bet · H501NU4 · 2017-11-17 00:00:00 — Utskottet kan här konstatera att tidigare, som redovisats, behandlat identiska motionsyrkanden om att samla det statliga ägandet av skog i ett bolag. Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena och i sammanhanget redovisat uppdraget för och hur bolagets verksamhet bedrivs. Utskottet kan inte se någon anledning till att nu skulle inta någon annan ståndpunkt när det gäller den nämnda motionen, som därmed avstyrks i denna del. I motion 2017/18:3747 (KD) föreslås att det statligt ägda i sin verksamhet ska driva de tidigare statliga bolagen inriktningar. Som framgår av det föregående antog regeringens förslag om en ny struktur för det statliga riskkapitalet. Som en del i detta förslag inrättades ett nytt riskkapitalbolag – – som enligt vad utskottet anförde kommer att gagna finansieringsmöjligheterna brett och inom områden där det saknas riskvilligt kapital. Förslaget innebar även att de dåvarande statliga bolagen skulle inordnas som dotterbolag i Saminvest och avvecklas på lång sikt. Mot denna bakgrund avser utskottet inte att gå vidare med något tillkännagivande om Saminvests verksamhetsinriktning så som förordas i den aktuella motionen, som därmed avstyrks. AB:s uppdrag och mål När det gäller AB:s uppdrag och mål begärs tillkännagivanden i ett flertal motioner. I motion 2017/18:918 (SD) förordas tillkännagivanden dels om en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, dels om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft. I motionerna 2017/18:1515 (M) och 2017/18:1795 (S) framförs olika förslag om att bolaget inte bör minska sin personalstyrka på orter där energiproduktionen sker och att huvudkontor och personal borde lokaliseras närmare dessa platser. I motion 2017/18:3393 (V) anför motionärerna att ska få i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av . Med anledning av de nämnda motionerna vill utskottet påminna om förtydligade uppdrag som beslutades av . Innebörden är att bolaget ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Utöver detta vill utskottet även påminna om att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Utskottet har som framgår av det föregående vid tidigare tillfällen avstyrkt identiska och liknande motionsyrkanden och då framfört dels att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag, dels att lokalisering av arbetsplatser för bolagets personal och vilka tjänster som bolaget ska köpa in för att sköta verksamheten är frågor som bolagets styrelse och ledning ska avgöra. Utskottet ser inga skäl att göra någon annan bedömning och ändra uppfattning i frågan. Mot bakgrund av det anförda avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Statens ägande av vissa företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om försäljning av AB , , , , , , och om försäljningsprocessen för . Utskottet hänvisar till de försäljningsbemyndiganden som finns och till grundläggande principer om avyttring av statens egendom. I motion 2017/18:1191 av (M) anförs att staten inte bör närvara på privata marknader om det inte finns särskilda skäl. När det gäller flygbranschen anser motionären att staten borde renodla sin roll och lämna ägandet i till förmån för att reglera och kontrollera exempelvis säkerhetsfrågor och främja en rättvis konkurrens genom ansvariga myndigheter. Motionären anser därför att regeringen bör undersöka möjligheten att sälja den statliga ägarandelen i och när detta är möjligt. I motion 2017/18:1239 av och (båda M) framförs att marknaden för flygtransporter har förändrats sedan samägandet av med och tillkom. Enligt motionärerna är därför fortsatta ägarengagemang i SAS inte en optimal hantering av skattemedel. Utöver de stora affärsrisker som branschen kommer att präglas av framöver bör inte ha ägarengagemang i ett företag som agerar på en fullt ut konkurrensutsatt marknad. Motionärerna framför att regeringen därför bör inleda samtal med de övriga konsortiedelägarna om att avveckla ägarandel i SAS. (M) anför i motion 2017/18:1535 att det är viktigt för och att även efter den planerade försäljningen av bolaget blir kvar i . När försäljningen av Metria sker vill motionären att regeringen även beaktar regionala aspekter. I motion 2017/18:1777 av (M) anförs att staten inte bör ha en långtgående närvaro på privata marknader om det inte finns särskilda skäl. Motionären anför att bygg- och anläggningsbranschen, där statligt ägda verkar, har vissa utmaningar kopplade till oligopolliknande situationer. Enligt motionären går detta inte att komma till rätta med genom att staten är den största aktören på marknaden. Därför bör regeringen se över möjligheten att sälja eller låta delar av bolaget gå in i den ansvariga myndigheten. I motion 2017/18:3242 av (M) anges att svenska staten genom sitt ägande av är en stor aktör på energimarknaden. Motionären anför att energimarknaden dels är en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad, dels att det är en kraftigt reglerad marknad där staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Att staten då agerar aktör och har ägarintressen på marknaden är i grund och botten inte rimligt. Mot denna bakgrund menar motionären att staten bör sälja . och (båda M) anför i motion 2017/18:3263 att skogsbruket är en väl fungerande marknad där virkeshandeln är globalt konkurrensutsatt. Enligt motionärerna bör staten ta ansvar för ett hållbart skogsbruk genom lagstiftning och kontroller, inte genom att agera storägare via . Staten bör därför sälja sitt ägande av , företrädesvis i mindre delar så det möjliggörs för många privata ägare att köpa skogen med god arrondering som resultat. I motion 2017/18:3279 av (M) framförs att staten genom sitt ägande av AB är en stor aktör på marknaden för fordonsbesiktningar. Motionären anför dels att marknaden för fordonsbesiktningar är en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad för att motverka monopolsituationer, dels att fordonsbesiktningar är kraftigt reglerade och att staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare på marknaden. Att staten då agerar aktör och har ägarintressen på marknaden är i grund och botten inte rimligt, och bör därför säljas. I motion 2017/18:3284 anför (M) att staten genom sitt ägande av är en stor aktör på telekommarknaden. har utvecklats till ett globalt bolag som är aktivt i ett flertal länder, med stor verksamhet även utanför . Motionären anför att telekommarknaden dels är en konkurrensutsatt marknad där statlig inblandning inte är motiverad för att motverka monopolsituationer, dels att denna marknad är kraftigt reglerad och att staten fyller en viktig funktion som kontrollorgan och lagstiftare. Att staten då agerar aktör och har ägarintressen på marknaden är i grund och botten inte rimligt, menar motionären. Därför bör staten sälja sitt innehav i . I motion 2017/18:3307 anför (M) att flygmarknaden har utvecklats sedan SAS grundandes och är en globalt konkurrensutsatt marknad. Eftersom statliga bolag per automatik agerar marknadsstörande finns det enligt vad som anges i motionen anledning att avyttra SAS till privata ägare. Motionären anför att det viktigaste skälet till en försäljning av SAS emellertid är att flygtrafik är en kraftigt reglerad marknad där staten fyller en viktig kontrollfunktion. Därmed är det enligt motionen inte rimligt att staten agerar som aktör på samma marknad som man övervakar. I motion 2017/18:2296 av (SD) anförs att det inte finns några skäl för staten att äga delar av ett flygbolag. Flygmarknaden präglas av stark konkurrens och bör inte störas av statliga aktörer. Det är inte heller rimligt att staten äger ett bolag som man också ska övervaka. bör därför uppmana regeringen att sälja sitt aktieinnehav i . I motionen anförs vidare att ägandet i är ett tydligt exempel på när staten lägger sig i näringslivet och skapar en osund konkurrenssituation på en marknad. Motionären anför att därför bör uppmana regeringen att avveckla sitt ägande i . Motionären menar även att statens ägande i rimmar illa med ambitionen att företag ska kunna konkurrera på lika villkor på marknaden. Regeringen bör enligt motionen därför minska ägandet i . Motionären anför också att konkurrens är ett sunt inslag på fordonsbesiktningsmarknaden och att regeringen därför bör verka för en successiv försäljning av AB med målet att minst två aktörer ska finnas på de orter där försäljningen sker. Försäljningsbemyndiganden och förändringar av den statliga bolagsportföljen har gett regeringen bemyndiganden att minska eller avveckla ägandet i följande bolag: • AB (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10) • AB Bostadsgaranti (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • Apoteksgruppen i (prop 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1) • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (tidigare Parts) (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) • (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35). Regeringen har även mandat att sälja eller lägga ned följande bolag: • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24) • (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24). I övrigt kan framhållas att det statligt ägda trädde i likvidation . ingår helägda i den statliga bolagsportföljen och är moderbolag till bolagen . Vidare sålde staten 13,8 miljoner stamaktier i för sammanlagt . Genom försäljningen minskade statens ägarandel från till av antalet stamaktier. Aktiebolaget , , erbjuder rådgivning och kontroll av motorfordons trafiksäkerhet, miljöpåverkan och driftsekonomi. driver en affärsmässig verksamhet på en avreglerad marknad. konkurrensutsattes fordonsbesiktningsmarknaden, vilket innebar att nya aktörer kunde ansöka om ackreditering för att besiktiga fordon (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8). genomfördes försäljningar av delar av stationsnät till nya aktörer i enlighet med det mandat som tidigare beslutats av (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10). Efter genomförd försäljningsprocess av cirka två tredjedelar av stationsnätet är det kvarvarande ett statligt helägt bolag. , som är ett statligt helägt bolag, tillhandahåller tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. antog regeringens förslag om att bl.a. sälja Metria (prop. 2016/17:181, bet. 2016/17:NU24). Regeringen anförde i propositionen bl.a. att Metria inte bedöms ha bättre utvecklingsmöjligheter med staten som ägare. Sysselsättningsutvecklingen i branschen bedömdes inte heller påverkas negativt vid ett förändrat ägande. Metria har inte något samhällsuppdrag, och det finns inte heller något särskilt nationellt intresse av ett fortsatt statligt ägande. Regeringen ansåg därmed att det inte finns några skäl till att staten bör kvarstå som ägare till Metria. I propositionen redogör regeringen även för hur försäljningsprocessen ser ut. Det anges att varje försäljning av statens aktier måste anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget, så att en försäljning kan ge bästa möjliga affärsmässiga utfall. beslutade att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande i (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, yttr. 2009/10:NU2y). I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet att bemyndigande att minska ägandet i SAS ska uppfattas som ett tydligt besked om statens inställning till försäljning inom överskådlig tid och underströk vikten av att en försäljning sker i ordnade former när det finns en seriös köpare. delade utskottets uppfattning. Mot denna bakgrund minskade den svenska staten sitt ägande i SAS enligt vad som redovisats i det föregående. avyttrade även den en del av sitt innehav i SAS, vilket innebar att totalt 23 miljoner aktier, motsvarande av samtliga stamaktier i , avyttrades. Det innebär att svenska staten minskade sitt ägande i SAS från till samt att den svenska, danska och tillsammans med äger av aktierna och har av rösterna i SAS. behandlade utskottet motionsyrkanden om att staten bör sälja sitt innehav i SAS (bet. 2016/17:NU4). Ett enhälligt utskott anförde att en sådan process är inledd och att yrkandena därmed kunde avstyrkas. Av regeringens skrivelse 2016/17:140 redogörelse för företag med statligt ägande (s. 71) framgår att bildades när enhet bolagiserades. Skälen till bolagiseringen var främst att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet, eliminera grunden för misstankar om korssubventionering samt öka produktiviteten på marknaden. Svevia bedriver entreprenad-, service- och uthyrningsverksamhet inom trafik-, mark-, bygg- och anläggningsområdet. återkallade tidigare bemyndiganden om att minska statens innehav i dåvarande (bet. 2010/11:NU7). , , och reserverade sig mot beslutet. I ett svar på fråga 2016/17:708 av (M) om huruvida regeringen avser att ha ambitionen att avyttra det statliga aktieinnehavet i svarade närings- och innovationsminister bl.a. följande: Det är klart att staten kan vara en ägare av bolag som . Telekombolag i , och t.ex. har också statliga ägare. Regeringen har inte en ambition och avser inte heller ha en ambition att avyttra det statliga aktieinnehavet i . Regeringen har inte något bemyndigande från att avyttra statens aktieinnehav i . För staten som aktiv och professionell ägare är värdeskapande det övergripande målet och självklart ingår det då att med jämna mellanrum pröva skälen för fortsatt statligt ägande. I motionerna 2017/18:1191 (M), 2017/18:1239 (M), 2017/18:1777 (M), 2017/18:2296 (SD), 2017/18:3242 (M), 2017/18:3263 (M), 2017/18:3279 (M), 2017/18:3284 (M) och 2017/18:3307 (M) förordas tillkännagivanden om att staten ska minska eller avveckla sitt ägande i en rad olika företag. Det handlar om bolagen , , , , , och . Därutöver framhålls i motion 2017/18:1535 (M) att regionala hänsyn bör tas i försäljningsprocessen när det gäller . Mot bakgrund av vad som framförs i de aktuella motionerna vill utskottet påminna om att det övergripande målet för regeringens förvaltning av de statligt ägda bolagen är att bolagen ska skapa värde och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs väl. För att åstadkomma detta är det viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader samt att staten är en aktiv, professionell ägare med fokus på långsiktigt värdeskapande. För staten som aktiv och professionell ägare ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Utskottet noterar exempelvis att en försäljning av statens andelar i SAS har inletts och att regeringen fått ett bemyndigande att sälja . Vikten av att ett sådant arbete genomförs kontinuerligt inom förvaltningen av de statliga bolagen är något som utskottet också har betonat i det föregående. Vidare vill utskottet understryka att regeringen behöver bemyndigande för att genomföra en försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Som redovisats finns sådana bemyndiganden endast för vissa av de företag som berörs i de aktuella motionerna. I övrigt vill utskottet framhålla att all försäljning av statlig egendom ska ske på affärsmässiga grunder. En eventuell försäljning av statens aktier måste därför anpassas till respektive bolags förutsättningar och till det rådande marknadsläget så att bästa möjliga affärsmässiga utfall kan uppnås. Utskottet är inte berett att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Förvaltningen av de statligt ägda företagen, punkt 3 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 24–26, 28, 29 och 31 samt 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vi anser att statens uppgift normalt bör vara att ange de ramar och regler som ska gälla för näringslivet och företagen, inte att äga och driva bolag. Staten är dock en stor företagsägare, och kommer att så vara . Det ställer höga krav på tydliga principer. De statliga bolagen ska ha fokus på att skapa långsiktiga värden, och staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare. I de fall där bolagen har ett samhällsuppdrag ska detta utföras väl. För att åstadkomma detta är det bl.a. viktigt att ge bolagen förutsättningar och möjligheter att utvecklas och fortsätta konkurrera på sina marknader. Där bolag verkar på en konkurrensutsatt marknad, enligt marknadsmässiga krav, ska effektiv konkurrens säkerställas. Statens roll som lagstiftare och ägare bör hållas isär och skötas på ett professionellt sätt. De statliga bolagen ska präglas av öppenhet och föredömlighet samt vara föregångare i hållbarhetsfrågor, t.ex. jämställdhet, miljö och socialt ansvarstagande. Vissa statliga företag har särskilda samhällsuppdrag. Det är viktigt att dessa redovisas tydligt och är styrande för bolagens verksamhet. Regeringen ska styra de statliga bolagen inom de ramar som fastställt. Under alliansregeringen utarbetades och grundlades ett gediget hållbarhetsarbete i de statliga bolagen. ställde staten krav på att de statligt ägda bolagen skulle hållbarhetsrapportera i enlighet med Global Reporting Initiative (GRI). Dessa krav är numer en del i statens ägarpolicy där det står att de statligt ägda bolagen ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Ägarpolicyn fastställer vilka internationella riktlinjer som alla statligt ägda företag ska följa. vilka bl.a. innefattar FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och och utvecklings () riktlinjer för multinationella företag. Här vill vi framhålla att det såväl i FN:s vägledande principer som i riktlinjer ställs skärpta krav på att bolagen genomför en riskbaserad due diligence-granskning (insamling och analys av information om ett företag inför förvärv eller annan strategisk förändring). Alla de statliga bolagen fick i uppdrag att fastställa ett fåtal och övergripande hållbarhetsmål och strategier för att nå dit. Syftet var att skapa värde i de statliga bolagen som riskerna i verksamheterna minskades. startade sedan arbetet med att följa upp bolagens respektive hållbarhetsmål. Alliansregeringen tog således viktiga framåtsyftande steg i hållbarhetsarbetet för de statligt ägda företagen. Vi menar att regeringen bör fortsätta att utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen i fråga om aktivt ägande och hållbart företagande. Vi anser vidare att staten bör minska eller avveckla sitt företagsägande om sådana förändringar leder till bättre fungerande marknader eller en mer effektiv samhällsservice. Regeringen bör enligt vår mening därför agera för att avveckla det statliga ägandet i bolag som inte har ett särskilt samhällsuppdrag som är svårt att klara på annat sätt eller som från en strategisk och säkerhetspolitisk utgångspunkt är viktiga. Detta kan exempelvis gälla bolag som , , och . Vi noterar att staten inledde en försäljningsprocess när det gäller innehavet i SAS och har minskat sitt ägande i bolaget, vilket vi ser positivt på. Försäljning av statlig egendom ska ske affärsmässigt, och eventuella försäljningsintäkter ska användas för att minska statsskulden. Vi anser att det dock inte är aktuellt med en försäljning av , eller AB:s nordiska verksamhet. Detaljmonopolet för alkohol ska enligt vår mening värnas och behållas i statlig ägo. Vi anser att bör ställa sig bakom det som här anförts och tillkännage detta för regeringen. Vid ett sådant beslut från får motionerna 2017/18:3405 (M) och 2017/18:3420 (M, C, L, KD) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Förvaltningen av de statligt ägda företagen, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkandena 24–26, 28, 29 och 31 samt 2017/18:3420 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Vi kan inledningsvis konstatera att många viktiga svenska samhällsfunktioner bedrivs i bolagsform med staten som hel- eller delägare och att dessa bolag generellt verkar på en konkurrensutsatt marknad. Vi i är anhängare av ett fortsatt statligt engagemang för att bibehålla statens inflytande genom ägande, och vi ser inte utförsäljningar av statens egendom som ett ideologiskt självändamål. Emellertid finns statliga innehav som under vissa omständigheter skulle kunna reduceras för att man inte kan motivera det statliga ägandet med nytta för medborgarna. Statligt engagemang i centrala samhällsfunktioner anser vi stärker som nation vid extraordinära händelser, såsom finanskriser, handelsblockader och internationella konflikter. Om bolagen drivs enligt marknadsmässiga principer, vilket som regel bör vara fallet, stärks statens kassa genom aktieutdelning. Genom ett visst statligt ägande bibehålls också en demokratisk dimension kring vissa etiska frågor som t.ex. kan röra korruption och miljöförstöring. Politiker bör emellertid utöva inflytande över statens bolag med varsamhet, och god lönsamhet bör prioriteras högt. bör sammanfattningsvis genom ett uttalande tydliggöra för regeringen vikten av att värna och stärka det statliga ägandet när det gäller att upprätthålla viktiga samhällsfunktioner och stävja korruption och miljöförstöring och att minska ägandet när det inte ger nytta för medborgarna. Därmed tillstyrks motion 2017/18:928 (SD) i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Jämställdhet och statliga företag, punkt 4 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1796 av (S). Som vi redogjort för i det föregående tog den tidigare alliansregeringen flera viktiga framåtsyftande steg när det gäller utvecklingen av förvaltningen av de statliga bolagen. Det innefattade bl.a. ett målmedvetet arbete med rekrytering till de statliga bolagens styrelser på grundval av dynamik och mångfald. Utifrån kompetens, erfarenhet, bakgrund och ålder sattes mål om en jämn könsfördelning (av vartdera könet). Andelen kvinnliga styrelseledamöter ökade i de statligt helägda bolagen till : en lyckad åtgärd. Vi menar att regeringen bör fortsätta att utveckla förvaltningen av de statligt ägda bolagen i fråga om en målmedveten styrelserekrytering. Detta är något som bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Motion 2017/18:3405 (M) får vid ett sådant beslut anses tillgodosedd i berörd del, och tillstyrks i denna del. Övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks. Jämställdhet och statliga företag, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:928 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2017/18:1796 av (S) och 2017/18:3405 av m.fl. (M) yrkande 27. Vi är kritiska mot regeringens mål att andelen av vartdera könet i de statliga bolagens styrelser ska vara .