bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — skulle inrättas inom Försvarsmakten för att stärka och utveckla myndighetens veteran- och anhörigverksamhet. till myndigheten finns att den ska sträva efter myndighetsöverskridande arbete. Försvarsmakten inrättade enligt uppdrag i regleringsbrevet ett I och med inrättandet av Försvarsmaktens veterancentrum bedömer regeringen att båda tillkännagivandena är omhändertagna och därmed slutbehandlade. har vidare tillkännagett som sin mening att veterandagen den 29 maj bör göras till allmän flaggdag (bet. 2016/17:KU29, rskr. 2016/17:246). Genom en ändring i förordningen (1982:270) om allmänna beslutade regeringen att ska vara allmän flaggdag. Förordningsändringen trädde i kraft . I och med beslutet bedömer regeringen att tillkännagivandet är slutbehandlat. har tillkännagett för regeringen att det bör göras en översyn av Försvarsmaktens tillgång till skjutfält och övningsområden för att säkra försvarets möjligheter att skala upp vid ett försämrat säkerhetsläge (bet. 2016/17:FöU6 punkt 11, rskr. 2016/17:176). Regeringen anser att tillgång till övnings- och skjutfält är av central betydelse för att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva sina krigsförband för att öka deras krigsduglighet. Sådan verksamhet ska dock prövas i enlighet med bestämmelser. Det innebär att Försvarsmakten såväl som måste ha tillgång till övnings- och skjutfält av skilda naturtyper och terrängförhållanden. Fälten måste vara placerade i olika delar av landet så att förbanden kan utbildas och övas i olika klimatförhållanden och så att övningar kan genomföras över hela det operativa djupet. Det innebär att övnings- och skjutfält i vissa fall har bibehållits även om det inte längre finns något militärt förband i fältets omedelbara närhet. Regeringen anser inte att några åtgärder behöver vidtas med anledning av tillkännagivandet. har tillkännagett för regeringen att den behöver klargöra försvarsmusikens uppgift genom att göra ett tillägg i förordningen (2007:1266) med instruktion till Försvarsmakten (bet. 2016/17:FöU6 punkt 16, rskr. 2016/17:176). Där lyder texten att ”Försvarsmakten ska medverka i statsceremonier”. Regeringen konstaterar att det finns en samsyn kring försvarsmusikens roll. Styrdokumenten till myndigheterna ses kontinuerligt över och justeras vid behov. Regeringen bedömer inte att det finns något sådant behov och anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) framhåller motionärerna att med alla till buds stående medel ska slå vakt om vår nationella integritet och vårt demokratiska samhällssystem. Försvarsmaktens viktigaste del i detta är att kunna möta, hejda och avvisa alla former av intrång från främmande stridskrafter, och i motionen yrkas därför att regeringen ska ge direktiv till Försvarsmakten om myndighetens uppgifter (yrkande 9). I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) anför motionärerna att det kontinuerligt ska göras en oberoende analys av Försvarsmaktens förmågor. I motionen anges att resultatet ska redovisas offentligt. I redovisningen anför motionärerna att faktorer som bemanning, materieluppfyllnad, genomförd utbildning, kostnader och bedömd förmåga relaterat till förbandsmålsättningarna bör redovisas för varje krigsförband (yrkande 6). Utskottet vill framhålla att såväl regeringens som behov av att följa upp måluppfyllelsen av olika verksamheter är en viktig utgångspunkt för resultatstyrningen och att det ska bidra till förverkligandet av de politiska målen. Utskottet lägger därför stor vikt vid att resultatredovisningen i budgetpropositionen gör det möjligt att bedöma hur utvecklingen ser ut på olika områden i förhållande till dessa mål. När det gäller både målen för utgiftsområdet och inriktningen för krigsförbanden i konstaterar utskottet att dessa gäller tills vidare eller till dess att beslutar att de ska upphöra och eventuellt ersättas med andra riktlinjer. Vilka uppgifter Försvarsmakten ska lösa med utgångspunkt i dessa mål regleras normalt både i myndighetens instruktion och i de årliga regleringsbreven. Utskottet ser därmed inga skäl att bifalla motion 2017/18:2017 yrkande 9. När det gäller utvecklingen av de krigsförband som beslutat om lägger utskottet mycket stor vikt vid att de blir personellt och materiellt uppfyllda och att den operativa förmågan höjs. Det enskilt viktigaste är att öka den operativa förmågan hos de krigsförband i som har beslutat om. Utskottet kan konstatera att den förbättrade redovisningen inom materielområdet och inte minst de förbättrade investeringsplanerna för försvarsmateriel förbättrar möjligheter att bedöma utvecklingen i förhållande till de politiska målen . Att regeringen offentligt skulle redovisa bemanning, materieluppfyllnad och genomförd utbildning i förhållande till förbandsmålsättningarna för varje enskilt krigsförband bedömer utskottet däremot som olämpligt. Den information som enligt den väckta motionen bör offentliggöras redovisas av Försvarsmakten i en hemlig bilaga till årsredovisningen men skyddas med kvalificerad sekretess för att inte skada svenska försvarsintressen. Utskottet ser inga skäl att förändra den ordningen och avstyrker därför motion 2017/18:3827 yrkande 6. Utskottet vill understryka vikten av att resultatredovisningen till när det gäller den operativa förmågan kontinuerligt utvecklas inom ramen för givna begränsningar. Utskottet förutsätter att regeringen ska redovisa utvecklingen av alla delar av 2016. bör ges förutsättningar att följa utvecklingen av alla förband inom 2016. Utskottet utgår från att regeringen tillmötesgår detta när resultatredovisningen fortsättningsvis utvecklas. När det gäller samhällets krisberedskap ser utskottet gärna att regeringen fortsätter att utveckla resultatredovisningen i såväl kvalitativa som kvantitativa termer. Det behövs bl.a. för att mer utvecklade analyser ska kunna göras av i vilken utsträckning den resultatutveckling som redovisas är ett resultat av en aktiv myndighetsutövning – inte minst från regeringens sida – eller ett resultat av omvärldsförändringar. Regeringens redovisning av tillkännagivanden Utskottet konstaterar att regeringen inte är skyldig att tillgodose ett tillkännagivande men att den konstitutionella praxisen är att regeringen gör det. har dessutom framhållit att beredningsåtgärder med anledning av ett tillkännagivande bör påbörjas . Om regeringen inte delar mening och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör underrättas om skälen till att regeringen inte avser att tillgodose tillkännagivandet. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen har tagit hand om ett flertal tillkännagivanden. I de fall som regeringen ännu inte slutbehandlat tillkännagivandet förutsätter utskottet att regeringen återkommer i samband med beredningen av skrivelse 75 eller i samband med nästa års budgetproposition. Utskottet delar inte regeringens bedömning att tillkännagivande i betänkande 2016/17:FöU6 (rskr. 2016/17:176) om försvarsmusiken kan anses som slutbehandlat. Utskottet anförde i betänkandet att det är viktigt att konserter för allmänheten möjliggörs över hela landet och att samtliga musikkårer får fortsätta verka. Dessutom ansåg utskottet att regeringen borde klargöra för Försvarsmakten att försvarsmusikens uppgift, utöver att medverka i statsceremonier, även är att medverka nationellt och internationellt i förbandsspelningar och konserter för det civila samhället. Regeringen har valt att inte gå vidare med tillkännagivandet med hänvisning till att det finns en samsyn kring försvarsmusikens roll och att styrdokumenten till myndigheterna kontinuerligt ses över och justeras vid behov. Utskottet föreslår därför med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör klargöra för Försvarsmakten att försvarsmusikens uppgift, utöver att medverka i statsceremonier, även är att medverka nationellt och internationellt i förbandsspelningar och konserter för det civila samhället och tillkännager detta för regeringen. har riktat tillkännagivanden till regeringen om veteranpolitiken (bet. 2014/15:FöU7, rskr. 2014/15:132 och bet. 2015/16:FöU8, rskr. 2015/16:149). Utskottet delar inte regeringens bedömning att tillkännagivande i betänkande 2015/16:FöU8 (rskr. 2015/16:149) kan anses som slutbehandlat. Utskottet anförde i betänkandet att regeringen borde vidta de åtgärder som krävs för att konsolidera veteranpolitiken och ytterligare stärka stödet till veteranerna och deras anhöriga i linje med förslag (SOU 2914:27). Enligt utskottets mening är utredningens förslag om en särskild lag till stöd och hjälp för civila tjänstemän som gjort en internationell insats en viktig del i det arbetet. Regeringen har valt att inte gå vidare med utredningens förslag i den delen. Det innebär att stödet för t.ex. polistjänstemän och brandsoldater är sämre än vad som gäller för militär personal med motsvarande erfarenhet. Utskottet föreslår därför med stöd av 9 kap. 16 § riksdagsordningen om utskottsinitiativ att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag till en särskild lag till stöd och hjälp för civila som gjort internationell insats och tillkännager detta Vad gäller tillkännagivandet om centrum med specialistkompetens i veteranfrågor (bet. 2014/:FöU7, rskr. 2014/15:132) behandlar utskottet frågan i utskottets ställningstagande under avsnittet Anslag inom utgiftsområde 6. I övrigt har utskottet inget att anföra om regeringens redovisning av Anslag inom utgiftsområde 6 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap i enlighet med regeringens förslag. beslutar om de beställningsbemyndiganden och krediter i som regeringen föreslagit och godkänner även de investeringsplaner som regeringen föreslagit. De förslag till anslagsfördelning som framställs i motionerna och övriga motionsyrkanden inom området avslås. , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Bakgrund och tidigare behandling Bestämmelser om beställningsbemyndiganden finns i 6 kap. 1 och 2 §§ budgetlagen (2011:203). Genom att lämna ett s.k. beställningsbemyndigande åtar sig att anvisa medel för de betalningar som måste göras när åtagandena infrias . Budgetlagens bestämmelser om beställningsbemyndiganden syftar till att säkerställa att regeringen och dess myndigheter uppfyller regeringsformens krav på medgivande innan regeringen ger staten ansvar för ekonomiska åtaganden som kräver framtida anslag. bemyndigade regeringen att fatta beslut inom utgiftsområde 6 som inklusive tidigare åtaganden medförde ett behov av framtida anslag om 94 (bet. 2016/17:FöU1, rskr. 2016/17:97). Utskottet ansåg att budget med de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen hade möjliggjort var ett viktigt steg i arbetet med att öka den operativa förmågan hos krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan hos totalförsvaret under innevarande försvarsinriktningsperiod. Utskottet delade regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . mot väst och retoriken kring användning av kärnvapen som mycket oroväckande. Med den utgångspunkten såg utskottet behovet av att förstärka militära förmåga och såg våra försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten som avgörande. Att stärka krigsförbandens krigsduglighet ansåg utskottet därför borde utgöra grunden för regeringens överväganden för såväl personalförsörjning som materielförsörjning. Utskottet välkomnade därför regeringens förändring av anslagsstrukturen i syfte att ge bättre förutsättningar för en effektivare materielförsörjning av krigsförbanden. Utskottet betonade vikten av att myndigheters samlade resurser ska användas så effektivt som möjligt. Utskottet såg därför med viss oro på de brister och nödvändiga förändringar som pekat på hos både Försvarsmakten och . Utskottet betonade även resurseffektiviteten i den planerade verksamheten inom sjö- och kustövervakningsområdet. När det gäller kommunikationssystemet välkomnade utskottet att regeringen redovisade en fortsatt ökad anslutning till och att regeringen därför bedömde att systemet hade nått en ekonomisk stabilitet efter att stödfinansieringen av driften genom anslag hade upphört. Utskottet påtalade att en välordnad alarmeringstjänst och är viktiga förutsättningar för samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser och välkomnade därför de utredningsinitiativ som regeringen hade beslutat om på området. I fråga om strålsäkerheten noterade utskottet regeringens bedömning att avvecklingen av kärnkraftsreaktorer, som ägarna beslutat om, kan påverka finansieringen av verksamhet. Utskottet välkomnade regeringens arbete med att se över hur framtida kostnader kan täckas. I budgetpropositionen redovisade regeringen 24 större pågående materielprojekt. För knappt hälften av dessa redovisade regeringen avvikelser i form av förseningar eller ökade kostnader. Utskottet värdesatte att regeringen tagit flera viktiga steg när det gäller att förbättra möjligheter att följa upp pågående materielprojekt och att fatta investeringsbeslut på strategisk nivå. Utskottet såg dock med viss oro på de redovisade avvikelserna. Regeringen redovisade i budgetpropositionen att ett arbete påbörjats för att analysera avvikelserna i investeringsplaneringen. Utskottet gjorde bedömningen att förseningar och behov av ekonomisk omplanering bidrog till att materieluppfyllnaden av krigsorganisationen var lägre än vad som hade varit önskvärt, vilket även regeringen konstaterat i budgetpropositionen. Problembilden är komplex, och utskottet ansåg att det finns ett behov av att utveckla kompetenser samt effektivisera processer och rutiner för att minska ledtider och risker i materielförsörjningen. Utskottet välkomnade det faktum att Försvarsmakten och vidtagit åtgärder i denna riktning och att regeringen avsåg att följa myndigheternas fortsatta utvecklingsarbete . Utskottet framhöll att de utmaningar som försvarets stora omsättnings-, nyanskaffnings- och uppgraderingsbehov innebär måste hanteras. Med utgångspunkten att Försvarsmaktens operativa behov ska vara styrande för materielförsörjningen såg utskottet inte skäl att förändra materielförsörjningsstrategin och de principer för materielförsörjning som fastställts för att tjäna detta syfte. inriktningspropositionen hade föreslagit ett antal prioriterade åtgärder som inte rymdes inom de förstärkta anslagsramar som regeringen föreslagit. Utskottet bedömde därför att en operativ balans även måste säkerställas på och att en samlad strategisk avvägning och prioritering för materielförsörjningen måste utarbetas. Utskottet såg därför mycket positivt på den utredning som regeringen hade aviserat som skulle tillsättas för att se över det samlade långsiktiga materielbehovet. Utskottet delade regeringens bedömning att de nya investeringsplanerna kan förbättra förutsättningarna för en långsiktig strategisk styrning av materielförsörjningen och såg dem som ett viktigt led i regeringens arbete med att förbättra redovisningen till . Utskottet ansåg att en utgångspunkt för materielförsörjningen måste vara intresset av operativ effekt, kostnadseffektivitet, rationalitet och ekonomisk balans. I fråga om ekonomisk styrning beskrev både regeringen och utskottet års budgetprocess förslag om att föra upp myndighetskostnader på ett särskilt anslag på statens budget. Utskottet välkomnade precis som året innan regeringens arbete med att förändra processen för investeringar i försvarsmateriel. Utskottet underströk behovet av att regeringen fortsatte att verka för kostnadseffektivitet och rationalitet. Regeringen gör bedömningen att Försvarsmaktens samlade operativa förmåga i stort sett var oförändrad 2016 i jämförelse med 2015. Försvarsmaktens operativa förmåga är förmågan att använda krigsförbanden och myndighetens övriga delar i militära operationer, ytterst för att försvara mot ett väpnat angrepp. Enligt regeringen finns brister i Försvarsmaktens förmåga att hantera den händelseutveckling som kan uppstå vid ett försämrat omvärldsläge, och då ytterst ett väpnat angrepp. Införandet av den nya, längre militära grundutbildningen har medfört att antalet anställda soldater och sjömän minskade , vilket påverkat den operativa förmågan. har krigsförbandssättning, organisering och vidmakthållande av tung kustrobot inletts och etableringen på tidigarelagts, vilket ger en viss ökning av förmågan att möta ett väpnat angrepp. Därmed gör regeringen bedömningen att krigsorganisationens tillgänglighet inte ökade 2016 jämfört med . Försvarsmakten kunde 2016 liksom genomföra nationella operationer och hade förmåga att upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet samt att värna suveräna rättigheter och nationella intressen. Vissa begränsningar fanns, bl.a. när det gällde möjligheten att uthålligt lösa dessa uppgifter under långvariga påfrestningar. ökade Försvarsmaktens förmåga att ta emot militärt stöd jämfört med , även om brister kvarstår. Regeringen bedömer även att Försvarsmakten hade god förmåga och lämnade ett omfattande stöd till det övriga samhället samt till civila myndigheter. Regeringen anser att Försvarsmakten har haft förmåga att genomföra internationella insatser på en efterfrågad nivå, samt haft förmåga att bedriva omvärldsbevakning för att upptäcka och identifiera hot i internationella insatsområden. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion ha en aktuell operativ planering. Regeringen beslutade om anvisningar för Försvarsmaktens försvarsplanering. Försvarsmakten bedrev försvarsplanering i enlighet med givna inriktningar. Försvarsmaktens operativa förmåga är beroende av stöd från övriga myndigheter och aktörer. Regeringen har i regleringsbreven gett , , respektive Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i uppdrag att redovisa arbetsläget i planeringen för höjd beredskap, särskilt arbetet med krigsplacering av personal. Regeringen har även i regleringsbreven gett Försvarsmakten i uppdrag att, med stöd av , redovisa resultatet av myndigheternas arbete med att ta fram ett försvarsförsörjningskoncept. Regeringen bedömer att krigsförbanden i stort har utvecklats i enlighet med och regeringens beslut, men att det finns områden som behöver utvecklas. Utvecklingen i krigsförbanden följs upp genom Försvarsmaktens värdering av förbandens krigsduglighet. Den sammanfattar förbandens förmåga att lösa sina uppgifter och beror främst på tillgången till materiel och övad personal. Regeringen konstaterar att några krigsförband ökade sin krigsduglighet som en följd av den pågående reformen, t.ex. genom kvalificerad övningsverksamhet eller materieltillförsel. Några krigsförband har lägre krigsduglighet än planerat, bl.a. till följd av brist på materiel och personal. När det gäller förmågan att agera med två krigsdugliga brigader finns kvarstående brister i Försvarsmaktens förmåga. Regeringen noterar att huvuddelen av alla förband har genomfört beredskapsövning och att komplexiteten i övningarna har ökat för att öka krigsdugligheten i krigsförbanden. Viss övningsverksamhet har kunnat integreras i den nationella insatsverksamheten. Repetitionsutbildning med pliktpersonal genomfördes, och kallades ca 1 500 personer in, varav ca 1 000 genomförde utbildningen. Cirka 30 av dessa var kvinnor. kallades ca 500 in, varav ca 300 Genomförandet av en stor mängd övningar med mindre delar av krigsförbanden har dock medfört att endast få krigsförband inom armé och logistik har övat i sin helhet och mot sina huvuduppgifter. innebär i sin tur att den omfattande övningsverksamheten inte alltid lett till en ökning av krigsdugligheten hos aktuella krigsförband. Med utgångspunkt i hur krigsförbandens förmåga har utvecklats lämnar regeringen en detaljerad resultatredovisning av verksamheten för När det gäller personalförsörjningen bedömer regeringen att metoderna för personalförsörjningen av såväl officerare som gruppbefäl, soldater och sjömän varit otillräckliga för att tillgodose Försvarsmaktens behov. överlämnades betänkandet Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73) till . robust personalförsörjning av det militära försvaret (SOU 2016:63) med det huvudsakliga förslaget att återaktivera mönstring och grundutbildning med Betänkandet har remissbehandlats. regeringen med stöd av 1 kap. 3 a § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt att totalförsvarspliktiga ska vara skyldiga att genomgå mönstring och fullgöra grundutbildning med värnplikt. Skyldigheten att genomgå mönstring gäller fr.o.m. , och skyldigheten att fullgöra grundutbildning med värnplikt gäller fr.o.m. . Personalförsörjningen ska så långt som möjligt bygga på den enskildes intresse, motivation och vilja. Vid utgången av 2016 fanns det 5 241 kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) anställda, vilket är en minskning om 566 jämfört med . Den totala målbilden i Försvarsmaktens budgetunderlag med inriktning mot 2020 är 6 500 anställda GSS/K. Inte heller rekryteringen av tjänstgörande personal (GSS/T) har nått de uppställda planeringsmålen. Vid utgången av 2016 hade Försvarsmakten rekryterat 3 886 GSS/T. Den totala målbilden i Försvarsmaktens budgetunderlag med inriktning mot 2020 är 10 400 anställda GSS/T. Det är en samlad bedömning av i vilken utsträckning krigsorganisationen överlag förfogar över den materiel som krävs för att lösa ålagda uppgifter. Resultatet har bedömts i förhållande till försvarspolitiska inriktning och utgår från Försvarsmaktens värdering av krigsförbanden. Materieluppfyllnadsgraden varierar mellan krigsförbanden. medförde brister i tillgången till materiel att det, i likhet med föregående år, fanns begränsningar i flera krigsförbands förmåga att lösa sina uppgifter. Därtill medförde brister i krigsplaceringen att värderingen var förenad med osäkerhet. Den sammantagna värderingen visade på en fortsatt liten försämring i förhållande till föregående år. Brister fanns såväl inom dimensionerande materiel som inom förnödenhetsförsörjningen. Regeringen bedömer att produktivitet och effektivitet i materielförsörjningen bör utvecklas för att behoven i högre utsträckning ska tillgodoses. I större detalj redovisar regeringen hur 21 enskilda pågående materielprojekt har utvecklats. För mer än hälften av dessa redovisar regeringen avvikelser i form av förseningar och/eller ökade kostnader. När det gäller internationella insatser gör regeringen bedömningen att de förband som deltagit i internationella insatser har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde på förbandets organisation, bemanning, utrustning och genomförande. deltog Försvarsmakten med väpnad styrka i FN:s stabiliseringsinsats i , Resolute Support Mission i samt i den multinationella koalitionen mot Daish i . Försvarsmakten deltog även i European Training Mission i och i samt i European Union Military Advisory Mission i . Vidare deltog Försvarsmakten med stabsofficerare i EU:s militära insats i södra centrala , Eunavfor MED och samt deltog i verksamhet inom ramen för säkerhetssektorsreform och kapacitetsbyggande. Försvarsmakten deltog i samtliga EU:s insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Som uppföljning av begäran om stöd enligt artikel 42.7 i fördraget om Europeiska unionen bidrog Försvarsmakten med av myndighetens del i SAC (Strategic Airlift Capability). var 808 individer, varav 65 kvinnor och 743 män, insatta i internationella insatser. Detta är en minskning jämfört med föregående år, då 1 509 personer var insatta i internationella insatser. uppgick antalet till 996 personer. Det ekonomiska utfallet för internationella insatser uppvisar ett underutnyttjande på ca . Regeringen noterar att anslagsutnyttjandet var högre än 2015, vilket är en förbättring.