bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — Motionerna 2016/17:694 (SD) yrkande 3, 2016/17:821 (C) yrkande 46, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 7, 2016/17:2531 (M) yrkandena 36 och 37, 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3052 (C) yrkande 1, 2016/17:3119 (C) yrkande 7, 2016/17:3167 (M) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:3281 (KD) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om miljözoner med hänvisning till pågående arbete. Utskottet framhåller att det är angeläget att det sker en teknikneutral utveckling av regleringen av miljözoner som tar sikte på fordonens emissioner och inte enskilda drivmedel. Jämför reservation 15 (C) och motivreservation 16 (M). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 43 framförs att kommuner bör ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. Även (C) begär i motion 2016/17:1171 yrkande 2 att kommuner ska ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. I motionen hänvisas bl.a. till Miljömålsberedningens förslag (SOU 2016:47) om att möjliggöra detta. Utskottet kan konstatera att renare motorer och bränslen har gett stora utsläppsminskningar men att vägtrafiken är en betydande källa till luftföroreningar. Problemen är störst i tätorter, dels för att fler exponeras där, dels för att slutna gaturum ger högre halter av luftföroreningar. Det finns kvarstående problem med att klara EU:s gränsvärden för luftkvalitet och svenska miljökvalitetsnormer för luft. De största utmaningarna gäller främst kvävedioxid och partiklar (PM10). Utskottet välkomnar därför att regeringen har gett Transportstyrelsen i uppdrag att föreslå hur dagens miljözonsbestämmelser kan utvecklas för att bättre bidra till att miljökvalitetsmålen och målen för transportpolitiken uppnås. I sin redovisning till föreslår myndigheten två nya miljözoner, klass 2 och klass 3. Miljözon klass 2 omfattar enligt förslaget personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar. Här krävs att fordon som drivs med diesel uppfyller kraven för Euro 6 och fordon som drivs med bensin, etanol eller gas uppfyller kraven för Euro 5. Miljözon klass 3 omfattar enligt förslaget personbilar, motorcyklar, mopeder klass I och lätta och tunga lastbilar och bussar. Här krävs att de lätta fordonen drivs med el eller vätgas och att de tunga fordonen drivs med el eller vätgas, eller är av typen elhybrid som uppfyller kraven för Euro 6. Enligt uppgift från är förslagen under beredning. Vid sitt besök i utskottet lyfte även Klimatkommunerna fram att bestämmelserna om miljözoner bör ändras så att miljözon klass 1 utvidgas till att även gälla lätta fordon med de kriterier som nämns i förslaget för miljözon klass 2 och att miljözon klass 2 bör utformas till att särskilt gynna fordon med låga utsläpp, exempelvis gasbilar. Även Miljömålsberedningen föreslog i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) att trafikförordningen ska ändras så att kommuner ges möjlighet att införa miljözoner för lätta fordon. Förslaget bereds inom . Utskottet ser mycket positivt på förslagen och anser att det är angeläget att det sker en teknikneutral utveckling av regleringen av miljözoner som tar sikte på fordonens emissioner och inte enskilda drivmedel. Mot bakgrund av pågående beredning finner dock utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 43 och 2016/17:1171 (C) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om olika styrmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Utskottet konstaterar att regeringen bedriver ett aktivt arbete inom flera olika områden för att begränsa transportsektorns klimatpåverkan. Jämför reservation 17 (C), 18 (V) och 19 (L). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 29 framhålls att man långsiktigt bör utreda ekonomiska styrmedel för minskad klimat- och miljöpåverkan från transportsektorn. I motionen konstateras bl.a. att i takt med att fordonen blir allt energieffektivare och bränslesnålare kommer energiskatterna att få en allt mindre styrande effekt och nya typer av styrmedel kommer att behöva utvecklas för att driva på utvecklingen mot en fossiloberoende fordonsflotta. I yrkande 40 yrkas vidare att det inom EU ska införas att varje ny bil som säljs ska energideklareras. I yrkande 41 framhåller motionärerna att ett paket med regelförenklingar på nivå bör genomföras i syfte att öka kommuners självbestämmande och främja miljövänliga och tysta transportalternativ. m.fl. (V) önskar i partimotion 2016/17:1986 yrkande 6 att regeringen genomför en översyn av lämpliga styrmedel, inklusive stadsmiljöavtalet, för att stimulera samhällsplanering som minskar bilberoendet i enlighet med erfarenheter från den s.k. Freigburgmodellen. I yrkande 7 önskar motionärerna att en lämplig myndighet ges i uppdrag att tydliggöra kommunernas möjligheter att stödja samordnade godstransporter och i mån av hinder i lagstiftningen föreslå åtgärder. I yrkande 10 önskar motionärerna att regeringen återkommer med förslag på styrmedel för att stimulera mobilitetstjänster som främjar ett minskat behov att äga en egen bil och ökar det hållbara resandet med kollektivtrafik och cykel. och (båda M) framhåller i motion 2016/17:2274 att ett hinder som de ser för invånarnas möjlighet att göra klimatsmarta val är den godtyckliga miljöklassificeringen av bilar i . Motionärerna anser att det i längden är ohållbart att en viss bilmodell kan miljöklassificeras för att förlora klassificeringen utan någon annan förändring än statens bedömning av bilmodellen. Motionärerna yrkar därför på att man ska undersöka behovet av en långsiktig strategi för miljöklassificeringen av bilar. (L) konstaterar i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 6 att vägtrafiken är ett av de största klimatproblemen och att fossila bränslen måste ersättas med el och andra klimatvänliga alternativ. Motionären anser att generella och teknikneutrala styrmedel ska vara grunden i politiken för att minska utsläppen. Utskottet vill inledningsvis påminna om att bilar indelas i utsläppsklasser i stället för miljöklasser. Alla personbilar och lätta lastbilar är miljöklassade i . Begreppet miljöbilar används på olika håll i samhället, men någon samlad definition finns inte. Miljöbilar och utsläppsklasser (kallades tidigare för miljöklasser) är två olika saker. På anges att tanken är att miljöbilar har liten klimatpåverkan och låga utsläpp av miljö- och hälsoskadliga avgaser. Även buller från bilarna diskuteras i sammanhanget. Av regeringens budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22) framgår att antalet nyregistrerade supermiljöbilar var 4 657 stycken fördelat på 1 239 elbilar och 3 418 laddhybrider. Andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen utgjorde . Utskottet vill även lyfta fram att webbplatsen ger opartisk information om tillgängliga miljöfordonsmodeller och på så vis ska underlätta valet av miljövänligt fordon. Webbplatsen drivs av och . Båda kommunerna fick 2011 stöd från för att utveckla webbplatsen. Syftet med är att göra det enklare att köpa och äga ett miljöfordon. Webbplatsen erbjuder möjligheten att göra jämförande kalkyler av upp till fordonsmodeller. Utöver personbilar presenteras även transportfordon och tunga lastbilar. Webbplatsen informerar också om miljöbränslen samt regler och förmåner för miljöbilar. Den huvudsakliga målgruppen är fordonsansvariga på företag och organisationer, men även privatpersoner besöker sidan. Utskottet vill vidare klargöra att mobilitet som en tjänst är ett koncept där en resenär köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för, eller som ett komplement till, att köpa eller äga egna transportmedel. Utskottet har tagit del av att representanter för den , ett flertal ministrar från EU, samt industrin deltog vid ett ministermöte i för att diskutera Amsterdamdeklarationen om uppkopplad och automatiserad körning. I arbetet ingår också att titta på det som kallas för mobilitet som en tjänst. Även i regeringens samverkansprogram Nästa generations resor och transporter inkluderas mobilitet som en tjänst som en av de föreslagna prioriterade insatserna. Utskottet välkomnar detta och avser att följa utvecklingen av mobilitet som en tjänst med intresse. När det gäller motionsförslagen om samordnade godstransporter vill utskottet framhålla att regeringen i sin proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor anger att det vid tidigare bedömningar har uppskattats att antalet lastbilsrörelser i städer kan minskas genom samordning av transporter. Regeringen framför därför att den ser positivt på hur man på detta sätt kan effektivisera godstransporterna genom ökad samordning. Utskottet har även tagit del av att många kommuner arbetar aktivt med samlastning och samordnad varudistribution för att uppnå positiva effekter som minskade kostnader, ökad framkomlighet och minskad miljöpåverkan. Utskottet välkomnar detta och instämmer med regeringen och motionärerna om att samordning av godstransporter är en angelägen fråga. Regeringen fattade 2015 beslut om förordningen (2015:579) om stöd för att främja hållbara stadsmiljöer, som ger kommuner och landsting möjlighet att söka stöd för investeringar i anläggningar för kollektivtrafik respektive anläggningar för nya transportlösningar för kollektivtrafik. Det gäller t.ex. vägar, gator, spår, kajer och hållplatser. Syftet med stödet är att en större andel av persontransporterna i städer ska ske med kollektivtrafik. Regeringen har fattat beslut om stöd för perioden –2018. Avsikten är att stödet till investeringarna ska leda till energieffektiva lösningar med låga utsläpp av växthusgaser och bidra till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Det är också meningen att stödet ska främja innovativa, kapacitetsstarka och resurseffektiva lösningar för kollektivtrafik. Utskottet välkomnar satsningen som syftar till att stödja hållbar stadsutveckling med större andel kollektivtrafik och lägre utsläpp. Utskottet vill vidare peka på att för att stimulera kommunernas arbete med hållbara städer och kollektivtrafik har regeringen för perioden –2018 avsatt till statlig medfinansiering av lokala och regionala investeringar i kollektivtrafik i tätort genom ett ramverk för stadsmiljöavtal. I budgetpropositionen tillfördes ytterligare 2016 och 2017. Vidare införde regeringen ett statligt program för lokala klimatinvesteringar om totalt (åren 2015–2018). I budgetpropositionen tillfördes ytterligare åren 2017–2020. Klimatinvesteringarna möjliggör stöd till investeringar som kan minska utsläppen och påverka omställningen till fossilfria transporter och resor. Stödet har gått till klimatinvesteringar i bl.a. laddinfrastruktur, produktion av biogas och tankstationer för biobränslen. genomfördes 367 lokala klimatinvesteringar. Regeringen har även gett länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta ett fördjupat planeringsunderlag till grund för kommunernas fysiska planering. Syftet är dels att begränsa kommunernas klimatpåverkan, dels att förebygga och på andra sätt hantera de risker som följer med ett förändrat klimat. Utskottet kan konstatera att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att begränsa transportsektorns klimatpåverkan. Mot bakgrund av pågående arbete avstyrker utskottet motionerna 2016/17:821 (C) yrkandena 29, 40 och 41, 2016/17:1986 (V) yrkandena 6, 7 och 10, 2016/17:2274 (M) och 2016/17:3374 (L) yrkande 6. Mål om en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 27, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 12, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 10, 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 26 och 53 samt 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 1. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. Vi anser att är och ska vara ett grönt föregångsland. Vi påminner om att alliansregeringen vidtog ett antal angelägna åtgärder, inom flera olika områden, för att bryta beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och för att främja en fossiloberoende fordonsflotta. Under Alliansens tid i regering ökade andelen förnybart i transportsektorn nära fyra gånger, och målet om att nå förnybar energi i transportsektorn till 2020 uppnåddes med råge. De klimat- och miljöutmaningar som vårt samhälle står inför vill Alliansen möta med åtgärder som bygger på kunskap, på bästa tillgängliga teknik och på vad som är samhällsekonomiskt effektivt. För att vi ska kunna nå Miljömålsberedningens mål om att ska vara klimatneutralt till 2045 krävs dock ytterligare insatser. Människor kommer att fortsätta efterfråga resandet, och därför är det också viktigt att utveckla transportsystemet i en hållbar riktning. Vi i Alliansen är övertygade om att en ökad mobilitet går att förena med minskade utsläpp. Vi anser att transporternas klimatpåverkan kan minska genom att man tillvaratar möjligheterna med ny teknik, ökar andelen förnybara drivmedel och har hög klimatprestanda på såväl fordon som drivmedel samt genom effektivare transporter. På så sätt ger våra åtgärder största möjliga resultat för miljön. Tillväxt är en förutsättning för att vi ska kunna komma till rätta med världens utmaningar på miljö- och klimatområdet. Klimathotet möts också bäst genom effektiva och teknikneutrala styrmedel som bidrar till både teknikutveckling och förändrat beteende och en ökad användning av mer hållbara lösningar. Genom ett gott näringslivsklimat, forskning och effektiva styrmedel öppnas nya möjligheter inom t.ex. nya drivmedel, infrastruktur och elektrifiering, som kan stärka vår konkurrenskraft och öppna nya exportmöjligheter. Därför bör regeringen prioritera arbetet för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030, vilket har stor betydelse för att ska vara klimatneutralt till 2045. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Mål om en fossiloberoende fordonsflotta, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 26, 27 och 53, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 12, 2016/17:2530 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 6, 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 16 och 2016/17:3507 av (C) yrkande 10. Transportsektorn står för en tredjedel av våra utsläpp av växthusgaser, och den helt dominerande delen av dessa utsläpp kommer från vägtrafiken. Personbilstrafiken har ökat som en allt större del av befolkningen i bor i städer. Mot den bakgrunden vill jag framhålla att det inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Trafikplaneringen måste ta sin början i att skapa ett hållbart samhälle som är tillgängligt för alla, men som reducerar så mycket som möjligt av onödiga resor och transporter. En sådan utveckling gynnar både miljö och klimat och minskar energiförbrukningen. Transportsnål samhällsplanering innebär att bebyggelse förtätas och att redan exploaterad mark tas i anspråk för att få ett mer transporteffektivt och därmed energisnålare samhälle. En sådan planering skapar större förutsättningar för att fler ska kunna gå, cykla eller åka kollektivt mellan olika punkter och minskar utrymmet för resor med bil i våra städer. Alternativen till resor med bil och transporter med lastbil måste stärkas genom styrmedel både i samhällsplaneringen och inom transportsystemet. En stor del av utmaningen består i att utveckla våra städer, som tidigare planerats utifrån bilismen, till en modern bebyggelse med större möjligheter till transporter med låga utsläpp. Jag anser därför att ett etappmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör antas med målsättning om att minska biltrafiken och öka tillgängligheten till kollektivtrafik, cykel och gång. Jag vill vidare påminna om att Utredningen om fossilfri fordonstrafik (populärt kallad ) lämnade sitt betänkande Fossilfrihet på väg (SOU 2013:84) där man presenterar åtgärder och ger förslag på hur begreppet fossiloberoende fordonsflotta kan ges en innebörd. Utredningen föreslår ett mål till 2030 på 80 procents reduktion av utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken jämfört med nivå. Varken regeringen eller har dock tagit ställning till förslag på definition av målet. Vi i anser dock att det är angeläget att en definition av begreppet fastställs och att förslag på målsättning bör vara en absolut miniminivå för vägtrafikens utsläpp. Detta skulle stärka de transportpolitiska målen och våra nationella klimatansträngningar. Jag anser därför att bör anta ett mål till 2030 om minst 80 procents reduktion av utsläppen av växthusgaser från vägtrafiken jämfört med nivå. saknar en konkret färdplan för hur ska kunna uppnå en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Flera initiativ har dock tagits sedan betänkande presenterades för att verka i en sådan riktning. Jag anser att det är hög tid att nu ta till vara förslag och planlägga arbetet med åtgärder för att nå 2030-målet. Regeringen bör därför återkomma med förslag på en handlingsplan för en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Luftfart, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 31.2, 2016/17:1131 av (S), 2016/17:1235 av (M), 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 35, 2016/17:3374 av (L) yrkande 14.1 och 2016/17:3391 av m.fl. (KD) yrkande 38. Vi anser att flyget har stor betydelse för ekonomi och konkurrenskraft samt för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter inrikes och utrikes. Vi vill också framhålla att en omställning av transportsektorn för att bryta fossilberoendet och minska utsläppen är såväl nödvändig som möjlig. Det förutsätter ett samhälle där vi använder transporter på ett smartare sätt. Regeringens målsättning är att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. För att nå dit krävs att alla aktörer i samhället arbetar aktivt med att minska utsläppen. Mot den bakgrunden vill vi välkomna den svenska flygstrategi som regeringen presenterade . Vi ser positivt på den stora bredd som flygstrategin tar sikte på när det gäller de fokusområden och prioriteringar som lyfts fram, dvs. bl.a. vikten av god tillgänglighet och minskad miljö- och klimatpåverkan. Vi instämmer med utskottsmajoriteten i att de stora utmaningarna för transportsektorn är gränsöverskridande, som klimatfrågan. Vi ser det därmed som nödvändigt att driva på ett arbete internationellt, och vi välkomnar därför det aktiva arbete i bl.a. och som regeringen bedriver för att minska klimatpåverkan från luftfart och sjöfart. Genom att ta ansvar för vår klimatpåverkan på hemmaplan visar vi också ledarskap för världens länder. Utsläppen från flyget ökar snabbt, vilket är en ohållbar trend. Vi kan konstatera att innehåller skärpta globala klimatmål som inte ställer några tydliga krav på internationellt flyg. Detta ökade trycket på att enas om att begränsa utsläppen. Vi välkomnar därför att fattade ett beslut om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg. Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp, som ökar snabbt, ska stabiliseras nivå. I luftfartsstrategin välkomnar också regeringen beslutet och framhåller att ska fortsätta vara pådrivande inom och EU för effektiva krav och styrmedel som syftar till att minska flygets klimat- och miljöpåverkan. Vi vill också påminna om att det av regeringens flygstrategi framgår att förnybara bränslen kan bidra till att minska luftfartens utsläpp. Av strategin framgår vidare att merkostnaderna för biobränsle för flyget är höga, och incitamenten för att flygbolag ska efterfråga biobränsle är därför låga. Produktionen sker inte heller kontinuerligt utan på beställning. I strategin anges att marknadsförutsättningarna för biobränsle alltså måste förändras för att skapa ökad produktion och användning. Regeringen har i skrivelse 2016/17:75 skrivelser till regeringen – åtgärder framfört att det råder konkurrens om råvaran och att det finns behov av biodrivmedel även inom andra trafikslag. Vidare framför regeringen att det pågående uppdraget till att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan för detta är en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. ska redovisa en strategisk plan . Vi anser sammanfattningsvis att frågan som utskottsmajoriteten lyfter fram om att främja och stimulera användningen av biodrivmedel för luftfarten är av mycket stor betydelse, men med hänsyn till det pågående arbetet med att bl.a. ta fram en strategisk plan för att ställa om transportsektorn till fossilfrihet avstyrker vi majoritetens förslag liksom motionerna i frågan. Sjöfart, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 34 och 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 4. Sjöfarten är ett förhållandevis hållbart transportslag där vi har en enormt outnyttjad kapacitet i . Men precis som för övriga transportslag behövs det fler åtgärder för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Det är dock centralt att dessa åtgärder inte blir en extra pålaga för svensk sjöfartsnäring och därmed försämrar dess konkurrenskraft. behöver en infrastruktur som stöder en mer miljövänlig sjöfart, exempelvis användandet av LNG och metanol samt elanslutning i land. Därför anser vi att det behövs en översyn av möjligheterna att tillgodose tillgången till miljövänligt bränsle i de svenska hamnarna. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Sjöfart, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 40 och 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 4 och 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 34. Jag vill framhålla att av världens handel globalt sker via internationella sjötransporter. och är omgivet av vatten och sjöfartsnäringen är därför av central betydelse för vårt välstånd och vår handel. Sjöfarten är också en relativt miljövänlig transportform med en stor potential att ytterligare minska sin miljö- och klimatpåverkan. Jag anser att genom en stark svenskflaggad handelsflotta som även ligger i framkant i arbetet med lägre svavelutsläpp och en minskad klimatpåverkan kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda. Genom ett aktivt internationellt samarbete kan också stärka sjöfartens fördelar ytterligare. Ett aktivt arbete för minskade utsläpp från sjöfarten har utförts , men ytterligare insatser behövs. Internationell påverkan, samarbete och strategier är förutsättningar för att klara omställningen för den här typen av tunga transporter. Energianvändningen behöver effektiviseras och klimatpåverkan minskas.