bet · H401NU16 · 2017-05-04 00:00:00 — Utskottet konstaterar att regeringen enligt propositionsförteckningen förväntas överlämna den tidigare aviserade propositionen . Utskottet, som konstaterar att de aktuella motionerna ligger i linje med dessa tidigare förslag, ser ingen anledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om transportbidraget. Utskottet ser inte något behov av ytterligare översyner och hänvisar därutöver till pågående arbete för att öka kunskapen om transportbidraget. Jämför reservation 12 (SD) och 13 (V). I kommittémotion 2016/17:2225 av m.fl. (SD) konstateras att allt färre söker transportbidrag, vilket bl.a. sägs bero på att företag flyttar eller lägger ned sin verksamhet men även på att det finns företag som inte känner till att de kan söka stöd. Motionärerna anser därför att det finns behov av att ökar informationsspridningen om bidraget och förordar ett tillkännagivande om detta (yrkande 3). I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 6 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av transportbidraget. bör vara att undersöka kännedomen om stödet, om det går att styra det mot mer miljövänliga transportslag, hur väl procentsatserna fungerar för olika kommuner och om det ger industrier i norra likvärdiga möjligheter att konkurrera. Transportbidraget är ett regionalt statsbidrag som kan utbetalas som en kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Bidraget syftar till att stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transporten ska ske på järnväg, i yrkesmässig trafik på väg eller till sjöss. Bidragets storlek är inte beroende av transportslag. Transportbidraget har varit föremål för flera översyner, och utskottet har i tidigare betänkanden refererat till studier genomförda av och Tillväxtanalys (bet. 2012/13:NU2 och bet. 2014/15:NU2). I en rapport (WP 2012:17) utvärderar Tillväxtanalys transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas förädlingsvärde, omsättning och vinst. Myndigheten har jämfört företag i sågverksindustrin som har fått transportbidrag med en jämförelsegrupp utanför stödområdet. Tillväxtanalys hittar ett positivt samband mellan transportbidrag och de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad, men det finns inget belägg för att detta kan tolkas som en kausal effekt orsakad endast av bidraget. När det gäller transportbidragets effekter på de stödmottagande arbetsställenas vinst visar resultatet inte på någon entydig positiv effekt. I rapporten redovisas svårigheten att studera effekter av transportbidraget. Vidare berörs också problemet med en svag koppling mellan mål och medel när det gäller bidraget. Tillväxtanalys menar att det inte är uppenbart hur ett transportbidrag kan öka förädlingsgraden på de stödmottagande arbetsställena. I samband med budgetberedningen (bet. 2015/16:NU2) konstaterade utskottet när det gällde transportbidraget att det enligt regeringen fanns ett mindre anslagsbehov än vad som tidigare beräknats, och för att kunna finansiera andra prioriterade satsningar föreslog regeringen att anslaget skulle minskas med . Utskottet hade inget att invända mot förslaget om en anpassning av anslagsnivån. I ett särskilt yttrande hänvisade till sitt alternativa budgetförslag enligt vilket anslaget för transportbidraget skulle ha legat kvar på samma nivå som föregående år, dvs. mer än förslaget i budgetpropositionen . I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19) föreslog regeringen att anslaget 1:2 Transportbidrag skulle höjas med i jämförelse med året innan. När det gäller marknadsföring av transportbidraget genomförde enligt uppgift från myndigheten ett par insatser för att öka kunskapen om bidraget. Myndigheten har dels per brev kontaktat samtliga företag inom de fyra nordligaste länen som inte tidigare sökt bidrag, dels genomfört en länsträff med de fyra berörda länsstyrelserna och de handläggare som arbetar med stödet. Målsättningen att öka kunskapen om transportbidraget finns också med i myndighetens verksamhetsplan. årlig enkät med ett s.k. nöjd-kund-index med de företag som har fått bidraget. Myndigheten uppger att det varken enligt enkätsvaren eller från annat håll finns några indikationer på att företagen har synpunkter på ersättningsnivån. Enligt uppgift från kom det in färre ansökningar , och myndigheten genomförde då en bortfallsanalys. Det lägre antalet ansök- ningar kunde bl.a. förklaras av regelförändringar. Myndigheten ringde som en punktinsats runt till de företag som inte sökt och som inte påverkats av regel- Ansökningsomgången gick ut , och antalet ansökningar har enligt myndigheten ökat i jämförelse med året innan. I motion 2016/17:1737 (V) efterfrågas en översyn av transportbidraget och i motion 2016/17:2225 (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska se över transportbidragets ersättningsnivåer och ge i uppdrag att öka informationen om och marknadsföringen av bidraget. Transportbidraget används för att kompensera företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulera till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Utskottet vill i likhet med föregående år då liknande förslag om transportbidraget behandlades framhålla vikten av att de företag som är berättigade till stöd känner till att det finns (bet. 2015/16:NU17). Utskottet konstaterar att har fortsatt sitt arbete med att öka kunskapen om transportbidraget, och även följt upp orsaken till att företag inte sökt bidraget. Liksom tidigare ser utskottet positivt på dessa insatser och att det vid behov görs ytterligare insatser. Utskottet konstaterar att antalet ansökningar enligt bedömning har ökat i jämförelse med året innan. Utskottet noterar vidare, i likhet med föregående år, att det enligt inte finns några indikationer på att företagen som tilldelats stöd har haft synpunkter på ersättningsnivån. Som framgår av det föregående avsnittet har transportbidraget varit föremål för flera översyner, och även om det inte går att fastställa att det finns något orsakssamband finns det ändå indikationer som pekar på att bidraget har en positiv inverkan på de stödmottagande arbetsställenas omsättning och förädlingsgrad. Utskottet ser inte något behov av ytterligare översyner eller uppdrag enligt det som efterfrågas i de aktuella motionerna som därmed avstyrks i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regionala strukturfondsprojekt m.m. Utskottet hänvisar till pågående arbete och insatser såväl inom EU som nationellt. Jämför reservation 14 (M), 15 (C) och 16 (KD). I motion 2016/17:2699 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om behovet av förändringar av tillämpningen av EU:s program i . Motionärerna framhåller att ett problem med programmen är att de ofta omfattas av regelverk som ställer stora krav på administrativa resurser i förhållande till de medel som är aktuella, vilket bl.a. kan få till följd att kraft och entusiasm försvinner. Motionärerna ser därför ett behov av att genomföra en översyn när det gäller framtagandet av de svenska programkomplement som avgör hur EU:s olika program får användas i och vilka regelverk som ska gälla. I kommittémotion 2016/17:3128 av m.fl. (M) framhålls vikten av effektutvärderingar för att tillgodose att samhället får bästa möjliga utväxling för skattepengarna. Motionärerna föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att genomföra effektutvärderingar och uppföljningar av verksamhet, kring tilldelade medel, Leaderprojekt samt övrig EU-finansierad regionalpolitik (yrkande 18). I kommittémotion 2016/17:3096 av och (båda C) föreslås en rad åtgärder för en hållbar regional utveckling. Motionärerna framhåller bl.a. vikten av att man inom EU värnar om den ekonomiska stabiliteten, arbetstillfällen och tillväxt i unionen, och de föreslår ett tillkännagivande med den inriktningen (yrkande 13). I kommittémotion 2016/17:2550 av m.fl. (KD) anförs att hanteringen av EU-stöden behöver effektiviseras för att bl.a. ta hänsyn till de naturgivna olikheterna i vårt land. Motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att stöden som ges genom behöver göras mer schabloniserade och betalas ut via en ansvarig regional nivå (yrkande 4). Motionärerna menar att hanteringen av EU-stöden behöver effektiviseras. I kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att staten bör ha ett övergripande ansvar för, och nationell samordning av, projektmedel till arbetsmarknads- och företagsfrämjande insatser. En nationell samordning skulle enligt motionärerna innebära att de nationella projektmedlen inte motverkar varandra. Sammanhållningspolitiken är EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning med målet att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Sammanhållningspolitikens insatser bidrar även till målen för politikområdet. –2020 är 2020-strategin vägledande på området. Strategin bygger på följande tre prioriteringar som också är tänkta att förstärka varandra: –Smart tillväxt: utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation –Hållbar tillväxt: främja en resurseffektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi –Tillväxt för alla (inkluderande tillväxt): stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning. Med utgångspunkt i den partnerskapsöverenskommelse regeringen har slutit med kommissionen som preciserar sammanhållningspolitikens genomförande i under nästa strukturfondsperiod fattade regeringen beslut om en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft – 2020. Strategin och dess insatser ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Enligt strategin är den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden: –Innovation och företagande –Attraktiva miljöer och tillgänglighet –Internationellt samarbete. Strategin ska också bidra till att uppnå regeringens tre prioriterade områden: att nå det övergripande målet om lägst arbetslöshet i EU 2020, att nå de nationella miljömålen samt att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Övervakning, utvärdering och granskning EU:s strukturfondsprogram för perioden –2020 innebär ökad resultatfokusering och skärpta krav på att kunna visa vilka resultat som uppnås. Enligt ska programmen utvärderas på ett systematiskt sätt. Det innebär att programmen utvärderas såväl före som under och efter genomförandet. Medlemsstaterna ska tillhandahålla de resurser som krävs för att genomföra utvärderingarna, som ska utföras av interna eller externa experter som fungerar fristående från de myndigheter som har ansvaret för genomförandet av programmet. Det gemensamma regelverket för Europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) ställer upp ett antal villkor och krav på medlemsländerna gällande användningen av ESI-fondernas medel och för val av mål, prioriteringar och insatser inom de operativa programmen. Detta görs för att säkerställa att rätt förutsättningar finns för att insatserna inom ramen för ESI-fonderna ska kunna utföras på ett effektivt sätt och därigenom bidra till de mål och resultat som eftersträvas. Medlemsländerna ska också kunna visa att administrationen av de operativa programmen är väl genomtänkt och kan utföras på ett effektivt sätt. I regeringens skrivelse om partnerskapsöverenskommelsen (skr. 2013/14:218) beskrivs de olika villkoren och kraven närmare, och regeringen framhåller de åtgärder som genomförs och som kommer att genomföras –2020 för att tillmötesgå kravet om ökad fondsamordning och för att minska den administrativa bördan. För att övervaka genomförandet av programmen har det inrättats en s.k. . Kommitténs arbete ska genomföras i samförstånd med de förvaltande myndigheterna. Varje medlemsstat ska lämna in en årlig rapport till kommissionen om genomförandet av programmet. De årliga genomföranderapporterna ska innehålla sammanfattade uppgifter om genomförandet av programmet och dess prioriterade områden. Ett årligt översynsmöte ska anordnas mellan kommissionen och varje medlemsstat för att granska resultatet för varje program. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19) framgår att det har tagits fram utvärderingsplaner för respektive program eller en gemensam för flera program i enlighet med . De första utvärderingsresultaten ska presenteras . Därefter kommer resultat från utvärderingarna att presenteras . I sammanhanget kan även nämnas att () är den nationella revisionsmyndigheten för bl.a. strukturfonderna. ESV granskar hur den myndighet som ansvarar för förvaltningen i har genomfört sitt uppdrag. Revisionsverksamheten är oberoende gentemot de myndigheter som granskas. ESV gör två slags revisioner: system- och projektgranskning. ESV rapporterar resultatet av granskningarna till kommissionen, regeringen och de granskade myndigheterna. När det gäller en förenklad administration kan nämnas att kommissionen presenterade förslag till ändringar i förordningen om gemensamma bestämmelser för ESI-fonderna (1303/2013). Förslagen syftar främst till att förenkla för mottagare av EU-medel och handlar bl.a. om ökade möjligheter att använda förenklade kostnadsmodeller för projektägare. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt används bl.a. för att medfinansiera projekt inom ramen för EU:s regionalfondsprogram. I budgetpropositionen aviserade regeringen att uppföljningen av projektverksamheten behöver utvecklas och förbättras. uppdrog regeringen åt Statskontoret att utreda förutsättningarna för ett stärkt resultatfokus i uppföljningen av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Statskontoret föreslår både en kvantitativ och en kvalitativ uppföljning. Den första delen av uppföljningen består enligt förslaget av 15 enhetliga indikatorer som föreslås redovisa . dels på uppgifter från projekten, dels på uppgifter hämtar från Syftet är att regeringen och ska kunna följa resultaten för projektverksamheten . Utgångspunkten för förslaget i fråga om indikatorer är dels en nedbrytning av Nationella strategin för hållbar tillväxt och attraktionskraft –2020, dels myndighetens bedömning av indikatorer som Europeiska regionala fonden redan använder samt indikatorer som regionala beslutsfattare redan använder för att följa upp projektverksam- Indikatorerna täcker samtliga prioriteringar i den nationella strategin. Eftersom en årlig uppföljning av ett relativt litet antal indikatorer inte kan spegla hela bredden av projektverksamheten eller visa långsiktiga resultat och effekter av anslagets medel föreslår Statskontoret att det även ska genomföras en systematisk kvalitativ uppföljning . ger förutsättningar att följa upp resultat som mäts bättre med kvalitativa metoder än med indikatorer. Myndigheten föreslår att särskild vikt bör läggas vid hållbarhetsdimensionerna i den kvalitativa uppföljningen. Därutöver föreslår Statskontoret att Tillväxtanalys får i uppdrag av rege- ringen att återkommande genomföra effektutvärderingar av projektverksam- I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) föreslår Parlamentariska landsbygds- kommittén att det inrättas ett forskningscentrum för regional- och landsbygds- ekonomisk forskning och för att utveckla och sprida kunskaper om entreprenörs- och företagsutveckling i landsbygder, i synnerhet i de glesa och mycket glesa landsbygderna. Kommittén menar att det behövs en bättre landsbygdsanalytisk förmåga inom flera politikområden för att få ut bättre effekter av näringslivsfrämjande insatser inom regional tillväxtpolitik och näringspolitik, men också av svensk tillämpning av EU:s struktur- och I flera av de aktuella motionerna efterfrågas åtgärder för att öka effektiviser- ingen och samordningen av ESI-fonderna samt minska administrationen. Utskottet vill med anledning av dessa motioner påminna om att det i sitt ställningstagande med anledning av regeringens skrivelse om partnerskaps- överenskommelsen (bet. 2013/14:NU27) konstaterade att ett antal föränd- ringar har gjorts av sammanhållningspolitiken inför perioden –2020. Viktiga delar i de förändringar som gjorts är att det ska finnas en ökad resultatfokusering och ett ökat fokus på förenklingar, t.ex. tydligare regler för stödberättigande och enklare redovisningar. och Svenska i uppdrag att samverka för att förenkla genomförandet av programmen som finansieras av ESI-fonderna. Arbetet ska bidra till att främja synergier och undvika överlappningar mellan fonderna. Utöver de åtta regionala strukturfondsprogrammen finns det även ett nationellt regionalfondsprogram vars syfte är att tillföra ett mervärde till det regionala tillväxtarbetet genom att komplettera de insatser som görs inom ramen för de regionala programmen. Det nationella programmet ska även identifiera och möjliggöra synergieffekter mellan regional, nationell och europeisk politik. Som framgår av det föregående omfattar den regionala tillväxtpolitiken insatser på en rad olika politikområden, och utskottet delar därför uppfattningen att samordning och samverkan kan bidra till att politiken kan nå ett bättre resultat. Vid sin behandling av skrivelsen om partnerskapsöverenskommelsen noterade utskottet att regeringen där anför att åtgärder för att minska den administrativa bördan är högprioriterade för både kommissionen och regeringen och att det pågick ett förenklingsarbete i . Utskottet vill nu som då understryka att arbetet med att förenkla administrationen i strukturfondsprojekten är angeläget och betona vikten av att det arbete som bedrivits vid behov fortskrider . Utskottet noterar att det pågår ett arbete inom EU med att förändra förordningen om de gemensamma bestämmelserna för ESI-fonderna och att förändringarna bl.a. syftar till att förenkla för mottagare av EU-medel. Förenklingen handlar bl.a. om ökade möjligheter att använda förenklade kostnadsmodeller. När det gäller effektutvärderingar konstaterar utskottet att det har tagits fram utvärderingsplaner för respektive program eller gemensamt för flera program i enlighet med och att de första utvärderingsresultaten förväntas presenteras . Utskottet noterar också att anser att det behövs en bättre landsbygdsanalytisk förmåga inom flera politikområden för att möjliggöra att få bättre effekter av näringslivsfrämjande insatser inom regional tillväxtpolitik och näringspolitik, men också av svensk tillämpning av EU:s struktur- och investeringsfonder. Kommittén föreslår därför att det ska inrättas ett forskningscentrum för regional- och landsbygdsekonomisk forskning och för att utveckla och sprida kunskaper om entreprenörs- och företagsutveckling i landsbygder. Utskottet vill i sammanhanget avslutningsvis påminna om det forum för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft som regeringen inrättat för perioden –2020. Utskottet noterar att forumet ska vara en mötesplats för dialog och samverkan mellan olika aktörer och olika politikområden på lokal, regional och nationell nivå. Syftet med forumet är att det ska föras en kontinuerlig dialog om långsiktiga och strategiska frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft. Sammantaget anser utskottet att mot bakgrund av det som anförts bör avslå samtliga motionsyrkanden i avsnittet, som därmed avstyrks. 2016/17:NU16 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om lokalt ledd utveckling och Leadermetoden. Utskottet konstaterar att de medel som ska fördelas inom ramen för lokalt ledd utveckling i princip är intecknade och framhåller att det finns medel som kan användas för lokalt utvecklingsarbete utanför dessa medel. Utskottet hänvisar också till den pågående beredningen av Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. Jämför reservation 17 (C, V). I kommittémotion 2016/17:2474 av m.fl. (V) framhålls betydelsen av lokalt ledd utveckling och den s.k. Leadermetoden som bidragit till lokalt beslutsfattande av projektmedel för lokal utveckling utifrån lokala förutsättningar. Som en konsekvens av en minskad budget –2020 har beslutat att fem områden inte tilldelas pengar. Detta leder enligt motionärerna till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik, och de förordar därför ett tillkännagivande om att Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet (yrkande 18). Lokalt ledd utveckling och Leadermetoden I har 48 lokala utvecklingsområden (tidigare Leaderområden) bildats. Urvalet har gjorts bland de 53 förslag till lokala strategier som tagits fram runt om i landet, i en urvalsprocess som ansvarat för. Utskottet har i ett tidigare betänkande redogjort för lokalt ledd utveckling och Leadermetoden och den urvalsprocess som genomförts (bet. 2015/16:NU17). Där framgår bl.a. att på sin webbplats uppger att alla strategiansökningar som har lämnats in haft en god kvalitet, men pengarna har inte räckt till alla strategier. De strategier som har fått högre poäng av urvalskommittén har därför prioriterats. Av budgetpropositionen (utg.omr. 23) framgår att de lokala utvecklingsområdena slutförde arbetet med sina strategier och bildade de lokala aktionsgrupper som ska besluta om vilka insatser som ska ske inom respektive område. hade alla 48 områden fått startbesked från . Det innebär att det konkreta arbetet med lokalt ledd utveckling kan inledas och projektarbetet kan börja och därmed kommer även ansökningar och beslut om stöd att fattas och kunna betalas ut. Regeringen uppger att det förberedande stöd som ges för arbetet med de lokala utvecklingsstrategierna har kunnat beslutas och betalas ut. I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) föreslår att lokalt ledd utveckling med Leadermetoden ska tillämpas rikstäckande. Det ska ske antingen genom , om den möjligheten fortsättningsvis ges, eller som en förstärkt del av statens anslag för regionalt tillväxtarbete. Med utgångspunkt från de goda erfarenheterna av Leaderarbetet är det kommitténs uppfattning att metoden bör utvecklas och permanentas för att fungera heltäckande i , vid behov oberoende av EU:s programinsatser. har beräknat en miniminivå för att ett Leaderområde ska kunna fungera, inräknat den administration som krävs. Denna nivå är ca . Därmed behövs det ytterligare ca för att lokalt ledd utveckling med Leadermetoden ska kunna genomföras rikstäckande. I motion 2016/17:2474 (V) föreslås ett tillkännagivande om att den s.k. Leadermetoden bör användas för landsbygdsutveckling i hela landet. Utskottet som behandlade ett liknande förslag (bet. 2015/16:NU17) vill inledningsvis påminna om vad det sagt om lokalt ledd utveckling (LLU). LLU innebär möjligheter för de lokala och regionala aktörerna att anpassa lösningarna efter de olika förutsättningar som råder, vilket i sin tur kan medföra en ökad effektivitet i utnyttjande av tillgängliga resurser. LLU och den s.k. Leadermetoden med lokala aktionsgrupper innebär att arbetet präglas av ett underifrånperspektiv i samverkan mellan privata och offentliga och ideella intressen. Utskottet vill nu liksom då framhålla att det ser detta som en styrka. Som framgår av motionen och det föregående avsnittet har beslutat att tilldela medel till 48 av de 53 förslag till lokala utvecklingsstrategier inom ramen för lokalt ledd utveckling. Utskottet har förståelse för motionärernas oro för att beslutet att inte tilldela medel till samtliga områden riskerar att leda till en mindre sammanhållen landsbygdspolitik. Som framgår av det föregående är dock medlen inom ramen för LLU för perioden –2020 i och med beslut i princip intecknade. Utskottet noterar att föreslår att lokalt ledd utveckling och Leadermetoden ska tillämpas rikstäckande, antingen genom ESI-fonderna eller som en förstärkt del av statens anslag för regionalt tillväxtarbete.