bet · H501SfU8 · 2017-10-20 00:00:00 — Man hade till exempel inte övat . Det lyfter upp i sin rapport. Bedömningen var dock att och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap i huvudsak lyckades fullfölja sina kärnuppdrag under flyktingsituationen. Samhället klarade i stort sett av att ta emot och ordna tak över huvudet för det stora antalet asylsökande. Svårigheterna utgjordes inte av brister hos enskilda myndigheter utan berodde främst på hinder i regelverk, brister i samhällets samlade kapacitet och bristande samverkan. hade utvecklat sin beredskap för ett stort antal asylsökande, men arbetet hade till stora delar skett inom den egna organisationen. En central och kritisk fråga när det gäller beredskapen för mottagande av asylsökande handlade om boendekapaciteten, vilket föregående talare också har tagit upp. höjde ambitionen till 16 000 asylsökande - har man nästan glömt att det såg ut på det sättet , trots att det är så nära inpå. bedömer dock att planen inte innehöll åtgärder som kunde förväntas leda till så hög boendekapacitet på så i verkligheten. Det berodde inte minst på att boendekapaciteten begränsades av faktorer som låg utanför kontroll, till exempel upphandlingsregelverk. I likhet med utvärderingar av andra kriser och extraordinära situationer framgår det att myndigheter tenderar att fokusera på sitt eget kärnuppdrag i en krissituation, ofta på bekostnad av samverkan med andra aktörer. prioriterade att registrera och ordna boende åt asylsökande. prioriterades andra arbetsuppgifter ned. Det innebar ökad arbetsbelastning och förlängd vistelsetid i de senare skedena av asylprövningen. Det märker vi också . Det har alltså medfört att ett stort antal personer vistas i landet under delvis oklara rättsliga förhållanden. instämmer i bedömning om att tillgången till boenden utgjorde ett reellt kapacitetstak för samhällets förmåga att uthålligt ta emot ett stort antal asylsökande. Ändå lyckades det svenska samhället som helhet ordna tak över huvudet för 163 000 människor . infördes inre gränskontroller, och antalet asylsökande minskade successivt. bedömer att ett fortsatt inflöde av asylsökande på samma nivåer som i hade lett till att myndigheter och kommuner knappast hade kunnat efterleva samtliga gällande författningar som syftar till att värna om liv, hälsa och rättssäkerhet. och kommunernas omfattande insatser var en förutsättning för att detta skulle lyckas. Och beslut om förtätning och sänkta kvalitetskrav vid boenden var rimliga i den situationen. Den förra regeringen införde visserligen vissa lättnader i plan- och byggförordningen, men dessa trädde inte i kraft i det mest akuta skedet utan kom . Det hjälpte alltså inte i just det läget. Regeringen gav i uppdrag att utreda hur upphandlingsreglerna skulle hanteras i en brådskande situation. Men först kunde redovisa hur reglerna kunde tillämpas. Och det var , med tanke på läget. Resurserna var också otillräckliga för myndigheterna när det gäller att fatta individuella förvarsbeslut inom den lagstadgade sextimmarsfristen, vilket också har tagits upp av tidigare talare. I den tillfälligt upprättade väntsalen i uppstod därmed en situation som av asylsökande kunde upplevas som ett frihetsberövande. Oklar ansvarsfördelning mellan och polisen för kontroll av in- och utpassering från kan också ha bidragit till detta. var inte avsedd för boende, men i brist på alternativa boenden kom migranter att vistas där än planerat. Det saknades dock bättre boendealternativ. Det fanns helt enkelt inga alternativ. om lärdomar av flyktingsituationen Migrationssituationen innebar att ställdes inför stora utmaningar och påfrestningar som i många hänseenden var unika. Det ställs stora krav när olika verksamheter måste anpassas mycket snabbt. Samverkan, samordning och ett ledarskap för en gemensam inriktning blir i en sådan situation helt nödvändiga. Det är positivt att regeringen avser att beakta bedömningar och arbeta vidare med rekommendationer för hantering av frågor om ansvar och analys. I utredningen ta emot människor på flykt - kartläggs händelseförloppet och utifrån det analyseras regeringens, de statliga myndigheternas, kommunernas och landstingens ansvar och beredskap inför situationen samt deras och civilsamhällets hantering av situationen. Detta betänkande bereds inom . Vi kommer självklart att följa regeringens arbete med att dra lärdom av flyktingsituationen 2015. Där utgör utredningen en viktig del. Vi konstaterar att till exempel reglerna om överprövning av upphandlingsbeslut ändrades 2016, och därmed har rättsläget förtydligats. Förändringar i plan och bygglagen ska också kunna förenkla hanteringen vid ett akut skede. Vi anser att regeringen tar de steg som behövs för att möta den kritik som kommer från . Därför tycker vi att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande med anledning av bedömning. Överläggningen var härmed avslutad (Beslut fattades under § 15.)