . Den totala årliga administrativa kostnaden för företagen bedöms öka med . Hur stor ökningen blir för ett visst företag beror bl.a. på vilket inlämningssätt företaget använder. Förslaget kan också leda till sundare konkurrens. Enligt regeringen har beräknat de ökade årliga administrativa kostnaderna med utgångspunkt i inlämningssätt och antal betalningsmottagare. gör vidare ett antal olika antaganden. Beräkningarna avser inte bara företag utan baseras på alla som var registrerade att göra skatteavdrag och betala arbetsgivaravgifter och som ska lämna arbetsgivardeklaration, dvs. även bl.a. statliga och kommunala utbetalare. I princip alla kommunala och statliga utbetalare har möjlighet att lämna uppgifterna per betalningsmottagare genom filöverföring, och de administrativa kostnaderna för denna grupp bedöms vara försumbara. Regeringen anför att beräkningar av det här slaget kan vara förenade med stor osäkerhet eftersom underlaget för att göra aktuella beräkningar är bristfälligt som man utifrån detta underlag måste göra vissa antaganden. Regeringen anser att utgångspunkt för beräkningarna är lämplig och har förståelse för de antaganden som verket gör. Hur uppgifterna lämnas , dvs. på papper eller elektroniskt, varierar mellan olika uppgiftsskyldiga och vilka uppgifter som ska lämnas. Hur stor ökningen av den administrativa bördan blir med det nya systemet och därmed hur stor kostnaden blir för ett visst företag beror mycket på vilket inlämningssätt som företaget använder och hur många betalningsmottagare företaget behöver lämna uppgifter för. Regeringen anser att utifrån tillgängliga uppgifter har gjort väl avvägda antaganden när det gäller hur många som kommer att lämna uppgifter på papper respektive elektroniskt och hur många betalningsmottagare respektive utbetalare har. Antagandena om tidsåtgång och ökade antal tillfällen som uppgifter per betalningsmottagare ska lämnas till är särskilt svåra att göra. Med hänsyn till dessa faktorer anser regeringen att det är lämpligt att justera upp beräknade kostnad med en ”osäkerhetsfaktor” om 1,5. Regeringen bedömer således att företagens årliga administrativa kostnader, i vart fall inledningsvis, kommer att öka med ca . Regeringen har bara beräknat den administrativa kostnaden för företag. Vid beräkningarna av den administrativa kostnaden har inte hänsyn tagits till att kostnaderna kan minska för enskilda utbetalare i och med att skyldigheten att lämna kontrolluppgift om upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt slopas och att man behöver lämna färre uppgifter om intäkt i inkomstslaget tjänst. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att företag som lämnar arbetsgivardeklarationer på papper eller som saknar datoriserade redovisnings- och lönesystem kommer att få en viss ökad börda. Detta kommer sannolikt främst att gälla för mindre företag. Sådana företag får göra en avvägning mellan kostnaden för ett it-system som kan användas för att lämna arbetsgivardeklarationerna och kostnaden för att lämna deklarationerna på annat sätt. Utöver ovan beskrivna administrativa kostnader kommer samtliga berörda uppgiftsskyldiga att behöva sätta sig in i ett delvis nytt regelverk. De som lämnar arbetsgivardeklarationer elektroniskt och använder datoriserade redovisnings- och lönesystem kommer att behöva uppdatera dessa. Med hänsyn till att förslaget lämnas innan förslaget träder i kraft bör uppdateringar av funktioner i systemen i många fall kunna ske inom ramen för årliga uppdateringar i dessa programvaror. Uppdateringarna ingår då i den ordinarie kostnaden för redovisnings- och lönesystem. Följden av detta blir dock att programvaruföretag kommer att påverkas ekonomiskt av förslaget eftersom de måste genomföra förändringar i sina produkter. Likaså kommer de programvaruutvecklare (även it-avdelningar på myndigheter och större företag) som tar fram redovisningssystem för internt bruk att påverkas av förslaget, eftersom även dessa behöver utveckla nya tekniska lösningar. Regeringen anför slutligen att vid beräkningarna av den administrativa kostnaden har inte heller hänsyn tagits till att kostnaderna kan minska för enskilda utbetalare genom att framöver inte kommer att behöva göra någon avstämning mellan uppgifter i arbetsgivardeklarationer och i kontrolluppgifter. Dessa avstämningar kan vara mycket tidskrävande för de utbetalare som berörs. Genom att dessa avstämningar inte kommer att göras framöver kommer kostnaden för dessa att minska. Vid beräkningarna har inte heller hänsyn tagits till den minskning av kostnader som utbetalare får genom att de framöver inte behöver ta fram uppgifter per betalningsmottagare för att kunna upprätta kontrolluppgifter. Dessa kostnadsminskningar har inte kunnat beräknas. Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen Utskottets förslag i korthet bifaller propositionen och avslår en motion med ett yrkande om att propositionen ska avslås. Jämför reservation 1 (C, L). Uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivardeklaration i stället för i en kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration som ska innehålla uppgifter om ersättning till en viss betalningsmottagare ska också innehålla vissa andra uppgifter som lämnas i bl.a. kontrolluppgiften om intäkt i inkomstslaget tjänst. Syftet med förslaget är att minska skattefusk och skatteundandragande. Den som är skyldig att lämna uppgifter om en viss betalningsmottagare i en arbetsgivardeklaration ska informera honom eller henne om de uppgifter som lämnas i arbetsgivardeklarationen. Även ska underrätta fysiska personer och dödsbon som kan antas vara skyldiga att lämna inkomstdeklaration om uppgifter om betalningsmottagare i arbetsgivardeklarationer. ska besluta om slutlig skatt på grundval av bl.a. sådana uppgifter. Arbetsgivardeklarationen kommer att kunna lämnas elektroniskt antingen genom att en fil med samtliga uppgifter överförs eller genom att den uppgiftsskyldige manuellt registrerar nödvändiga uppgifter för varje betalningsmottagare. Detta kommer att kunna ske genom en s.k. e-tjänst där den uppgiftsskyldige loggar in sig med en e-legitimation. bör utveckla elektroniska lösningar som innebär att arbetsgivardeklarationen kan lämnas direkt från den uppgiftsskyldiges lönesystem.