bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Enligt gruppens mening vore det önskvärt med en samlad redovisning av de olika åtgärderna och de uppnådda resultaten. Regeringen kan överväga att göra en sådan redovisning i en separat resultatskrivelse. Gruppen ser positivt på att antalet fiskbestånd inom EU som förvaltas enligt maximal hållbar avkastning ökar. Regeringen menar att förändringen av fiskerikontrollen mot ett riskbaserat angreppssätt är positivt och bör utvecklas. Gruppen delar denna uppfattning. Regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med en redovisning av vilka effekter en sådan förändrad riskkontroll förväntas leda till. Gruppen efterlyser liksom att regeringen redogör för utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden i nästa års budgetproposition. Av indikatorn framgår det att antalet land- och anläggningsgodkännanden har minskat från 2015 till 2016. Enligt regeringen är det att det minskande antalet studenter vid SLU oroande . Några utbildningar som enligt regeringen är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen har för få sökande. Regeringen konstaterar också att antalet forskarstuderande minskar. Gruppen delar regeringens oro och menar att det är önskvärt om regeringen återkommer i nästa års budgetproposition med en utvecklad redovisning av detta problem. Mer specifikt anser gruppen att en sådan redovisning bör innehålla ett utvecklat resonemang kring vilka utbildningar som har för få sökande och vilka problem som det kan medföra samt vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med problemet. Tryck: , 2017 Precis som talmannen sa är det Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som vi ska debattera . Det går en tydlig ideologisk skiljelinje i svensk politik. Det syns även i den här budgeten, som vi nu ska debattera och som handlar om de areella näringarna, landsbygden och livsmedlen. För och allianspartierna är det självklart att hela landets utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara. Det ska ske på ett sätt som skapar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Vi vill att våra gröna näringar, jordbruk, skogsbruk och animalieproduktion, ska växa och få möjlighet att skapa många nya jobb och tillväxt i hela . Vi vill ta vara på landsbygdens möjligheter och förutsättningar. kan producera mycket mer mat, mycket mer skog och många fler jobb över hela . Det ska vi ta vara på. Först vill jag lyfta upp det jag tycker är bra. Det är bra att vi har fått en livsmedelsstrategi som tydligt pekar på att vi ska öka svensk mat- och livsmedelsproduktion och stärka den svenska konkurrenskraften. Jag har länge arbetat för en svensk livsmedelsstrategi, så den välkomnar jag. Jag ställer mig också bakom många förslag och reservationer för att förbättra för lantbruket och de gröna näringarna i . Men för tids vinnande, fru talman, yrkar jag bifall endast till reservationerna 2 och 3. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel budgetförslag är en sammanhållen helhet. Eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagets fördelning inom Utgiftsområde 23 utan hänvisar i den delen till vårt särskilda yttrande. Vad är det då som skiljer våra budgetar åt? Utgiftsområde 23 fördelar ca . Det som skiljer budget från S-budgeten och regeringens budget handlar i stort om att vill öka stöden och skatterna medan vi inte vill öka skatterna utan i stället se till att sänka dem för att öka konkurrenskraften. Vi moderater vill i stället sänka dieselskatten för de gröna näringarna för att öka konkurrenskraften. Vi vill också göra satsningar på att försöka öka exporten av svensk mat. bönder måste ges möjligheter och förutsättningar att vara med och slåss på den internationella matmarknaden. lantbruk och skogsnäring måste ges möjlighet att växa och utvecklas. Därför vill vi stärka förutsättningarna för företagande, handel och konkurrenskraft så att fler jobb kan skapas i hela landet. måste ge bättre förutsättningar för att detta ska lyckas. Det handlar om lägre skatter, minskad byråkrati, minskad regelbörda och att staten och samhället sköter de åtaganden som man tar på sig för att inte hämma utvecklingen och tillväxten. Möjligheten hämmas annars av onödigt långa handläggningstider, sena EU-utbetalningar och nya skatter. Självklart måste också EU-ersättningarna betalas ut . är situationen helt orimlig för många lantbrukare, som måste vänta på sina pengar från . Detta är ju helt oacceptabelt, och regeringen borde ha agerat och löst detta. Efter livsmedelsstrategin blev verkligheten som många av oss trodde på, att nu skulle regeringen verkligen ta tag i nästa fas och förverkliga strategin, en fråga om hur vi stärker konkurrenskraften och ökar den svenska livsmedelsproduktionen. Det är här som det skiljer sig i svensk politik. I stället tänker regeringen höja skatterna, och nya skatter planeras för landsbygden. Medan vi moderater tror på politikens skyldigheter att undanröja hinder för människan och företagen så att de kan växa och skapa fler jobb tror regeringspartierna i stället på nya politiska stöd och nya detaljregleringar. Livsmedelskedjan i har en stor tillväxtpotential. Dessutom håller den hög kvalitet med låg andel växtskyddsmedel, högt djurskydd och låg antibiotikaanvändning. För oss moderater är det självklart att vi behöver både ekologiskt lantbruk och konventionellt lantbruk. Båda ska ha möjlighet att växa i . Men tror i stället på en politisk styrning genom att tvinga fram att areal till ska vara ekologiskt certifierad och att av den offentliga maten ska vara ekologiskt producerad till 2030. Politiken, det vill säga S och MP i detta läge, vill alltså styra vad vi ska producera i och vad vi ska äta. Denna politik hör hemma i det gamla och i , inte i . Vi vill i stället att både ekologisk och konventionell produktion ska växa i utan politiska pekpinnar och nya detaljregleringar. Det räcker inte med att bara lyssna på vad människor på landsbygden säger utan det gäller också att höra vad de säger. De gröna näringarna ska växa i , men då kan man inte belasta dem som ska bo och leva på landsbygden med högre bränsleskatter, vilket regeringen föreslår. Man kan inte införa nya planerade skatter för lastbilstransporter som fördyrar transporterna och sänker konkurrenskraften för . Vad landsbygden i stället behöver är lägre skatter, långsiktiga regler och mindre byråkrati, en ökad framtidstro, en trygghet i politiken så att människor vågar investera och satsa på en ökad matproduktion. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi moderater sänker i stället dieselskatten med per liter för att öka konkurrenskraften för de gröna näringarna. En viktig faktor för att stärka konkurrenskraften är också att stoppa den stränga implementeringen av nya EU-regler. Hur kommer det sig att alltid ska gå steget före, gå lite längre än våra europeiska kollegor? Detta missgynnar vår konkurrenskraft, våra företag och jobben i . En svensk regering måste tillvarata intressen även på EU-nivå. Gång på gång ser vi hur regeringen slarvar bort möjligheterna. Glyfosat var en sådan fråga där man sa en sak i men agerade i motsatt riktning i förhandlingarna. Detta imponerar inte. Andra exempel är hur Kemikalieinspektionen har förbjudit och stoppat växtskyddsmedel i som är tillåtna och nödvändiga i , vilket hotar svensk produktion och gynnar importen. Det är tvärtemot en ökad livsmedelsproduktion i . Så kan vi inte jobba, fru talman. Detta håller inte, och det äventyrar våra jobb, våra företag och vår kraft och tillväxt i . måste stå upp för svenskt lantbruk och skogsbruk. Vi vill också satsa på tuffare och tydligare krav i upphandlingarna i de offentliga köken så att fler får möjlighet att äta våra högkvalitativa svenska livsmedel. Här gäller det att offentliga upphandlare verkligen tar sitt ansvar i upphandlingen, med en ordentlig uppföljning och sedan en utvärdering. Detta är nödvändigt om vi ska lyckas - och det ska vi. Genom de offentliga köken vill vi också öka efterfrågan på viltkött, som är både klimatsmart och miljövänligt. Därför vill vi underlätta för att göra vildsvinskött och övrigt viltkött mer tillgängligt i de offentliga köken. Därför satsar vi i vår budget på ett pilotprojekt där och får i uppdrag att bygga upp en stark infrastruktur för hantering av viltkött. Regeringens politik att satsa på landsbygden med ena handen och ta tillbaka desto mer med andra handen är varken rimlig eller ärlig. Man påstår att man lägger ut ca 1 miljard mer i sin budget än vi gör i vår. Men vad planerar man att ta med andra handen? Jo, det mångdubbla. Där pratar vi om nya bränsleskatter - för indexuppräkningen på bensin och diesel. Vi pratar om lastbilsskatter som kan kosta och landsbygd . Vi pratar om flygskatter som kommer att äventyra våra regionala flygplatser och minska attraktionskraften i att utveckla hela . Det handlar om minst 1 miljard. Man planerar nya reservat. Man planerar politisk styrning av produktionen med nya regler som begränsar möjligheterna att producera mer svensk mat. Man ger mindre pengar till våra vägar, som är nödvändiga för att landsbygden ska fungera. Däremot planerar man nya höghastighetståg, som enligt alla uträkningar är olönsamma. Detta tänker man satsa på i stället för att underhålla och sköta om den befintliga järnvägen och bygga ut den - den som vi är beroende av och som måste fungera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att Socialdemokraterna tror att 175 miljoner till beredskapsjobb, att röja sly i igenväxta vandringsleder och i misskötta statliga reservat, skulle vara lösningen på landsbygdens problem är ju bara pinsamt. Med vår politik tänker vi moderater förbättra förutsättningarna att producera mer svensk mat på våra åkrar, vilket skapar jobb, medan Socialdemokraterna med sin politik planerar att röja sly på de igenlagda åkrarna. Valet är ert, lyssnare och väljare - vill ni ha en levande landsbygd med ökad matproduktion eller en landsbygd som växer igen och dör av nya skatter och regelverk i den socialdemokratiska politiken? Det finns fler problem på landsbygden som måste belysas. Vi har en vargpopulation som är betydligt större än en gång har fattat beslut om. Det hämmar de tankar vi har med livsmedelsstrategin för att öka matproduktionen i landet. Det hämmar folk som vill skaffa tamboskap, och det hämmar jakten på landsbygden. Självklart måste vi ha en vargstam, men den måste vara rimlig så att landsbygden klarar av den. En fråga till Socialdemokraterna: Hur många vargar anser ni att vi behöver för att få en levande landsbygd? Vi moderater vill flytta vargfrågan och viltvården till en ny viltmyndighet, men regeringen motarbetar detta. Vargen borde också flyttas från EU:s rödlista till listan på jaktbart vilt. Inte heller här har regeringen levererat någonting. Regeringen motarbetar den småskaliga vattenkraften på landsbygden. Trots att det strider mot energiöverenskommelsen har regeringen inte underlättat tillståndsgivningen för de små kraftverken. Detta hotar nu de gamla kvarnarna, elverken och sågverken på landsbygden. Vi moderater vill lätta på strandskyddet så att fler kan bygga och bo vid våra sjöar. Detta skulle skapa jobb och tillväxt i hela landet. Regeringen har inte gjort någonting för underlätta sådan byggnation. Att bönder ska behöva vänta på EU-utbetalningar är helt orimligt. En annan fråga är Lantmäteriet. Man får vänta för att få en förrättning på en byggnation, vilket är helt orimligt. Detta borde regeringen självklart ha gjort någonting åt. Vi moderater vill tillåta gårdsförsäljning, vilket Socialdemokraterna och säger nej till. Det skulle kunna ge många nya jobb ute på landsbygden. Vi har stor potential att öka vår matproduktion i och vår export av livsmedel. Med ökad svensk matproduktion blir vi också självförsörjande om vi skulle råka ut för en avspärrning eller krig. tror på och vill utveckla de gröna näringarna. Avslutningsvis vill jag upprepa att jag tycker att livsmedelsstrategin var bra. Den pekar på att vi ska öka matproduktionen i och stärka konkurrenskraften för de gröna näringarna. Men om det ska lyckas i , fru talman, krävs det en helt ny regering som verkligen vill detta. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel I detta anförande instämde (M). (forts. § 11) Areella näringar, landsbygd och livsmedel Eftersom budgetramen redan är beslutad av kommer vi i att avstå från att delta i beslutet om miljö- och jordbruksutskottets förslag till anslag under punkt 2 i betänkandet. Vi väljer i stället att lämna ett särskilt yttrande med våra budgetförslag. Vi har en rödgrön socialistisk regering som är inne på sitt fjärde år - det riksdagsår som föregår valet . Låt oss alla konstatera att en sådan budget i regel brukar kännetecknas av valfläsk och ouppfyllda löften, oavsett politisk färg på regeringen. Denna budget är knappast något undantag. Det kan konstateras att växtskyddsmedlet glyfosat i vårt nordiska klimat är en absolut nödvändighet för många konventionella jordbrukare. Ett förbud skulle innebära att den svenska produktionen av livsmedel fortsatt skulle sjunka som kostnaderna för spannmålsodlingen skulle bli högre än vad de är . Regeringens hanterande av frågan kring glyfosat men även GMO i visar tydligt att regeringens miljöpolitik och en positiv utveckling för jordbruket är direkt oförenliga. satsas det stora resurser i regeringens budget på att omvandla konventionellt jordbruk till ekologiskt, vilket är ännu ett bevis på en ogenomtänkt miljöpopulism med mindre miljönytta. Vi är av den åsikten att marknaden ska styra hur stor andel av jordbruket som ska vara ekologiskt, inte staten. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Vi anser att behöver öka sin livsmedelsproduktion. Det långsiktiga målet måste vara att de livsmedel som konsumeras i också produceras här i största möjliga utsträckning. tillför därför ytterligare medel i åtgärder för att förstärka en konkurrenskraftig svensk livsmedelssektor. Trots en rådande högkonjunktur har en förhållandevis hög arbetslöshet när det gäller invandrare med låg eller ingen utbildning. I den politiska debatten framförs främst två förslag för att få ordning på detta. Det ena förslaget går ut på att utbilda de nyanlända invandrarna. Det andra förslaget går ut på att på olika sätt sänka trösklarna in till svensk arbetsmarknad genom att sänka krav eller löner. I sin iver att skyffla över de stora problem som invandringen och den bristande integrationen utgör stoppar regeringen in budgetmedel i verkningslösa arbetsmarknadsprojekt och så kallade enkla jobb. Ett exempel är satsningen på gröna jobb som riktar sig till och . Regeringen har i sin iver att dölja arbetslösheten bland nyanlända gått så långt att man är villig att stå för hela lönekostnaden och ålägger myndigheter att samarbeta med Arbetsförmedlingen för att hitta på arbetsuppgifter. ingår även ett handledararvode för varje person. Trots alla dessa ekonomiska incitament kvarstår faktum att sysselsättningsgraden bland utrikes födda enligt SCB är . Sysselsatt innebär enligt SCB två timmars arbete eller motsvarande studier i sfi, svenska för invandrare. Det är tyvärr så att nyanlända som grupp inte har en relevant kunskap eller kompetens för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. är en kunskapsnation och ska så förbli, tycker vi. Svenska företag, myndigheter och organisationer har ägnat sig åt att rationalisera bort enklare arbeten genom bland annat digitaliseringens möjligheter. Inom anslaget 1:1 och 1:2 Insatser för skogsbruket avvisar vi därför budgetmedel till regeringens gröna jobb. Tillkomsten av nyckelbiotopsbegreppet har blivit ett problem för många skogsägare. Det ursprungliga syftet med uppdrag att inventera nyckelbiotoper var att skaffa sig kunskap om hur skogsområden för officiellt skydd skulle kunna prioriteras. Men nuvarande situation påminner om en smygande variant av en socialistisk kollektivisering. Dessa skogar och tillhörande miljövärden har inte bara uppstått ur tomma intet. Generationers skogsskötsel, kunnande och brukande har lett till den fantastiska utveckling som den svenska skogen uppvisar. Nuvarande situation är följande: Industrin kan inte, utifrån certifieringsorganens krav, köpa in virke från skogar som klassas som möjliga nyckelbiotoper. finns det inget system eller ekonomisk kompensation, eftersom en ekonomisk uppgörelse med markägaren kräver att biotopen skyddas i ett formellt avtal. Även om beslutar att inte skapa ett formellt skydd för en möjlig nyckelbiotop kvarstår den likafullt i förteckningen över nyckelbiotoper, vilket i praktiken leder till ett avverkningsförbud. Här kan jag nämna den 60-årige skogsägaren från i , som dömdes till böter på efter att ha avverkat en nyckelbiotop i sin egen skog - en biotop som inte var formellt skyddad i något avtal. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel Att, som regeringen nu vill, tillföra nya medel till biotopinventering är direkt provocerande gentemot svenska skogsägare så länge man inte har löst ersättningsfrågan eller hanteringen av icke längre skyddsvärda biotoper. säger därför nej till att tillföra ytterligare medel till biotopinventeringen. självförsörjningsgrad, alltså värdet på de livsmedel som vi producerar i relation till konsumtionen, har sjunkit dramatiskt sedan EU-inträdet och ligger på . Vissa undersökningar visar att det är ännu lägre. Det är en oacceptabelt låg nivå. budgeterar för en betesersättning för betande kor på per mjölkko och år. Detta är ett sätt att kompensera för den konkurrensnackdel som svenska mjölkbönder har gentemot andra länder på den inre marknaden till följd av bättre djurskydd och beteskravet. Dessutom vill vi stärka finansieringen för och avsätta ytterligare budgetmedel för regeringens satsning på en konkurrenskraftig livsmedelssektor. vill även höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jordbruk, så att svenska bönder når samma skattenivå som danska bönder. I gäller att energi som används i jordbruksföretag får en skattereduktion av skatterna på olja, kol och gas. Skatten på diesel för danska bönder efter skattereduktion uppgår till ca per liter. Vi i väljer därför att höja återbetalningen av drivmedelsskatt för jord- och skogsbruk till en nivå som motsvarar dansk nivå. Skatt på bränsle är en viktig inkomstkälla för staten. Men bortfallet av inkomst är hanterbart, medan det är nödvändigt att lantbrukets konkurrenskraft stärks. är det val i . Den reella politiska utvecklingen har försatt blockpolitiken i gungning och därmed hela det politiska landskapet. I ett sådant läge, med frågetecken kring framtida regeringar och den politiska osäkerhet som följer, står svensk livsmedelsproduktion inför stora utmaningar. Det är utmaningar som måste mötas genom bättre villkor och förbättrad konkurrenskraft för de landsbygdsnära näringarna. Det är en politik som vi i driver. I detta anförande instämde (SD). Vi ser i en allt tydligare regional klyvning. Det handlar om en tudelning mellan såväl människor som orter, mellan dem som känner framtidstro och känner sig delaktiga i vårt samhälle och dem som känner sig bortglömda och bortprioriterade. som vissa orter växer och utvecklas har många mindre orter drabbats av neddragningar i globaliseringens, finanskrisens och lågkonjunkturens spår. En stor utmaning för och en viktig uppgift för är därför att bryta denna regionala klyvning. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst förutsättningarna för de gröna näringarna mycket viktiga. De skapar jobb i såväl den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska samhället. Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel har tre viktiga processer som påverkar landsbygderna och deras företag pågått och i vissa fall också nått viktiga delmål. Det rör sig om livsmedelsstrategin, och det nationella skogsprogrammet. har förflutit sedan riksdag behandlade regeringens livsmedelsstrategi och beslutade att svensk livsmedelsproduktion ska öka. Den budget som regeringen presenterat är alltså en viktig indikator på hur regeringen tänker sig att de livsmedelspolitiska målen ska uppnås rent konkret. Det finns vissa bra delar i regeringens budget, till exempel satsningar på växtförädling och export, men tyvärr saknas det även åtgärder som stärker lönsamheten på gårdsnivå och på kort sikt. Dieselåterbetalningen äts upp av en indexering av dieselskatten och urholkar konkurrenskraften steg för steg. För att stärka lönsamheten på gårdsnivå vill öka återbetalningen och indexera den. Vi i ser att det är viktigt att arbeta för visionen om ett fossilfritt lantbruk. Vi vill därför införa en biodrivmedelsbonus för att göra det mer attraktivt med förnybart i traktortanken. Vi vill också slopa arbetsgivaravgiften för mjölkbönder , för att ge en för viktig bransch möjlighet att återhämta sig och bygga sig starkare. För att de svenska mjölkbönderna ska kunna konkurrera med andra europeiska bönder långsiktigt behöver dock produktionsvillkoren ses över, och det blir också viktigt att i de kommande förhandlingarna om jordbrukspolitiken i EU driva möjligheten att ersätta utöver praxis så att kan införa till exempel en betesersättning. Regeringen tar i sin budgetproposition återigen upp formuleringar om att införa en kilometerskatt, och utreds kadmiumskatt och ökad bekämpningsmedelsskatt. har krävt ett stopp för ökade punktskatter för lantbruket , och vi menar att regeringen om den menar allvar med att öka livsmedelsproduktionen och stärka konkurrenskraften bör göra detsamma i stället för att flagga för ytterligare kostnadsökningar. I samband med behandling av livsmedelsstrategin gjorde även ett tillkännagivande om främjandeuppdrag för myndigheter. Många företagare inom livsmedelskedjan upplever tyvärr att myndighetskontakter ofta snarare hämmar än bidrar till företagens utveckling. skrinlagda planer på ett slakteri i är ett exempel på utebliven investering till följd av att handläggningen av tillståndet drog ut alltför mycket . När regeringen nu skriver fram sina regleringsbrev är det alltså av största vikt att regeringen verkligen följer tillkännagivandet och ger ett tydligt uppdrag till relevanta myndigheter att bidra till att uppnå livsmedelsstrategins målsättningar. Ska svensk livsmedelsproduktion verkligen öka krävs nämligen ett tydligt politiskt ledarskap. Det behövs långsiktigt sänkta kostnader för att anställa i stället för kortsiktiga "satsningar" på gröna jobb. Det behövs riktade miljöstöd för den konkreta miljönytta varje gård gör snarare än generella produktionsstöd till specifikt ekologisk produktion. Det behövs kostnadssänkningar och regelförenklingar som märks på gårdsplanen snarare än utökade myndighetsbudgetar på företagens bekostnad. Målen finns, men gäller det för politiken att agera. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Areella näringar, landsbygd och livsmedel har gått sedan den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade sitt slutbetänkande. Det handlar om 75 förslag som lades fram av en enig kommitté och rörde allt från infrastruktur och myndighetsorganisation till kompetensförsörjning. Det finns nu höga förväntningar runt omkring i landet på att den landsbygdsproposition som regeringen pratat om verkligen levereras , som man har utlovat. Ett av de viktigaste sätten att skapa förutsättningar för jobb, tillväxt och tillgång till välfärdstjänster på landsbygden är att bättre ta vara på den digitala utvecklingen.