bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — eller behövs för gårdens drift, att få stöd för restaurering av dessa. anser att regeringen bör se över möjligheten att ta fram ett större och mer riktat stöd till just restaurering av överloppsbyggnader. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) (C) anför: Mitt i en stark internationellt driven högkonjunktur växer problemen i svensk ekonomi. Tudelningen ökar på den svenska arbetsmarknaden, där utsatta grupper utgör en allt större del av de arbetslösa. Det finns en klyvning mellan de orter som vunnit på strukturomvandlingen och följt med i den globala uppgången, och de som ställts utanför. Regeringen bedriver i det läget en oansvarig löftespolitik som minskar det strukturella sparandet och förstärker obalanserna och riskerna för en överhettning, i stället för att använda de goda tiderna för att skapa en hållbar grund för långsiktig tillväxt. Till skillnad från regeringen vill vara sparsamma när konjunkturen är god, både för att ha resurser att mota nästa kris och för att inte förstärka riskerna för en överhettning som kan leda till en ny kris. Vi sparar mer än regeringen och totalt 30 miljarder mer 2018–2020. En stor utmaning för och en viktig uppgift för är att bryta den regionala klyvningen. Landsbygdens utmaningar är i grunden en spegling av hela utmaningar. Det finns en tudelning mellan såväl människor som orter. För att ge hela landet möjlighet att växa krävs en kraftfull jobb- och företagarpolitik. För landsbygden är inte minst de gröna näringarna De skapar jobb såväl i den egna som i kringliggande branscher, som de utgör basen för en klimatsmart omställning av det svenska Därför är det viktigt att värna om de gröna näringarnas konkurrenskraft och förutsättningar. Bra företagspolitik, med minskad administrativ regelbörda och lägre kostnader, är den viktigaste politiska åtgärden för att främja företagande, inte minst i de gröna näringarna. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår vi från att delta i beslutet om anslagens fördelning. betraktas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. stället framför vi i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 23 som förordas i anslagsmotion 2017/18:3855 av m.fl. (C). anser att anslaget 1:1 totalt i relation till regeringens förslag. minskas med till följd av att en tidigare förstärkning om skydd av skog beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen Vidare bör anslaget minskas med till om gröna enkla jobb, nyckelbiotopsinventering avvisas, med till följd av att regeringens förslag om laserskanning av skogliga grunddata avvisas och med till följd av att regeringens förslag om hyggesfritt skogsbruk Vi anser att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning för skydd av skog beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. Anslaget bör också minskas med till följd av att vi avvisar regeringens förslag om enkla gröna jobb. När det gäller anslaget 1:3 anser vi att det bör minskas med och att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare föreslår att anslaget 1:8 minskas med i relation till regeringens förslag. Detta är till följd av att vi anser att en tidigare förstärkning på beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen och en tidigare höjning av anslaget med för 3R bör avslutas. När det gäller anslaget 1:14 anser vi att det bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Konkurrenskraftig livsmedelssektor bör minskas med i relation till regeringens förslag till följd av att anser att en tidigare anslagshöjning för främjande av ekologiska livsmedel bör avslutas. Anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör ökas med totalt i relation till regeringens förslag. att bör satsas på bredbandsutbyggnad i hela landet. Anslaget har tidigare minskats med för en finansiering av Vi anser att dessa medel ska återföras till anslaget. anser vi att anslaget bör minskas med till följd av att vi avvisar regeringens förslag om åtgärder för ekologisk konsumtion och Av samma anledning beräknas anslaget minskas med 50 000 000 kronor 2019 och med 2020. Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur föreslås ökas med i förhållande till regeringens förslag i syfte att utöka programmet för miljövänliga bränslen i anser att metangasreduceringsersättningen ska förstärkas och ökar därför anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket med i relation till regeringens förslag. föreslår att anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. minskas med 10 000 000 jämfört med regeringens förslag till följd av att vi avvisar förslaget om en allmän resursförstärkning. Vidare anser vi att anslaget 1:23 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. anser även att anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning bör minskas med totalt i förhållande till regeringens förslag. Det bör minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning för artprojektet beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas och med till följd av att en anslagshöjning för en riskvärderingsfunktion beslutad i samband med behandlingen av budgetpropositionen bör avslutas. föreslår även en lägre uppräkningstakt av pris- och löneomräkningen i förhållande till regeringens förslag, vilket påverkar anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14 och 1:23. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) (L) anför: I motionen En budget som håller ihop (2017/18:3752) presenteras Liberalernas budgetförslag . De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. Inom majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 23. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 23 (mot. 2017/18:3795). Liberalerna driver på för att jordbruks- och livsmedelspolitiken ska ha ett tydligt konsument- och hållbarhetsperspektiv. Jord- och skogsbruket ska i likhet med andra sektorer bära sina egna miljö- och klimatkostnader men också ersättas för kollektiva nyttigheter som naturvård och bevarande av den biologiska mångfalden. Den svenska skogspolitiken ska vila på två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet. Skogens potential inom förnybara material, kemiska produkter, textilier och energiproduktion ska tillvaratas. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka genom att t.ex. avverkningsmetoder kan variera. Både staten och skogsnäringen har ett långtgående ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster, bevara den biologiska mångfalden och slå vakt om naturvård och miljöhänsyn. Liberalerna anser att befintliga modeller för att skydda värdefull natur bör kunna användas i större utsträckning. Liberalerna välkomnar till viss del regeringens satsning på nyckelbiotoper, vilket framkommer i Liberalernas budgetmotion för utgiftsområde 20 där vi gör särskilda insatser för att skydda värdefulla naturskogar, s.k. gammelskogar. Vidare är vi positiva till regeringens satsning på hyggesfritt skogsbruk inom anslaget 1:1 . I årets budgetmotion omprioriterar vi dock vissa belopp för att finansiera andra angelägna satsningar. Liberalerna anser därför att anslaget 1:1 bör minskas med totalt och anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket med totalt i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar regeringens satsning på enkla gröna jobb då vi har andra mer effektiva åtgärder för att det ska bli billigare och enklare att anställa. Detta innebär att Liberalerna avvisar inom anslaget 1:1 och inom anslaget 1:2. För att prioritera andra satsningar i denna budget avvisar vi även regeringens förslag som motsvarar inom anslaget 1:1. Vi avvisar även skogsbrukssatsningar på respektive inom anslaget 1:2. Liberalerna anser att anslaget 1:3 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag för att prioritera andra satsningar. Vidare anser vi att anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. bör minskas med och anslaget 1:8 Statens jordbruksverk bör minskas med totalt i relation till För att finansiera andra prioriterade satsningar i denna budget avvisar vi regeringens förslag som motsvarar inom Anslaget 1:14 bör minskas med och anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser Liberalerna att det behövs en återgång till tidigare anslagsnivåer när det gäller anslagen 1:1, 1:2, 1:7, 1:8 och Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättnings- möjligheter ska tas till vara. De generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett förbättrat företagsklimat behöver kombineras med regionala Vi är generellt kritiska till att den politik som regeringen driver när det gäller landsbygden och statsbidrag inte har detta tydliga Liberalerna anser att pengarna kan komma till bättre nytta om de används för mer långsiktiga och tillväxtfrämjande investeringar. ett tydligt behov av satsningar på förbättrad uppkoppling i hela landet och När det gäller anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur anser Liberalerna att det bör minskas med 95 000 000 kronor totalt i förhållande till regeringens förslag. Vi avvisar satsningar som motsvarar och under anslaget. samma anslag anslår vi i stället för snabbare utbyggnad Vidare avvisar Liberalerna regeringens satsning på inom anslaget 1:17 då vi är emot regeringens olika stöd och subventioner till Livsmedelsproduktionen ska, oavsett om den är kon- ventionell eller ekologisk, styras av konsumenternas efterfrågan och inte av stöd, subventioner eller snedvridande regler. Liberalerna har tillsammans med övriga allianspartier och regeringen förhandlat fram övergripande och strategiska mål för en livsmedelsstrategi. Gemensamt slog vi fast att livsmedelsproduktionen ska styras av konsumenternas efterfrågan. Regeringen har dock satt upp statliga produktionsmål som innebär att 30 procent av jordbruksmarken och av den offentliga konsumtionen ska vara ekologiska till 2030, vilket vi anser strider mot de gemensamt Liberalernas utgångspunkt med livsmedelsstrategin var att utifrån ett marknads- och konsumentperspektiv presentera förslag på konkreta åtgärder för att lyfta svensk jordbruksproduktion. Det är positivt att världsmarknaden för jordbruksprodukter är alltmer avreglerad, men det innebär också nya villkor för svenskt jordbruk. svenskt jordbruk är det viktigt att svenska bönder tillåts konkurrera med utländska på mer lika villkor. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Höga miljö- och djurkrav är ett viktigt för svensk livsmedelsproduktion. Svensk mat är klimatsmart och produceras med god djuromsorg och miljöhänsyn. Detta är konkurrensfördelar som måste värnas. Att öppna marknader för handel stimulerar livsmedelsproduktion och effektiv användning av . EU:s jordbrukspolitik behöver reformeras i grunden. Jordbrukarstödet, utom stöden för miljöåtgärder och landsbygdsutveckling, ska avvecklas liksom EU:s handelshinder mot omvärlden. Samtliga direktstöd och marknadsregleringar ska fasas ut . Utsläpp från det svenska jordbruket kommer till stor del från metan från idisslande djur, användningen av fossila bränslen och indirekt från tillverkningen av mineralgödsel och foder. måste vi se betande djurs betydelse för det öppna landskapet och den biologiska mångfalden. För att minska köttkonsumtionens klimatpåverkan behöver köttproduktionen bli bättre, men köttkonsumtionen behöver också minska. Marknadsdriven märkning och certifiering av varor är positivt. Metan ökar den globala uppvärmningen, och ett sätt att minska metangasutsläppen är att omvandla metangas från bl.a. gödsel till el och värme. Liberalerna står bakom insatser för miljöförbättrande åtgärder inklusive metangasreducering inom anslaget 1:19 även om vi inte står bakom regeringens fokus på ekologisk odling. Inom utgiftsområde 20 anslår Liberalerna 1 för nationella klimatinvesteringar som bl.a. kan användas till biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket. När det gäller anslaget 1:23 anser Liberalerna att det bör minskas med i relation till regeringens förslag. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, t.ex. övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödslingen. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. För att effektivisera och minimera användningen av sådan gödsel vill Liberalerna införa en läckageskatt. Förändringen beräknas stärka de offentliga finanserna 2018 med . I enlighet med klimatavtalet från måste subventionerna till fossila bränslen bort. Vi anser därför att dieselsubventionerna inom jordbruket successivt måste avskaffas. Vi anser att ska driva på för att stärka djurskyddet i hela . All djurhållning måste garantera djuren ett värdigt liv och en anständig död. Kontrollen av att nationella lagar och EU-regler följs ska skärpas. Utvecklingen av antibiotikaresistens hotar folkhälsan. ska arbeta i EU och globalt för en ansvarsfull antibiotikaanvändning, både bland människor och på djur, baserad på medicinska bedömningar. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2018–2020 Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1, 1:3, 1:4, 1:8, 1:14 och 1:23. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (KD) (KD) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den önskar avstår vi från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut eller behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och att anslagen inom utgiftsområde 23 på det sätt som framgår av motion 2017/18:3767. Enligt EU:s energiskattedirektiv är det möjligt för medlemsländerna att tillämpa en lägre skattesats, t.o.m. att sänka skatten till noll, för energi- produkter som används inom jordbruket. Den faktiska skatten på diesel som används inom jordbruket varierar stort mellan de olika EU-länderna. genomsnittliga totala skatten ligger på per liter. svenska bönderna betalar en betydligt högre dieselskatt än sina europeiska Den svenska dieselskatten för jordbruket uppgår till per liter (4,per liter fr.o.m. ). föreslår att skattenedsättningen av dieselskatten utökas så att den totala skatten på diesel som används inom jordbruket sänks med per liter. Därmed uppgår skatten till per liter och per Ett villkor för att få ta del av sänkningen ska vara att jordbrukaren i fråga använder icke-fossilt bränsle. Därigenom stärks jordbrukets konkurrenskraft som omställningen klimatneutral produktion påskyndas. anser att anslaget 1:1 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket bör minskas med i relation till regeringens förslag. Regeringen föreslår en landsomfattande inventering av nyckelbiotoper. Vi anser dock att nyckelbiotopsbegreppet är dåligt anpassat efter förhållandena i nordvästra . Vidare var inte begreppet när det introducerades tänkt som ett verktyg för att stoppa avverkningar. Det finns även en problematik ur rättssäkerhetssynpunkt när nyckelbiotoper inventeras. Om ett virke avverkats i nyckelbiotoper kan det inte certifieras enligt (). Detta innebär att nyckelbiotopsinventeringen får en direkt formell och ekonomisk effekt. Det görs inte någon prövning av om inventeringsresultatets ekonomiska effekter för markägaren är proportionella mot det naturvårdande syftet. Det går inte heller att överklaga en nyckelbiotopsinventering. rättsosäkerhet för markägaren. Att staten kan erbjuda ägare till nyckelbiotopsrika marker formellt skydd i utbyte mot ekonomisk ersättning ändrar inte på denna rättsosäkerhet då de redan förlorat en stor del av markens ekonomiska värde. Regeringens respekt för äganderätten och markägares rättssäkerhet har inte imponerat. När regeringen säger sig vilja stärka allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet genom bl.a. ökade möjligheter att överklaga skogsbruksåtgärder blir detta ett sätt att vrida makten ur markägarens händer när det gäller brukandet av det egna skogsinnehavet. Nuvarande inventeringsmetodik för nyckelbiotoper leder till tveksamma beslut där skogsmark riskerar att tas ur drift på felaktiga grunder, vilket blir ytterligare ett hinder för landets skogsägare. Utifrån den osäkerhet som råder om regeringens och myndighetspersoners avsikter att värna rättssäkerheten för skogsägare föreslår att avvisar regeringens förslag om satsning på nyckelbiotopsinventering inom anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket. Vidare anser att anslaget 1:3 bör minskas med och att anslaget 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Rovdjursangrepp på tamboskap och husdjur kan orsaka stor ekonomisk skada för lantbrukare och leder till stor otrygghet bland många som lever i rovdjurstäta områden. Dagens ersättningsnivåer till dem som får sina tamdjur rivna och dödade av rovdjur behöver ses över. Rennäringen ska värnas eftersom den är en betydelsefull del av samisk kultur samt viktig för sysselsättning och boende i norra inland och fjällvärld. Ett stort problem är att vildsvinen plöjer upp vallodlingar med stora skador som följd. I kampen mot vildsvinen är den enskilda bonden rättslös. Bonden får inget stöd för förlorad skörd, inga pengar för stängsel eller ersättning för tid som måste läggas på avskjutning. Det behövs därför generösare regler för ersättning för de skador som vildsvinen åsamkar. har skador orsakade av vildsvin ökat kraftigt. fanns möjlighet att få statlig ersättning för dessa skador enligt viltskadeförordningen som upphörde . föreslår att markägare ska kunna få ersättning för skador orsakade av klövvilt. Vi anser att anslaget 1:7 Ersättningar för viltskador bör ökas med i relation till regeringens förslag för detta syfte. Vidare föreslår för att uppmuntra försäljning av vildsvinskött att staten ska betala kostnaden för trikintest (ca ). Detta beräknas kosta och belastar anslaget 1:7. föreslår därmed att anslaget 1:7 ökas totalt med i relation till regeringens förslag. Vidare anser vi att anslaget 1:8 bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi anser även att anslaget 1:14 bör minskas med och anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör minskas med i relation till regeringens välkomnar regeringens satsningar på ekologisk produktion och konsumtion. Vi vill skapa möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val för att möta sina egna och omvärldens behov. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val men däremot säkerställa att informationen finns tillgänglig för dem som är engagerade och göra det lättare att själv välja mat som är bra för hälsa och miljö. Lokala kontrakt kan bidra till en levande landsbygd med en god produktion av livsmedel och lokala produkter av god kvalitet. Framtagande av lokala kontrakt skulle kunna stödjas genom landsbygds- välkomnar även regeringens satsning på betesmarker En förutsättning för det öppna landskapet är att marken brukas och betas, och det är därför nödvändigt att den svenska mjölk- och köttproduktionen värnas i alla forum där dess existens ifrågasätts. sammanhang kan även hästnäringens betydelse lyftas fram. vinterfoder är också nödvändigt för att kunna hålla djur på markerna under Vallodling och betesmarker kompletterar således varandra, och båda dessa former av markanvändning bör finnas i hela landet. Vidare anser vi att anslaget 1:22 Främjande av rennäringen m.m. bör minskas med och att bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. vill se en riktad forskningssatsning på grödor som kan vara funktionella i . Jordbruksforskningen behöver i samverkan med näringen satsa på att utveckla förädlingstekniken för att kunna ta fram nya grödor med förutsättningar att klara framtidens förändrade klimat och minska behovet av bekämpningsmedel. Det behövs även fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mer hållbart brukande, bl.a. via insatser som Greppa näringen. Hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt. Klimatförändringarna påverkar också den svenska skogen. Det är därför angeläget att fortsatt stimulera forskning och utveckling av olika plantslag för att dra nytta av den möjlighet till ökad produktivitet inom skogsbruket som klimatförändringen kan medföra. anvisar därför vardera till forskning om nya grödor och nya trädslag genom att anvisa ytterligare i förhållande till regeringens förslag till anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Eftersom vi avvisar den ökning av anslaget som regeringen föreslår hamnar på samma nivå som regeringen på detta anslag. budgetförslag innebär en avveckling av de reformer som introducerades i budgetpropositionen och budgetpropositionen samt av de reformer som aviserades i budgetpropositionen och som inte efterfrågats av . bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av PLO-uppräkningen –2020. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 23: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden. 2.Riksdagen godkänner förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas för finansiering av underhåll av för arrendeavtalen nödvändiga stängsel. 3.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt uppställning i propositionen. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i uppställningen i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:1029 av (KD):