bet · H501UbU3 · 2017-09-20 00:00:00 — betänkande 2017/18:UbU3 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. Den lagändring som utskottet tillstyrker innebär att det i skollagen förtydligas att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Rätten att fullfölja utbildningen avser såväl ett påbörjat introduktionsprogram som ett annat introduktionsprogram enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan. Lagändringen innebär vidare att eleven under vissa förutsättningar ska ha rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan. Därutöver innebär lagändringen att om en elev har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Proposition 2016/17:190 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Propositionens huvudsakliga innehåll .......................................................... Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun ................................................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Utskottets förslag till riksdagsbeslut Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2016/17:190. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (S), (M), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (SD), (V), (S), (S), (M), (M) och (KD). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2016/17:190 Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Det har inte väckts några motioner med anledning av propositionen. I propositionen behandlas de förslag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla (SOU 2016:77) som avser en elevs rätt att fullfölja ett introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun. Betänkandet lämnades av (dir. 2015:31) och har remissbehandlats. I propositionen behandlas dock inte utredningens förslag i den del det avser hur denna rätt förhåller sig till elevens individuella studieplan eller hur länge rätten ska gälla från det att utbildningen påbörjades. Lagrådet har yttrat sig över förslaget och haft vissa synpunkter. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Propositionen innehåller ett förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget innebär att det förtydligas att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Rätten att fullfölja utbildningen avser såväl det påbörjade introduktionsprogrammet som ett annat introduktionsprogram. Lagen om ändring i skollagen föreslås träda i kraft . Rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Lagändringen innebär att det i skollagen förtydligas att en elev har rätt att fullfölja introduktionsprogram i gymnasieskolan efter flytt till en annan kommun. Rätten att fullfölja utbildningen avser såväl ett påbörjat introduktionsprogram eller ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan. Eleven ska under vissa förutsättningar ha rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan. Om en elev har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Lagändringen föreslås träda i kraft . De flesta nyanlända som kommer till i gymnasieåldern påbörjar sin gymnasieutbildning på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Programmet vänder sig till nyanlända ungdomar som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket. På språkintroduktion kan eleverna läsa ämnen som ger behörighet till ett nationellt gymnasieprogram eller till en annan utbildning. Programmet är enligt promemorian Elever i gymnasieskolan /17 (2017) det fjärde största i gymnasieskolan och hade /17 ca 35 900 elever. Åldersgränser för rätten att påbörja en gymnasieutbildning I skollagen finns det för varje skolform inom skolväsendet bestämmelser om vilka som har rätt till utbildning inom skolformen. Enligt skollagen ska gymnasieskolan vara öppen endast för ungdomar som har avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande och som påbörjar sin gymnasieutbildning fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller (15 kap. 5 § skollagen [2010:800]). Dessa bestämmelser gäller enbart för ungdomar som är bosatta i landet, vilket enligt skollagen innebär att man ska vara folkbokförd Så är t.ex. fallet med ungdomar som har beviljats ett permanent up- pehållstillstånd eller ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller i minst ett Vid tillämpningen av skollagen ska även vissa som inte är folkbokförda här anses vara bosatta i landet, t.ex. asylsökande (29 kap. 2 § andra stycket 1 och 2 skollagen och folkbokföringslagen [1991:481]). Hemkommunen ansvarar för att barnen får skolgång och att ungdomar er- bjuds plats vid en skolenhet. Hemkommun avser den kommun där en person är folkbokförd. För den som är bosatt i utan att vara folk- bokförd avses med hemkommun den kommun som personen stadigvarande vistas i eller, om personen saknar stadigvarande vistelseort, den kommun som han eller hon för tillfället uppehåller sig i (29 kap. 6 § skollagen). Det finns särskilda bestämmelser som gäller för asylsökandes rätt till gym- Asylsökande har rätt till utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt 18 Även barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning, s.k. gömda barn, och vissa andra grupper, har rätt till gymnasieutbildning end- ast om de påbörjat utbildningen innan de fyllt . Om ett asylsökande barn har påbörjat sin gymnasieutbildning innan barnet fyllt har han eller hon rätt att gå kvar på utbildningen även efter . Detta gäller studier på såväl nationella program som på introduktionsprogram. elev har hunnit fylla när han eller hon uppnår behörighet till ett nationellt program har eleven däremot inte rätt att påbörja ett sådant program. Asylsökande barn ska erbjudas plats i gymnasieskolan så snart det är lämp- ligt med hänsyn till deras personliga förhållanden (12 kap. 14 § gymnasieför- ordningen [2010:2039]), dock senast efter ankomsten. där barnet vistas bör ansvara för att utbildningen kommer till stånd. nerna ersätts av staten för kostnaderna för utbildningen för asylsökande barn och unga, och ersättningen betalas ut i form av en schablon (förordningen [2017:193] om statlig ersättning för asylsökande m.fl., 29 kap. 2 § andra stycket 1 eller 2 och 29 kap. 3 § skollagen). I praktiken innebär regleringen bl.a. att om en asylsökande elev har hunnit påbörja ett introduktionsprogram har denne rätt att slutföra sin utbildning efter att han eller hon har fyllt . Om en nyanländ elev efter har uppnått behörighet till ett nationellt program har han eller hon rätt att påbörja programmet i gymnasieskolan endast om han eller hon har fått uppehållstillstånd, och därmed ska vara folkbokförd i , och om han eller hon påbörjar sin gymnasieutbildning fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller . En nyanländ elev som har fått uppehållstillstånd kan efter det första kalenderhalvåret det år han eller hon fyller påbörja studier på gymnasial nivå inom ramen för komvux eller Utbildningen i gymnasieskolan består av 18 nationella program och 5 introduktionsprogram. De nationella programmen är antingen yrkesprogram eller högskoleförberedande program. För att bli antagen till ett nationellt program krävs behörighet i form av godkända grundskolebetyg. För ungdomar som inte är behöriga till ett nationellt program finns det introduktionsprogram som ska leda till fortsatta studier eller till arbete. Krav på behörighet i form av godkända betyg i vissa ämnen finns även till några av introduktionsprogrammen (15 kap. 7 §, 16 kap. 29–34 §§ och 17 kap. 2 och 8–12 §§ skollagen). Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds plats på något av introduktionsprogrammen preparandutbildning, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion (17 kap. 16 och 17 §§ skollagen). Introduktionsprogrammet språkintroduktion står öppet för nyanlända ungdomar som inte har de godkända betyg som krävs för yrkesprogram och som behöver en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att kunna gå vidare i gymnasieskolan eller till en annan utbildning (17 kap. 3 § skollagen). Till skillnad från de nationella programmen som följer nationella styrdokument fastställda i förordningar av regeringen eller föreskrifter av , ska introduktionsprogrammen följa en utbildningsplan som beslutas av huvudmannen. För varje elev ska det också upprättas en individuell studieplan (17 kap. 7 och 16 §§ skollagen). Enligt förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 455) bör utbildningens syfte, längd och huvudsakliga innehåll framgå av utbildningsplanen. I kombination med elevens individuella studieplan ska utbildningsplanen ge utbildningen den stadga och flexibilitet som är nödvändig. Rätten att fullfölja en påbörjad gymnasieutbildning Hemkommunen ska ansvara för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av sådana program och nationella inriktningar (16 kap. 42 § skollagen). En elev som har påbörjat ett nationellt program har rätt att fullfölja sin utbildning hos huvudmannen eller, om huvudmannen är offentlig, inom samverkansområdet på det påbörjade programmet eller den aktuella inriktningen eller varianten. Detta gäller även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras (16 kap. 37 § skollagen). Vidare har en elev i en skola med offentlig huvudman och som flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen, om den nya hemkommunen erbjuder en sådan utbildning. Om den nya hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. En elev som har påbörjat ett introduktionsprogram har rätt att fullfölja ut- bildningen hos huvudmannen enligt den utbildningsplan som gällde när ut- bildningen inleddes (17 kap. 15 § skollagen). Om eleven har medgett att pla- nen ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Rätten att fullfölja programmet gäller även efter ett studieuppehåll på högst ett år för studier utomlands. Det framgår inte av paragrafen vad som gäller om eleven flyttar till en annan kommun. Regeringen föreslår i propositionen att en elev som har påbörjat ett introduktionsprogram ska ha rätt att fullfölja utbildningen hos huvudmannen enligt den plan för utbildningen som gällde när utbildningen inleddes eller på ett annat introduktionsprogram enligt huvudmannens utbildningsplan. En elev som flyttar till en annan kommun ska ha rätt att fullfölja utbildningen på ett påbörjat introduktionsprogram eller på ett annat introduktionsprogram hos den nya hemkommunen enligt den nya kommunala huvudmannens utbildningsplan. Vidare föreslår regeringen att eleven under vissa förutsättningar ska ha rätt att fullfölja utbildningen hos en huvudman för en fristående gymnasieskola enligt den huvudmannens utbildningsplan. Om en elev har medgett att huvudmannens utbildningsplan ändras, har eleven rätt att fullfölja utbildningen enligt den ändrade planen. Regeringen framhåller i skälen för sitt förslag att det i samråd har framkommit att det finns otydligheter när det gäller rätten att fullfölja utbildningen när eleven flyttar till en annan kommun. För asylsökande elever som har fyllt är en osäkerhet om hur gällande rätt ska tolkas särskilt problematisk då de inte har rätt att påbörja en gymnasieutbildning efter att de har fyllt . Vidare betonar regeringen att studier på introduktionsprogram är nödvändiga för att nyanlända ungdomar ska lära sig svenska och få möjlighet att bli behöriga till ett nationellt program. En gymnasieutbildning är avgörande för att varaktigt kunna etablera sig på arbetsmarknaden, och regeringens mål är att alla unga ska gå en gymnasieutbildning. För att uppmuntra nyanlända unga att studera i gymnasieskolan har bl.a. bestämmelser kring uppehållstillstånd knutits till gymnasiestudier och en fullföljd gymnasieutbildning. De kompletteringar av lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att beviljas uppehållstillstånd i som beslutades innehåller därför bestämmelser om att unga under vissa förutsättningar ska ha möjlighet att få uppehållstillstånd om de bl.a. läser ett introduktionsprogram (prop. 2016/17:133, bet. 2016/17:SfU19, rskr. 2016/17:239). Vidare konstaterar regeringen att det av skollagen tydligt framgår att elever som har påbörjat ett nationellt program har rätt att fullfölja programmet om de flyttar till en annan kommun. har dock belyst att det finns en otydlighet i skollagen när det gäller elevers rätt att fullfölja ett introduktionsprogram efter en flytt till en annan kommun. Utredningen föreslog därför ett förtydligande i lagtexten. Regeringen bedömer att rätten att få utbildning på introduktionsprogram efter flytt till en annan kommun framgår av skollagens allmänna bestämmelser om gymnasieskolan. När det gäller rätten att fullfölja sin utbildning skiljer sig dock bestämmelserna om introduktionsprogrammen (17 kap. 15 §) från bestämmelserna om de nationella programmen (16 kap. 37–41, 49 och 49 a §§) på så vis att det i sistnämnda bestämmelser uttryckligen anges att en elev har rätt att fullfölja programmet efter flytt till en annan kommun. Någon motsvarande skrivning finns inte i 17 kap. 15 §. Regeringen framför att denna skillnad måste ses mot bakgrund av att kommunens skyldighet när det gäller nationella program är att erbjuda ett allsidigt urval av sådana program och nationella inriktningar (16 kap. 42 §). Det innebär att olika kommuner kan göra olika urval och därmed erbjuda sinsemellan olika utbildningar. En elev som påbörjar ett nationellt program i en kommun och flyttar till en annan kommun kan således hamna i situationen att programmet inte erbjuds i den nya kommunen. När det gäller nationella program har det därför funnits ett praktiskt behov av att införa bestämmelser om en rätt för en elev att fullfölja ett påbörjat nationellt program efter en flytt till en annan kommun. Som tidigare nämnts innebär denna rätt att fullfölja utbildningen hos den nya kommunen, om utbildningen finns där, och annars att efter eget val fullfölja utbildningen i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen. Det har inte funnits behov att införa motsvarande bestämmelser när det gäller introduktionsprogram, eftersom alla kommuner är skyldiga att erbjuda sådana program. Då påvisat att det finns otydligheter i fråga om rätten att fullfölja ett introduktionsprogram när eleven flyttar till en annan kommun anser regeringen att ett sådant behov numera finns. En- ligt regeringen är det inte rimligt att elevers möjligheter att fortsätta sin utbildning på ett introduktionsprogram efter 18-årsdagen skiljer sig åt i de fall en elev måste flytta till en annan kommun efter sin 18-årsdag jämfört med om eleven inte flyttar. Regeringen anser därför att det av rättssäkerhetsskäl är viktigt att lagtexten förtydligas. Vidare anser regeringen att rätten att fullfölja introduktionsprogram i första hand gäller hos den nya hemkommunen eftersom det bara är kommuner som är skyldiga att erbjuda introduktionsprogram. En enskild huvudman som anordnar ett nationellt program får också anordna introduktionsprogram (17 kap. 28 § skollagen) men har ingen absolut skyldighet att ta emot elever till introduktionsprogrammen. Endast om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala för utbildningen är den enskilda huvudmannen skyldig att ta emot en elev till språkintroduktion, yrkesintroduktion och individuellt alternativ. När det gäller programinriktat individuellt val är huvudmannen skyldig att ta emot så många elever som har rätt till den sökta utbildningen och som det finns platser för. Detta gäller dock inte en elev i behov av särskilt stöd, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven i form av tilläggsbelopp (17 kap. 29 och 30 §§). som gäller för mottagande av en elev i preparandutbildning hos en enskild hu- vudman regleras inte i nämnda paragrafer. Det följer dock av 15 kap. 33 § och 17 kap. 4 § att en fristående skola över huvud taget inte är skyldig att ta emot en elev till preparandutbildning. Regeringen anser därmed att det bör förtydli- gas i lagtexten att rätten att fullfölja ett introduktionsprogram även bör gälla hos huvudmannen för en fristående gymnasieskola under de förutsättningar som anges i 17 kap. 29 och 30 §§. Rätten att fullfölja en utbildning på introduktionsprogram Till skillnad från ett nationellt program är ett introduktionsprogram vanligen endast ett led i en elevs gymnasieutbildning. duktion till att ge nyanlända ungdomar en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket, vilket gör det möjligt för dem att gå vidare i gymnasieskolan eller till en annan utbildning. statistik visar att av de elever som påbörjade språkintroduktion 2012 hade gått över till ett annat in- Eftersom ett introduktionsprogram normalt endast är ett led i en gymnasie- utbildning menar regeringen att rätten att fullfölja en utbildning på ett intro- duktionsprogram inte endast bör avse en rätt att fullfölja ett visst introduk- tionsprogram utan även bör innefatta rätten att därefter gå ett annat introduk- Detta bör gälla såväl hos huvudmannen där eleven påbörjar sin utbildning som hos en ny hemkommun. Regeringen anser därmed att det bör framgå av lagtexten att eleven ska ha rätt att fullfölja utbildningen på det på- började introduktionsprogrammet eller på ett annat introduktionsprogram. Vidare anser regeringen att det bör framgå av lagtexten att om en elev ska fullgöra sin utbildning hos en ny huvudman bör den fortsatta utbildningen följa utbildningsplanen hos den nya huvudmannen. Av skollagen (17 kap. 7 § första stycket) framgår att en utbildningsplan ska beslutas av huvudmannen. om det inte finns någon skyldighet för huvudmannen att erbjuda exakt samma innehåll i utbildningen i den nya hemkommunen, utgår regeringen från att den utbildning som anordnas i den nya hemkommunen så långt som möjligt mot- svarar den utbildning som eleven påbörjade i sin tidigare hemkommun. Regeringen framför även att den är medveten om att de föreslagna förtyd- ligandena innebär att formuleringen ”fullfölja sin utbildning” används i en nå- got annorlunda betydelse när det gäller introduktionsprogram än när det gäller Styrdokumenten för de nationella programmen är fast- slagna på förordningsnivå och i föreskrifter som är utfärdade av , och en rätt att fullfölja ett sådant program innebär därmed en rätt att fullfölja en utbildning för vilken nationella styrdokument gäller. kommer en elev som flyttar till en annan kommun att fullfölja sin utbildning på ett introduktionsprogram enligt en utbildningsplan som beslutas av den nya Även när utbildningen fullföljs på ett annat introduktionspro- gram kommer utbildningen att fullföljas enligt en annan utbildningsplan. systemet är uppbyggt för att vissa introduktionsprogram ska kunna följas av andra introduktionsprogram fram till dess att eleven t.ex. uppnår behörighet till ett nationellt program, anser regeringen att det med hänsyn till introduktionsprogrammens speciella karaktär är befogat att använda formuleringen ”fullfölja sin utbildning” även när det gäller introduktionsprogram. Behovet av ämneslärare kommer att öka När det gäller det ökande behovet av ämneslärare gör regeringen följande bedömningar. Det pågår en översyn av ämneslärarutbildningen som kan leda till sådana ändringar i högskoleförordningen (1993:100) som avviker från de bedömningar som har legat till grund för den nuvarande regleringen av utbildningen. väntas antalet elever i den svenska skolan öka. som det råder lärarbrist väntas behovet av lärare öka ytterligare . Detta beror både på en växande ung befolkning till följd av en hög nativitet och på att har tagit emot många barn och ungdomar från utlandet . Det har beräknats att 40 000 lärare kommer att saknas 2019. Särskilt kännbar är bristen på ämneslärare. Regeringen har vidtagit åtgärder för att motverka lärarbristen och stärka läraryrkets attraktivitet. Bland annat har en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna inletts. Regeringen har också tagit initiativ till en nationell samling för läraryrket med målet att skapa förutsättningar för att attrahera fler till läraryrket samt behålla och utveckla en högkvalitativ lärarkår. En del av den nationella samlingen är det s.k. Lärarlönelyftet. tillsattes även utredningen skola genom mer attraktiva skolprofessioner (dir. 2016:76) som bl.a. syftar till att ge bättre förutsättningar för lärare, förskollärare och rektorer att utföra sina uppdrag. Uppdraget delredovisades och slutredovisas . För att icke legitimerade lärare ska få sin legitimation har satsningen Vidareutbildning av lärare () förlängts. Det finns även en möjlighet för personer som vill bli ämneslärare och redan har ämneskunskaper motsvarande de krav som ställs för ett eller flera av skolans undervisningsämnen att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU). Regeringen har också infört en särskild KPU för personer med forskarexamen. Därutöver pågår satsningen Utländska lärares vidareutbildning () som syftar till att ge personer med en utländsk lärarexamen kompletterande utbildning. För att möta ett ökande söktryck utökades de särskilda medel som finns avsatta för utbildningen. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra en kampanj för att attrahera ungdomar och unga vuxna till lärar- och förskolläraryrkena. Söktrycket till ämneslärarutbildningen är dock för lågt, främst inriktningarna gentemot arbete i årskurs 7–9 och i gymnasieskolan. Mot bakgrund av den stora bristen på ämneslärare och det låga söktrycket har det inom inletts ett arbete med att se I det sammanhanget avser regeringen att vid be- hov göra ändringar i de bestämmelser i högskoleförordningen som reglerar I propositionen föreslås att ändringen i skollagen ska träda i kraft den 1 no- Regeringen bedömer att det inte behövs några särskilda över- Studier på introduktionsprogram är nödvändiga för att nyanlända ungdomar ska lära sig svenska och få möjlighet att bli behöriga till ett nationellt program. En gymnasieutbildning är även avgörande för att varaktigt kunna etablera sig Det finns dock otydligheter i det nuvarande regelverket när det gäller rätten att fullfölja en gymnasieutbildning på introduktionspro- gram när en elev flyttar till en annan kommun. Särskilt problematisk är osä- kerheten i fråga om hur gällande rätt ska tolkas för asylsökande elever som har fyllt , eftersom asylsökandes rätt att påbörja en gymnasieutbildning end- ast gäller fram till att de fyller .