bet · H401MJU13 · 2017-04-03 00:00:00 — Enligt regeringen visar slutsatser från utredning om byggnaders klimatpåverkan ur ett livscykelperspektiv att det finns behov av ytterligare insatser i arbetet med klimatpåverkan om takten på klimatarbetet inom byggsektorn ska öka. Inom ramen för regeringens arbete med det nationella skogsprogrammet är ökat träbyggande ett identifierat åtgärdsområde. Regeringen anser att ett ökat trähusbyggande har positiva effekter på klimatet genom inbindning och lagring av koldioxid från en förnybar råvarukälla. Dessutom kan ökat trähusbyggande ge utsläppsminskningar i byggprocessen genom en industriell byggprocess. I sitt svar på fråga 2016/17:642 om trähusbyggande angav bostads- och digitaliseringsminister följande: Jag instämmer i de positiva aspekter som lyfter fram rörande trähusbyggande och att svenskt träbyggande kan vara ett verktyg för att öka bostadsbyggandet ytterligare. Trä har egenskaper som ger goda förutsättningar för industriell byggproduktion och serietillverkning, vilket kan vara tidsbesparande och pressa byggkostnaderna. Trä har också miljömässiga fördelar och kan skapa jobb i stora delar av landet. På initiativ av genomfördes ett rundabordssamtal om träbyggande med berörda aktörer, såsom byggherrar, skogsindustrin, kommuner och myndigheter. Rundabordssamtalet syftade till att identifiera hinder och flaskhalsar för att stimulera ett ökat träbyggande. Samtalet var givande och belyste de hinder som träbyggnadsbranschen upplever. undersöks vilka initiativ som behöver tas för att undanröja eller minska de hinder som identifierats av branschen. Inom ramen för samverkansprogrammet Cirkulär och biobaserad ekonomi avses ett särskilt samverkansområde om trähusbyggande att bildas tillsammans med näringslivet, akademin och offentliga aktörer. Samverkansområdet kommer att fortsätta arbeta med de hinder som identifierats för att gemensamt möjliggöra ett ökat träbyggande i . Regeringen har även gett i uppdrag att se över regelverket vid nybyggnation och lämna förslag som bidrar till enhetlighet i kontrollen av egenskaper hos serietillverkade hus. Uppdraget syftar till att underlätta byggandet av standardiserade bostäder, i exempelvis trä, och ska redovisas . Åtgärden är en del av regeringens bostadspaket med 22 åtgärder för ökat bostadsbyggande. Enligt är skogscertifiering ett frivilligt åtagande där kraven har tagits fram i förhandlingar mellan skogsnäringen och miljöorganisationer. som myndighet har ingen del i certifieringen. Utskottet har även tidigare understrukit att certifieringen är ett frivilligt system som sköts av parterna själva. Motion 2016/17:2022 (C) yrkande 15 avstyrks därför. Av 9 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) framgår att främmande trädarter endast i undantagsfall får användas som skogsodlingsmaterial. Utskottet anser i likhet med regeringen att förekomsten av främmande arter i skogslandskapet kan påverka förutsättningarna för bl.a. biologisk mångfald och rennäring på ett negativt sätt. Utskottet ser därför inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:2881 (M). I budgetpropositionen anför regeringen att ökat träbyggande är ett identifierat åtgärdsområde inom ramen för regeringens arbete med det nationella skogsprogrammet. Som redovisats ovan har enligt bostads- och digitaliseringsministern flera åtgärder vidtagits i syfte att stimulera och möjliggöra ett ökat träbyggande. Motion 2016/17:972 (S) yrkande 1 kan därför lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C) och 4 (L). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /16:MJU10 Skogspolitik och 2015/16:MJU6 Naturvård och områdesskydd. avslog samtliga motionsyrkanden utom ett enligt utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. De nationella miljömålen, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 7 samt 2016/17:161 av (M). Nuvarande etappmål om skydd av områden är otillräckligt i målsättningar när det gäller hur mycket skog som ytterligare behöver skyddas. har dessutom genom överenskommelsen i om biologisk mångfald förbundit sig att skydda av vår land- och vattenareal till 2020. De skyddade områdena ska vara ekologiskt representativa miljöer, dvs. områden med höga värden för biologisk mångfald. bör anta ett nytt etappmål för areal utökad skyddad skog för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och åtaganden i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen. Det finns ett behov av skogsbruksmetoder som alternativ till trakthyggesbruk. Även om trakthyggesbruket sannolikt kommer att vara dominerande krävs det att miljöhänsynen stärks i denna skogsbruksmetod och att alternativa skötselmetoder i större utsträckning används i områden där det är lämpligt. Hyggesfritt skogsbruk, som t.ex. kontinuitetsskogsbruk, kan vara ett alternativ, exempelvis i de tätortsnära områden som inte helt undantas från skogsbruk. En nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar. Skogar med höga naturvärden, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 6. sker avverkning av skogar med höga befintliga naturvärden, s.k. värdekärnor, trots att det råder stor brist på dessa naturmiljöer för en mängd hotade växt- och djurarter. Dessa skogar har ofta hög variation och är ofta naturskogsartade. Regeringen bör skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas. Nyckelbiotoper är skogsområden som har mycket höga naturvärden. De har dock inte något automatiskt formellt skydd. begränsas naturhänsynen av att myndigheterna enligt lagen inte får meddela föreskrifter som är så påverkande att pågående markanvändning avsevärt försvåras. Lagstiftningen bör ändras så att nyckelbiotoper undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald. Frivilliga avsättningar av skog, punkt 3 (M, C) av (C), (M), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 2. Det är viktigt att uppfylla de svenska åtagandena om att skydda skog som är värdefull för den biologiska mångfalden. Den svenska skogspolitiken är utformad enligt principen frihet under ansvar och skogsägarna tar ett stort ansvar för att frivilligt göra avsättningar av skyddsvärd skog. När frivilliga avsättningar inte räcker till kan naturvårdsavtal, biotopskydd eller naturreservat upprättas. Det är viktigt att upprättande av naturvårdsavtal, biotopskydd och naturreservat föregås av en god dialog med markägare, att goda förvaltningsplaner upprättas och att syftet med avsättningen långsiktigt följs upp. Vi anser därför att formellt skydd av skog bör göras med tydliga mål för hur de avsatta områdenas naturvärden ska bevaras och utvecklas. De avsatta områdenas förvaltningsplaner ska fullföljas. Frivilliga avsättningar av skog, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:3172 av m.fl. (M) yrkande 3. Det långsiktiga skyddet av skog är en central del i Levande skogar. För att uppnå målet förutsätts att det formella skyddet ökar och att skogsägarna frivilligt avsätter skogsmark. De frivilliga avsättningarna har dock i många fall visat sig vara av begränsat värde för biologisk mångfald. Frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar. En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 17. Som markägare kan man ta initiativet till att skydda sin egen skog. Om man äger skogsmark med höga naturvärden kan man göra en intresseanmälan till eller . Arbetssättet kallas Komet, Kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, och ger skogsägaren möjlighet att få ekonomisk ersättning för att frivilligt avsätta skog med höga naturvärden. Vi i anser att skogspolitiken i högre grad bör prioritera arbetet med frivilliga naturvårdsavtal med skogsägarna framför bildandet av nya reservat. Vi anser även att man i högre grad behöver utreda hur arrendebaserade ersättningar kan konstrueras. En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 17 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 3. Vi har skogsområden som är särskilt skyddsvärda i avseende att de utgör habitat för många hotade växt- och djurarter. Dessa områden har höga naturvärden och bör i högre utsträckning skyddas från avverkning. startade och Alliansen ett projekt som kallas för Komet. Projektet bygger på avsättningar på frivillig grund där det är markägaren som tar initiativet till avsättningen. Tanken är att fler naturvårdsavtal ska kunna tecknas och att än mer kunna involvera markägaren i skydd av värdefull mark. vill se mer av projekt som bidrar till mer engagemang i skogen och till att kunna uppfylla miljömålen om skyddad skog. Skogens sociala värden, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 9 och 10. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas enligt våra miljökvalitetsmål. Skogens sociala värden brukar definieras som de värden som skapas av människors upplevelser. Dessa är en viktig resurs för samhället när det gäller t.ex. människors välbefinnande, hälsa, boendemiljö, utbildning, regional utveckling och turism. Medborgares och organisationers möjlighet till information och inflytande vid avverkningar bör stärkas. Lagstiftningen bör ändras så att samråd är obligatoriskt vid slutavverkningar. Regeringen bör återkomma med åtgärder i syfte att främja rekreationsinriktad skogsskötsel i tätortsnära skogar som inte helt undantas från skogsbruk. Regeringen bör tillse att en översyn av och skogsvårdslagen genomförs i syfte att stärka samrådsförfarandet och de sociala värdenas status i lagstiftningen som berör skogsbruket. Markägarens rättsliga ansvar, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 4. Det var som regeringen fattade beslut om att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ligger bl.a. att föreslå vem eller vilka som har ansvaret för att fullgöra skyldigheter enligt skogsvårdslagen. har markägaren ansvaret för att fullgöra skyldigheter enligt skogsvårdslagstiftningen. Vi anser att utgångspunkten bör vara att skogsägaren ska ha fortsatt lagstadgat ansvar och kontroll över sin fastighet. Markägarens rättsliga ansvar, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 8. Av skogsvårdslagens portalparagraf framgår att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs under devisen frihet under ansvar i är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Generell hänsyn tas inte i tillräcklig omfattning, och skogar med höga naturvärden som i stället borde ha skyddats har påverkats av avverkningen. Påföljder för dessa överträdelser av skogsvårdslagen uteblir. För att stärka miljöhänsynen ska effektiva sanktionsmöjligheter införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen. Skogsbruk och skogsskötsel, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8. har stora arealer ungskog som behöver röjas, dvs. glesas ur för att ge de träd som blir kvar de bästa förutsättningarna för tillväxt och kvalitetsdaning. anser att en väl utformad rådgivningsinsats i samarbete med skogsnäringen skulle kunna öka skogsägarnas incitament för att röja och att också röja rätt. Skogsbruk och skogsskötsel, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 8 samt 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 13. Stora delar av våra produktionsskogar är monokulturer med gran eller tall. På många skogsmarker skulle skogsbestånden få en betydligt större artvariation och ett ökat inslag av lövträd om skogen självföryngrades och inte planterades. Regeringen bör genomföra en översyn av skogslagstiftningen i syfte att stimulera en ökad andel blandskog genom reglering av föryngringsåtgärder, röjning och gallring. har fokus varit på produktionshöjande åtgärder i skogsbruket som intensivodlingar, ökad gödsling, mer främmande trädslag, dikning och ökad stubbrytning. Dessa skogsbruksåtgärder kan ge negativa effekter för miljön genom att reducera den biologiska mångfalden, öka utsläppen av växthusgaser och bidra till övergödningen. Produktionshöjande åtgärder i skogsbruket bör tydligare regleras i . Markavvattning och dikning av skogsmark, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2419 av och (båda SD) och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 11. Dikning av skogsmark, s.k. markavvattning, är i vissa fall ett effektivt sätt att öka produktionen, minska översvämningsrisken och minimera körskadorna. Dikning av skogsmark är dock förbjudet i hela , men en länsstyrelse kan bevilja dispens om det finns särskilda skäl. Genom att göra det lättare att få dispens för effektiv markavvattning, t.ex. genom samråd eller liknande vid dikesrensningar av äldre befintliga diken, kan man få möjligheten att vidta förberedande åtgärder mot översvämningar . Avverkningsanmälningar, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10 samt 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 21. publicerar tillbaka avverkningsanmälningar på sin webbplats. En avverkningsanmälan är en allmän handling som kan begäras ut från myndigheten med hänvisning till offentlighetsprincipen. Däremot anser vi att de allmänna publiceringarna av avverkningsanmälningarna på webbplats bör upphöra och i stället bör markägaren tillfrågas, i varje enskilt fall, om han eller hon vill att dessa uppgifter ska bli publika. Innan en skog slutavverkas ska man enligt lag lämna in en avverkningsanmälan till om ytan är större än . Detta ska göras minst avverkningen påbörjas. finns det anledning att påbörja avverkningen innan dessa har gått. Man kan då ansöka om dispens för att få påbörja avverkningen tidigare men det är svårt att få en sådan dispens. Vi i vill att möjligheten att få dispens vid avverkningsanmälan ska ökas och att handläggningstiderna ska förkortas till ett minimum, helst . Avverkningsanmälningar, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkandena 9 och 10. För sedan började att publicera alla skogsbruksplaner digitalt på sin webbplats, vilket innebär att det blir lättare att överklaga avverkningar. är oroade för att detta kommer att leda till fler okynnesanmälningar, hota skogsägares integritet och framför allt hämma det svenska skogsbruket. Därför vill att ser över vilka effekter digital publicering av skogsbruksplaner får för det svenska skogsbruket. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (M) (M), (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i den aktuella kommittémotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservationer och i de aktuella kommittémotionerna men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 14 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 2. I fråga om våra förslag hänvisar vi till de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i en tidigare reservation och i den aktuella kommittémotionen men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:161 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av hur de nationella miljömålen påverkar skogsägare, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att människors frihet, förfoganderätt och äganderätt ska stärkas, bl.a. genom att tvingande avsättning av skogsmark inte ska vara tillåten i de fall ersättning inte kan utbetalas vid intrångstillfället och tillkännager detta för regeringen. 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätt och egendomsskydd ska beaktas i myndighetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:972 av och i (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att i skogsprogrammet inkludera mål för andelen träbyggande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1587 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statens orimliga påverkan på äganderätt och brukningsrätt och om att en översyn av lagstiftningen på området är nödvändig, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen bör ändras så att staten får reservera områden på en fastighet, utan att ersätta markägaren i fråga, i högst ett + , och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1780 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att erkänna betydelsen av den svenska skogsnäringen och träskyddsbranschen och om att inte försvåra deras näringsförutsättningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1904 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna för ett system för ersättning för beslagtagen mark på grund av habitatdirektivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1991 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett nytt etappmål för areal utökad skyddad skog för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar och åtaganden i enlighet med Nagoyaöverenskommelsen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att frivilliga avsättningar ska vara långsiktiga, dokumenteras och kvalitetssäkras ur naturvärdessynpunkt för att ingå i det nationella miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på lagstiftning så att avverkning av skogar med höga naturvärden stoppas och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att för att stärka miljöhänsynen ska effektiva sanktionsmöjligheter införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att produktionshöjande åtgärder i skogsbruket tydligare bör regleras i och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagstiftningen bör ändras så att nyckelbiotoper undantas från åtgärder som inte främjar biologisk mångfald och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en nationell målsättning för areal kalhyggesfritt skogsbruk bör ingå i miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör genomföra en översyn av skogslagstiftningen i syfte att stimulera ökad andel blandskog genom reglering av föryngringsåtgärder, röjning och gallring och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med åtgärder i syfte att främja rekreationsinriktad skogsskötsel i tätortsnära skogar som inte helt undantas från skogsbruk och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillse att en översyn av och skogsvårdslagen genomförs i syfte att stärka samrådsförfarande och de sociala värdenas status i lagstiftningen som berör skogsbruket och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2011 av och (båda C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tvingande avsättning av skogsmark inte ska vara tillåten i de fall ersättning inte kan utbetalas vid intrångstillfället och tillkännager detta för regeringen. 3.2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att äganderätt och egendomsskydd ska beaktas i myndighetsbeslut och tillkännager detta för regeringen. Förslaget behandlas i den del som avser skogspolitik. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras av ersättningsformer för områdesskydd och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur skogsnäringen kan utvecklas som biologisk mångfald bevaras, och detta tillkännager för regeringen.