bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — 31.lag om ändring i lagen (2017:410) om ändring i lagen (2016:1073) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 32.lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi, 33.lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen, 34.lag om ändring i lagen (2017:000) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen, b) antar utskottets förslag i bilaga 5 till lag om ändring i lagen (2017:813) om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkterna 18–29, 31–35, 36.1, 36.2 och 37–50, bifaller delvis proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 30 och avslår motionerna 2017/18:84 av (SD), 2017/18:929 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1281 av (M), 2017/18:1311 av (KD) yrkande 1, 2017/18:1333 av (M), 2017/18:1348 av (M), 2017/18:1629 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2487 av m.fl. (SD) yrkande 3 i denna del, 2017/18:2523 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:2609 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 3, 2017/18:2819 av m.fl. (L) yrkande 4, 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkandena 7, 9, 10, 13, 26, 31 och 35, 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 4, 2017/18:3295 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3352 av m.fl. (M) yrkande 7, 2017/18:3462 av m.fl. (L) yrkande 20, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 2, 9 och 12, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 15, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 2–7, 20 och 21, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 2, 2017/18:3640 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 3–5, 18 och 51, 2017/18:3681 av m.fl. (M) yrkandena 5 i denna del och 7–19, UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2017/18:3682 av m.fl. (M) yrkande 12, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 75, 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 12, 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkande 3 i denna del, 2017/18:3748 av m.fl. (KD) yrkande 7, 2017/18:3749 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3752 av m.fl. (L) yrkande 3 i denna del, 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 3, 2017/18:3766 av m.fl. (KD) yrkandena 28, 29, 38 och 45, 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkande 5 i denna del, 2017/18:3833 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 40, 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 32 och 37, 2017/18:3839 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 5, 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3887 av och (båda SD) yrkande 18. h) Övriga inkomster i statens budget 2018 1. genom försäljning överlåter fastigheten 3 i , 2.från försäljningsintäkterna vid en försäljning av Silvieberg 3 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten, 3.under 2018 genom försäljning överlåter fastigheten 1 i , 4.från försäljningsintäkterna vid en försäljning av Lysbomben 1 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten, 5.under 2018 genom försäljning överlåter fastigheten 5 i , 6.från försäljningsintäkterna vid en försäljning av 5 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheten, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten, 7.under 2018 genom försäljning överlåter del av fastigheterna Järnvägen 100:1 i , Gullbergsvass 703:6 i , Stora Älberg 2:2 i , Järnvägen 1:1 i , Butängen 2:1 i och 30:1 i samt fastigheterna Brynäs 92:4 i och Tågordningen 1 i , UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 8. från försäljningsintäkterna vid en försäljning av fastigheterna Järnvägen 100:1 i , Gullbergsvass 703:6 i , Stora Älberg 2:2 i , Järnvägen 1:1 i , Butängen 2:1 i och 30:1 i samt fastigheterna Brynäs 92:4 i och Tågordningen 1 i får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till fastigheterna, dels de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkterna 51–58. i) Ålderspensionssystemets utgifter godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 10. j) Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar 2019 och 2020 godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden och den preliminära inkomstberäkningen som riktlinje för regeringens budgetarbete enligt utskottets förslag i bilaga 6. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkterna 7 och 11 samt avslår motionerna 2017/18:2487 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3681 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3716 av m.fl. (C) yrkandena 4 och 6, 2017/18:3752 av m.fl. (L) yrkandena 4 och 6 samt 2017/18:3798 av m.fl. (KD) yrkandena 4 och 6. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 12. 4.Lån för myndigheternas investeringar i anläggnings- tillgångar bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 15. bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 16. bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta att ett anslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut om ändring av anslaget inte hinner inväntas och överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 finansplanen punkt 17. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (SD), (MP), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S), (S), (M), (C), (M) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet regeringens och oppositionspartiernas förslag till rambeslut, dvs. utgiftsramar och beräkningar av inkomsterna i statens budget. Det gäller proposition 2017/18:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor samt motioner som väckts under allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. Oppositionspartiernas skuggbudgetar över utgiftsramar och inkomster presenteras i partimotion 2017/18:3681 av m.fl. (M), partimotion 2017/18:2487 av m.fl. (SD), partimotion 2017/18:3716 av m.fl. (C), partimotion 2017/18:3752 av m.fl. (L) och partimotion 2017/18:3798 av m.fl. (KD). Under beredningen har informerat utskottet (dnr 514- 2017/18) om en ändring av regeringens förslag till beskattning av förmån av trängselavgift m.m. Frågan behandlas i avsnitt 3.5. Första steget i rambeslutsprocessen beslutsordning budget – rambeslutsprocessen – består av två steg som framgår av 11 kap. 18 § riksdagsordningen. I det första steget, som behandlas i detta betänkande, ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår också att ska godkänna en beräkning av andra betalningar som påverkar statens lånebehov, och fatta beslut med anledning av de budgetpolitiska mål som har beslutat om att använda. Enligt tilläggsbestämmelse till 11 kap. 18 § fastställs också preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret i rambeslutet. I enlighet med etablerad praxis ingår även ett godkännande av ålderspensionssystemets utgifter. I rambeslutet ingår vidare att ta ställning till olika förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler och beräkna effekterna av dessa ändringar. Effektberäkningarna ger ett underlag för att bedöma hur stora inkomsterna i statens budget kommer att bli. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av inkomsterna i statens budget sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet i utskottets förslag till riksdagsbeslut (förslagspunkt 2, kapitel 3 i betänkandet). De beslutade utgiftsramarna får inte överskridas i den fortsatta beredningen av anslagen, dvs. i det andra steget i rambeslutsprocessen. Ett utskotts förslag till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte heller behandlas av innan fattat beslut om utgiftsramarna. bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde får de inte lägga fram förslag som går utöver den fastställda ramen för utgiftsområdet. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram i reservationer. Yttranden från andra utskott Samtliga utskott har fått tillfälle att yttra sig över utgiftsramarna och inkomsterna i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde. När det gäller skatteutskottets yttrande över skatteförslagen förlängdes tidsfristen för yttrande till . Följande utskott har yttrat sig: • (2017/18:KU1y) • skatteutskottet (2017/18:SkU1y, 2017/18:SkU2y) • justitieutskottet (2017/18:JuU1y) • civilutskottet (2017/18:CU1y) • socialförsäkringsutskottet (2017/18:SfU1y) • socialutskottet (2017/18:SoU1y) • kulturutskottet (2017/18:KrU1y) • utbildningsutskottet (2017/18:UbU1y) • trafikutskottet (2017/18:TU1y) • miljö- och jordbruksutskottet (2017/18:MJU1y) • näringsutskottet (2017/18:NU1y) • arbetsmarknadsutskottet (2017/18:AU1y). och försvarsutskottet har avstått från att yttra sig. 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att konjunkturen i omvärlden har stärkts, främst baserat på ökad efterfrågan. väntas tillväxtutsikterna dämpas något i de avancerade ekonomierna och fortsätta att stärkas i de framväxande ekonomierna. BNP-tillväxten i har varit hög och väntas 2017 uppgå till , främst drivet av investeringar samt hushållens och den offentliga sektorns konsumtion. Även barometer indikerar ett mycket starkt läge i svensk ekonomi och att hushållens förtroende för ekonomin ökat. väntas BNP-tillväxten avta något till , till följd av lägre investeringstakt. Resursutnyttjandet i ekonomin bedöms vara högre än normalt 2017 och 2018, för att därefter gå mot ett mer balanserat läge. Den starka efterfrågan i ekonomin väntas bidra till att arbetslösheten minskar och sysselsättningen ökar. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla att prognoserna är osäkra. Faktorer som kan leda till en annan utveckling än den som prognostiserats inkluderar det pågående arbetet med utträdesförhandlingarna mellan och , innehållet i den amerikanska regeringens ekonomiska politik och den aviserade omställningen i ekonomi. Dessutom utgör den höga och ökande skuldsättningen hos svenska hushåll och stigande bostadspriser en osäkerhetsfaktor. har haft en av de högsta BNP-tillväxttakterna i , och regeringen bedömer att aktivitetsnivån i ekonomin är hög. BNP- tillväxten beräknas uppgå till 2017 och drivs främst av investeringar samt av hushållens och den offentliga sektorns konsumtion. väntas BNP-tillväxten dämpas något till följd av en lägre investeringstakt. Resursutnyttjandet i ekonomin, mätt med BNP-gapet, bedöms vara högre än normalt 2017, och regeringen bedömer att det stiger ytterligare något 2018. Därefter förväntas ekonomin gradvis gå mot ett mer balanserat läge. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Efter en något dämpad ekonomisk utveckling i omvärlden bedömer regeringen att BNP-tillväxten i världsekonomin ökar till 2017 och 2018, främst baserat på stigande efterfrågan och starkare förtroende bland hushåll och företag. Osäkerhetsfaktorer i prognosen utgörs bl.a. av resultatet av brexit-förhandlingarna, inriktningen på den amerikanska regeringens ekonomiska politik och säkerhetspolitik samt risken för en inbromsning i den kinesiska ekonomin. I bidrar en fortsatt hög efterfrågan på bostäder, i kombination med kapacitetsbegränsningar i byggsektorn, till osäkerhet i prognosen. Tabell 1.1 Nyckeltal för svensk ekonomi Utfall , prognos –2020. –0,2 Sysselsatta, 15–74 år –0,5 –0,5 –0,3 1 Fasta priser, referensår 2016. 2 Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 3 I procent av arbetskraften, 15–. 4 Nominell löneutveckling. Mätt enligt konjunkturlönestatistiken (prognos även ). 5 Mått på underliggande inflation. Källa: Budgetpropositionen . Som framgår av tabell 1.1 räknar regeringen med att BNP-tillväxten i minskar från 2018, för att minska ytterligare något 2019. Prognosen respektive 2018 är högre än vad som presenterades ekonomiska vårproposition. Den främsta anledningen till revideringen är en starkare tillväxt av investeringar, framför allt i bostadsbyggande. En något starkare tillväxt av hushållens konsumtion bidrar också. Regeringen bedömer att de aviserade och föreslagna åtgärderna i budgetpropositionen ökar tillväxten i offentlig konsumtion, vilket bidrar till upprevideringen av BNP-tillväxten . Regeringen har reviderat ned prognosen för arbetslösheten –2020, till följd av en fortsatt konjunkturuppgång och de aviserade och föreslagna åtgärderna i budgetpropositionen. Timlönerna bedöms stiga långsammare 2017–2019 än vad som redovisades i vårpropositionen, vilket främst beror på att de avtalade löneökningarna för bl.a. industrisektorn blev lägre än förväntat. Den lägre löneökningstakten bidrar även till att regeringen reviderat ned sin prognos för reporäntan . 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Regeringen konstaterar att konjunkturuppgången i omvärlden fortsätter, även om den globala tillväxten är lägre än den i genomsnitt har varit under 2000- talet. Tillväxten i de avancerade ekonomierna stärktes under inledningen av 2017. Enligt regeringen förefaller den ekonomiska utvecklingen inte ha påverkats nämnvärt av den förhöjda politiska osäkerheten i och . BNP-tillväxten i euroområdet var jämförelsevis snabb , och den förväntas fortsätta i stadig takt . Regeringen bedömer att en starkare efterfrågan från omvärlden och stigande kapacitetsutnyttjande bidrar till en något starkare handels- och investeringsutveckling i euroområdet. bedöms BNP-tillväxten avta något. Penningpolitiken i euroområdet förväntas fortsätta att vara expansiv eftersom löner och priser endast bedöms öka i måttlig takt. Regeringen konstaterar att den brittiska ekonomin har utvecklats bättre än vad de flesta bedömare hade väntat sig efter landets beslut att lämna EU. Den expansiva penningpolitiken har bidragit till att mildra de negativa ekonomiska effekterna av ökad osäkerhet, och en försvagning av pundet understödjer exportsektorn. BNP-tillväxten har dock mattats av något till följd av en svagare utveckling av hushållens konsumtion. Även osäkerheten om utgången i brexit-förhandlingarna väntas bidra till en lägre tillväxt 2017 och 2018. I har BNP-tillväxten stärkts efter en svag inledning och väntas blir högre 2017 och 2018 jämfört med . Investeringarna har ökat , och förtroendet bland hushåll och företag ligger fortfarande på höga nivåer. Ekonomin bedöms vara nära fullt resursutnyttjande. Trots detta har inflationen vänt ned något , och löneökningstakten är förhållandevis måttlig. Den påbörjade normaliseringen av penningpolitiken med höjd styrränta väntas dock fortsätta. Återhämtningen i flera av de framväxande ekonomierna understöds av ökad efterfrågan från och de avancerade ekonomierna. ekonomi har och i inledningen av 2017 stimulerats av en expansiv penning- och finanspolitik. Ökade bostads- och infrastrukturinvesteringar har lett till ökad import, vilket i sin tur har bidragit till uppgången i världshandeln. har bostadspriser och kreditgivning i landet ökat. De kinesiska myndigheternas avisering om att finansiell stabilitet kommer att prioriteras högre framöver innebär sannolikt att politiken blir något mindre expansiv. Det väntas i sin tur bidra till en viss avmattning i BNP-tillväxten 2017 och 2018. Regeringen bedömer att BNP-tillväxten i stärks , främst drivet av stigande oljepriser och ökad inhemsk konsumtion. Regeringen väntar sig även en viss återhämtning i , där penningpolitiska stimulanser bidragit till att öka efterfrågan. BNP-tillväxten väntas dock bli jämförelsevis dämpad , eftersom politisk osäkerhet väntas ha negativ effekt på utvecklingen. 2017/18:FiU1 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN Tabell 1.2 BNP-tillväxt i världsekonomin Procentuell förändring, fasta priser om inget annat anges. Utfall , prognos –2020. 1PPP-vägd, dvs. BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt (). 2 Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. Källa: Budgetpropositionen . Utvecklingen i svensk ekonomi Tabell 1.3 visar försörjningsbalansens utfall och regeringens prognos för perioden –2020. I detta avsnitt kommenteras utvecklingen . BNP-tillväxten har främst drivits av investeringar samt av hushållens och den offentliga sektorns konsumtion. Regeringen bedömer att tillväxten dämpas något 2018, till följd av en lägre investeringstakt. Det förklaras av att nivån på investeringarna nu är hög, vilket ger en snabbt ökande kapitalstock. Regeringen bedömer att hushållens konsumtion stärks baserat på låga räntor, ett högt hushållssparande, höga förtroendeindikatorer och en positiv utveckling på arbetsmarknaden. Den kommunala konsumtionen bedöms växa starkt 2017, eftersom behovet av kommunala tjänster väntas öka som en följd av den demografiska utvecklingen. Den statliga konsumtionen väntas krympa något , bl.a. till följd av minskade kostnader relaterade till migration. Förslagen i budgetpropositionen väntas bidra till ökad statlig konsumtion 2018. Bostadsinvesteringarna bedöms öka även 2017, till följd av ett fortsatt behov av bostäder, för att sedan plana ut på en hög nivå framöver då resursutnyttjandet i byggsektorn blir alltmer ansträngt. Industrin bedöms kunna möta omvärldens efterfrågan utan omfattande nyinvesteringar, och de offentliga investeringarna bedöms fortsätta öka 2017 men utvecklas långsammare 2018. Sammantaget väntar sig regeringen att investeringarna i hela ekonomin växer i en långsammare takt framöver, när ökningen i bostadsbyggandet dämpas. Exporten utvecklades svagt , särskilt exporten av tjänster. Enligt regeringen har dock förutsättningarna för varuexporten förbättrats. och bedöms den fortsätta gynnas av en global investeringsuppgång i framför allt . Då importen väntas växa måttligt innebär det att nettoexporten förväntas ge ett positivt bidrag till BNP 2017 och 2018. 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN 2017/18:FiU1 Tabell 1.3 Försörjningsbalans i svensk ekonomi Procentuell förändring, fasta priser –0,1 –0,2 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Källa: Budgetpropositionen . Baserat på indikatorer såsom antalet lediga jobb och företagens anställningsplaner bedöms efterfrågan på arbetskraft vara stark även i fortsättningen. Den starka konjunkturutvecklingen och regeringens åtgärder bedöms medföra att arbetslösheten fortsätter att minska, till 2018. Regeringen bedömer att antalet sysselsatta fortsätter att öka och även . Arbetskraftsdeltagandet har ökat , särskilt bland utrikes födda, och bedöms framöver stabiliseras på en internationellt sett hög nivå. Arbetskraftsdeltagandet är totalt sett lägre bland kvinnor än bland män, även om skillnaden har minskat eftersom kvinnors arbetskraftsdeltagande ökat. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande mellan kvinnor och män väntas dock inte fortsätta minska, vilket förklaras av att befolkningen främst väntas öka bland utomeuropeiskt födda och att arbetskraftsdeltagandet är betydligt lägre bland kvinnor än män i denna grupp. Enligt regeringen tyder indikatorer på att resursutnyttjandet har stigit och att det är högre än normalt. BNP-gapet bedöms vara av potentiell BNP både 2017 och 2018. som enligt konjunkturbarometer rapporterar om brist på arbetskraft är , och Arbetsförmedlingens arbetsgivarundersökning visar att bristen på arbetskraft inom den offentligt sektorn är stor. Regeringen bedömer att de höga bristtalen indikerar att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är högre än normalt. Löner, inflation och ränta Den totala löneökningstakten 2017 och 2018 väntas bli lägre än genomsnittet 1993–2016, baserat på de avtal som omförhandlats under avtalsrörelsen . väntas det stigande resursutnyttjandet på arbetsmarknaden påverka 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN löneökningstakten med viss fördröjning och medföra något större 2017, främst drivet av högre priser på tjänster och till viss del även högre Ett starkt efterfrågeläge förväntas öka företagens möjligheter att höja sina priser även 2018, men enligt regeringen motverkas de positiva effekter detta kan ha på inflationen av att energipriserna väntas öka i lägre takt. Sammantaget leder det till en något lägre inflationstakt 2018, mätt med KPIF (konsumentprisindex rensat för ränteförändringar). i långsam takt. Regeringens bedömning av utvecklingen –2020 bestäms av utbudsfaktorer, såsom den potentiella produktiviteten och det potentiella antalet arbetade timmar i ekonomin. Vidare antas att inga nya störningar påverkar ekonomin och att inga regeländringar genomförs utöver de som föreslås och aviseras i budgetpropositionen . Potentiell BNP bedöms av regeringen växa 2019 och 2020. Det är en något lägre ökningstakt än åren , vilket främst beror på den demografiska utvecklingen. bedöms jämviktsarbetslösheten minska något . träder många nyanlända in på arbetsmarknaden, och ett ökat arbetskraftsutbud skapar förutsättningar för en högre sysselsättning på . Det ökade arbetskraftsutbudet väntas bidra till en högre jämviktsarbetslöshet . I de avancerade ekonomierna väntas BNP 2019 och 2020 växa i linje med den genomsnittliga tillväxttakten 1993–2016, medan tillväxten i de framväxande ekonomierna bedöms bli lägre än genomsnittet. Det beror i huvudsak på en något lägre tillväxt i jämfört . Regeringen bedömer att svensk exportmarknad växer , dvs. lägre än den genomsnittliga tillväxttakten 1993– 2016. Resursutnyttjandet i svensk ekonomi förväntas bli lägre 2019 och 2020, eftersom den offentliga konsumtionen givet oförändrade regler i finanspolitiken förväntas utvecklas relativt svagt. En penningpolitik som fortsätter att vara expansiv och låga räntor väntas dock bidra till att hålla uppe efterfrågan och resursutnyttjandet. Sysselsättningen väntas växa med i genomsnitt 2019 och 2020. Andelen sysselsatta i befolkningen i åldern 15–väntas stabiliseras på . Arbetslösheten förväntas kvarstå på 2019 och 2020, givet de åtgärder som regeringen genomfört och som aviseras i budgetpropositionen. Inflationen, mätt med KPIF, bedöms av regeringen nå 2020 eftersom det stigande resursutnyttjandet ger möjlighet för företagen att successivt höja sina priser. antas höja reporäntan gradvis, vilket bidrar till stigande statsobligationsräntor. De låga styrräntorna i omvärlden 1 DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN antas resultera i att reporäntan höjs i jämförelsevis långsam takt för att i genomsnitt uppgå till . Risker och alternativa utvecklingsscenarier Regeringen redogör för några faktorer som skulle kunna leda till en utveckling som skiljer sig från regeringens prognos. Internationellt utgörs de i huvudsak av resultatet av brexit-förhandlingarna, inritningen på den amerikanska regeringens ekonomiska politik och säkerhetspolitik samt risken för inbromsning i den kinesiska ekonomin. Även den europeiska banksektorn utgör en källa till osäkerhet. Därtill kan ändrade förväntningar om penningpolitiken leda till en snabb och kraftig korrigering av tillgångspriser, med minskad konsumtion och minskade investeringar som följd. Det finns flera osäkra faktorer när det gäller utvecklingen i den svenska ekonomin. Konsumtionsutvecklingen skulle kunna bli starkare än i prognosen om hushållens sparande minskar.