bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Regeringen beräknar en ökning med 2019 för rymdforskning och rymdverksamhet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För en översikt över omfattningen av anslagets beställningsbemyndigande hänvisas till propositionen, tabell 10.256 (s. 329). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2019–2034. Som skäl för sitt förslag anger regeringen att den verksamhet som finansieras via anslaget vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning för . Anslaget beräknas öka med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Rymdstyrelsens förvaltningsutgifter. För att kunna finansiera det ökade antalet uppdrag inom området rymdforskning och rymdverksamhet föreslår regeringen att anslaget ökar med . Ökningen finansieras genom en minskning med motsvarande belopp för anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:6 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:7 Kungl. Anslaget ökar med (2,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Kungl. Som en administrativ effektivisering föreslår regeringen att anslaget minskas med för att finansiera Kungl. medverkan i samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Därmed ökar anslaget 7:1 inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:8 för . Anslaget beräknas öka med till följd av pris- och löneomräkning (3,). beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. utgifter varierar mellan åren beroende på om större expeditioner genomförs eller inte. För att klara år med stora utgifter måste hela anslagssparandet tas i anspråk, och anslaget är beräknat utifrån dessa förutsättningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet får ta ut avgifter för tjänsteexport av polarforskningsexpeditioner. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:9 Sunet för . beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Anslaget får även användas för utgifter för grundanslutning till Sunet för de konstnärliga högskolorna, statliga kulturarvsinstitutioner och Kungl. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifterna ska täcka de kostnader som inte täcks av anslaget. beräknas intäkterna uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:10 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Centrala etikprövningsnämndens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för den verksamhet som Expertgruppen för oredlighet i forskning har ansvar för. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:11 Regionala etikprövningsnämnder för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för de regionala etikprövningsnämndernas förvaltningsutgifter. Nämnderna finansierar sin verksamhet genom avgifter. Enligt det ekonomiska målet ska avgifterna täcka kostnaderna för nämndernas verksamhet. beräknar regeringen kostnaderna för verksamheten till . Budget för avgiftsbelagd verksamhet De regionala etikprövningsnämnderna tar ut avgifter för etikprövning av forskning. Nämnden får inte disponera avgifterna. beräknas avgifter uppgå till . 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål för . beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för tull och mervärdesskatt som har betalats av . Anslaget får användas för utgifter för särskilda insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet. Anslaget får även användas för kapitaltillskott till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel efter beslut av i varje enskilt fall. Regeringen föreslår att anslaget minskas med 2018 för att finansiera samarbete om utbildning av läkare och klinisk forskning samt utveckling av hälso- och sjukvården inom ramen för det s.k. . Vidare föreslås anslaget minskas med för att finansiera prioriterade satsningar. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 3:12 Särskilda utgifter för forskningsändamål besluta om kapitaltillskott på högst till holdingbolag knutna till universitet för finansiering av idébanksmedel. Som skäl för sitt förslag anger regeringen att en fortsatt uppbyggnad av idébanker gör det möjligt att öka forskningsresultat som kommersialiseras. Idébankerna består av forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även införandet av en struktur och process för att hantera sådana forskningsresultat. I kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en ökning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med . Motionärerna föreslår en minskning med i förhållande till regeringens förslag av anslaget 3:3 : Förvaltning. Satsningen på behandlas även i yrkande 10, i vilket motionärerna också anger att de inom andra utgiftsområden satsar på Formas och . I kommittémotion 2017/18:2794 av m.fl. (SD) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med . Motionärerna anger att de vill finansiera en del forskning genom ett statligt forskningsinstitut och att ska utöka sin verksamhet och utveckla kvaliteten i sina satsningar. I motion 2017/18:900 av m.fl. (SD) yrkande 9 framförs att forskning ska prioriteras utifrån industrins behov. I kommittémotion 2017/18:3711 av i m.fl. (C) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagen 3:1 : Avgifter till internationella organisationer med till följd av att en tidigare anslagshöjning återställs och 3:7 Kungl. föreslår även en lägre uppräkningstakt för pris- och löneomräkningen (PLO), vilket i denna del påverkar anslagen 3:3, 3:5, 3:6–3:8, 3:10 och 3:11. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag en minskning med för anslaget 3:3 : Förvaltning och en minskning med för anslaget 3:7 Kungl. Motionärerna föreslår en ökning för anslaget 3:3 Rymdforskning och rymdverksamhet med med anledning av en satsning på Rymdstyrelsens verksamhet m.m. Liberalerna avvisar regeringens förslag om forskning till förmån för en egen satsning. Liberalerna föreslår även att pris- och löneomräkningen (PLO) justeras ned , vilket i denna del påverkar anslagen 3:1, 3:3, 3:4 och 3:8. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning av anslagen 3:3 : Förvaltning med och 3:7 Kungl. När det gäller forskning vill utskottet inledningsvis påminna om att det övergripande målet för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av en hög kvalitet (prop. 2011/12:1 utg.omr.16, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Utskottet uttalade att det är av avgörande betydelse att möta de utmaningar som världen och står inför med forskning och innovation. Utskottet välkomnade regeringens förslag till tioåriga nationella forskningsprogram som ett led i denna strävan (bet. 2016/17:UbU12). Med anledning av det anförda finner utskottet det inte motiverat med någon åtgärd från med anledning av motionsyrkandet om en satsning på forskning. När det gäller yrkandena om resurser till forskningsinstitut och forskning för industrins behov vill utskottet hänvisa till det som i forsknings-propositionen anges om industriforskningsinstitutens roll och syfte. Industriforskningsinstituten bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling i global samverkan med lärosäten, näringsliv och samhälle inom flera olika områden och branscher. Instituten vidareutvecklar kunskap och kompetens, stärker industrins och näringslivets konkurrenskraft och löser viktiga samhällsutmaningar (s. 131). gick tre av institutsgrupperna samman i den nya (namnändring från ). I propositionen angav regeringen vidare att den nya koncernen fortsatt skulle verka för bl.a. att uppnå en närmare samverkan med universitet och högskolor, näringsliv och offentlig sektor på nationell och regional nivå samt att vidareutveckla spetskompetensen inom strategiskt viktiga områden för industrins och övriga näringslivets omvandling i nära samverkan med lärosäten och näringsliv (s. 134). Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår att anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel inom utgiftsområde 24 Näringsliv ska öka med 2018 i enlighet med förslagen i forskningspropositionen . Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under liksom utgifter för AB:s verksamhet m.m. (prop. 2017/18:1 utg.omr. Med hänvisning till det anförda finner utskottet inte anledning att bifalla yrkanden om och forskning utifrån industrins behov. När det gäller yrkanden om rymdforskning och resurser till Rymdstyrelsen vill utskottet påminna om att frågan om rymdforskning och rymdverksamhet behandlades i samband med behandlingen av forskningspropositionen 2016 (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). Utskottet instämde då i näringsutskottets uppfattning att det är viktigt att göra det möjligt för svenska företag att även framöver vara i framkant i den ökande konkurrensen inom rymdsektorn, liksom att insatser för rymdindustrin har betydelse för tillväxt och sysselsättningen i andra sektorer. I utbildningsutskottets behandling av kommissionens meddelande om en rymdstrategi för (KOM(2016) 705, utl. 2016/17:UbU13) uttalade utskottet bl.a. att rymdforskning och rymdverksamhet är av vital strategisk betydelse för samhället, och utskottet framhöll bl.a. vikten av att se till att framtidens forskning på ett bättre sätt integrerar rymdforskningen med andra politikområden som söker svar på globala och samhälleliga utmaningar. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen föreslår medel för rymdforskning och rymdverksamhet i enlighet med det som presenterades i forskningspropositionen 2016 samt föreslår ett flerårigt bemyndigande för verksamhet som finansieras via anslaget för rymdforskning och rymdverksamhet. Utskottet ser fram emot den skrivelse från regeringen om en svensk nationell rymdstrategi som aviserades i propositions-förteckningen (). Utskottet finner inte anledning att föreslå någon ytterligare åtgärd från med anledning av motionsyrkanden om rymdforskning. Övriga minskningar av anslag När det gäller övriga yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna hänvisar utskottet till redovisningen av regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för forskning och forskningens infrastruktur. Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och att avstyrka motionerna 2017/18:900 (SD) yrkande 9, 2017/18:2794 (SD) i denna del, 2017/18:3601 (KD) yrkande 1 i denna del, 2017/18:3711 (C) i denna del, 2017/18:3812 (L) i denna del, 2017/18:3857 (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 10 (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt omfattar en redogörelse för budgetpropositionens förslag inom verksamhetshetsområdet och för de motioner som väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i budgetpropositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). /16 deltog ca 35 100 inresande studenter i svensk högskoleutbildning, vilket var 1 900 fler än föregående år. Kvinnorna var, liksom läsåret innan, i majoritet bland de inresande: var kvinnor och var män. Av dessa inresande studenter var det 23 100 som studerade i , vilket var en ökning sedan föregående läsår. Av inresande studenter som var nybörjare vid svenska universitet och högskolor 2015/16 var utbytesstudenter och fritt inresande studenter (freemover-studenter). Antalet utbytesstudenter steg och antalet fritt inresande ökade . Antalet nya inresande har ökat från länder både utanför och inom EU/EES /15. betalade drygt 2 700 nybörjare i svensk högskoleutbildning avgifter,[12] vilket är en ökning jämfört med . Majoriteten av de avgiftsbetalande nybörjarna kom från , och de enskilt största länderna var och . Under /16 studerade drygt 26 400 svenska studenter utomlands, vilket var ca 2 700 färre än föregående läsår. Av de utresande studenterna var 18 400 fritt utresande studenter (s.k. freemover-studenter), 7 260 utresande utbytesstudenter och 910 studerade språkkurser på eftergymnasial nivå. En stor del av den minskning av antalet utresande som har skett sedan det föregående läsåret, 2014/15, beror på en omklassificering av språkkurserna. över har dock antalet svenskar som studerar utomlands ökat. Majoriteten av de utresande studerade i , främst i , och . Många valde även att studera i , och allt fler valde . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:1 Internationella program för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för stipendier till s.k. tredjelandsstudenter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja internationella kontakter inom EU-program och andra internationella program inom utbildningsområdet. Anslaget får även användas för att medfinansiera EU-medel inom Universitets- och högskolerådets ansvarsområde och genomföra stödåtgärder inom ramen för EU:s utbildningsprogram. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För en översikt över omfattningen av anslagets beställningsbemyndigande hänvisas till propositionen, tabell 10.278 (s. 336). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 4:1 Internationella program besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Universitets- och högskolerådet kommer att bevilja stipendier för senare läsår. 4:2 Avgift till och Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:2 Avgift till och för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för medlemsavgift till . Anslaget får även användas för utgifter för Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i (ICCROM) samt utgifter för de Unescokonventioner som har ratificerat. Regeringen anger att utgifterna för anslaget främst påverkas av utvecklingen av budget, andel av budgeten och eventuella valutaförändringar. 4:3 Kostnader för Svenska Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:3 Kostnader för Svenska för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för Svenska förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för bevakning och genomförande av verksamhet. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag . 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning. Anslaget får även användas för utgifter för statistik, analyser och prognoser inom dessa områden. och innevarande år har en stor del av medlen avsatts för den årliga övergripande utbildningsstatistiken och för indikatorsprojekt of (). Anslaget belastas även med förvaltningskostnader för utredningen delegation för en samordnad utveckling av validering 2018–2019. Delar av anslaget används för verksamhet av tillfällig art där behoven uppstår löpande . Anslaget föreslås öka med 2018 och beräknas öka med 2019 och 2020 för internationella studier, förvaltningskostnader för utredningen delegation för en samordnad utveckling av validering, deltagande i andra omgången av PIAAC (Programme for the International Assessment of Adult Competencies) 2018–2023 samt överflyttning av statistikansvaret för och folkhögskolan från Myndigheten för och till . I samband med överflyttningen utökas statistiken över i betydande grad, som såväl den som statistiken över folkhögskolan blir officiell. I kommittémotion 2017/18:3711 av i m.fl. (C) i denna del föreslår motionärerna en lägre uppräkningstakt för pris- och löneomräkning (PLO), vilket påverkar anslaget 4:3 Kostnader för Svenska . I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag en minskning för anslaget 4:4 Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning med . Liberalerna avvisar regeringens förslag till satsning till förmån för en egen satsning. Utskottet anser att regeringens förslag om anslag är väl avvägda. Utskottet har därmed redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden och avstyrker motionerna 2017/18:3711 (C) i denna del och 2017/18:3812 (L) i denna del (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Anslag inom utgiftsområde 16 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I partimotionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag på ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 16. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i kommittémotion 2017/18:3857. uppfattning är att alla skolor ska vara bra skolor och att det inte ska spela någon roll i vilken skola man går. För är det självklart att varje elev ska få det stöd som krävs för att nå kunskapsmålen. Det finns dock skolor där inte ens hälften av eleverna klarar kunskapskraven, där generation efter generation lämnar skolan och går in i utanförskap. Det är oacceptabelt. I svensk skola ska man lära sig allt det som krävs för att kunna stå på egna ben och komma till sin rätt i det svenska samhället. Det är avgörande för utveckling och styrka att alla människor rustas med kunskaper. Vi ska vara ett land som byggs och konkurrerar med kunskap. Därför är det en tydlig prioritering för att vi inte tänker spara på skolan. budgetalternativ innebär utökade insatser på skolor som inte ger eleverna tillräckliga kunskaper. Om Skolinspektionen bedömer att en skola har kvalitetsbrister ska en åtgärdsplan upprättas. Efter åtgärdsplanen ska sedan erbjuda dessa skolor ett särskilt kunskapskontrakt med nationella resurser kopplade till vissa åtgärder som forskningen visar stärker kunskapsresultaten. I de fall skolan inte lyckas genomföra de åtgärder som krävs behövs enligt ett utökat statligt ansvar. vill därför att en skola som trots hjälp inte lyckas lyfta resultaten övergår till statligt huvudmannaskap. Detta ska gälla oavsett vem som är huvudman. Vid behov ska en skola läggas ner. vill avsätta för åtgärder som avser framför allt införandet av obligatoriska kunskapskontrakt och statligt huvudmannaskap för svagpresterande skolor. Skickliga lärare ska ha bra betalt, och lärare ska känna sig trygga med att de riktade lönehöjningar som görs ska fortsätta att gälla. För att göra läraryrket mer attraktivt behövs även möjligheter att göra karriär och utvecklas i yrket. Alliansregeringen införde därför karriärlärartjänster, och målet var att fler än var femte lärare med pedagogisk högskoleexamen skulle få möjlighet till en förstelärartjänst. Vi anser att karriärlärarsystemet ska byggas ut då karriärtjänsterna har varit betydelsefulla. I sin granskning av den svenska skolan lyfter bl.a. fram vikten av goda karriärvägar för att höja läraryrkets status. Vi vill därför fortsätta att bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till 22 000 tjänster. För detta avsätter vi . Vi förstärker även anslagen till vår tidigare satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden genom att avsätta . Forskningen visar att ökad fysisk aktivitet får eleverna att prestera bättre i skolan och minskar risken för psykisk ohälsa. För att stimulera till rörelse och ge alla elever chans att utöva en idrott, även efter skoltid, vill vi anslå till ett aktivitetslyft för fritidshemmen. Alla elever har rätt att känna sig trygga i skolan, men mobbning är tyvärr fortfarande ett stort problem. Ska skolan kunna skapa en trygg miljö utan hot, våld och kränkningar krävs ett genomgripande och systematiskt arbete. Det måste finnas rutiner för hur hot, våld och olika former av kränkningar ska hanteras. Det är viktigt att allt arbete mot olika former av kränkningar i skolan är evidensbaserat. Den brist på kunskap om mobbning som finns på många skolor behöver åtgärdas. Vi vill därför omfördela för att i samråd med Skolinspektionen, (Brå) och ska utarbeta en webbaserad pilotmodell, liknande Matematiklyftet, med syfte att kunna erbjuda ett digitalt kompetenslyft i frågor som rör att förebygga mobbning, våld och kränkningar i skolan. Att vara lärare kräver att man ständigt vidareutvecklar sin kompetens och fyller sin kunskapsbank. Kunskap är i många avseenden en färskvara och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att får ett nytt uppdrag att se över hur alla skolhuvudmän kan bli skyldiga att upprätta en individuell kompetensutvecklingsplan för alla lärare i syfte att garantera regelbunden fortbildning. är det rimligt med ett krav på regelbunden fortbildning för bibehållen lärarlegitimation. Vi vill också att det inrättas ett professionsprogram som säkerställer lärares kompetensutveckling. Vi anser att programmet bör utgå från gemensamma nationella målsättningar för att säkerställa kvaliteten och möjlighet till uppföljning av programmet. föreslår att omfördelas till detta ändamål. Kvaliteten brister på många av landets högskoleutbildningar. Det finns flera rapporter som vittnar om att studier som räknas som heltid, dvs. , ibland har mycket låg andel lärarledda timmar och hög andel självstudier. vill därför inrätta ett särskilt kvalitetsstöd om 2018 för att stärka kvaliteten. Över tid har den lärarledda undervisningstiden på lärarutbildningen minskat. hade lärarstudenterna i snitt lärarledd undervisningstid på lärarutbildningen, har hälften av lärarstudenterna lärarledd undervisning .