bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Utskottet ser positivt på att antalet fiskbestånd inom EU som förvaltas enligt maximal hållbar avkastning ökar. Regeringen menar att förändringen av fiskerikontrollen mot ett riskbaserat angreppssätt är positiv och bör utvecklas. Utskottet delar denna uppfattning. Regeringen bör återkomma i nästa års budgetproposition med en redovisning av vilka effekter en sådan förändrad riskkontroll förväntas leda till. Utskottet efterlyser liksom en redogörelse från regeringen om utfallet av anslagsförstärkningen till och arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden i nästa års Av indikatorn framgår det att antalet land- och anläggningsgodkännanden minskade från 26 2015 till 21 2016. Enligt regeringen är det minskande antalet studenter vid () oroande . Några utbildningar som enligt regeringen är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen har för få Regeringen konstaterar också att antalet forskarstuderande minskar. Utskottet delar regeringens oro och menar att det är önskvärt om regeringen återkommer med en utvecklad redovisning av detta problem i nästa års Mer specifikt anser utskottet att en sådan redovisning bör innehålla ett utvecklat resonemang kring vilka utbildningar som har för få sökande och vilka problem det kan medföra samt vilka åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med problemet. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning och tillkännager detta för regeringen. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen tar upp tillkännagivanden om att regeringen bör kartlägga vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå, om åtgärder mot användning av azofärgämnen i livsmedel och om ursprungsmärkning av alla köttprodukter samt att regeringen med redogörelsen i budgetpropositionen anser att tillkännagivandena är slutbehandlade. Anslag inom utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel i enlighet med regeringens förslag och lämnar de bemyndiganden som regeringen har begärt. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning och övriga motionsyrkanden avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:1 . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som tas ut för vissa ärenden enligt skogsvårdslagen och . bedriver uppdragsverksamhet som ska finansieras genom avgifter med full kostnadstäckning. Undantagna är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Regeringen anser att anslaget bör tillföras 2018 för att bidra till att skapa enkla gröna jobb inom naturvård och markvård. Vidare anser regeringen att anslaget bör tillföras 2018 för en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. För att kunna uppdatera och utveckla skogliga grunddata med hjälp av laserskanning anser regeringen att anslaget bör tillföras 2018. Regeringen anser också att arbetet med metodutveckling och rådgivning om hyggesfritt skogsbruk ska öka och föreslår därför att anslaget tillförs för detta 2018. Enligt kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . avvisar regeringens förslag om gröna jobb och nya medel till biotopinventering. Enligt kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Anslaget föreslås minskas till följd av att regeringens förslag om gröna enkla jobb, nyckelbiotopsinventering, laserskanning av skogliga grunddata och hyggesfritt skogsbruk avvisas. Anslaget bör enligt motionärerna även minskas till följd av att en tidigare anslagshöjning från budgetpropositionen för skydd av skog avvisas. Enligt kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Satsningen på gröna jobb avvisas eftersom det finns andra effektivare åtgärder som kan vidtas för att det ska bli billigare och enklare att anställa. I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med 75 000 000 Regeringens förslag om en satsning på nyckelbiotoper avvisas. allmänt spridda systemet för certifiering av träråvara (FSC) kan virket inte bli certifierat om det avverkats i nyckelbiotoper. Virket kan därmed enligt motionen inte säljas som certifierat, och inventeringen får en direkt ekonomisk Det görs inte någon prövning av om inventeringsresultatets ekonomiska effekt för markägaren är proportionell mot det naturvårdande syftet i det Inte heller går det att överklaga en nyckelbiotopsinventering. Resultatet blir en rättsosäkerhet för markägaren. Det faktum att staten kan erbjuda ägare till nyckelbiotopsrika marker formellt skydd mot ekonomisk ersättning ändrar inte denna rättsosäkerhet. dessutom dåligt anpassat efter förhållandena i nordvästra , anför Enligt budgetpropositionen är inventeringar av nyckelbiotoper en av de största kartläggningarna av natur i landet. viktigt att skogsägare accepterar arbetssättet och har motivation att bevara Det är därför viktigt att inventeringarna håller hög kvalitet och att man får ett ändamålsenligt kunskapsunderlag. Regeringen anför att en satsning på en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper bör göras dels för att applicera utvecklad och förbättrad metodik i nordvästra , dels för att uppdatera den nyckelbiotopsinventering som genomförts i övriga delar Regeringen betonar i propositionen vikten av att det finns ett aktuellt, tillförlitligt och lättillgängligt kunskapsunderlag som grund för en ökad miljöhänsyn och en ökad skogsproduktion. Av det skälet föreslår regeringen en satsning på uppdatering och utveckling av skogliga grunddata med hjälp av Skogsbruket har stor betydelse för att man ska kunna nå miljökvalitetsmål och generationsmål inom miljömålssystemet och Agenda 2030. anför att fler naturskogar ska skyddas och att miljöhänsynen, inklusive kulturmiljöhänsynen, ska öka i den brukade skogen. Arbetet med att införliva målbilder för miljöhänsyn i det praktiska skogsbruket är av grundläggande betydelse, och detta arbete följs noga av regeringen. Regeringen anser vidare att hyggesfria metoder är viktiga och bör främjas och föreslår därför en förstärkning av anslaget för detta ändamål. 1:2 Insatser för skogsbruket Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Anslaget får användas för utgifter för stöd till vissa åtgärder inom skogsbruket och finansierar natur- och kulturmiljövårdsåtgärder inom skogsbruket och åtgärder för att anlägga och vårda ädellövskog. Anslaget får användas för att täcka utgifter för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget får även användas för utgifter för att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Regeringen anser att anslaget bör tillföras 2018 för att bidra till att skapa enkla gröna jobb inom naturvård och markvård. Vidare anser regeringen att anslaget bör tillföras för att kunna erbjuda skogsägare med nyckelbiotopsrika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. Regeringen anser även att anslaget bör tillföras för naturvårdande skötsel av skyddade skogar. I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt samt för ett effektivt genomförande av det nationella skogsprogrammet behöver ekonomiska åtaganden kunna ingås som medför utgifter . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. I kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslaget minskas med . Motionärerna avvisar förslaget om gröna jobb, ytterligare medel till biotopinventering och medel till nya reservat. Enligt kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Anslaget föreslås minskas till följd av att en tidigare anslagshöjning, från budgetpropositionen , till skydd av skog avvisas. Anslaget föreslås även minskas till följd av att regeringens förslag om enkla gröna jobb avvisas. Enligt kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . I Liberalernas budgetförslag föreslås omprioriteringar, och därför avvisas regeringens skogsbrukssatsningar. Även satsningen på gröna jobb avvisas eftersom det, enligt motionärerna, finns andra effektivare åtgärder att vidta för att det ska bli billigare och enklare att anställa. I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med 396 000 000 Myndigheterna kan erbjuda skogsägare med nyckelbiotoprika brukningsenheter möjlighet till områdesskydd. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Inom utgiftsområde 20 ökas anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur med för samma ändamål. Fördelningen av förstärkningen mellan anslagen på utgiftsområdena ska ses över för att analysera att fördelningen mellan utgiftsområdena är den mest effektiva för att uppnå syftet med förstärkningen. När det gäller gröna jobb anför regeringen i budgetpropositionen att det inom naturvård och markvård finns arbetsuppgifter, som t.ex. röjning och annan skötsel av naturreservat, som kan utföras av personer med kortare utbildning. Dessa uppgifter ökar tillgängligheten till friluftsliv och rekreation, vilket ger ett mervärde för många människor. Genom att höja ambitionsnivån på de uppgifter som kan utföra inom natur- och markvård m.m. skapas förutsättningar för fler praktikplatser och moderna beredskapsjobb åt nyanlända personer och personer som varit utan arbete . Det ger deltagarna en kompetens som efterfrågas av näringslivet inom de gröna näringarna, vilket ökar förutsättningarna för att få en anställning. Satsningen på naturvårdande skötsel görs för att upprätthålla natur- och kulturmiljövärdena i skyddade skogar. Med dessa insatser ökar också förutsättningarna för friluftsliv i skog och mark. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 . Anslaget får användas för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningsutgifter. Intäkterna för avgiftsbelagd verksamhet får disponeras av SVA. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . För att stärka arbetet med civilt försvar vid SVA behövs bl.a. en nivåförstärkning av basresurserna för att motsvara de krav och behov som ställs på t.ex. säkerhetsskydd, infrastruktur, inventarier, expertkompetens och samverkan. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör tillföras 2018. Enligt kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . I kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet. Anslaget får användas för utgifter för ersättning för veterinär service. Anslaget får även användas för utgifter för att minska veterinärkostnaderna för företag med avlägset belägen djurhållning av livsmedelsproducerande djur. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. I kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget minskas med . 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Anslaget får användas för utgifter för förebyggande hälsokontroller och djursjukdatasystem i syfte att begränsa skadeverkningarna av sådana djursjukdomar som bara smittar mellan djur och sådana som kan smitta både djur och människor. Anslaget får även användas till djurskyddsfrämjande åtgärder. Enligt kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del bör anslaget förstärkas med för en översyn av djurparker. I samma motion och i kommittémotion 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 9 anförs att bör ges i uppdrag att genomföra en rikstäckande översyn av de svenska djurparkerna för att säkerställa att dessa lever upp till fastställda Missförhållanden i landets djurparker har enligt motionärerna Regeringen anför i budgetpropositionen att i jämförelse med många andra länder har högt ställda djurskyddskrav och en hög efterlevnad av kraven. Högt ställda lagkrav i kombination med branschens egna omsorgsprogram leder till att har ett gott djurskydd. Regeringen arbetar aktivt nationellt och internationellt med att förbättra skyddet för djuren. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. regeringen att myndigheternas arbete för att utveckla djurskyddskontrollen bidrar till att nå en ökad samsyn, samverkan, likformighet och effektivitet i Regeringen anförde även att den avsåg att fortsätta att nära följa myndigheternas utvecklingsarbete och djurskyddskontrollens utveckling. Frågan om kontroller av djurparker har utskottet behandlat bl.a. i betänkande 2014/15:MJU10. Av betänkandet framgår att Svenska internt utrett frågor om kritik mot djurhållningen och huruvida regelverket har följts på de olika djurparkerna. De har haft interna inspektioner och översyner och har arbetat med frågor om etik och rutiner Länsstyrelserna har bildat en egen samarbetsgrupp. har samarbetat med både länsstyrelserna och djurparkerna, både tillsammans och var för sig. har startat en referensgrupp med de berörda myndigheterna och näringen gemensamt. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Anslaget får användas för utgifter för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar när ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller lagen (2006:806) om provtagning på djur m.m. eller med stöd av författningar som meddelas i lagarna. får användas för statsbidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EU- lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. användas för utgifter för nationell medfinansiering av kontrollprogram som enligt EU:s krav är skyldigt att bistå med. 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Anslaget får användas för utgifter för att förebygga skador av vilt och ersättningar för sådana skador. När det gäller förebyggande åtgärder mot skador i fisket orsakade av sälar bör anslaget användas som nationell offentlig medfinansiering av åtgärder inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet 2014–2020. Bestämmelser om rätten till ersättningar finns i viltskadeförordningen (2001:724). Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala en viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden –. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret, medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst . I kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del anförs att anslaget bör förstärkas med . Motionärerna anför att flera av viltstammarna, t.ex. av varg och vildsvin, är onormalt stora, vilket genererar ett behov av att i första hand förebygga skador. Ökade utbetalningar till följd av viltskador kan också förutses. Enligt kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del bör anslaget minskas med . Enligt kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del bör anslaget förstärkas med . Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över enligt motionärerna. Det behövs generösare regler för ersättningar för de skador som vildsvinen orsakar. Motionärerna föreslår även att markägare ska kunna få ersättningar för skador orsakade av klövvilt. Vidare föreslår motionärerna att staten ska stå för kostnaden för trikintest för att uppmuntra försäljningen av vildsvinskött och att denna kostnad ska belasta anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. Samma frågor tas upp i yrkandena 3 och 4 i motionen. Även motion 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 3 tar upp dessa frågor. I budgetpropositionen nämner regeringen arbete utifrån strategin för svensk viltförvaltning (2015). Arbetet innebär att viltförvaltningen fortsätter att utvecklas. Vildsvinsstammens spridning visar enligt regeringen att ett fortsatt högt jakttryck är viktigt för att stoppa stammens snabba ökning. Antalet trafikolyckor där vilt har varit inblandat har ökat kraftigt , vilket När det gäller rovdjur anser regeringen att ska ha långsiktigt livskraftiga rovdjursstammar. När det gäller trikintester utförs sådana av Statens veterinärmedicinska anstalt (SVA). Testerna ingår i SVA:s avgiftsbelagda verksamhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 . Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för och sjukvård och för utgifter för Centrala djurförsöksetiska nämnden. får disponera intäkterna från avgifter inom områdena tillsyn, djur, växt och utsäde. får även disponera intäkterna från avgifter inom områdena tillsyn, utsäde och tjänsteexport. Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att förstärka totalförsvaret . Det är angeläget att bl.a. stärka förmågan genom utbildningar, övningar och samverkan med andra myndigheter. Även risk- och sårbarhetsanalyserna för sektorn är viktiga för det civila försvaret. Regeringen anser mot bakgrund av detta att anslaget bör tillföras 2018. I kommittémotion 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås en minskning av anslaget med . Enligt yrkande 2 i motionen bör utbudet av viltkött stärkas. För att öka efterfrågan på viltkött, främst i de offentliga köken, vill motionärerna göra en tidsbegränsad satsning där får i uppdrag att inom ramen för ett pilotprojekt bygga upp stärkt infrastruktur för hantering av viltkött. Projektet bör utföras i samarbete med och . Enligt kommittémotion 2017/18:3707 av m.fl. (C) i denna del bör anslaget minskas med . Minskningen sker till följd av att en tidigare anslagsförstärkning från budgetpropositionen bör avvisas. Anslaget föreslås vidare minskas till följd av att en tidigare anslagsförstärkning till de tre R:en (reduction, refinement and replacement, ersättning, begränsning och förfining) bör avvisas. I kommittémotion 2017/18:3795 av m.fl. (L) i denna del föreslås en minskning av anslaget med . I kommittémotion 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Enligt motion 2017/18:3046 av (MP) bör regeringen inrätta en myndighet för djurskydd. Även enligt motion 2017/18:3654 av (SD) bör en djurskyddsmyndighet inrättas. arbete inom ramen för strategin för svensk viltförvaltning kommer enligt propositionen successivt att bidra till och ge underlag för en utveckling av svensk viltförvaltning. Utgångspunkten är viltets värde i vid bemärkelse: naturupplevelser, besöksnäring, jakt, tillgång till viltkött, ny företagsamhet, bevarande av biologisk mångfald och samexistens med andra landsbygdsnäringar. Den vidgade ansatsen främjar och understöder satsningar inom såväl livsmedelsstrategin som landsbygdspolitiken. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) anför regeringen att vilt som resurs till stor del utgör en outnyttjad potential, förutsatt att våra viltstammar förvaltas hållbart. Den tillväxtpotential som finns i marknaden för svenskt vilt bör enligt regeringen tas till vara, och möjligheterna till avsättning av fällt vilt bör öka. Regeringen anför i budgetpropositionen att verksamheten vid det för 3R-frågor som inrättats på bidrar till att stärka djurskyddet på försöksdjursområdet genom samordning och kompetensutveckling. De strategier för 3R-frågor som berörda myndigheter har haft i uppdrag att utveckla bör uppdateras löpande. Kompetenscentrets arbete bör utvecklas ytterligare genom ett effektivt samarbete mellan berörda parter och ett tillvaratagande av den kompetens som finns. De som –2020 tilldelades för 3R- frågor i budgetpropositionen ger möjlighet till detta. är ansvarig central myndighet för djurskyddet. hade en särskild myndighet, , det uppdraget. arbetar, som tidigare gjorde, med lagstiftning, vägledning, information, stöd och samverkan på djurskyddsområdet. Verket ska säkerställa ett gott djurskydd och arbeta för en hållbar utveckling, ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet och en livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna. I myndighetsuppdraget ingår att behandla djurskyddsfrågorna tillsammans med andra frågor som påverkar djurskyddet. Det är länsstyrelsernas uppgift att kontrollera att lagstiftningen följs. samordnar länsstyrelsernas kontroller. Verket arbetar även med vägledningar för att bedömningarna i djurskyddsärenden ska bli så likvärdiga som möjligt i hela landet. har samverkat såväl nationellt som internationellt när det gäller att stärka det internationella djurskyddet. Arbetet har skett bl.a. inom för djurhälsa (OIE) och inom EU, t.ex. i Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhets (Efsa) nätverk för djurskydd. deltar även i grupper under . För att stödja arbetet med djurskyddsfrågor har ett Rådet har till uppgift att fungera som rådgivande organ i djurskyddsfrågor och att vara ett forum för informationsutbyte. bidra till att driva utvecklingen inom etik, utbildning och forskning inom Rådet kan också initiera undersökningar, rapporter, möten och seminarier och föreslå handlingsplaner och djurskyddsbefrämjande Rådet ska vara allsidigt sammansatt och omfatta representanter för olika myndigheter och organisationer. Av budgetpropositionen framgår att regeringen har gett SLU i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor. Rådet är en åtgärd inom livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Det vetenskapliga rådet ska ha till huvudsaklig uppgift att vara ett stöd i regel- och föreskriftsarbetet på 1:9 Bekämpande av växtskadegörare Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 Bekämpande av växtskadegörare. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder mot växtskadegörare och för att ersätta enskilda för skador till följd av sådana åtgärder enligt växtskyddslagen (1972:318). Utgifter för beredskapsåtgärder, akuta skyddsåtgärder, marknadskontroller, inventeringar m.m. mot karantänskadegörare finansieras också med detta anslag liksom undersökningar av växtprover som överlämnar för laboratoriemässig diagnostisering. Vidare får anslaget användas till internationellt engagemang inom området bekämpande av växtskadegörare. Slutligen används anslaget för utgifter för verifiering av de svenska skyddade zonerna. Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. Anslaget får användas för utgifter för gårdsstöd och för andra åtgärder inom den första pelaren av den gemensamma jordbrukspolitiken. Anslaget får även användas för bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Anledningen till att nivån på anslaget sänks är att utbetalningar har kommit i kapp och tidigareläggs till 2017. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m.