bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — För varje brott som begås tilltar otryggheten, och undersökningar visar att förtroendet för polisen minskar. Denna kombination riskerar att påverka tilliten till rättssamhället. För att hindra en sådan utveckling krävs kraftfulla satsningar på ökad lokal polisiär närvaro, ökade resurser för att utreda och lagföra begångna brott och andra trygghetsskapande åtgärder. Att förtroendet för rättsväsendet är högt samt att rättssamhället är stabilt och försvarar människors fri- och rättigheter i hela landet är grundläggande. är i grunden ett tryggt och säkert land, men den oro som sprider sig måste tas på allvar. Vår trygghet kräver en lokalt närvarande polis och ett rättsväsende som står rustat att hantera kriminaliteten. Det behövs mer effektiva insatser mot grov brottslighet, vardagsbrott och våld mot kvinnor. Därtill krävs ytterligare åtgärder mot terrorism och radikalisering samt mot kontroll och brottslighet i hederns namn. De poliser som tycker att arbetssituationen känns svår och överväger att överge sitt yrke blir allt fler. föreslår en kraftig resursförstärkning till polisen. Detta tillskott ska garantera polisens lokala närvaro, öka antalet arbetade polistimmar, höja polisernas löner samt skapa bättre arbetsmiljö och bättre arbetsvillkor. En av intentionerna med polisens omorganisering var att fler poliser skulle arbeta närmare medborgarna, men så har det tyvärr inte blivit. För att värna och förstärka medborgarnas förtroende för polisen krävs att polisen inte enbart arbetar med grov kriminalitet utan också kanaliserar resurser till arbetet med mer vardaglig brottslighet. En lokalt förankrad polis är också ett viktigt verktyg i kampen mot terrorism, då lokal förankring är en förutsättning för att kunna arbeta förebyggande och upptäcka individer som riskerar att radikaliseras. Jag vill att resurstillskott även ska användas för att utbilda och anställa fler poliser. behöver också fler civilanställda som exempelvis kan hålla i visst utredningsarbete och administration så att poliserna kan fokusera på brottsbekämpning i högre grad än . För att göra polisyrket mer attraktivt är det nödvändigt att höja polisernas löner. Dagens utveckling där erfarna poliser i en oroväckande hög grad lämnar sitt yrke och där platserna på polisutbildningen inte fylls måste vändas. Andelen utredda och uppklarade brott minskar. Resultatrapporteringen måste bli mer effektiv och polisen måste få ta hjälp av ny teknik. Exempelvis behövs en ökad användning av kroppsburna kameror och polisen måste få större möjligheter att använda kameraövervakning i brottsbelastade områden. Polisen måste också få större möjlighet till specialisering och forskning. I en fungerande rättsstat måste förtroendet för rättsväsendet vara starkt. För att upprätthålla förtroendet för rättsväsendet måste brottsoffer kunna känna sig säkra på att deras brottsanmälan tas på allvar. För att möjliggöra fler utredda brott krävs att hela rättskedjan stärks och håller ihop. Jag föreslår därför mer resurser till , en ökad satsning på Nationellt forensiskt centrum och ett stärkt vittnesskydd. Jag vill ha ett starkare brottsofferperspektiv i rättsväsendet. Personer som har blivit utsatta för brott måste ha rätt och möjlighet att få information från rättsväsendet om det aktuella fallet samt om vilka resurser som finns tillgängliga för att stötta brottsoffret. De som har utsatts för grova brott och efterlevande till personer som mördats bör erbjudas stöd när gärningspersonen får permissioner eller friges. Många brottsoffer vittnar om svårigheten att få ut ett tilldömt skadestånd, vilket gör att kränkningen efter brottet blir ännu större. Det måste bli lättare för brottsoffer att få ut tilldömt skadestånd, och staten bör här ta ett större ansvar. Det bästa sättet att minska de negativa effekterna av brott, för brottsoffer, förövare och samhället, är att arbeta för att färre brott begås. Därför är det viktigt att det brottsförebyggande arbetet prioriteras. Det handlar dels om brottsprevention med fokus på att få individer att inte begå brott och dels om en strukturell brottsprevention på samhällelig nivå. Jag vill därför tydliggöra kommunernas och andra offentliga aktörers brottsförebyggande ansvar samt utöka stödet till lokalt brottsförebyggande arbete. För att människor ska känna tillit till rättssystemet är det viktigt att vardagsbrott som drabbar många tas på större allvar. De brott som det är vanligast att människor utsätts för i vardagen är ofta de som riskerar att skapa en känsla av otrygghet och misstro mot rättsväsendet. Jag vill därför att en del av vår resursförstärkning ska möjliggöra en ökad prioritering av vardagsbrottsligheten. utsattes för ett terrordåd på i där oskyldiga människor dödades och skadades. Samtliga former av våldsbejakande extremism är farliga. Dådet på understryker vikten av att stärka förmåga att förhindra och förebygga planering och utförande av terrorhandlingar på svensk mark. Jag vill stärka det särskilda nationella insatskonceptet och den . Vidare vill jag stoppa offentliga medel till våldsbejakande organisationer och kriminalisera samröre med, och stödjande av, terrororganisationer. En annan viktig åtgärd är att möjliggöra för myndigheter att dela fler uppgifter med varandra än vad som är möjligt . Avslutningsvis föreslår jag ett nationellt resursteam för att hantera återvändare, ökade möjligheter att stoppa finansiering av terrororganisationer, en översyn av uppviglingslagstiftningen samt en nationell polisreserv. står inför många utmaningar när det gäller frågor som rör brott och straff. Den grova organiserade brottsligheten, som ofta utnyttjar samhällets mest utsatta i sin brottslighet, måste stoppas genom bl.a. förebyggande verksamhet och genom ökat samarbete mellan olika myndigheter. Därtill finns en rad komplexa frågor som rör unga lagöverträdare, som bör mötas av tydliga och konsekventa reaktioner och skärpta straff, som det säkerställs att straffet i sig inte bidrar till att driva den unge in i ett kriminellt vuxenliv. Vissa frågor på trygghetsområdet behöver lyftas särskilt. Det gäller bl.a. sexualbrott och hedersbrott, men även de utsatta områden där kriminaliteten skapar otrygghet och förstör unga människors liv. Jag anser att straffen för bl.a. sexualbrott, brott mot barn, mord och andra grova våldsbrott måste skärpas. Utvisning bör också användas i fler fall och därför bör minimistraffet höjas för vissa brott och villkorlig utvisning möjliggöras. Det skulle innebära att man kan bli utvisad senare om man begår ett nytt brott inom efter domen. Jag vill ha en nollvision för våld och förtryck i nära relationer och sexualiserat våld. Kränkande glåpord och kränkningar av den fysiska integriteten är bara några av de handlingar som flickor och kvinnor får utstå. Det är oacceptabelt att detta får fortgå, och skarpare åtgärder behövs för att stoppa det. För mig är det självklart att alla sexuella handlingar ska ske med samtycke och att sexuella handlingar som sker utan samtycke ska vara straffbara. En samtyckesbaserad sexualbrottslagstiftning visar tydligt att ansvaret läggs på förövaren och inte på offret. Det är också viktigt att arbetet mot sexuella ofredanden stärks och att det tas ökade krafttag mot barnpornografi. Hedersbrotten måste tas på stort allvar. Alla människor ska ha möjlighet att leva sina liv som de vill, utan att förtryckas och tvingas in i äktenskap eller utifrån gamla föreställningar om heder hindras från att utvecklas på det sätt som de vill. Kunskapen om hedersproblematik i är alldeles för låg och jag vill därför satsa på utbildning för polis, åklagare och domstolsväsendet i ämnet. Jag vill därutöver lagstifta så att hedersmotiv ses som en försvårande omständighet vid straffvärdebedömningen. I vissa områden har problemen med unga lagöverträdare vuxit . Bilar sätts i brand och räddningstjänst och ambulans kan inte längre tryggt hjälpa människor utan att utsätta sig själva för fara. Jag vill skärpa lagstiftningen och omhändertagandet av unga brottslingar samt införa jourdomstolar. Jag vill även att det skapas fler förebyggande projekt där polis och räddningstjänst finns närvarande i unga människors liv. Unga som får en möjlighet att se hur polisen och räddningstjänsten arbetar har visat sig mindre benägna att begå brott mot dessa. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (L) (L) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. Liberalernas budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som Liberalerna presenterar i motionerna En budget som håller ihop – Liberalernas budgetmotion (2017/18:3752) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2017/18:3825). Tryggheten är en förutsättning för människors frihet och välmående. Men den är också grunden för vår ekonomi och vårt välstånd. Utan säkerhet och trygghet bryts förtroendet människor emellan ned. Utan tillit, en stark äganderätt och starka institutioner hotas själva fundamenten för vår välståndsutveckling. Jag ser hur otryggheten ökar i delar av . Stenkastning mot polis och räddningspersonal, bilbränder och våldsbrott och framväxten av parallella samhällen i några av våra mest brottsutsatta förorter är exempel på att utvecklingen går åt fel håll. När tryggheten utmanas både på hemmaplan och i omvärlden krävs kraftfulla åtgärder. Alla invånare, oavsett var de bor, ska känna trygghet för att rättsväsendet står starkt. När otryggheten breder ut sig måste samhällets svar vara tydligt: det kommer inte att accepteras. Jag kräver en snabb ökning av antalet poliser och skärpta straff för grova brott. måste samhällets förebyggande insatser utvecklas. De grundläggande uppgifterna i samhället måste fungera. Dit hör en rättsstat som människor kan lita på. Trygghet i vardagen och vetskapen att polisen är på plats när det behövs. Liberalerna presenterar en bred satsning för att kraftigt förstärka rättsstatens förmåga att bekämpa brott och bidra till trygghet i samhället. I ett samhälle utan fungerande rättsstat är det bara de resursstarka som kan freda sina intressen. Rättsstaten är en liberal uppfinning som ger den rätten till varje människa. Jämfört med många andra länder är ett tryggt land. Den senaste nationella trygghetsmätningen visar dock att människors känsla av trygghet har minskat och att det finns fortsatt stora skillnader mellan olika grupper i samhället. Detta är bl.a. en jämställdhetsfråga då kvinnor är väsentligt mindre trygga än män. Det skiljer sig även beroende på vilket område man är bosatt i. har identifierat 61 områden i där det finns påtagliga problem med kriminella nätverk, och det finns 23 särskilt utsatta områden där kriminella grupper upprättat parallella maktstrukturer som påtagligt påverkar dem som bor och verkar i områdena. Att antalet utsatta och särskilt utsatta områden fortsätter att växa är en mycket oroande utveckling. Terrordådet i blev ännu en påminnelse om att våldsbejakande extremism och terrorism är ett reellt hot. Detta är dock inte den enda utmaningen för rättssamhället. Det dödliga våldet med anknytning till kriminella nätverk har ökat kraftigt . Brottslighetens internationalisering, behovet av att möta migrationsströmmar på ett rättssäkert och värdigt sätt och en snabbt växande befolkning är några av de faktorer som sätter rättsväsendets myndigheter och särskilt polisen under hårt tryck. Till detta kommer behovet av att klara rättsstatens närvaro både i glesbefolkade områden och i städernas utsatta bostadsområden med hög risk för social oro. Bland poliser finns också en växande frustration över att man inte ges rimliga förutsättningar att sköta sitt jobb. Utvecklingen vad gäller brottsuppklaringen är mycket oroande. Det behövs en nystart för att svensk polis ska fungera bättre i hela . Liberalerna lägger därför fram ett antal förslag för effektivare polis och rättsväsende samt bättre förutsättningar för lokalt brottsförebyggande arbete. är ett av de länder i som har lägst polistäthet. växer befolkningen kraftigt och nya säkerhetshot växer fram. Polisen är underbemannad och avhoppen är ett växande problem. Regeringens förstärkning av anslagen till är ett steg i rätt riktning men det kommer inte att räcka. Jag är beredd att satsa mer och har som mål att ska ha minst 25 000 poliser . Utökningen av antalet poliser ska åtföljas av en ökning av antalet civila utredare och andra civilanställda. Jag inser att det kommer att ta tid att utbilda de poliser som krävs. Under en övergångstid föreslår jag därför att staten ska öronmärka bidrag till kommuner så att fler ordningsvakter kan anställas i regi. Dessa kommunala trygghetsvakter ska samverka med polisen och bidra till trygghet på gator och torg. Brottsutsatta kommuner ska prioriteras. För att polisorganisationen ska kunna byggas ut måste det vara tillräckligt attraktivt att vara polis. Så är det inte . Tvärtom är det fler som lämnar polisyrket och många utbildningsplatser står tomma. Vår ambition är att kraftigt höja polisernas löner samt satsa på kompetensutveckling och kvalificerad vidareutbildning. Antalet poliser i yttre tjänst måste bli fler och vi måste avlasta polisen genom att överföra fler uppgifter till andra myndigheter. ska även utökas genom fler civilanställda. Polisens utredningsverksamhet står inför stora utmaningar. Brottsligheten förändras och vissa svårutredda brottstyper, som nätrelaterad brottslighet, har blivit vanligare. Det behövs därför en generell förstärkning av utredningsverksamheten och Liberalernas anslagsförstärkning möjliggör detta. Avgörande för en effektiv utredningsverksamhet är också att stödfunktionerna fungerar, bl.a. snabb tillgång till forensiska analyser eller andra analyser inom rättsgenetik, rättskemi och rättsmedicin. Jag vill därför genomföra en särskild satsning för att förstärka verksamheten vid Nationellt forensiskt centrum. Den lokala polisiära närvaron sviktar. På landsbygden och i många mindre och medelstora orter upplever invånarna att det har blivit längre till polisen. Även i städernas särskilt utsatta områden, som polisen ska prioritera, är det svårt att hålla tillräcklig bemanning. Jag vill vända den negativa utvecklingen och förbättra den lokala polisiära närvaron i landet som helhet samt förstärka polisens arbete i den lokala samverkan mellan kommuner m.m. Kommunernas roll i det brottsförebyggande arbetet behöver också förtydligas. Jag vill återupprätta beredskapspolisen. Beredskapspolisen ska fungera som en reservpolis som kallas in vid kriser eller andra situationer när den ordinarie samhällsorganisationen är som mest ansträngd. Terrorism är ett hot mot enskilda människors liv och frihet och mot den demokratiska samhällsmodellen. Liberalerna har medverkat till och i flera fall varit pådrivande för att lagstiftningen mot terrorbrott har skärpts i flera steg , men jag anser att ytterligare steg behöver tas. Det är av största vikt att reformer av lagstiftningen sker med full respekt för grundläggande rättssäkerhetsprinciper och de medborgerliga fri- och rättigheterna enligt . Bland annat vill jag kriminalisera all aktiv medverkan i terrororganisationers verksamhet, inte bara direkt stridsrelaterad verksamhet. Jag vill kriminalisera förberedelse för resa i terroristsyfte, skärpa straffen för grova fall av finansiering av terrorresor, underlätta möjligheten att tillfälligt dra in passet för personer som misstänks förbereda att ansluta sig till terrorrörelser, utöka katalogen över de brott som omfattas av terrorbrottslagen och öka insatserna mot våldsbejakande extremism på nätet och via sociala medier. Jag välkomnar regeringens förslag om att inrätta ett nationellt centrum mot våldsbejakande extremism men anser att funktionen bör ligga under . Slutligen vill jag ge ökade resurser till och Domstolar. Anslag inom utgiftsområde 4, punkt 1 (KD) (KD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. Beslutet innebar att ställde sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 4. I stället framför jag i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motionerna Välfärdslöftet – Budget för vård, omsorg och trygghet (2017/18:3798) och Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (2017/18:3850). En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Den kristdemokratiska rättspolitiken bygger på insikten om människans ofullkomlighet. Brottslighet har alltid förekommit och kommer alltid att förekomma. Staten ska sträva efter att begränsa brottsligheten så långt det är möjligt. Det är avgörande för att upprätthålla människors förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet. Polisen ska vara effektiv och ges de verktyg som behövs för att på ett slagkraftigt och rättssäkert sätt komma åt vardagsbrottsligheten. Detta är viktigt för att allmänhetens förtroende för polisen och det övriga rättsväsendet ska upprätthållas. Svensk polis står inför stora utmaningar. Situationen är mycket ansträngd. I ljuset av gängskjutningar som förekommer i de utsatta områdena runt om i landet dräneras polisens resurser. Den utvecklingen förstärks ytterligare av att brotten är svårutredda eftersom få är villiga att prata med polisen. Polisen behöver kraftiga resurstillskott för att med uthållighet stävja utvecklingen. I första hand måste fler poliser anställas. Jag menar att all brottslighet, även vardagsbrottsligheten, måste bekämpas. är uppklaringsprocenten oroväckande låg. Det finns därför en betydande risk att många uppfattar att polisanmälningar vid exempelvis bostadsinbrott görs för försäkringsbolagens skull för att få ut ersättning. Detta är mycket olyckligt eftersom det leder till att allmänheten förlorar sitt förtroende för polis och rättsväsende. Brottsligheten måste mötas med både kortsiktiga och långsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempelvis genom lokal polisverksamhet, samarbete mellan polis och socialtjänst samt då det gäller unga människor mellan skola, föräldrar, väl fungerande ungdomsrotlar och narkotikarotlar. Det långsiktiga arbetet som handlar om förebyggande insatser är också av största vikt. Jag hävdar att de vuxnas insatser betyder mycket för att få barn och unga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar och andra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måste därför stöttas i sin uppgift. Det är de vuxna i familjen och i skolan som ska ge ungdomarna deras identitet och sociala trygghet, inte gängmedlemmar som i många förorter till storstäderna. Vi måste också kunna stötta de vuxna så att de kan vara närvarande och delaktiga i de ungas liv. Fasthet och konsekvens är viktiga signaler i detta preventiva arbete. Att de vuxna i familjen får mer tid för barnen har en rad positiva följdverkningar för barnen. Det är i sig brottsförebyggande. Familjestabilitet bör därför eftersträvas som ett grundläggande mål för samhället och även som en brottsförebyggande resurs. Svensk polis har en mycket ansträngd situation. Den nya polisorganisationen har inte gett de resultat med effektiviseringar och större lokala resurser som det fanns förhoppningar om och vilket var syftet med omorganisationen. krävs stora satsningar för att tillföra polisen rätt resurser. Jag föreslår att 10 000 fler poliser anställs till 2025. Hälften av dessa ska utbildas som vanligt och resterande 5 000 med en ettårig utbildning. För den sistnämnda gruppen införs en ny polisanställningsform, där både kommun och stat finansierar tjänsterna. Detta förslag syftar till att öka polisens effektivitet och förstärka tryggheten i hela landet. Det behövs fler poliser men det räcker inte som lösning på problemen inom svensk polis. Den stora utmaningen är att få de som arbetar som poliser att stanna kvar i yrket. Många poliser känner stor frustration och otillräcklighet i en allt tuffare arbetsmiljö. Det krävs åtgärder som förbättrar arbetssituationen för svensk polis och höjer attraktiviteten för yrket så att inte fler poliser väljer att sluta. Jag föreslår därför en särskild lönesatsning. De medel som avsätts skulle räcka till en löneökning på och det finns även utrymme för höjd OB-ersättning. De strukturella problemen inom behöver åtgärdas. Jag föreslår att rikspolischefen ersätts med en chef med polisiär erfarenhet men anser att det krävs ett förstärkt ledarskap inom hela myndigheten. Jag föreslår att ett nytt organ inom polisen inrättas, . Polisnära forskning är avgörande för att mäta effekten av olika polisiära taktiker och tillvägagångssätt och att utveckla arbetsmetoder. Polisens arbetsuppgifter behöver renodlas, och det kan ske med hjälp av civilanställda som kan frigöra polisiära resurser. Jag föreslår vidare att beredskapspolisen återinförs. Beredskapspoliser är civilpliktiga poliser som kan kallas in vid allvarliga eller omfattande störningar i samhället ur ordnings- eller säkerhetssynpunkt. På så sätt kan polisiära resurser frigöras och polisens förmåga höjas. Jag vill att hela rättskedjan stärks genom att ytterligare resurser tillförs och Domstolar. Våldsbejakande extremism, och inte minst den våldsbejakande islamismens ökade aktiviteter i , innebär att måste förstärka sin beredskap att förebygga, bemöta och bekämpa terrorism. Staten måste ta större ansvar för att motverka radikalisering och hantera återvändare genom nationella insatsteam som operativt kan stödja kommunerna. Staten kan utforma fungerande avhoppar- och anhörigstödsverksamhet, som specifikt riktar sig mot våldsbejakande islamister och som också involverar de muslimska trossamfunden i det förebyggande arbetet. Alla människor har rätt att känna sig trygga i vardagen. En minskad brottslighet är det bästa sättet att öka tryggheten. De som ändå drabbas av brott ska få stöd och hjälp till upprättelse. Att rättsväsendet lyckas med sina huvuduppgifter, dvs. att utreda brott, gripa misstänkta och döma de skyldiga, är en del av denna uppgörelse. Personer som utsatts för brott måste få information om hur rättsprocessen går till och om vilka möjligheter till stöd det finns i processen och de måste bli underrättade om vad som sker i det enskilda ärendet. Jag vill även öka statens finansiering av vittnesstödet eftersom jag anser att stödet till brottsoffer och vittnen i rättegångar är underfinansierat.