bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — En möjlig förklaring till det minskande intresset som regeringen lyfter fram är att många elever ser yrkesprogrammen som återvändsgränder. blev det svårare för elever på yrkesprogrammen att läsa de kurser som ger grundläggande behörighet för högskoleutbildning på grundnivå. Därför behöver yrkesprogrammen utvecklas menar regeringen för att i högre grad möta ungdomars varierande intressen och framtidsmål. Regeringen konstaterar också att andelen elever på introduktionsprogram i förhållande till andelen elever på nationella program har ökat som en följd av den stora ökningen av antalet nyanlända elever 2015. Mot denna bakgrund framhåller regeringen att introduktionsprogrammen behöver utvecklas för att öka övergången till nationella program. Den svenska utbildningspolitiken strävar efter att utjämna socioekonomiska skillnader och ge alla människor möjlighet att utvecklas till sin fulla potential. ska vara en ledande kunskapsnation när det gäller utbildning, forskning och innovation. Det ska starta i en förskola av hög kvalitet och fortsätta i en jämlik kunskapsskola med behöriga och kompetenta lärare som ger barn och unga en god grund att stå på. De svenska elevernas kunskaper förbättras, och andelen elever som lämnar med behörighet till gymnasieskolan ökar i de flesta grupper. har ojämlikheten i skolan ökat och är alltjämt en prioriterad fråga. Barn och elever ska lära sig mer, och alla skolor ska vara bra skolor. För att kunskaperna ska fortsätta att öka och ojämlikheten i skolsystemet brytas krävs fler reformer. Resurserna till skolan måste i större utsträckning fördelas efter behov och därmed bidra till att nå målet om en jämlik kunskapsskola. För att säkerställa detta ska resurser prioriteras och fördelas så att hänsyn tas till de skolor och elever som har störst behov. Jämlikheten i skolan har försämrats , vilket bl.a. har synliggjorts genom att skillnader i resultat mellan skolor har ökat liksom de sociala faktorernas betydelse för resultaten. Grundläggande förändringar behövs för att säkerställa en jämlik skola. Eftersom alla skolor ska vara bra skolor ska resurser prioriteras och fördelas så att hänsyn tas till skolor och elever med störst behov. slutbetänkande visade på vissa svagheter i skolans styrning, bl.a. i form av en splittrad ansvarsfördelning, otillräcklig kompensatorisk resursfördelning samt problem med segregation och ojämlikhet. Regeringen föreslår därför en förstärkning av den statliga finansieringen av skolan med . Stödet för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elevernas socioekonomiska bakgrund. Bidraget ska vara villkorat så att de tillförda medlen leder till ökade insatser för jämlikhet, kunskapsutveckling och kvalitet i verksamheten. Därutöver föreslås att extra medel avsätts för en jämlikhetspeng som initierades i vårändringsbudgeten 2017 för att öka andelen behöriga elever till nationella program i gymnasieskolan. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över de statliga myndigheterna inom skolväsendet, inklusive ansvarsfördelningen och organiseringen av myndigheterna på skolområdet, i syfte att skapa en mer ändamålsenlig myndighetsstruktur som effektivare än kan bidra till en bättre skola. Som ett led i regeringens förbättrade styrning av skolan behövs även en översyn för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen och en översyn av behovet av ändrad styrning av den gymnasiala utbildningen. Förskolan spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. För att stärka förskolan har regeringen bl.a. beslutat om åtgärder för en stärkt profession. Regeringen har även gett i uppdrag att göra en översyn av förskolans läroplan. Regeringen vill satsa på att öka nyanlända barns deltagande i förskola för att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten samt påskynda etableringen för utrikes födda kvinnor. Regeringen avsätter därför resurser för att Kommuner och Landsting (SKL) ska kunna ge kommuner vägledning i hur de kan samordna öppen förskola och insatser i bl.a. svenska under föräldraledigheten. Syftet är att ge en introduktion till förskola som föräldrar får stöd i språkinlärning och etablering i samhället. Rättvis och likvärdig betygssättning Betygsättning av elever ska ske på ett rättvist och likvärdigt sätt. Utredningen om nationella prov (SOU 2016:25) visade dock att dagens provsystem inte klarar av att vara ett stöd som säkerställer en rättvis och likvärdig betygsättning. har bifallit regeringens proposition med förslag om digitalisering av de nationella proven, om att proven ska bedömas av någon annan än den undervisande läraren och om att provresultaten särskilt ska beaktas vid betygsättningen. Mer kunskap för alla elever Alla elever har rätt att utvecklas, och skolan ska ge alla elever möjlighet att nå kunskapsmålen oavsett bakgrund och behov. Fortsatta insatser behövs för att lyfta skolorna och elevernas resultat, inte minst i socioekonomiskt utsatta områden. Regeringen har lämnat en proposition med förslag om att införa en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik i förskoleklassen och lågstadiet. Syftet är att säkerställa att elever i behov av extra anpassningar eller särskilt stöd får rätt stöd i rätt tid. Tidiga insatser är effektiva och viktiga för barnens självkänsla. negativ resultatutveckling i internationella studier visar kunskapsresultaten för svenska elever en uppgång i matematik. För att ytterligare stärka elevernas kunskaper i matematik bör enligt regeringen tidigare aviserade satsningar kompletteras med ytterligare en utökning av antalet undervisningstimmar i matematik, i årskurs 7–9 fr.o.m. . Alla barn har rätt att få en bra och likvärdig grund inför . har bifallit regeringens proposition med förslag om obligatorisk skolstart . Enligt beslutet ska skolplikten inledas i förskoleklassen och vara obligatorisk fr.o.m. . Elever som kommer till sent i Goda kunskaper i svenska är viktigt för nyanlända elevers möjlighet att klara sin skolgång och fullt ut kunna delta i den ordinarie undervisningen. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elever har en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i pågått . Satsningen bör enligt regeringen förlängas till 2018. För att öka sent anlända elevers möjligheter att nå behörighet till gymnasieskolans nationella program föreslår regeringen även medel för att stärka rätten till studiehandledning på modersmålet för nyanlända elever i åldern 13–. För många huvudmän är introduktionsprogrammen en allt större andel av gymnasieskolan och många har behövt bygga upp nya verksamheter. I vårpropositionen 2017 avsattes medel för utveckling av introduktionsprogrammen. Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsatt stärka huvudmännen när det gäller att öka förutsättningarna för ungdomar på introduktionsprogrammen att bli behöriga till ett nationellt program. Arbetsplatsförlagt lärande (APL) är ett viktigt inslag i all yrkesutbildning och ger bl.a. elever möjlighet att bygga nätverk. Det kan i synnerhet vara viktigt för nyanlända elever där anknytningen till arbetsmarknaden är svag. För att stärka förutsättningarna för etablering på arbetsmarknaden för elever på introduktionsprogram anser regeringen därför att målgruppen för statsbidraget för gymnasial lärlingsutbildning bör vidgas så att den även omfattar elever på introduktionsprogram som genomför utbildning i lärlingsliknande former. För en nyanländ elev är det angeläget att snabbt utveckla kunskaper i svenska för att kunna gå vidare i sin utbildning. Regeringen menar därför att satsningen på undervisning under skollov bör stärkas för att möjliggöra ytterligare undervisning för elever på gymnasieskolans språkintroduktionsprogram. Mer tid för lärande Elevers möjlighet att få hjälp med läxor ska inte vara beroende av föräldrarnas utbildningsnivå eller betalningsförmåga. För att ytterligare minska familjebakgrundens påverkan föreslår regeringen studieförbundsinsatser inriktade på att öka föräldrars delaktighet i lärandet. Regeringen bedömer att det finns behov av fler simundervisningstillfällen och vill därför införa stöd till huvudmän att anordna lovsimskola för elever i årskurs 6–9. Trygghet, studiero och hälsa i skolan Ett aktivt arbete med jämlikhet och jämställdhet är en grundförutsättning för att säkerställa trygghet och studiero samt motverka kränkande behandling i skolan. Regeringen genomför ett antal satsningar på trygghet, studiero och hälsa i skolan, men ytterligare investeringar krävs. Insatser görs bl.a. i syfte att öka personaltätheten inom elevhälsan. Regeringen verkar även för att skolor och huvudmän inom skolväsendet ska utveckla sitt förebyggande arbete mot våld, mobbning, diskriminering och annan kränkande behandling och med att skapa trygga skolmiljöer. Daglig rörelse och idrott i Mer rörelse under skoldagen och mer idrott i skolan kan vara en viktig del i att skapa förutsättningar för en skola som ger alla elever bättre möjligheter att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Regeringen avser att genom ändringar i skolförordningen (2011:185) utöka undervisningstiden i idrott och hälsa i . Undervisningstiden i elevens val ska minskas med motsvarande antal timmar. Fler ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning Regeringens mål är att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. En slutförd gymnasieutbildning ökar möjligheterna till arbete eller vidare studier. Regeringen avser att lämna en proposition till utifrån förslagen i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Genom bättre undervisning och rätt stöd får alla elever förutsättningar att fullfölja sina studier i gymnasieskolan. Detta kan också bidra till att minska och motverka segregation. bereds förslag bl.a. om att återinföra ett obligatoriskt estetiskt ämne i alla nationella program i gymnasieskolan (U2017/03537/GV). Läraryrkets attraktivitet måste öka. Alla barn och elever ska få möta kompetenta förskollärare och lärare som har förutsättningar att undervisa och utveckla sin profession. De är avgörande för att skapa studiero i klassrummet och stödja eleverna så att ingen lämnas efter eller hålls tillbaka. Det är viktigt med ett starkt pedagogiskt ledarskap i förskolan. En del i detta är att den som leder och samordnar det pedagogiska arbetet vid en förskoleenhet ska benämnas rektor. En annan viktig del i arbetet med att göra lärar- och förskolläraryrkena mer attraktiva och att åstadkomma en ökad professionalisering av yrkena är att minska förskollärares, lärares och rektorers administrativa arbetsbörda. Kompetensutveckling för fler lärare och förskollärare Regeringen gör omfattande satsningar på kompetensutveckling och vidtar åtgärder för att klara den framtida lärarförsörjningen. Satsningen Lärarlyftet II erbjuder behörighetsgivande utbildning till legitimerade lärare och förskollärare som undervisar i ämnen de inte har behörighet för. Regeringen har föreslagit att satsningen förlängs . Läslyftet är en kompetensutvecklingsinsats i språk-, läs- och skrivutveckling. För att fler ska kunna ta del av satsningen avser regeringen att förstärka och förlänga satsningen till 2020. Det är angeläget att säkerställa att alla elever som har behov av specialpedagogiskt stöd ges tillgång till det så att ingen elev lämnas efter. Satsningen Specialpedagogik för lärande syftar till att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt i skolan. Regeringen avser att förlänga satsningen inom ramen för avsatta medel för specialpedagogik. Vidare framför regeringen att det är viktigt att lärare och förskollärare får avlastning och kan ägna sig åt undervisning. Mer stödpersonal i skola och förskola gör det möjligt för lärare, förskollärare och annan personal att få mer tid till det pedagogiska mötet med barn och elever. Regeringen föreslår att medel avsätts för ändamålet för en informationsinsats om anställning genom befintliga arbetsmarknadsåtgärder. Det krävs kraftfulla åtgärder för att stärka den nationella kompetensförsörjningen och öka antalet sökande till gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesprogrammen är basen för industrins och välfärdens kompetensförsörjning och måste ge relevant yrkeskunskap samt i större utsträckning ge grundläggande behörighet till högskolan. Återvändsgränder i utbildningssystemet måste tas bort, och möjligheten att läsa in grundläggande högskolebehörighet på yrkesprogrammen behöver stärkas. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag om stärkta möjligheter för elever på yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan. Lärande som förläggs till arbetsplatser ger elever insikt i arbetslivets villkor och innebär ofta stimulerande lärmiljöer. Regeringen föreslår att det arbete som syftar till att utbilda handledare och stödja utvecklingen av kvalitet inom det arbetsplatsförlagda lärandet (APL), både riktat till huvudmän och branschorganisationer, ska förlängas och utvecklas. Regeringen vill underlätta arbetsgivares kompetensförsörjning av yrkesutbildad arbetskraft och möjliggöra för personer att korta vägen från utbildning till arbete. Regeringen föreslår därför att en försöksverksamhet med yrkesprov ska införas i yrkesutbildningen inom bl.a. gymnasieskolans introduktionsprogram och yrkesprogram. Syftet är att stärka yrkesutbildningens arbetsmarknadsrelevans och samverkan mellan skola och arbetsliv samt tydliggöra vad utbildningarna leder till. En förutsättning för ökad tillgång till och ett brett utbud av yrkesutbildning är tillgång till yrkeslärare. Regeringen bedömer att det är viktigt att stimulera olika branscher och arbetsgivare att i högre utsträckning engagera sig i rekryteringen av yrkeslärare. Anslag och bemyndiganden för barn- och ungdomsutbildning Regeringen föreslår att anvisar 1 till anslaget 1:1 . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Statens skolverks förvaltningsutgifter. För att finansiera en ökning av statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att anslaget minskas med 2019. Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 respektive 2019. För att finansiera utveckling av nationella prov föreslås anslaget minskas med 2018 och beräknas minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 och beräknas ökas med motsvarande belopp . För att utveckla arbetet med yrkesprov beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020–2021. För utveckling av det arbetsplatsförlagda lärandet i yrkesutbildningen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. För att få fler att vilja bli yrkeslärare beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018 respektive 2019. För utvidgning av myndighetens uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och, vid behov, för barn och elever med annat modersmål än svenska, till att även omfatta vuxenutbildningen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå För kommande förslag med anledning av betänkande (SOU 2016:66) beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med och . Ökad kvalitet och genomströmning i gymnasieskolan För kommande förslag om att alla ungdomar ska fullfölja en gymnasieutbildning beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019, 2020 och . För att genomföra en informationsinsats om anställning i skola och förskola genom befintliga arbetsmarknadsåtgärder beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. Stärkt informationsinsats om läraryrket För att genomföra en informationsinsats för att tydliggöra vägarna in i lärar- och förskolläraryrkena beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet tar ut avgifter som ersättning av den enskilda läraren eller förskolläraren för att utfärda legitimationer. Avgifterna ska ge full kostnadstäckning. De lärare och förskollärare som har avlagt behörighetsgivande examen före och har arbetat minst ett läsår eller motsvarande undantas dock från avgiftsskyldigheten. Myndigheten får inte disponera intäkterna. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:2 . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Statens skolinspektions förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för verksamhetsutgifter för Barn- och elevombudet samt . Mot bakgrund av förslagen om ägarprövning föreslår regeringen att anslaget för detta ändamål ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med och . Ekonomisk redovisning på skolenhetsnivå Med anledning av betänkande (SOU 2016:66) föreslår regeringen att anslaget ökas med . För samma ändamål beräknar regeringen att anslaget ökas med . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för myndighetens verksamhet, produktionsstöd för läromedelsframställning och visst internationellt samarbete. För att finansiera en ökning av statsbidraget till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018 och beräknar att anslaget minskas med 2019. Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 och beräknas ökas med motsvarande belopp 2019. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Delar av Specialpedagogiska skolmyndighetens verksamhet är avgiftsfinansierad. Myndigheten disponerar intäkter från tillgängliggörande av läromedel och från ersättning från kommuner för elever i specialskola. Det ekonomiska målet är i denna del av verksamheten att intäkterna delvis ska täcka kostnaderna. Myndigheten disponerar även intäkter från kommuner för elever i förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola samt från för administration av förstärkningsbidrag till folkhögskolor. Det ekonomiska målet är i denna del av verksamheten full kostnadstäckning. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:4 Sameskolstyrelsen . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Sameskolstyrelsens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för Sameskolstyrelsens verksamhet. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifterna avser ersättning från kommuner för elever i sameskola samt förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med sameskola. Ersättningens storlek ska beräknas efter samma grunder som elevens hemkommun tillämpar vid fördelning av resurser i sin egen grundskola, förskoleklass eller fritidshem. Dessutom avser avgifterna intäkter från kommuner för vilka Sameskolstyrelsen efter avtal bedriver samisk förskola. Intäkterna disponeras av myndigheten. beräknas avgiftsintäkterna uppgå till . 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Regeringen föreslår att anvisar 3 till anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för . Anslaget får användas för utgifter för att främja utveckling av skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet samt för insatser som syftar till att minska skolsegregation. Anslaget får även användas för utgifter för svenskt deltagande i internationella studier och tävlingar på utbildningsområdet. Anslaget får vidare användas för utgifter för administration av uppdrag, uppföljning och utvärdering av uppdrag och satsningar, utredningar samt statsbidrag och stipendier. För att finansiera ersättning till kommunerna för ett utökat åtagande vid ett införande av prao för elever fr.o.m. årskurs 8 i och årskurs 9 i specialskolan föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018, och det beräknas minskas med 2019 och med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 samt beräknas ökas med motsvarande belopp 2019 och . Betygsättning i moderna språk För att finansiera en justering av belopp för ersättning till kommunerna för ett utökat åtagande för betygsättning i moderna språk beräknar regeringen att anslaget minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas ökas med motsvarande belopp . Utveckling av nationella prov För att finansiera utveckling av nationella prov föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018, och det beräknas minskas med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp 2018 och beräknas ökas med motsvarande belopp . Jämlikhetspeng till utsatta skolor Regeringen föreslog i vårändringsbudgeten en förstärkt investering i de mest utsatta grundskolorna genom att införa en jämlikhetspeng. Regeringen beräknar att anslaget behöver ökas med 2018 för detta ändamål. För att förstärka och förlänga satsningen Läslyftet beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. Fortbildning av lärare i specialpedagogik För att förlänga den generella satsningen på fortbildning av lärare i specialpedagogik beräknar regeringen en omfördelning av 2020 av avsatta medel för specialpedagogik. Försöksverksamhet med ökad undervisningstid i svenska För att förlänga den pågående försöksverksamheten med ökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018. För bidrag för lärare som deltar i fortbildning i fråga om programmering beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Läsa-, skriva-, räknagaranti, kompetensutveckling För kompetensutveckling och genomförande med anledning av införandet av en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. För att införa ett stöd till huvudmän för att anordna simskola på loven för elever i årskurs 6–9 beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med . Säkerhetshöjande åtgärder på skolor För att stödja säkerhetsarbetet på skolor som har en hotbild mot sig beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. Insatser i svenska kombinerat med öppen förskola För att sprida goda exempel och stimulera kommuner att erbjuda insatser i svenska kombinerat med öppen förskola beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2018, 2019 och 2020. Läsa-, skriva-, räknagaranti, kompensation till kommunerna För att ytterligare kompensera skolhuvudmännen för ökade utgifter med anledning av en åtgärdsgaranti i läsning, skrivning och matematik föreslår regeringen att anslaget minskas med och att motsvarande belopp tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25. Minskningen sker genom en minskning av avsatta medel för specialpedagogik. Neddragning av statsbidrag gymnasial lärlingsutbildning För att finansiera andra prioriterade insatser, framför allt för att stärka kvalitet och attraktionskraft i yrkesutbildningen i gymnasieskolan, föreslår regeringen att anslaget minskas med 2018, och det beräknas minskas med 2019, 2020, 2021−2022 och i den del som avser statsbidrag för gymnasial lärlingsutbildning. Gymnasieskolans yrkesprogram blir behörighetsgivande För kommande förslag om att återinföra högskolebehörigheten på yrkesprogrammen beräknar regeringen att anslaget behöver ökas med 2020, 2021 och .