bet · H401UFöU3 · 2017-06-02 00:00:00 — Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet föreslår att bifaller regeringens proposition 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Därmed föreslår utskottet att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Utskottet föreslår vidare att avslår samtliga yrkanden i de följdmotioner som väckts med anledning av propositionen. I betänkandet finns två reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Proposition 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Tre yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i 1.Mål och utvärdering, punkt 2 (M, C, V, L, KD) 2.Sveriges övriga bidrag till , punkt 3 (SD) Särskilt yttrande (SD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Därmed bifaller proposition 2016/17:128. 2016/17:3708 av m.fl. (M, C, L, KD). Reservation 1 (M, C, V, L, KD) 2016/17:3709 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 2 (SD) På sammansatta utrikes- och försvarsutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (M), (SD), (M), (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (S), (S) och (SD). Ärendet och dess beredning Regeringen har i proposition 2016/17:128 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma) beslutat att föreslå att bemyndigar regeringen att ställa en väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för deltagande i Minusma till utgången av juni månad 2018 under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Propositionen har remitterats till utrikesutskottet. och försvarsutskottet har därefter, med stöd av 7 kap. 7 § riksdagsordningen, beslutat att bereda propositionen och tillhörande motioner i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UFöU). höll utrikesminister , försvarsminister , överbefälhavaren och chefen för underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) en föredragning om det svenska bidraget till Minusma för det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. Ledamöter från utrikes- och försvarsutskotten besökte den svenska styrkan i . Två följdmotioner har väckts med anledning av propositionen. antog () säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bl.a. uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. beslutade Europeiska unionen (EU) att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt (EUTM ). Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen. skickade en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. fattade regeringen beslut om proposition 2013/14:189 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , och gav bifall till regeringens förslag (bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med . fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . har (prop. 2014/15:68, bet. 2014/15:UFöU3) respektive gett bifall till regeringens förslag om fortsatt svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i . Det senaste beslutet gäller till utgången av juni månad 2017. I samband med det senare beslutet gjordes två tillkännagivanden till regeringen som innebar att regeringen borde dels fastställa uppföljningsbara mål för att kunna utvärdera de insatser som gör inom ramen för Minusma, dels ta nödvändiga initiativ för att säkerställa tillräcklig tillgång till medicinsk evakuering inom ramen för insatsen (prop. 2015/16:119, bet. 2015/16:UFöU3, rskr 2015/16:231). Enligt skrivelse 2016/17:75 om regeringens åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen, bereds frågorna i . har tagit del av och följt upp skrivelse 2016/17:75, inklusive de delar som berör ärenden som av kammaren remitterats till utskottet men behandlats i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott. Skrivelse 2016/17:75 behandlas av i betänkande 2016/17:KU21. antog resolution , som förlängde Minusmas mandat med till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i Minusma till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna utökas till högst 470 personer. I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, beskriver det avsedda svenska deltagandet och redovisar sina överväganden för detta. Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Utskottets förslag i korthet bifaller regeringens proposition 2016/17:128 om svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (Minusma). avstyrker ett motionsyrkande om mål för och utvärdering av den svenska insatsen. Jämför reservation 1 (M, C, V, L, KD). Regeringen föreslår att godkänner att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minisuma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Målen för deltagande i insatsen är att bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återfår kontroll över hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Det svenska bidraget ska leverera relevanta och efterfrågade underrättelseprodukter till insatsens underrättelseenhet och ledning. Det svenska styrkebidraget som bestar av en underrättelseenhet och en taktisk flygtransportförmåga, tillsammans med en nationell stödenhet, är en del av Minusmas underrättelseenhet samt en del av insatsens samlade logistikförmåga. Bidraget omfattar även stabsofficerare vid relevanta staber. Det totala svenska underrättelsebidraget till insatsen kommer att uppgå till ungefär 320 personer på plats. Det totala svenska flygtransportbidraget kommer att uppgå till ungefär 60 personer på plats som inleds . Det är regeringens avsikt att styrkebidraget till Minusma ska vara långsiktigt. ska som deltagare i insatsen stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra 1325 (2000), med efterföljande resolutioner, om kvinnor, fred och säkerhet. Resolutionernas åtaganden ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet. Kvinnors roll som aktörer ska uppmärksammas och hänsyn ska tas till särskilda situationer och skyddsbehov för kvinnor, män, flickor respektive pojkar. ska även i fortsättningen hålla en hög profil i fråga om nolltolerans mot sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande som begås av fredsbevarande personal. I motion 2016/17:128 av m.fl. (M, C, L, KD) föreslås att regeringen bör fastställa konkreta mål för att kunna utvärdera de insatser som genomför i och senast återkomma till i frågan. Enligt 15 kap. 16 § regeringsformen får en svensk väpnad styrka sändas till ett annat land om medger det, om det medges i en lag som anger förutsättningarna för åtgärden eller om skyldigheten att vidta åtgärden följer av en internationell överenskommelse eller en förpliktelse som har godkänts av . Denna demokratiska förankring är enligt utskottets uppfattning väsentlig för att uppnå ett starkt folkligt stöd för insatserna. Att ger regeringen ett bemyndigande att sända svenska trupper på uppdrag utomlands är ett beslut som innebär ett betydande ansvar. Som tragiska erfarenheter visar kan man inte utesluta förluster av människoliv i samband med fredsfrämjande uppdrag och krishanteringsinsatser. Utskottet behandlade i samband med beredningen av de säkerhetspolitiska aspekterna av propositionen om försvarspolitik för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:UFöU5) frågan om folkrättslig grund för svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser. Utskottet anförde att huvudlinjen är att svenskt deltagande i fredsfrämjande insatser ska ha ett mandat från säkerhetsrådet. Detta gäller i synnerhet för fredsframtvingande insatser i enlighet med kapitel VII. Då ska säkerhetsrådets mandat alltid sökas. Också när det gäller fredsbevarande insatser i enlighet med kapitel VI eftersträvas ett tydligt stöd från säkerhetsrådet. medger folkrätten enbart att sådana insatser görs med den mottagande statens och övriga relevanta parters samtycke. Utskottet konstaterade att den stora utmaningen uppstår i de exceptionella lägen när säkerhetsrådet inte förmår att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser, etnisk rensning eller andra omfattande övergrepp, inklusive systematiska våldtäkter av kvinnor och utnyttjande eller exploatering av barn i väpnade konflikter. slog fast att det internationella samfundet har ett gemensamt ansvar att förhindra grava övergrepp, folkmord och etnisk rensning. var en av de drivande krafterna bakom denna principöverenskommelse om skyldigheten att skydda (Responsibility to Protect). Det är ett viktigt steg i utvecklingen av det internationella normsystemet. I akuta situationer när säkerhetsrådet inte axlar sitt ansvar måste efter en noggrann bedömning överväga vad som ändå kan göras för att mildra mänskligt lidande. En sådan bedömning måste alltid göras med utgångspunkt i den enskilda aktuella situationen och beakta folkrättsliga, politiska och humanitära aspekter. Utskottet underströk också att skydd av och respekt för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten, är centralt. Detta bör genomsyra agerandet i alla faser av planeringen och genomförandet av en insats. Utskottet konstaterar att det finns ett tydligt folkrättsligt mandat för den aktuella insatsen i och att ett svenskt deltagande svarar mot en direkt förfrågan från FN. Utöver mandatet från finns det även en inbjudan till FN från . En förutsättning för att det ska finnas ett folkrättsligt mandat också efter – som därmed också inbegriper det svenska bidraget – är att säkerhetsrådet antar en resolution som förlänger Minusmas mandat efter detta datum i enlighet med kapitel VII. Vidare underströk utskottet i det ovannämnda betänkandet (2014/15:UFöU5) att , som medlem i FN och i enlighet med den nationella handlingsplanen för genomförande av säkerhetsrådets resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter, ska bidra till att genomföra resolutionerna genom aktiviteter såväl nationellt som regionalt och globalt. Resolutionernas åtaganden bör genomsyra alla aspekter av svenska krishanteringsinsatser. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att det framgår av propositionen att , som deltagare i Minusma, ska stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra de ovannämnda resolutionerna. Utskottet välkomnar också att regeringen understryker att även i fortsättningen ska hålla en hög profil i fråga om nolltolerans mot sexuella övergrepp och sexuellt utnyttjande som begås av fredsbevarande personal. Utskottet delar regeringens uppfattning att det under försämrade säkerhetsvillkor kan uppstå behov av snabba förstärkningar av den svenska insatsen. Av det skälet är det viktigt att det på förhand finns en marginal som har beslutat om och som kan tas i anspråk för räddnings-, förstärknings- och evakueringsinsatser. Denna marginal ska dock inte vara större än vad som är nödvändigt i varje enskilt fall. Utskottet förutsätter att får information genom de berörda utskotten eller i kammaren, i anslutning till att en beslutad marginal för förstärknings- eller evakueringsinsats tas i anspråk. Utskottet påminner om att en större, permanent ökning av den svenska truppinsatsen utöver ca 320 personer inte kan ske utan att ett nytt beslut fattas av . Mot bakgrund av vad som här anförts föreslår det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet att bifaller proposition 2016/17:128. Utskottet förordar därmed att , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut i , medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för deltagande i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till . Frågan om uppföljning och utvärdering av insatsen tas upp i en motion. Utskottet konstaterar att , i samband med beslutet om det nu pågående svenska bidraget till Minusma, genom ett tillkännagivande uppmanade regeringen att formulera uppföljningsbara mål för den svenska insatsen och ange för hur man avser att utvärdera insatsen mot de uppställda målen (prop. 2015/16:119, bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231). Detta skulle enligt tillkännagivandet göras när regeringen återkom till med förslag om nya svenska bidrag till Minusma, dvs. i den proposition som utskottet nu behandlar. Tillkännagivandet berörs inte i den aktuella propositionen, men i skrivelse 2016/17:75 om regeringens åtgärder med anledning av skrivelser till regeringen som beslutades anges att frågan bereds i . har tagit del av och följt upp skrivelse 2016/17:75, inklusive de delar som av kammaren remitterats till utskottet, men behandlats i ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott. Skrivelse 2016/17:75 behandlas av i betänkande 2016/17:KU21. Enligt den proposition som utskottet nu behandlar är målen för deltagande i insatsen att bidra till att uppfylla Minusmas mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återfår kontroll över hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Detta överensstämmer med den målformulering som angavs i propositionen om den nu pågående Maliinsatsen. Utskottet gjorde då bedömningen att de mål som angavs i propositionen inte var tillräckligt konkreta för att den svenska insatsen skulle kunna följas upp och utvärderas. I båda propositionerna anges att en huvuduppgift för det svenska bidraget är att leverera relevanta och efterfrågade underrättelseprodukter till insatsens underrättelseenhet och ledning. Utskott vill i sammanhanget erinra om att utvärderingen av samlade insatser i (SOU 2017:16) också visar på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. Utvärderaren föreslog därför att en särskild funktion inom bör inrättas och få ansvar för att utarbeta förslag till en sådan strategi för kommande internationella insatser. Den övergripande strategin bör ange målsättningar, tidslinjer och arbets- och ansvarsfördelningen för de olika delarna av den svenska insatsen. Den särskilda funktionen bör också ansvara för en återkommande och strukturerad resultatredovisning av engagemanget till regering och riksdag. Utskottet noterar att regeringen planerar att inkomma med en skrivelse till om samlade politik för internationell civil och militär krishantering. Utskottet utgår från att frågor om mål och uppföljning diskuteras i detta sammanhang och att de erfarenheter som gjorts vid tidigare insatser tas till vara. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motion 2016/17:128. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om humanitärt stöd till och svenska polisinsatser i området, bl.a. med hänvisning till pågående verksamhet. Jämför reservation 2 (SD). genomfördes en större givarkonferens i och regi där även deltog. En rad åtaganden från det internationella samfundets sida gjordes med syfte att bidra till socioekonomisk utveckling och stabilitet i norra . Efter önskemål från och efter en begäran från upprättades Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten (EUTM ) (rådsbeslut /34/GUSP). Till uppgifterna hör att bistå med rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska försvarsmakten. Insatsen har förlängts , senast fram till . EUTM består av ca 600 personer, och verksamheten sträcker sig till floden krök, inbegripet och . EUTM ska inte vara inblandat i stridsoperationer. Regeringen beslutade att ska bidra till EU-insatsen med högst 15 personer. beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till . Som ett komplement till EUTM identifierade EU, i samverkan med och Minusma, behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Följaktligen etablerades Europeiska unionens rådgivnings- och utbildningsinsats till stöd för civila säkerhetsstyrkor (EUCAP ) (rådsbeslut /219/GUSP). Efter en uppbyggnadsfas blev insatsen operativ (rådsbeslut /76/GUSP). beslutade EU om en förlängning av insatsen t.o.m. (rådsbeslut /50/GUSP). Insatsen fokuserar på högre ledning av polisen, gendarmeriet och nationalgardet genom rådgivning och utbildning. har bidragit med civila kompetenser till insatsen och har som mest haft fyra personer på plats . EUCAP fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom Minusma, där FN-insatsen bl.a. ansvarar för polisiär grundutbildning och genomförande av reformer. bidrar med personal till Minusma. antog regeringen en ny strategi för utvecklingssamarbete med för åren 2016–2020. Strategin omfattar sammantaget för perioden, varav avser Sidas verksamhet och avser verksamhet. Insatserna kan delas in i tre huvudkategorier: stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter; mänsklig säkerhet och frihet från våld; förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Ett genomgripande tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn utgör särskilda målgrupper. Den initiala humanitära allokeringen för uppgår till . Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att öka under årets gång. Det svenska stödet kanaliseras bl. a. genom flera FN-organ på plats i landet, genom samt genom att expertpersonal ställs till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Stödet går till insatser inom bl. a. livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, skydd och utbildning. uppgick humanitära stöd till till . var och tillsammans de två största givarna till FN:s humanitära flyg, UNHAS. bidrar även med ett omfattande basbudgetstöd till humanitära FN-organisationer och som har betydande operationer i . I motion 2016/17:3709 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör se över och öka det humanitära biståndet till (yrkande 1). Enligt motionens yrkande 2 bör , med hänvisning till den svenska polisens ansträngda läge, avstå från att bidra med poliser till FN:s insatser i . Utskottet vill understryka vikten av fortsatt utvecklings- och humanitärt stöd till och Sahelregionen och välkomnar de beslut som regeringen tagit på detta område. Utskottet vill i sammanhanget särskilt betona betydelsen av fortsatta icke öronmärkta bidrag till de humanitära organisationerna. Dessa basbudgetstöd ökar möjligheterna för organisationerna att behålla en beredskap och snabbt kunna agera när nya kriser och behov uppstår, t.ex. i . förband sig att tillgängliggöra av svensk polisanställd personal för fredsbevarande insatser[1], och i regleringsbrevet uppdrog regeringen åt att kraftigt öka antalet polisanställda som deltar i insatser för internationell civil krishantering. Enligt polisens årsredovisning bidrog den svenska polismyndigheten med sju årsarbetskrafter till Minusma , bl.a. i form av poliser med specialkunskaper inom bombteknik. Detta antal motsvarar ungefär av den svenska poliskåren. Insatsen finansieras via utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. Den svenska polisen bidrar även med personal till FN- och EU-insatser i bl.a. , , och . Utskottet ser positivt på att den svenska polisen bidrar till Minusma-insatsen och vill understryka vikten av att de erfarenheter som deltagande i denna och andra internationella insatser ger tas till vara inom den svenska polismyndigheten. Med hänvisning till vad som här anförts avstyrks motion 2016/17:3709 yrkandena 1 och 2. Mål och utvärdering, punkt 2 (M, C, V, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L), (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3708 av m.fl. (M, C, L, KD). Enligt den proposition som utskottet nu behandlar är målen för deltagande i insatsen att bidra till att uppfylla Minusmas mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , till att återfår kontroll över hela landet och till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Detta överensstämmer med den målformulering som angavs i propositionen om den pågående Maliinsatsen. Utskottet gjorde då bedömningen att de mål som angavs i propositionen inte var tillräckligt konkreta för att den svenska insatsen skulle kunna följas upp och utvärderas. I båda propositionerna anges att en huvuduppgift för det svenska bidraget är att leverera relevanta och efterfrågade underrättelseprodukter till insatsens underrättelseenhet och ledning. Vi vidhåller att den svenska insatsen inom ramen för Minusma bör utvärderas och löpande analyseras, särskilt med tanke på att regeringen aviserar att det svenska styrkebidraget till Minusmainsatsen ska vara långsiktigt. En väl genomförd analys kan ge viktiga lärdomar inför framtida engagemang när det exempelvis gäller styrning, civil-militär samverkan, samverkan med mottagarlandets myndigheter, effekter för svensk kompetens och förmåga samt resultat på samhällelig nivå i mottagarlandet. En förutsättning för att kunna genomföra en utvärdering är att konkreta, nationella och uppföljningsbara mål formulerats för den svenska insatsen. Utvärderingen av samlade insatser i (SOU 2017:16) visar också på vikten av att tidigt fastställa en övergripande strategi som gäller hela engagemanget. Utvärderaren föreslog därför att en särskild funktion inom bör inrättas och få ansvar för att utarbeta förslag till en sådan strategi för kommande internationella insatser. Den övergripande strategin bör ange målsättningar, tidslinjer och arbets- och ansvarsfördelningen för de olika delarna av den svenska insatsen. Den särskilda funktionen bör också ansvara för en återkommande och strukturerad resultatredovisning av engagemanget till regering och riksdag. Mot bakgrund av vad som här anförts bör regeringen formulera nationella, uppföljningsbara mål för den svenska insatsen inom ramen för Minusma och ange hur man avser utvärdera insatsen mot de uppställda målen. övriga bidrag till , punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: