bet · H401FiU22 · 2017-03-17 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i motionen om sparbankernas möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:544 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett bruttosoliditetskrav och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa regleringar som kräver att bankerna i sina riskanalyser tar hänsyn till miljörisker, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen i lämpliga internationella förhandlingar bör driva frågan om att verka för att miljörisker inkluderas bland de internationella krav som ställs på banksektorn, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:585 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av en valutareservsavgift för banker och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:620 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om bankers upprätthållande av rimlig kontantservice och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:732 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en parlamentarisk utredning, en bankstrukturutredning, och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att ta fram förslag på att bankerna ska redovisa sina upplåningskostnader för bostadslån på ett likformigt sätt, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att ta fram förslag på att bankerna ska vara skyldiga att informera sina kunder när rabatterna upphör och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att utreda för- och nackdelar med ett förbud mot produktpaketering på bankmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att utreda möjligheten till att förbjuda prissignalering på bankmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att utreda hur de många samarbetena inom banksektorn påverkar konkurrensen och hur alla företag ska kunna ges tillträde till infrastrukturen på de finansiella marknaderna på lika villkor utan att allmänhetens tillgång till snabb och enkel service påverkas negativt, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att ta fram förslag till krav på bankerna om årliga kostnadssammanställningar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att ta fram förslag på hur det statliga ägandet inom banksektorn kan öka och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en bankstrukturutredning får i uppdrag att ta fram en bankdelningslag som separerar traditionell bankverksamhet från s.k. investmentverksamhet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stoppa bedrägerier och id-kapningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:876 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om penningtvätt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:888 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över bankers och liknande verksamheters ansvar för tillgång till kontanter i hela och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1005 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten för staten att avyttra innehavet i , i sin helhet eller i form av en majoritetspost, och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om EU:s bankunion och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1121 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av införande av högre krav och förutsättningar för startande och bedrivande av inkassoverksamhet i kampen mot bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1136 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rätt för konsumenter att behålla sitt kontonummer vid byte av bankkonto och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1182 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av införande av högre krav och förutsättningar för startande och bedrivande av inkassoverksamhet i kampen mot bluffakturor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1192 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fondbolag som anlitar externa distributörer bör tvingas anmäla det till och dessutom ansvara för att distributören har erforderliga tillstånd, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att vite alternativt indragna tillstånd bör vara konsekvensen vid överträdelser av gällande regler och riktlinjer för både fond- och säljbolag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fondbolag som inte följer föreskrifter och riktlinjer för distribution av fonder ska kunna sanktioneras av och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges rätt att agera mot distributörer som saknar erforderliga tillstånd samt bör ges rätt att kräva att aktörer som bedriver tillståndspliktig verksamhet söker de tillstånd som krävs för att bedriva den verksamhet som bedrivs, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1203 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om engagemangsrapporter för borgensåtaganden och andra ansvarsförbindelser för privatpersoner och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1481 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn av lagen om och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1639 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa bolånetaket och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1845 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att noga följa utvecklingen i arbetet med att minska hushållens skuldsättning samt följa upp införda åtgärder med att förbättra hushållens ekonomi och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2309 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förfallna fakturor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2407 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda en begränsning av bankers möjlighet till borgen vid bostadslån och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2444 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka ledningsstrukturen kring arbetet med finansiell stabilitet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att organisationen av makrotillsynen ses över och förtydligas och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensam rapport om finansiell stabilitet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om myndigheternas ansvar och befogenheter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2455 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansiella institutioner som erbjuder krediter till konsumenter ska stå under tillsyn och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda införandet av ett integritetssäkert, heltäckande kreditregister med samtliga medborgares skulder och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2472 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ändra ägardirektiven på så sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att se över hur de kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att utgöra ett komplement till marknaden, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankerna ska åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en utredning bör tillsättas för att utreda om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2591 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkra tillgången på kontanter i hela och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kontanters roll som betalningsmedel bör stärkas, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges ett stärkt ansvar för kontanthanteringen, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bankerna ska påföras en skyldighet att hantera kontanter, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2745 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att sälja och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2820 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om statlig styrning vid omställning av betalningssystemet från kontanter till elektroniska tjänster och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2933 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra bankkontonummer flyttbara och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2987 av Per Åsling och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett regelverk för att underlätta överföring av försäkringsrisker i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3035 av Per Åsling och (båda C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en möjlighet för sparbanker att ta in externt kapital och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det svenska regelverket för banker behöver ses över i syfte att åstadkomma en proportionalitet och rimlighet i användningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3057 av och (båda C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den finansiella sektorn bör utveckla policyer för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att se över hur regelverket i banksektorn kan förenklas för små aktörer så att konkurrensen kan öka, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3263 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att penningtvättslagen bör utvidgas till att omfatta sakförsäkringar och tillkännager detta för regeringen. [1] Med skuldkvotstak menas ett tak för hushållens totala skulder som andel av disponibelinkomst. [2] Bruttosoliditet är ett mått som anger hur stort det egna kapitalet är i förhållande till bankens totala tillgångar och åtaganden utanför balansräkningen. Måttet används som ett komplement till de riskbaserade kapitaltäckningskraven. [3] LCR är ett likviditetsmått som mäter en banks förmåga att hantera ett stressat nettoutflöde av likviditet . LCR på innebär något förenklat att en banks likviditetsreserv är tillräcklig för att banken ska klara ett oväntat likviditetsutflöde . [4] Net Stable Funding Ratio (NSFR) är ett riskmått för likviditetsrisk vars syfte är att säkerställa en tillräckligt stabil finansiering i förhållande till hur likvida tillgångarna är. Målet är att skulder och tillgångar ska balanseras när det gäller löptider och att motverka att institut får finansieringsproblem. NSFR kategoriserar inlåning och långfristig marknadsfinansiering som stabil finansiering. En kvot på 1 innebär att den stabila finansieringen är lika stor som de illikvida tillgångarna. [5] Skuldkvot avser hushållens totala skulder som andel av disponibelinkomst. Vi ska behandla finansutskottets betänkande FiU22. Dels är det här ett motionsbetänkande som hanterar i storleksordningen 60 motionsyrkanden, dels hanterar vi ett utskottsinitiativ. Jag hade tänkt lyfta fram ett par av alla de frågor som behandlas i betänkandet. Jag yrkar bifall till reservation 6. Motsvarande tidigare betänkanden har haft . är namnet Finansiell stabilitet och finansmarknadsfrågor. Det här kan tyckas vara en liten förändring, men den är ack så viktig. Betänkandet får en lite annorlunda inriktning och ett lite annorlunda perspektiv. Jag kan konstatera att även ledamöter har insett vikten av finansiell stabilitet. Det märks inte minst på hur karaktären på de motioner som hanteras har förändrats . En inledning på den nya inriktning som det här betänkandet har är ett utskottsinitiativ. Vi har ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en ny regelbunden skrivelse om IMF:s och andra internationella finansiella institutioners arbete med frågor som rör finansiell och monetär stabilitet. Detta är någonting som har funnits . Det brukar komma en skrivelse från regeringen som tar upp verksamheten vid de internationella institutionerna. Efter ett utskottsinitiativ från utrikesutskottet har dock regeringen aviserat att det kommer att bli en lite annorlunda inriktning på den här skrivelsen. Vi från finansutskottets sida är lite oroade över den nya inriktningen. Vi tycker att det finns behov av att man fortsätter att redogöra för det arbete som bedrivs vid de internationella institutionerna. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Det här är naturligtvis viktigt, som alla förstår. Om man inte förstod det innan har man förstått det efter finanskrisen. Det är viktigt att ha bra övervakning och tillsyn av finansiell stabilitet, särskilt i globaliseringens tidevarv, då vi blir alltmer påverkade och beroende av vad som händer i vår omvärld. är kanske ett av de länder som påverkas allra mest när någonting sker någon annanstans, med tanke på hur integrerade och beroende vi är med och av vår omvärld. har bedrivit ett rätt omfattande arbete och rätt mycket viktig verksamhet i till exempel IMF, där vi också har rätt stora åtaganden när det gäller att vara med och stödja vid de tillfällen då det finns behov av att man rent finansiellt stöder länder som har hamnat i problem. Det är IMF:s uppgift att dels fungera som ett stöd, dels bidra med kompetens för att komma till rätta med de problem som ibland kan uppstå. Men det är också viktigt att IMF med flera övervakar och analyserar de eventuella risker som finns i det finansiella systemet. Därför tycker vi från utskottets sida - och det är ett enigt utskott som står bakom initiativet - att det är viktigt att regeringen återkommande redogör för sin verksamhet i de här internationella institutionerna. Det var den ena frågan. Jag hade inte tänkt gå in så mycket på de finansiella risker som finns i vår omvärld ur ett svenskt perspektiv. Alla känner väl till dem. Tiden tillåter inte att vi fördjupar oss i det. Jag vill bara säga att vi ser behov av att vi fortsätter att bevaka frågan om finansiell stabilitet och hur viktig den är för att samhällsekonomin ska fungera och för att vi inte ska råka ut för stora obalanser i systemet. Den andra frågan hänger väl lite ihop med den första. På något sätt är den kanske lite motsägelsefull också. Vi har alla förstått behovet av att man skärper regler, ökar tillsynen och ökar insynen och transparensen i det finansiella systemet. Men detta har också inneburit att det har blivit väldigt mycket regelverk. Det gör på något sätt att man underbygger de systemviktiga bankerna. De stora banker som klarar av att hantera de stora regelverken får så att säga lite konkurrensfördel genom sin storlek. Å ena sidan försöker man med regleringen undvika att nya problem uppstår, å andra sidan gör man att konkurrensen på något sätt sätts ur spel, åtminstone på marginalen. Det här är ett problem. Man måste hitta någon balans i detta. Vi tycker att det finns anledning att ge ett uppdrag till att analysera och undersöka hur man kan underlätta för ökad konkurrens på den finansiella marknaden - därav reservation 6. Ökad konkurrens skulle möjligen ha den positiva effekten att man skulle medverka till större stabilitet på finansmarknaden med tanke på att man dels sprider riskerna mer, dels kanske ser till att marknaden fungerar bättre rent generellt. Dessutom kan jag tillägga som kuriosa att jag vid den senaste utfrågningen om penningpolitik noterade att riksbankschefen sa att affärsbankerna blivit hypoteksbanker. Bara av den anledningen vore det intressant att tillse att konkurrensen ökar på kreditmarknaden för att underlätta för tillväxt för företag och se till att företagen får möjlighet att få krediter. Därför vill jag som sagt yrka bifall till reservation 6. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor Journalisten skriver i sin bok en bank? att finansiell stabilitet "är en finare omskrivning för att det finns pengar i bankomaterna, att börsen håller öppet och att kaosstämning lyser med sin frånvaro på gator och torg". Även om det gäller väldigt vardagsnära frågor som att det finns pengar i bankomaten och att det inte råder kaosstämning i ekonomin är detta betänkande om finansiell stabilitet ett av finansutskottets mer intressanta. I betänkandet finns utlåtanden från en rad expertinstanser som IMF, , och Finansiella stabilitetsrådet. Betänkandet ger en bra bild av vilka risker står inför och vilken politik som dessa instanser anser att borde föra. Uppenbart är att de alla är oroliga över hushållens skuldsättning som har ökat mycket kraftigt . Trots det har politiken fegat ur och inte satt in särskilt kraftfulla åtgärder för att förändra utvecklingen. Men för att hushållen skuldsättning ska öka måste någon låna ut pengarna, och det gör bankerna som aldrig . Bankernas bristande säkerhet för sina lån har på ett eller annat sätt varit orsaken till de finanskriser vi har sett genom historien, senast år 2007-2008. Det är därför den politiska diskussionen om hur bankerna kan krävas på större ansvar är så viktig. Bankerna är tyvärr som vilket företag som helst med aktieägare. De vill göra så mycket vinst som möjligt så snabbt som möjligt, trots att de som i bankernas fall är mycket samhällsviktiga. Det är därför som, om bankerna fallerar, staten lovar att i sista hand rädda bankerna så att vår finansiella stabilitet inte skadas. Det är därför som i samarbete med regeringen nu vill höja resolutionsavgifterna för bankerna. Det är ett förslag som vi hoppas att även de borgerliga partierna ser nyttan av och ställer sig bakom. Det är också viktigt att bankerna har ett riskvägt kapital som stämmer med de risker som bankerna tar men också att bankerna har en stark bruttosoliditet så att banken står starkt och har egna resurser den dag då möjligheterna på lånemarknaden fallerar. vill gå vidare för att minska riskerna för att bankerna ska fallera. Det svenska banksystemet är stort i förhållande till ekonomi och domineras helt av fyra storbanker. Om någon av dessa banker får problem kan förtroendet för hela det finansiella systemet ifrågasättas, vilket i sin tur kan få allvarliga konsekvenser för den reala ekonomin. Storbankernas beroende av marknadsfinansiering med korta löptider, till stor del från utlandet, ökar sårbarheten i det finansiella systemet. Det råder en bristfällig konkurrens på bankmarknaden. Därför anser vi i att en parlamentariskt sammansatt bankstrukturutredning bör tillsättas för att närmare studera strukturerna inom den svenska banksektorn och komma med förslag till förbättringar. Ett stort problem är att bankernas tjänster till kunderna, till exempel sparande och lån, inte är separerade från bankernas mer riskfyllda investmentverksamhet, alltså spekulationsverksamheten. I EU har det funnits förslag om bankdelning, men de har snabbt tystats ner och gömts undan. Man kan ana att det är bankernas extensiva lobbyism som ligger bakom det. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor En bankdelningslag skulle förhindra att skattebetalarnas pengar riskeras för vad som inte kan räknas som samhällsnyttig bankverksamhet. Därför bör en bankstrukturutredning få i uppdrag att ta fram en bankdelningslag som separerar traditionell bankverksamhet från investmentverksamhet. Om vi tar Nordea som exempel omfattar dess verksamhet i och tillsammans av hela ekonomi mätt i bnp. Ansvaret för Nordeas risker kan vi inte sprida på våra grannar, utan det vilar helt och hållet på oss här i . Det är inte socialism bara för att man föreslår att småspararnas sparkonton och börshajarnas aktieportföljer inte ska vara i samma bankbolag. Det är sund ekonomi om vi som skattebetalare inte behöver rädda de banker som gör enorma vinster på att ta enorma risker med oss andra som säkerhet och garanti den dagen vi tvingas rädda dem. Staten och dess olika myndigheter tar ett stort ansvar för att garantera den finansiella stabiliteten. Eftersom staten tar på sig stora risker och potentiellt stora kostnader för att bevara den finansiella stabiliteten vore det logiskt att staten också ökar sitt ägande på bankmarknaden. Ett ökat statligt ägande skulle dels öka den finansiella stabiliteten, dels öka konkurrensen till förmån för konsumenterna. Därför bör en bankstrukturutredning också få i uppgift att ta fram förslag på hur det statliga ägandet inom banksektorn kan öka. En väl fungerande bolånemarknad är central för hushållens ekonomi. Trots de senaste årens reformer har bankerna ett stort informationsövertag gentemot sin kunder vid en förhandling om räntor på bolånen. En bankstrukturutredning bör därför lämna förslag på hur bankerna ska redovisa sina upplåningskostnader för bostadslån på ett likformigt sätt i syfte att underlätta för konsumenterna vid en förhandling med bankerna. Att kunderna på en marknad ska kunna jämföra olika produkter med varandra är centralt för en väl fungerande marknad. Men på bankmarknaden finns det i stora delar brister i detta avseende. Flera undersökningar har visat att bankkunderna generellt har låg kunskap om vad deras banktjänster kostar. Av det skälet bör bankstrukturutredningen ta fram förslag till krav på bankerna om årlig kostnadssammanställning som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter till banken. En sådan översikt ska på ett tydligt sätt redogöra för de räntor som kunden mottagit eller betalat . En del människor har enorma avstånd för att kunna ta ut kontanter. För de som bor i , och är avståndet till närmaste bankomat mer än . I finns en statligt ägd gruva men ingen bankomat. I , som kallas för raketbyn, är den militära närvaron stor. Försvarsmakten har en anläggning där för att testa raketer och testflyga drönare. Men någon bankomat har inte byborna sedan förrförra året. Det är 117 000 personer som har mer än till att ta ut kontanter, och av dem är 36 000 personer . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Finansiell stabilitet och finansmarknads-frågor