bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — Det goda läget på arbetsmarknaden gör att kommunernas och landstingens skatteunderlag bedöms komma att fortsätta att utvecklas gynnsamt. Att den genomsnittliga kommunalskatten höjs med per i beskattningsbar inkomst har enligt regeringen mindre betydelse. Statsbidragen till kommunsektorn ökar 2017 enligt regeringens prognos, till stor del till följd av höjningen av det generella statsbidraget på . Den goda inkomstutvecklingen ger enligt regeringen utrymme för att öka konsumtionsutgifterna. Åren 2018–2020 bedömer regeringen att lönesumman och därmed kommunsektorns skatteinkomster kommer att öka i en något långsammare takt. Statsbidragen väntas minska till följd av minskade migrationsrelaterade ersättningar i samband med att antalet asylsökande och nyanlända minskar. Den demografiska utvecklingen driver upp den kommunala konsumtionen, och behovet av investeringar är enligt regeringen stort på grund av befolkningstillväxten. Det finansiella sparandet bedöms därmed försämras något . Den offentliga sektorns skatteintäkter som andel av BNP (skattekvoten) beräknas uppgå till 2017, vilket är en minskning jämfört med som huvudsakligen förklaras av att inkomsterna från mervärdesskatt beräknas växa långsammare än BNP. beräknas skattekvoten till . Utgiftskvoten beräknas minska till följd av den automatiska budgetförstärkning som sker vid en oförändrad budgetpolitik. beräknas utgiftskvoten till . Den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet överstiger av BNP under hela prognosperioden –2020. De beräknade överskotten i staten tillsammans med värdeförändringar i framför allt pensionssystemet medför att den finansiella nettoförmögenheten successivt ökar . Den konsoliderade bruttoskulden för den offentliga sektorn RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN (den s.k. Maastrichtskulden) förväntas fortsätta att minska under prognosperioden och uppgå till av BNP–2020. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har prognosen för det finansiella sparandet 2017–2020 reviderats upp, bl.a. till följd av redovisningen av den retroaktiva rabatten på medlemsavgiften till EU och att kostnaderna för integration och migration beräknas bli lägre . konsoliderade bruttoskulden beräknas bli lägre jämfört med prognosen i budgetpropositionen , vilket i första hand förklaras av revideringar i Finansiellt sparande enligt olika bedömare I propositionen redovisar regeringen en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet från olika bedömare. redovisas i tabell 2.3 nedan. Regeringen konstaterar att det finansiella sparandet enligt både och prognoser utifrån gällande regler och oförändrad politik utvecklas i linje med Europeiska kommissionen beräknar att det finansiella sparandet 2017 och 2018 blir lägre än vad de inhemska bedömarna gör. Skillnaden beror enligt regeringen framför allt på olika förväntningar på den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Tabell 2.3 Bedömningar av den offentliga sektorns finansiella sparande –0,2 –0,1 –0,7 –0,4 Källa: ekonomiska vårproposition. Anm. Publiceringsdatum för regeringen , , , , Europeiska kommissionen , och IMF . Uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Enligt 2 kap. 1 a § budgetlagen ska regeringen redovisa för hur målet uppnås. Regeringen ska då beakta effekterna av beslutade och för presenterade budgetpolitiska åtgärder. I tabell 2.4 redovisas regeringens prognos för det finansiella sparandet, utfallsdata för det genomsnittliga finansiella sparandet under den senaste RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN tioårsperioden och de indikatorer som används för att bedöma budgetutrymmet i förhållande till målet för det finansiella sparandet i ett framåtblickande perspektiv. Det genomsnittliga finansiella sparandet uppgick till av BNP 2007–2016. Den låga nivån förklaras enligt regeringen delvis av den utdragna lågkonjunkturens effekter på de offentliga finanserna, men också av de ofinansierade åtgärder, framför allt skattesänkningar, som den förra regeringen vidtog. Enlig den s.k. sjuårsindikatorn låg det finansiella sparandet i offentlig sektor under målnivån 2016 och 2017. Det strukturella sparandet bedöms försvagas 2017 och 2018 jämfört med . Temporärt höga utgifter för flyktingmottagning påverkar det strukturella sparandet dessa år. Med hänsyn tagen till detta beräknar regeringen ett migrationsjusterat strukturellt sparande på av potentiell BNP de båda åren. Utan nya finanspolitiska åtgärder förstärks det strukturella sparandet betydligt . Regeringen bedömer att det inte längre föreligger någon tydlig avvikelse från överskottsmålet. Både det finansiella och det strukturella sparandet bedöms ligga i linje med överskottsmålet, även om en temporär nedgång väntas 2017. Tabell 2.4 Finansiellt sparande i offentlig sektor och indikatorer för avstämning mot målet för det finansiella sparandet Procent av BNP och potentiell BNP, utfall och prognos –2020 –0,1 Källa: ekonomiska vårproposition. Enligt 9 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över utgifterna under utgiftstaket. Om det finns risk för att ett beslutat utgiftstak kommer att överskridas, ska regeringen för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder. I tabell 2.5 redovisas de utgiftstak beslutat om och regeringens bedömning av utgiftstakets nivå 2020 tillsammans med prognosen för de takbegränsade utgifterna. Regeringen bedömer att budgeteringsmarginalens storlek är tillräcklig för att hantera den osäkerhet som finns i bedömningen av utgiftsutvecklingen –2019 och konstaterar att den blir större än vad som prognostiserades i budgetpropositionen . Det förklaras främst av att volymerna i olika transfereringssystem nu väntas bli lägre. Färre antal asylsökande, kommunmottagna nyanlända och personer med sjukersättningar ger lägre utgifter. 2016/17:FiU20 2. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Tabell 2.5 Utgiftstak 2016–2020 Miljarder kronor om inte annat anges Procent av potentiell BNP Procent av takbegränsade utgifter 1 Utgiftstak för åren 2016–2019 är de som beslutats av . Utgiftstak är den bedömning regeringen lämnar i föreliggande proposition. Förslaget om utgiftstak lämnar regeringen i budgetpropositionen . Källa: ekonomiska vårproposition. Bedömning av utgiftstakets nivå Regeringen gör i propositionen en bedömning av utgiftstakets nivå och kommer i enlighet med 2 kap. 3 § budgetlagen att återkomma med förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året i budgetpropositionen . Enligt regeringens bedömning bör utgiftstakets nivå uppgå till . Regeringen anger att när man första gången redovisade en bedömning av nivån ekonomiska vårproposition, utgjorde den i det närmaste samma andel av potentiell BNP som utgiftstaket . Den bedömning som görs av utgiftstaket utgör av potentiell BNP, vilket innebär att andelen ökar –2020. Givet prognosen för de takbegränsade utgifterna i föreliggande proposition medger den bedömda nivån på utgiftstaket enligt regeringen en maximal utgiftsökning på 2020. När hänsyn tagits till riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek medger utgiftstaket att de takbegränsade utgifterna blir ca högre än vad som prognostiseras . Detta utrymme för möjliga utgiftsökningar motsvarar av BNP 2020. Att det finns ett ledigt utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras efter avstämning mot överskottsmålet och de inkomstförstärkningar som kan komma att krävas, konstaterar regeringen. Regeringens bedömning av utgiftstakets nivå innebär en större årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgiftstaket infördes. Som en följd av utgiftstakets ökningstakt 2020 ökar även budgeteringsmarginalens storlek relativt snabbt och uppgår av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal som regeringen minst vill upprätthålla till utgiftstaket. Regeringen anger att en budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle kunna medföra att möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan begränsas. Om det bedöms förenligt med överskottsmålet är det dock, RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN enligt regeringen, rimligt att reformer kan genomföras på budgetens 9 kap. 4 § budgetlagen ska vårpropositionen redovisa en bedömning av de offentliga finansernas En långsiktigt hållbar finanspolitik innebär att de regler som bestämmer de offentliga inkomsternas och utgifternas utveckling kan vara oförändrade på lång sikt utan att det resulterar i en oönskad utveckling av den Regeringen använder tre olika hållbarhetsdefinitioner i sin analys. första, S1- och S2-indikatorerna, har Europeiska kommissionen tagit fram. Regeringen beräknar båda indikatorerna med utgångspunkt från det offentligfinansiella läget 2018, eftersom det är som regeringen kan föreslå en ny statsbudget. S1-indikatorn är ett mått på hur stor permanent förändring av finanspolitiken, uttryckt som procent av BNP, som behövs 2018 för att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld (Maastrichtskulden) ska motsvara av BNP 2030. S2-indikatorn är ett mått som visar hur mycket budgeten permanent måste förstärkas eller försvagas för att den offentliga nettoskulden ska stabiliseras över en mycket lång tidshorisont. tredje indikator (S2026) är definierad för att illustrera hur stor budgetförändring som behövs för att bruttoskulden ska motsvara av BNP 2026. Denna indikator beräknas för att visa hur stor anpassning av finanspolitiken som är nödvändig för att bruttoskulden ska vara i linje med det skuldankare som har föreslagits av (SOU 2016:67) det år då kommittén föreslår att överskottsmålets och skuldankarets nivåer ska omprövas nästa gång. Regeringen bedömer att finanspolitiken enligt de beräkningar som redovisas är långsiktigt hållbar. Regeringen konstaterar att S1- och S2026- indikatorerna visar att finanspolitiken är långsiktigt hållbar i såväl referensscenariot som alla de alternativa scenarier som beräknas. Referensscenariot beräknas utifrån oförändrad politik och oförändrat beteende när det gäller t.ex. arbetskraftsdeltagande och De alternativa scenarierna som definierats inbegriper oförändrad andel av livet i arbete, förbättrad etablering, förbättrad hälsa, högre produktivitet i offentlig sektor, nytt överskottsmål, högre efterfrågan på fritid, fortsatt standardhöjning i välfärdstjänsterna utan finansiering och ett försämrat utgångsläge. S2-indikatorn visar också att finanspolitiken är hållbar i såväl referensscenariot som i de flesta alternativa I de alternativa scenarierna med en högre efterfrågan på fritid och fortsatt standardhöjning i välfärdstjänsterna utan finansiering visar S2- indikatorn att finanspolitiken inte är hållbar. I förhållande till bedömningen av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet i RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN anledning till att hållbarheten förbättrats är en bättre finansiell ställning i slutet En ytterligare faktor är att arbetskraftsutbudet per person är något starkare i denna beräkning än i den beräkning som låg till grund för den tidigare bedömningen. Regeringen konstaterar att åren 2020–2030 karakteriseras av ett stigande demografiskt utgiftstryck där de primära offentliga utgifterna bedöms öka med av BNP med oförändrade regler. För att möta en sådan utveckling är det enligt regeringen viktigt att politiken även fortsättningsvis är inriktad på att minska arbetslösheten och öka antalet arbetade timmar. regeringen att det är viktigt att de nyanländas arbetskraftsutbud tas till vara, både för deras egen skull och för de offentliga finanserna. medellivslängd finns möjligheten att både öka fritiden och tiden i arbete. förutsättning för detta är att förhållandena i arbetslivet möjliggör en längre Om yrkeslivet förlängs i takt med den förväntade medellivslängden vid förbättras finanspolitikens hållbarhet påtagligt, Avslutningsvis redovisar regeringen och Europeiska kommissionens bedömningar av finanspolitikens hållbarhet. är finanspolitiken inte riktigt hållbar om kriteriet för detta är att den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet ska stabiliseras som andel av BNP till 2040. Europeiska kommissionen bedömer att risken för en ohållbar utveckling är låg både på medellång och på lång sikt. konstaterar att olika metoder delvis förklarar att slutsatserna om finanspolitikens hållbarhet skiljer sig åt. Regeringens inriktning av den ekonomiska politiken Enligt regeringen ska den ekonomiska politiken även i fortsättningen att inriktas på att bygga ett hållbart samhälle som leder till utveckling i hela landet, med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat, och inte på skattesänkningar och nedskärningar. Politiken ska också inriktas på att uppnå jämlikhet, utveckling och sammanhållning i hela landet. En hög sysselsättning är enligt regeringen grunden för ett jämlikt samhälle, och en hög facklig organisering säkrar löner som går att leva på. Genom en aktiv arbetsmarknadspolitik vill regeringen fortsätta att skapa förutsättningar för en hög sysselsättning. Ett centralt mål för den ekonomiska politiken är enligt regeringen att det växande välståndet kommer alla till del. Hur ett lands resurser fördelas anses avgörande för vilka investeringar som görs och därmed vilka förutsättningar som ges för landets ekonomiska och sociala utveckling och vilka förutsättningar var och en av oss ges. En väl fungerande fördelningspolitik bedöms därför som viktig. Socialförsäkringarna ska ge en grundläggande ekonomisk säkerhet som utjämnar levnadsvillkoren mellan människor. Även skattesystemet ska enligt regeringen verka omfördelande. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sysselsättningen i är den högsta i EU och arbetslösheten minskar, för både kvinnor och män. har arbetslösheten sjunkit , och 150 000 fler personer har kommit i arbete. För att arbetslösheten ska fortsätta att minska, och sysselsättningen öka, behöver politiken bidra till att minska obalanserna och underlätta för grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden. Det bedöms som särskilt viktigt att underlätta för nyanlända att komma in på arbetsmarknaden. Att ge arbetslösa rätt kompetens och förbättra matchningen på arbetsmarknaden bedöms som centralt både för att få ned arbetslösheten och för att motverka flaskhalsar som begränsar tillväxten i ekonomin. Regeringens mål om lägst arbetslöshet i EU 2020 styr den ekonomiska politiken. Staten ska fortsätta att understödja jobbtillväxten med en välavvägd finanspolitik. Allas vilja och förmåga att arbeta ska tas till vara. Eftersom de arbetslösa utgör en heterogen grupp, med stor variation både vad gäller ålder, härkomst, utbildningsnivå och tidigare yrkeserfarenheter, behövs det enligt regeringen olika typer av insatser som är anpassade efter de varierande behoven. Regeringens jobbagenda består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik. Arbetsmarknadspolitiken har enligt regeringen en viktig roll för att öka jobbchanserna för arbetslösa genom insatser som utbildning, praktik och subventionerade anställningar. En väl fungerande arbetsförmedling bedöms också kunna underlätta för de som saknar jobbrelaterade nätverk genom att skapa goda arbetsgivarkontakter. Fler behöver också anställas inom välfärden. Genom att lägga om politiken från ofinansierade skattesänkningar till investeringar i en starkare välfärd har enligt regeringen fler kunnat anställas i viktiga samhällsfunktioner. Politiken behöver också inriktas på att skapa fler och enklare vägar till jobb. Arbetslösheten bland kvinnor och män med kort utbildning eller som av andra skäl har svårt att konkurrera på arbetsmarknaden bedöms fortfarande som alltför hög. Även om utbildning ska vara den huvudsakliga insatsen kan enligt regeringen jobb med lägre kvalifikationskrav också vara en möjlig väg in på arbetsmarknaden. I de statliga myndigheterna ska jobb med lägre kvalifikationskrav med goda arbetsvillkor erbjudas. Införandet av extratjänster i offentlig sektor är också ett verktyg för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. Politiken ska också bidra till en mer jämställd arbetsmarknad genom att verka för att arbete organiseras på ett sådant sätt att heltid erbjuds i större utsträckning och genom insatser för att öka kvinnors arbetskraftsdeltagande. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Snabbare etablering av nyanlända Fortsatta åtgärder för att förbättra och påskynda nyanländas etablering framhåller regeringen som nödvändigt. Arbete bedöms vara centralt för en snabbare etablering. Vägen till arbete anses dock vara alltför lång för många nyanlända, inte minst för kvinnor. Regeringen vill därför att asyltiden ska utnyttjas mer aktivt, t.ex. genom att se över möjligheten att arbeta . Regeringen anser också att resultaten i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag behöver förbättras med ett nytt regelverk. Investeringar i bostäder och infrastruktur Genom investeringar i infrastruktur och bostäder vill regeringen öka rörligheten på arbetsmarknaden. Investeringarna förbättrar förutsättningarna för människor att arbetspendla och att bo där det finns jobb och utbildningsmöjligheter. Omfattande medel har avsatts för bostadsbyggande med särskild inriktning på att bygga hyresrätter med överkomliga hyror. Bostadsbehovet bedöms dock som fortsatt stort. Politiken ska därför även i fortsättningen inriktas på att prioritera byggandet av bostäder med överkomliga hyror och studentbostäder med hjälp av statligt investeringsstöd. Investeringar i infrastruktur kräver enligt regeringen långsiktighet varför en infrastrukturproposition lämnades med förslag om utökade ekonomiska ramar för perioden –2020 för att utveckla och vidmakthålla infrastrukturen. har regeringen för avsikt att fastställa en nationell trafikslagsövergripande plan med fokus på den befintliga infrastrukturen och på att möta framtidens behov av ett modernt och hållbart transportsystem. Ett av regeringens mål är att nya stambanor för höghastighetståg ska färdigställas. En aktiv näringspolitik i hela landet Industrin och de industrinära tjänsteföretagen bedöms som avgörande för att jobb ska skapas i hela landet. Politiken ska därför inriktas på att stärka förutsättningarna för industrin att skapa, växa och exportera på världsmarknaden med bas i . ska vara världsledande inom innovativ och hållbar industriell produktion. Genom att öka samarbetet mellan myndigheter och näringsliv ska konkurrenskraft förstärkas. Exporten är viktig för svensk ekonomi, och regeringens exportstrategi fokuserar på hur konkurrenskraft kan förbättras. Politiken ska fortsätta att göra det enklare för enmansföretag att våga anställa. Det nuvarande stödet ska utvidgas så att fler företagsformer omfattas. Lättnader i beskattningen av personaloptioner ska underlätta för små och innovationsdrivna företag att rekrytera och behålla nyckelpersoner. För dessa företag bedöms det också vara av stor vikt att det finns ett effektivt utbud av statligt riskkapital, varför politiken bör inriktas på att skapa förutsättningar för det. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Besöksnäringen skapar jobb och tillväxt i hela landet och ska förstärkas. En sänkt mervärdesskatt för naturguidning ses över. För att nå likvärdiga villkor i den internationella konkurrensen bör också möjligheten att sänka energiskatten för mindre datacentraler ses över. Vidare ska politiken inriktas på att utforma regler för delägare av fåmansföretag så att en bra balans uppnås mellan vikten av fortsatt goda skattemässiga villkor för företagande och entreprenörskap och syftet att förhindra att arbetsinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster. Högre kvalitet i skola och välfärd Regeringen framhåller att ska ha en god välfärd av hög kvalitet och att resurserna till välfärden måste öka. Det är centralt att resurserna används till just det de är avsedda för. Välfärdens långsiktiga finansiering säkras genom en minskad arbetslöshet och en ökad sysselsättningsgrad samt genom ökade skatteintäkter. Välfärden ska prioriteras. Skolan bedöms som avgörande för att ska hålla ihop. Regeringens mål är en jämlik kunskapsskola som håller samma höga kvalitet i hela landet, där alla elever utifrån sina förutsättningar får möjlighet att utvecklas fullt ut. Lärarna bedöms vara nyckeln till att höja kunskapsresultaten i skolan. Politiken ska därför fortsatt inriktas på att bl.a. utbilda fler lärare, öka lärartätheten och öka attraktiviteten i yrket. Genom välfärdsmiljarderna har kommunerna getts förutsättningar att nå regeringens mål om en jämlik kunskapsskola. Jämlik och trygg vård och omsorg Genom ett aktivt folkhälsoarbete och effektiva socialförsäkringssystem ska hela befolkningen ges förutsättningar för en god hälsa och vård efter behov oavsett ekonomiska resurser. På många arbetsplatser råder en pressad arbetssituation varför mer resurser behöver sättas av för sjukvården. Det ska inte vara möjligt att köpa sig förbi köer inom den offentligfinansierade vården genom privata sjukvårdsförsäkringar. E-hälsoundersökningar och digitaliseringens möjligheter ska utnyttjas bättre och därigenom effektivisera vården och öka patientsäkerheten. Politiken ska också inriktas på att utveckla och förstärka samordningen mellan vårdens aktörer för att förbättra tillgängligheten, kvaliteten och effektiviteten i hälso- och sjukvården. Riktade resurser ska även i fortsättningen ges för en mer jämlik vård och så att fler kan anställas och kvaliteten höjas i sjukvården, bl.a. genom riktade resurser till kommuner och landsting för deras arbete med psykisk ohälsa med särskilt fokus på barn och unga. Den höga sjukfrånvaron utgör enligt regeringen ett problem för såväl individen som samhället. Politiken ska därför fortsätta att inriktas på att förbättra hälsan och minska sjukfrånvaron bl.a. genom det pågående RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Även rehabiliteringsinsatser ska ses över. påverkas också av huvudansvaret för hem och barn, det obetalda arbetet, osäkra arbetsvillkor och deltidsanställningar. som enligt regeringen inte minst råder inom många välfärdsyrken har lett till en ökad ohälsa. Att stärka välfärden och förbättra jämställdheten anses därför viktigt för att minska kvinnors sjukfrånvaro och förbättra kvinnors hälsa. Regeringens inriktning av politiken på välfärdsområdet bedöms öka det ekonomiska välståndet i alla inkomstgrupper, men som mest i den nedre delen Politiken bedöms också bidra till att stärka den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Miljön och klimatet behöver fortsätta att integreras i politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblematiken finns. målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Genom att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer visar globalt ledarskap. central del i regeringens samhällsbygge. Regeringen har föreslagit att det införs ett klimatpolitiskt ramverk för med en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. ska innehålla grundläggande bestämmelser om regeringens klimatpolitiska arbete, och det ska ha i uppgift att göra oberoende utvärderingar av hur den samlade politik som läggs fram är förenlig med Ett av målen ska vara ett långsiktigt mål som innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Genom ett långsiktigt mål skapas tydlighet för marknadens aktörer, och det bidrar därmed enligt regeringen till nya jobb