bet · H501SfU1 · 2017-12-11 00:00:00 — Regeringen föreslår nu ytterligare förstärkningar av garanti-nivåerna för sjukersättning och aktivitetsersättning med lagändringar som träder i kraft . Garantinivån för hel sjukersättning fr.o.m. den månad då den försäkrade fyller föreslås höjas med 0,08 prisbasbelopp, och för år räknat motsvarar den 2,53 prisbasbelopp. Garantinivåerna för hel sjukersättning t.o.m. månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning föreslås på motsvarande sätt höjas med 0,08 prisbasbelopp. Regeringen föreslår även höjt bostadstillägg för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning (BTP) fr.o.m. . Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många inte längre kommer att beviljas sjukersättning på grund av att de fyller . Antalet nybeviljade sjukersättningar beräknas till ca 7 000 : motsvarande för aktivitetsersättningar beräknas till knappt 8 000 . Det totala antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning förväntas minska, och prognostiseras medelantalet personer till 322 000, för att minska till 285 2020. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till 2018. Utgiftsutvecklingen för bostadstillägg för aktivitets- och sjukersättning styrs av det antal personer som uppbär förmånerna. Utöver detta styrs utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medel-ersättningen. Utgifterna beräknas till . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning beräknas till . Regeringen föreslår att 1 anvisas till anslag 1:3 Handikappersättning, 2 till anslag 1:4 Arbetsskade-ersättningar m.m. och till anslag 1:5 Ersättning inom det statliga personskadeskyddet. Vidare föreslår regeringen att 2 anvisas till anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser bidrag till hälso- och sjukvården för arbetet med sjukskrivnings-processen och försäkringsmedicinska utredningar, bidrag till arbetsgivare för arbetsplatsnära stöd, samt bidrag till företagshälsovården för medicinsk service. Medlen avser även kostnader för rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund samt vissa förvaltningsutgifter. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling av sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. och Arbetsförmedlingen samarbetar för att vidta insatser som bidrar till att den som är sjukskriven återfår arbetsförmågan och kan återgå i arbete. För att förstärka stödet till arbetsgivare föreslår regeringen att förs över till arbetsplatsnära stöd till arbetsgivaren från medel avsatt för rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan . En sådan tillfällig omfördelning bedöms möjlig när volymerna, och framför allt inflödet av personer som aktualiseras för myndigheternas samarbete, har minskat . Myndigheternas gemensamma arbete med att tillhandahålla insatser som förkortar tiden i sjukförsäkringen är även fortsättningsvis en viktig fråga för regeringen. Utgifterna för samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund syftar till att ge individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser stöd för att uppnå eller förbättra sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting och en eller flera kommuner. Vid utgången av 2016 fanns det 82 samordningsförbund som omfattar 247 av 290 kommuner. Av resurserna till samordnings-förbunden ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen. Landsting och kommuner ska bidra med varsin fjärdedel. Utgifterna beräknas till . Regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse som gäller : En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess – Överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL) 2017–2018. Den överenskommelsen omfattar totalt , , för insatser som bidrar till en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. Utgifterna beräknas till . För en rättssäker prövning av rätten till ersättning från sjukförsäkringen behöver i vissa fall, utöver det läkarintyg som utfärdats av den försäkrades behandlande läkare, begära in kompletterande medicinska underlag från hälso- och sjukvården, s.k. försäkringsmedicinska utredningar. Utredningarna ska ge en fördjupad beskrivning av sjukdomens konsekvenser för individens funktionstillstånd och förmåga till aktivitet. De kan därigenom ligga till grund för Försäkrings-kassans bedömning av den försäkrades arbetsförmåga. Regeringen och SKL ingår, ofta årliga, överenskommelser om ersättning till landsting som levererar sådana medicinska utredningar till . Nuvarande överenskommelser gäller för perioden t.om. Den pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar (AFU) som pågått avslutades , och utredningsformen permanentades för att alla landsting även ska kunna välja att göra AFU. finns ett bidrag riktat till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete (förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete). Syftet med bidraget är att underlätta för arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar och ta till vara den enskildes arbetsförmåga på arbetsplatsen och öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. Regeringen avser att ändra i förordningen och utvidga bidraget till arbetsgivarna för köp av arbetsplatsnära stödinsatser till att även omfatta planering, genomförande och uppföljning. Enligt regeringen bör arbetsgivaren kompenseras till hälften med ett tak på per arbetstagare och kalenderår. Vidare bör stödet benämnas arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd. Utgifterna beräknas till . Beloppet förs över från medel avsatta för rehabiliterings-insatser i samverkan mellan . Slutligen beräknas bidrag till företagshälsovården för köp av medicinsk service som ingår som ett led i bedömningen av en arbetstagares arbetsförmåga till . Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för anslag 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019 och 2020. Bemyndigandet avser bidrag för arbetet med sjuk-skrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, försäkringsmedicinska utredningar och forskningsmedel till Forte. Regeringen föreslår att anvisas till anslag 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader. finns en ersättning som kompenserar arbetsgivare som har höga sjuklönekostnader. Kompensationen riktar sig framför allt till mindre arbetsgivare. Antalet arbetsgivare som fick ersättning för sina sjuklönekostnader uppgick till ca 44 400. Av de arbetsgivare som har erhållit ersättning tillhör de allra minsta arbetsgivarna med lönekostnader . Utgifterna för ersättning för höga sjuklönekostnader uppgick till . Detta är avsevärt högre än vad reformen var beräknad till. De första två årens utfall tyder på att vissa arbetsgivares sjuklönekostnader är betydligt högre än vad som har varit känt. För att få bättre kunskap om kvaliteten i de beslut som myndigheten har fattat och i de kostnadsuppgifter som arbetsgivare lämnar gav regeringen i uppdrag att göra en kvalitetsuppföljning av förmånen. Myndigheten ska redovisa uppdraget . Regeringen föreslår att 8 anvisas till anslag 2:1 och att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet vid utbetalning av ersättning för vård i andra länder. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för forskning inom socialförsäkringens område. Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Anslaget ökas till följd av ett antal reformer på välfärdsområdet som har administrativa konsekvenser för . Det handlar t.ex. om införande av begränsning i föräldrapenningen, höjning av barnbidrag respektive underhållsstöd, och reformer inom bostadsbidrag och underhålls-stöd vid växelvist boende. Förutom detta ska medlen användas till en höjning av det allmänna tandvårdsbidraget samt framtagande av statistik inom det internationella området. Regeringen föreslår även att anslaget ökas med till följd av att ska ta över ansvaret för handläggning av etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare fr.o.m. . För att ge förutsättningar att implementera reformen om att månatligen lämna uppgifter till om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, föreslås att anslaget ökas med . Vidare föreslår regeringen att tillförs för att tillsammans med och utöka antalet servicekontor. Regeringen föreslår att anvisas till anslag 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen. Anslaget får användas för Inspektionen för socialförsäkringens förvaltningsutgifter. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2017/18:3753 yrkandena 1, 8 och 9 att anvisar 9 mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna vill bl.a. återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, införa en ny karensdag dag 15, sänka sjukpenningnivån för arbetslösa och införa en sjukpenningnivå på av den sjukpenning-grundande inkomsten (SGI) från dag av SGI från dag 365. Vidare avstyrks regeringens förslag om höjt inkomsttak i sjukförsäkringen. Till anslag 1:2 anvisas ca mindre än regeringen. Regeringens förslag om höjd garantinivå inom aktivitets- och sjukförsäk-ringen och höjt bostadstillägg avstyrks. Motionärerna vill sänka nivån i aktivitets- och sjukersättningen från och avskaffa den automatiska rätten till sjukersättning vid förlängd skolgång, liksom möjligheten för flyktingar att få tillgodoräkna sig den tid de bott i tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid bedömning av rätt till sjukersättning i form av garantiersättning. Till anslag 1:6 anvisas mindre än regeringen. De förebyggande insatserna inom området psykisk ohälsa bör stärkas genom en omfördelning inom anslaget. bör ansvar skärpas för att kunna erbjuda förebyggande insatser. Till anslag 2:1 anvisas mer än regeringen. Motionärerna anser att det bör införas en ny rehabiliteringskedja för psykiatriska diagnoser. Vidare bör granska och följa upp vårdgivarnas arbete och följa den försäkrades arbetsförmåga under hela sjukperioden fram till dess att han eller hon når den bortre tidsgränsen. Möjligheterna att arbeta förebyggande bör stärkas genom att den som har ett arbete och är i behov av förebyggande insatser bör kunna påbörja dessa inom en månad. I yrkandena 2, 3, 5 och 6 begärs tillkännagivanden om en satsning för att inrätta en särskild rehabiliteringskedja för vissa lättare psykiska diagnoser, införa en före-byggandegaranti mot psykisk ohälsa, satsa på ökad tillsyn av vårdgivares arbete med sjukskrivningar och stärka dagens rehabiliteringskedja med tidsgränser och regelbunden uppföljning. Även i kommittémotion 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om en separat rehabiliteringskedja för vissa lättare psykiska diagnoser. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att stärka dagens rehabiliteringskedja. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om tillsyn av läkares sjukskrivningsmönster och i yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att stärka och förtydliga hälso- och sjukvårdens roll inom sjukförsäkringen. Vidare begärs i kommittémotion 2017/18:3034 av m.fl. (M, C, L, KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. I kommittémotion 2017/18:3611 av m.fl. (SD) föreslås att anvisar 2 mer än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:1 anvisas mer än regeringen till följd av effekter av föreslagen inrättad sorgpeng för att en förälder ska kunna vara ledig en månad om ett barn avlider. Till anslag 1:6 anvisas mindre än regeringen för att delfinansiera nya myndigheter inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och effektivisera Finsam. Till anslag 2:1 anvisas mindre än regeringen. Enligt motionärerna behöver upparbeta nya administrativa rutiner och får initialt därmed en ökad arbetsbelastning, som antalet ärenden beräknas minska till följd av skärpta regelverk för utländska medborgares tillgång till de allmänna välfärdssystemen. Vidare föreslås att anvisas till ett nytt anslag: Sjuklön för små företag. Motionärerna anger att förslaget syftar till att göra det både billigare och enklare för mikro- och småföretagen att anställa genom att dessa företag ska få göra avdrag för sina sjuklönekostnader. Det minskade sjuk-löneansvaret kommer också att underlätta för arbetstagare att återinträda på arbetsmarknaden, när arbetsgivarens risker minskar. Även i kommittémotion 2017/18:1592 av m.fl. (SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att införa ett sörjandestöd för föräldrar som mister sitt eller sina barn, s.k. sorgpeng. I kommittémotion 2017/18:3687 av m.fl. (C) yrkandena 1–4 föreslås att anvisar 8 mindre än regeringen. Till anslag 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avstyrker förslaget om höjt inkomsttak i sjukförsäkringen och vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och införa en ny karensdag dag 15. Vidare föreslår motionärerna att sjukpenningen för arbetslösa minskas och att den bortre tidsgränsen i aktivitetsstödet tas bort. Till anslag 1:2 anvisas mindre än regeringen bl.a. till följd av förslag om att reformera arbetslöshetsförsäkringen och att regeringens lagförslag i budget-propositionerna 2016 och 2017 avvisats. Vidare bör möjligheten tas bort för flyktingar att få tillgodoräkna sig den tid de bott i tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid bedömning av rätt till sjukersättning i form av garanti-ersättning. Regeringens förslag om en höjd garantinivå och höjt bostadstillägg för pensionärer () i aktivitets- och sjukersättningen avstyrks. Till anslag 2:1 anvisas ca mindre än regeringen till följd av bl.a. att regeringens förslag om allmän resurs-förstärkning avslås och förslag om att reformera reglerna för ungas rätt till aktivitetsersättning. Till anslag 2:1 anvisas mindre än regeringens förslag till följd av justerad pris- och löneomräkning. Vidare begärs i kommittémotion 2017/18:3034 av m.fl. (M, C, L, KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. I kommittémotion 2017/18:3806 av m.fl. (L) föreslås att anvisar 6 mindre än regeringen. Till anslag 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avstyrker förslaget om höjt inkomsttak i sjukförsäkringen och vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, införa en ny karensdag dag 15 och ytterligare en kontrollpunkt fr.o.m. dag 300 i sjukperioden samt återställa ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen. Till anslag 1:2 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avstyrker för-slaget om höjd garantinivå och höjt bostadstillägg i aktivitets- och sjuk-ersättningen och vill bl.a. återställa sjuk- och aktivitetsersättningen till nivån före . Motionärerna vill vidare ta bort den automatiska rätten till aktivitets- och sjukersättning vid förlängd skolgång, liksom möjligheten för flyktingar att få tillgodoräkna sig den tid de bott i tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid bedömning av rätt till sjuk-ersättning i form av garantiersättning. Till anslag 2:1 anvisas mindre än regeringen på grund av justerad pris- och löneom-räkning. Vidare begärs i kommittémotion 2017/18:3034 av m.fl. (M, C, L, KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. I kommittémotion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 18 föreslås att anvisar 3 mindre än regeringen. Till anslag 1:1 anvisas mindre än regeringen. Motionärerna avstyrker förslaget om höjt inkomsttak i sjukförsäkringen och vill återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen och sänka taket i arbets-löshetsförsäkringen. Till anslag 1:2 anvisas mindre än regeringen. Regeringens förslag om höjt bostadstillägg i aktivitets- och sjukförsäkringen avstyrks. Motionärerna vill avskaffa möjligheten för flyktingar att få tillgodoräkna sig den tid de bott i tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid bedömning av rätt till sjukersättning i form av garantiersättning. Till anslag 2:1 anvisas mindre än regeringen. Enligt motionärerna medför bl.a. avslag på regeringens förslag i budgetpropositionen en minskad administration. Vidare anvisas till ett nytt anslag: Åtgärder för lägre sjuktal. Motionärerna vill införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare på som ger stöd för arbetsgivare i rehabiliteringsfrågor. I yrkandena 8, 11 och 15 begärs tillkännagivanden om att återinföra den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen, om att införa ett pilotprojekt med arbetsplatsrådgivare som stöd för arbetsgivaren i rehabiliteringsfrågor och om ändrade regler för kvalificering till garantiersättning inom aktivitets- och sjuk-ersättningen. Vidare begärs i kommittémotion 2017/18:3034 av m.fl. (M, C, L, KD) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som återinför den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Principen om inkomstbortfall i sjukförsäkringen har försvagats i takt med att de reala inkomsterna har ökat som högsta möjliga ersättning i sjukförsäkringen varit oförändrad. Utskottet delar regeringens bedömning att försäkringsskyddet för den enskilde bör stärkas och att det s.k. taket i sjukförsäkringen därför bör höjas från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . De förmåner som omfattas är sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning, smittbärarpenning och ersättning från vid tvist om sjuklön. Den ekonomiska tryggheten bör även ytterligare stärkas för personer med aktivitets- och sjukersättning. Förmånerna sjukersättning i form av garantiersättning, bostadstillägg och särskilt bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning höjdes fr.o.m. . Enligt utskottet finns det fog för att ytterligare stärka den ekonomiska situationen för de som uppbär dessa stöd. Förmånsnivåerna bör därför höjas på det sätt som regeringen föreslår. Vidare välkomnar utskottet att den försäkrade föreslås kunna få sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall, under vissa förutsättningar, i avvaktan på ett slutligt beslut om en ny period och att SGI-skyddad tid ska gälla . Det är rimligt att en försäkrad har sin försörjning tryggad som tar ställning till en ansökan om en fortsatt ny period med sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall. I budgetpropositionen föreslås även att arbetsgivaren ska vara skyldig att utarbeta en plan i ett pågående sjukfall för återgång i arbete för arbetstagaren. Avsikten är att insatser på arbetsplatser ska vidtas tidigare i ett sjukfall. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det bör införas en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren att planera för den anställdes återgång i arbete vid nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom och anser att det är rimligt att arbetsgivaren vidtar de åtgärder som regeringen föreslår. Åtgärder som vidtas på arbetsplatsen har stor betydelse för sjukskrivnas återgång i arbete. Vidare ser utskottet positivt på att regeringen överväger att utvidga det statliga bidraget till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för anställdas återgång i arbete till att omfatta planering, genomförande och uppföljning av insatserna på arbetsplatsen. Ett sådant initiativ är särskilt välkommet för mindre arbetsgivare som har begränsade ekonomiska möjligheter att vidta åtgärder. För småföretagare konstateras att högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ersattes av en ny ersättning för höga sjuklönekostnader fr.o.m. . Ett nytt anslag: Ersättning för höga sjuklönekostnader, har förts upp på statens budget . Stödet innebär att små företags skydd mot höga sjuklönekostnader har stärkts väsentligt. Det har även blivit enklare för arbetsgivare att få ersättning. Enligt utskottet är det viktigt att åtgärder för unga med aktivitetsersättning utformas så att de ska få möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet noterar att och Arbetsförmedlingen gemensamt har initierat ett projekt där unga får pröva på arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser. Enligt regeringens mening visar försöket att det är möjligt att utöka antalet personer som närmar sig arbetsmarknaden. Regeringen avser att närmare analysera förutsättningarna för att fler unga med aktivitetsersättning ska kunna få hjälp och stöd till arbete. Utskottet anser att regeringens arbete bör avvaktas. I departementspromemorian Karensavdrag – en mer rättvis självrisk (Ds 2017:18) föreslås att karensdagen ska ersättas av ett karensavdrag i sjukförsäkringen och för sjuklön. Promemorian har remitterats och bereds i . Förslagen bör avvaktas. Utskottet är inte berett att ändra på möjligheterna för flyktingar och andra skyddsbehövande att tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt tidigare hemland som faktisk försäkringstid vid prövning av rätt till sjukersättning i form av garantiersättning. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 10 och förslag till ändringar i socialför-säkringsbalken och sjuklönelagen samt två bemyndiganden. Utskottet till-styrker därmed proposition 2017/18:1 punkterna 1–6 och avstyrker motionerna 2017/18:3753 (M) yrkandena 1–3, 5, 6, 8 och 9, 2017/18:3032 (M) yrkandena 1 och 3–5, 2017/18:3034 (M, C, L, KD), 2017/18:3611 (SD) och 2017/18:1592 (SD) yrkande 2, 2017/18:3687 (C) yrkandena 1–4 och 2017/18:3776 (C) yrkande 3, 2017/18:3806 (L) och 2017/18:3835 (KD) yrkandena 8, 11, 15 och 18. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. krav på kvalificering, drivkrafter till arbete, vård av närstående och felaktiga utbetalningar. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). Finn (M) begär i motion 2017/18:1770 ett tillkännagivande om behovet av att se över möjligheterna till ett bättre samordnat kostnadsansvar mellan sjukvård och sjukförsäkring. Motionären anser att den sammanlagda kostnaden för samhället för sjukdom är för stor och att sjukvården och sjukförsäkringen måste samverka på ett bättre sätt än . En lösning skulle kunna vara att staten övertar kostnadsansvaret för sjukvården från landstingen, en annan att lägga över hela kostnadsansvaret för sjukförsäkringen på landstingen. I motion 2017/18:2828 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till ett friare val av sjukförsäkringsleverantör för att stimulera till förbättrade såväl förebyggande som rehabiliterande åtgärder vid sjukdom. Motionären anser att den enskilde bör få disponera sin del av sjukförsäkringsavgiften och själv välja leverantör. De som vill kan ha kvar som leverantör. I motion 2017/18:1353 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att få till en liknande samordning av arbets- och välfärdssektorn som den i (NAV). Enligt motionären bör hanteringen av socialbidrag, arbetslöshetsstöd och socialförsäkring samlas i en gemensam myndighet, med sammanhållna servicekontor. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3835 yrkande 1 ett tillkännagivande om utformningen av socialförsäkringssystemet. Trygghetssystemet anser motionärerna ska ge ekonomisk trygghet under livets olika skeden. Försäkringarna bör därför vara obligatoriska och solidariskt finansierade via det offentliga, men utrymme bör även ges för kompletterande lösningar och personligt ansvarstagande. I motion 2017/18:1691 av (MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om basförsörjning. Motionären anser att samhällets solidariska ansvar för enskilda bör synliggöras genom att alla får rätt till grundläggande ekonomisk trygghet. En basinkomst bör införas som kan ges i stället för de ekonomiska förmåner och stöd som utges . I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ett omfördelande grundavdrag.