bet · H401SoU22 · 2017-05-16 00:00:00 — Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård Utskottet föreslår att avslår regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Därmed tillstyrker utskottet två av de motionsyrkanden som väckts med anledning av propositionen och avstyrker propositionen. Den behandlade lagändringen avser i huvudsak att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. Utskottet konstaterar i betänkandet att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat kraftigt och att omkring 650 000 personer numera har en sådan försäkring. Utskottet anser emellertid att regeringen inte har visat att det på grund av de privata sjukvårdsförsäkringarna görs avsteg från de principer som gäller inom hälso- och sjukvården. De förslag som finns i propositionen riskerar snarare enligt utskottets mening att få negativa konsekvenser för tillgängligheten inom den offentliga hälso- och sjukvården. Utskottet anser inte att regeringen har visat att det finns något behov av den föreslagna lagstiftningen. Utskottet anser vidare att bör avslå ett motionsyrkande. I betänkandet finns två reservationer (S, SD, MP, V). I en av reservationerna (S, MP, V) tillstyrks regeringens förslag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. Tre motionsyrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård 1.Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård, punkt 1 (S, MP, V) 2.Utredning om privata sjukvårdsförsäkringar, punkt 2 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård avslår regeringens förslag. 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3715 av m.fl. (KD, C, M, L) samt avslår proposition 2016/17:166. Reservation 1 (S, MP, V) Utredning om privata sjukvårdsförsäkringar 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 2 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (KD), (S), (M), (S), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (S), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård och tre yrkanden i följdmotioner. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Lagförslagen finns i bilaga 2. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen. En redogörelse för gällande ordning när det gäller grundläggande regler inom hälso- och sjukvården, ansvarsfördelning inom hälso- och sjukvården, landstingens möjlighet att lämna över vårduppgifter till någon annan, verksamheter som bedriver hälso- och sjukvård, kontroll av privata vårdgivare samt tillsyn över hälso- och sjukvården finns i propositionen, s. 8 f. I hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) finns huvudprinciperna för hur resurserna i svensk sjukvård ska fördelas mellan medborgarna liksom allmänna utgångspunkter för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Prioriteringarna vilar på beslut om riktlinjer för prioriteringar i vården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Den etiska plattformen för prioriteringsbeslut syftar till att förstärka och fördjupa hälso- och sjukvårdslagens grundtema och mål, en god vård på lika villkor för hela befolkningen. Riktlinjerna och plattformen ska vara vägledande för beslutsfattare både på politisk och på administrativ nivå samt i den kliniska vardagen inom vården. Prioriteringar i vården ska bygga på tre principer:  Människovärdesprincipen: Alla människor har lika värde och samma rätt oberoende av personliga egenskaper och funktioner i samhället.  Behovs- och solidaritetsprincipen: Resurserna bör fördelas efter behov.  Kostnadseffektivitetsprincipen: Vid val mellan olika verksamheter eller åtgärder bör en rimlig relation mellan kostnader och effekt, mätt i förbättrad hälsa och förhöjd livskvalitet, eftersträvas. Propositionen innehåller förslag som syftar till att förtydliga att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. När ett landsting överlåter åt någon annan att utföra uppgifter som ansvarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen ska avtalet enligt regeringens förslag innehålla villkor om detta. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet avslår regeringens proposition och bifaller därmed två motionsyrkanden om avslag på propositionen. avslår ett motionsyrkande om att låta utreda varför antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och 2 (SD). Grundprincipen i svensk hälso- och sjukvård är att vården ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Regeringen understryker i detta sammanhang att det är den enskildes hälsotillstånd som ska avgöra vårdinsatsen, aldrig den enskildes betalningsförmåga. Att patientens behov av sjukvård, och inte dennes betalningsförmåga, ska avgöra vilken insats vården ska erbjuda och när patienten ska få denna vård innebär på ett individuellt plan, enligt regeringen, att en person som har ett större vårdbehov alltid ska prioriteras före en person med ett mindre vårdbehov. Regeringen bedömer att det annars finns risk för att tanken om en tillgänglig vård av hög kvalitet till alla överges. Avvikelser från målet om en god vård efter behov och på lika villkor är enligt regeringen inte bara allvarliga för de patienter som känner oro för att de ska bli förfördelade. Långvariga och systematiska avsteg från detta mål undergräver även tilliten till och förtroendet för välfärdssystemet. Detta kan ta sig uttryck i en sjunkande tilltro till principen om den gemensamma finansieringen som en bas för hela systemet. har knappt 650 000 svenskar en privat sjukvårdsförsäkring. Regeringen anser inte att det är förenligt med principen om vård efter behov och på lika villkor att man genom en sjukvårdsförsäkring kan köpa sig till bättre vårdkvalitet och tillgänglighet inom ramen för den offentligt finansierade hälso- och sjukvården. Det ökade antalet sjukvårdsförsäkringar hotar enligt regeringen att bryta den prioriteringsordning efter behov som gäller för hälso- och sjukvården. Regeringen konstaterar i likhet med Lagrådet att det är oklart om innehavare av privata sjukvårdsförsäkringar verkligen ges företräde framför patienter som får offentligt finansierad vård. Regeringen anser dock att en reglering behövs för att motverka risken att det utvecklas ett parallellt sjukvårdssystem som innebär att patienter vars vård är offentligt finansierad missgynnas i förhållande till patienter med en sjukvårdsförsäkring. Regeringen bedömer att en reglering även är angelägen för att kunna bevara tilliten till och förtroendet för hälso- och sjukvården och välfärdssystemet i övrigt. Mot denna bakgrund anser regeringen att det i hälso- och sjukvårdslagen bör införas en ny bestämmelse med innebörden att hälso- och sjukvård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring får ges inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts. När ett landsting överlåter åt någon annan att utföra uppgifter som ansvarar för enligt hälso- och sjukvårdslagen, ska avtalet innehålla villkor om dessa krav. Regeringen betonar att avsikten med förslaget i propositionen inte är att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar utan endast att förtydliga att tidigare fastställda principer inte får åsidosättas. Avslutningsvis bedömer regeringen att bör få i uppdrag att följa upp konsekvenserna av förslagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelsen om att det inom offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet får ges vård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring enbart om människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna inte åsidosätts ska även tillämpas för avtal om hälso- och sjukvårdstjänster som har ingåtts före ikraftträdandet. Bestämmelsen om att avtal om överlämnande av uppgifter ska innehålla villkor om att inte åsidosätta de nämnda principerna ska inte gälla avtal som har ingåtts före lagens ikraftträdande. Om ett sådant avtal förlängs efter ikraftträdandet, ska bestämmelsen däremot gälla. I motion 2016/17:3715 av m.fl. (KD, C, M, L) begärs att avslår propositionen. Motionärerna anför bl.a. att regeringens förslag är dåligt underbyggt och att det kan få negativa konsekvenser för patienterna, men även för tillgängligheten inom den offentliga hälso- och sjukvården. Även i motion 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1 begärs att avslår propositionen. Motionärerna anför bl.a. att regeringen inte visat att det finns några undanträngningseffekter till följd av privata sjukvårdsförsäkringar och att det därför inte finns någon anledning att lagstifta om detta. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda och genomföra en mer djupgående analys av problematiken där man noggrant undersöker varför antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat. Målet med hälso- och sjukvården enligt hälso- och sjukvårdslagen är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Vården ska ges med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans värdighet. Den som har det största behovet av hälso- och sjukvård ska ges företräde till vården. Dessa principer ska vara vägledande inom all hälso- och sjukvård. Utskottet konstaterar att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat kraftigt och att omkring 650 000 personer numera har en sådan försäkring. En av orsakerna till att så många har en privat sjukvårdsförsäkring är enligt utskottets bedömning att hälso- och sjukvården präglas av växande vårdköer och därmed allt sämre tillgänglighet. Utskottet anser att regeringens förslag är illa underbyggt och otillräckligt berett. Regeringen har inte har visat att det på grund av de privata sjukvårdsförsäkringarna görs avsteg från de principer som gäller inom hälso- och sjukvården. De förslag som finns i propositionen riskerar snarare enligt utskottets mening att få negativa konsekvenser för tillgängligheten inom den offentliga hälso- och sjukvården. Utskottet noterar att det inte heller finns någon redovisning av förväntade förbättringar för de patientgrupper som avses bli gynnade av förslaget, dvs. de som saknar privat försäkring. Utskottet konstaterar också att Lagrådet inte ansåg sig kunna tillstyrka att förslaget genomförs. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen inte har visat att det finns något behov av den föreslagna lagstiftningen. Regeringens lagförslag bör därför avslås. Därmed bör motionerna 2016/17:3715 (KD, C, M, L) och 2016/17:3712 (SD) yrkande 1 bifallas. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ med anledning av motion 2016/17:3712 (SD) yrkande 2, som bör avslås. Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård, punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Därmed bifaller proposition 2016/17:166 och avslår motionerna 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3715 av m.fl. (KD, C, M, L). Grundprincipen i svensk hälso- och sjukvård är att vården ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Det är den enskildes hälsotillstånd som ska avgöra vårdinsatsen och inte den enskildes betalningsförmåga. På samma sätt som regeringen anser vi att avvikelser från målet om en god vård efter behov och på lika villkor är allvarliga inte bara för de patienter som känner oro för att de ska bli förfördelade. Långvariga och systematiska avsteg från detta mål undergräver också enligt vår mening tilliten till och förtroendet för välfärdssystemet. Vi delar regeringens bedömning att det ökade antalet sjukvårdsförsäkringar hotar att bryta den prioritetsordning efter behov som gäller för hälso- och sjukvården. Det är visserligen oklart om innehavare verkligen ges företräde framför patienter som får offentligt finansierad vård, men vi anser i likhet med regeringen att en reglering behövs för att motverka risken att det utvecklas ett parallellt sjukvårdssystem som innebär att patienter vars vård är offentligt finansierad missgynnas i förhållande till patienter med en sjukvårdsförsäkring. Vi bedömer att en reglering även är angelägen för att kunna bevara tilliten till och förtroendet för hälso- och sjukvården och välfärdssystemet i övrigt. Sammanfattningsvis anser vi att förslagen i propositionen är väl avvägda. Vi föreslår därför att antar regeringens lagförslag och avslår motionerna 2016/17:3715 (KD, C, M, L) och 2016/17:3712 (SD) yrkande 1. Utredning om privata sjukvårdsförsäkringar, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 2. Vi delar Lagrådets och flera remissinstansers bedömning att regeringen i propositionen inte har visat att det föreligger undanträngningseffekter till följd av privata sjukvårdsförsäkringar. Det finns således inte något behov av den föreslagna lagstiftningen, och vi anser därför att propositionen bör avslås, se förslagspunkten 1. Vi konstaterar emellertid att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat kraftigt och att omkring 650 000 personer har en sådan försäkring. Mot denna bakgrund anser vi att regeringen bör ge en lämplig myndighet i uppdrag att utreda och genomföra en mer djupgående analys av problematiken där man noggrant undersöker varför antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat. Regeringen bör ta fram ett underlag om detta. Vad vi anfört ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård: antar regeringens förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). 2016/17:3712 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 1.Riksdagen avslår propositionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på att ge lämplig myndighet i uppdrag att utreda och genomföra en mer djupgående analys av problematiken där man noggrant undersöker varför antalet privata sjukvårdsförsäkringar har ökat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3715 av m.fl. (KD, C, M, L): avslår proposition 2016/17:166 Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. debatterar vi betänkande SoU22 som handlar om regeringens proposition Privata sjukvårdsförsäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård. I propositionen föreslår regeringen att det i hälso- och sjukvårdslagen ska införas en bestämmelse om att vård till försäkringspatienter inom den offentligt finansierade vården enbart får ges om man inte åsidosätter principerna om människovärde, behov och solidaritet, det vill säga att ingen ska kunna köpa sig förbi någon som har större behov av hälso- och sjukvård. Regeringen föreslår också att när landstingen överlåter åt någon annan att utföra vård ska avtalet innehålla villkor om just de kraven. I propositionen föreslås också att ska få i uppdrag att följa upp de konsekvenser som kommer av de föreslagna regleringarna. Det är viktigt att i sammanhanget betona att förslaget inte handlar om att förbjuda privata sjukvårdsförsäkringar och att förslaget syftar till att förtydliga att de principer för prioriteringar som har beslutat om fortsättningsvis måste gälla. Bakgrunden till regeringens förslag är att antalet privata sjukvårdsförsäkringar har mer än sexdubblats . Själva poängen med att teckna en sjukvårdsförsäkring är att man snabbare ska kunna få vård. Den vård man då får utförs av privata vårdgivare som ofta också utför vård åt landstingen via avtal. Det finns en uppenbar risk att försäkringspatienterna får gå före i kön hos de privata vårdgivarna, som i grunden är offentligt finansierade och som har sin verksamhet uppbyggd av skattemedel. Ett stort problem är att det saknas insyn i de verksamheterna. Därmed kan vi inte veta om och i så fall hur många försäkringspatienter som eventuellt tas emot före andra med större och mer omfattande behov. Utgångspunkten för svensk hälso- och sjukvård är att den ska ges efter behov och på lika villkor för hela befolkningen. Den svenska sjukvården åtnjuter stort förtroende hos befolkningen, och de allra flesta sluter upp kring principen om offentlig finansiering. Man ger efter förmåga och får efter behov. Om dessa principer börjar ifrågasättas och om man inte kan känna sig säker på att vården ges efter behov riskerar hela vårt system om hur vården ska ges och finansieras att vittra sönder. Det handlar också om förtroendet för hela välfärden och välfärdssystemet och viljan att betala skatt. I längden påverkar det hela vårt samhälle. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Privata sjukvårds-försäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård har 650 000 svenskar en sjukvårdsförsäkring. De flesta är finansierade via en arbetsgivare. Internationella studier visar att om den privata finansieringen av sjukvården ökar tenderar också skillnaderna i hälsa i befolkningen att öka. Det är ingen acceptabel utveckling för vårt land. råder oacceptabla skillnader i hälsa och tillgången till hälso- och sjukvård i befolkningen. För den rödgröna regeringen är det en prioriterad uppgift att utjämna dessa skillnader så att allas rätt till en god hälsa och sjukvård av högsta kvalitet kan garanteras. Flera studier visar också att svensk sjukvård inte är organiserad för att ge personer med kroniska sjukdomstillstånd eller personer med stora vård- och omsorgsbehov den vård som de behöver. Vi behöver arbeta för en utveckling som motverkar det och som sätter patienten och patienternas behov i centrum. Mer av privatfinansierad vård stimulerar inte en sådan utveckling, snarare tvärtom. Vi behöver reglera och förtydliga den lagstiftning som garanterar en jämlik och behovsstyrd hälso- och sjukvård. Vi ska kunna lita på att det är behoven som styr vår tillgång till vård och inte storleken på vår plånbok. En viktig poäng med förslagen är att stärka den demokratiska insynen i hur offentliga medel används och att vårdgivarna redovisar för huvudmännen hur man organiserar sin verksamhet så att det inte råder någon osäkerhet om att försäkringspatienter inte får företräde före patienter med större behov och på sättet på det offentligas bekostnad. Att människovärdes-, behovs- och solidaritetsprinciperna måste upprätthållas stöds av de flesta, nästan alla, remissinstanser. Men många av instanserna påpekar att det inte är tillräckligt klarlagt om en reglering verkligen behövs eller om det förekommer att vårdgivare inte följer principerna om att störst behov går först så att patienter med stora behov trängs ut. Det är också så att Lagrådet inte tillstyrker förslaget med hänvisning just till detta. Vi socialdemokrater är precis som regeringen medvetna om att det är osäkert om försäkringspatienter verkligen ges företräde till vården. Men precis som regeringen anser vi att en reglering och ett förtydligande av lagen behövs för att vi inte ska riskera att ett parallellt sjukvårdssystem utvecklas. Vi vill inte se att vårt solidariska system med sjukvård efter behov och betalning efter förmåga långsiktigt ersätts med ett system där det är betalningsförmågan som avgör vilka vårdinsatser man får. Vi menar också att en reglering är av vikt för att tilliten till och förtroendet för hälso- och sjukvården ska bevaras hos befolkningen. Vi beklagar att de borgerliga partierna inklusive uppfattar sakerna annorlunda. Jag yrkar bifall till vår reservation och avslag på utskottets förslag i betänkandet. Vi ska här debattera ett hypotetiskt problem. Ja, ni hörde alla rätt: ett hypotetiskt problem. Vi borde naturligtvis i stället diskutera sjukvårdens riktiga problem. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Privata sjukvårds-försäkringar inom offentligt finansierad hälso- och sjukvård Vi har längsta vårdköer. Vi behöver skicka våra mest sjuka barn till grannländerna på grund av bristen på vårdplatser. Mer än 30 000 patienter i operationsköer har väntat än vårdgarantins . Mer än 8 000 sjuksköterskor har valt att lämna vården på grund av en usel arbetsmiljö. Listan på regeringens tillkortakommanden i sjukvården kan göras hur lång som helt. I stället lägger man all kraft på en proposition som inte behövs. Det är inte bara jag som anser det. Flera tunga remissinstanser anser att det inte behövs någon lagstiftning på detta område som föreslås i denna proposition. Det är redan klart att patienter med privata sjukförsäkringar inte kan gå förbi den offentligt finansierade vårdkön. Det framgår tydligt i redan gällande lagstiftning. Därför finns det naturligtvis inte någon anledning att införa regeringens förslag. Vi grundar det på följande. Människovärdes-, behovs- och solidaritetsprincipen i 2 § andra stycket i hälso- och sjukvårdslagen gäller för all hälso- och sjukvård såväl offentlig som privat. Den bestämmelsen gäller således även för vård inom ramen för en privat sjukvårdsförsäkring. Till och med Lagrådet avvisar förslaget och menar att ingenting tyder på att lagstiftningen behövs. Även Statskontoret, Vårdanalys och anser att underlaget brister när det gäller analys av det faktiska behovet av regeringens förslag. Inte ens regeringen själv har presenterat någon information som visar att det skulle finnas någon undanträngningseffekt inom offentlig vård till följd av privata sjukförsäkringar. Vi sverigedemokrater anser i likhet med flera av dessa remissinstanser att regeringen inte har kunnat belägga att det finns en undanträngningseffekt till följd av privata sjukförsäkringar. Därmed finns det ingen anledning att lagstifta om detta. I stället kan regeringens förslag innebära att den offentligt finansierade vården skulle gå miste om utförare. Det skulle kunna hända om de aktörer som utför både offentligt och privat finansierad vård i stället väljer att enbart utföra vård inom ramen för de privata sjukvårdsförsäkringarna, vilket skulle innebära ännu längre vårdköer och sämre tillgänglighet. Detta är något som Vårdanalys har framfört i sitt remissvar, och det är farhågor som vi delar. Vi anser också att det saknas en analys av förslagets konsekvenser för patienter och medborgare. Det stora problemet är att människor har så låg tilltro till hälso- och sjukvården att de i stället känner ett behov av att skaffa sig en privat sjukförsäkring. Myndigheten Vårdanalys kom med en rapport där man jämförde vården i med vården i tio jämförbara länder. Resultatet var nedslående. Bara en tredjedel av svenskarna anser att sjukvården fungerar bra. Därmed placerar sig näst sist bland jämförbara länder, vilket naturligtvis är ett stort underkännande av svensk sjukvårdspolitik. Fokus för den politiska diskussionen borde i stället ligga på att säkerställa att det finns en sjukvård av hög kvalitet med god tillgänglighet för att minska behovet av privata sjukförsäkringar, snarare än att angripa förekomsten av privata sjukförsäkringar.