bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Vidare framgår att branschen har ett stort ansvar i arbetet för att nå ett hållbart växtskydd men att det också finns behov av ett antal offentliga insatser. Propositionen fokuserar på behovet av offentliga åtgärder. När det gäller integrerat växtskydd framhålls i propositionen att miljö- och hälsoriskerna med växtskyddsmedel behöver minska. Jordbrukets tillgång till alternativa metoder bör därför öka. arbetar med integrerat växtskydd där fokus bl.a. ligger på behovet av förebyggande åtgärder. För utvecklingen av ett hållbart jordbruk behövs satsningar på forskning, bl.a. för att ta fram åtgärder för integrerat växtskydd. Regeringen gav för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) i uppdrag att identifiera forsknings- och utvecklingsbehov inom växtskyddsområdet. Formas presenterade sin slutrapport , och i rapporten lämnas ett antal rekommendationer; bl.a. föreslås att samverkan inom växtskyddsområdet utvecklas genom att en mer formaliserad plattform etableras. När det gäller tillgång till växtskyddsmedel konstateras att det behövs god tillgång till växtskyddsmedel, såväl biologiska och kemiska som alternativa metoder, för att jordbrukarna på ett effektivt sätt ska kunna hantera de växtskyddsproblem som uppkommer i odlingen. Detta är avgörande såväl för ett konkurrenskraftigt jordbruk som för ett långsiktigt hållbart växtskydd. I propositionen noteras att svenska odlare i vissa fall har tillgång till färre växtskyddsmedel av betydelse för produktionen än odlare i konkurrentländer. Förutsättningarna för en lönsam produktion försämras när växtskyddsproblemen kan hanteras. En konsekvens kan bli att odlingen minskar eller försvinner från hela eller delar av landet. Ökad tillgång till växtskyddsmedel ska inte leda till att riskerna för vare sig människors hälsa eller miljön ökar. Moderna växtskyddsmedel och metoder kan ha bättre träffsäkerhet och kan därför också innebära en lägre miljöbelastning. I propositionen uppmärksammas vidare att det finns ett antal faktorer som ligger bakom dagens brist på växtskyddsmedel. Till en del kan bristen härledas till att den norra zonen och av företagen kan uppfattas som en liten marknad. En annan faktor som spelar in är hur det tar för den ansvariga myndigheten att hantera ett produktgodkännande. I är det Kemikalieinspektionen som är ansvarig myndighet. För att effektivisera processen för produktgodkännanden har Kemikalieinspektionen bl.a. fått ett särskilt uppdrag att föreslå lösningar till förbättrad balans i ärendehandläggningen av växtskyddsmedel. Vidare höjdes anslaget 2015 med och ytterligare 2016. Dessa medel är öronmärkta för just prövningen av bekämpningsmedelsärenden. Vidtagna åtgärder börjar ge effekt, och myndigheten har förbättrat ärendebalansen för växtskyddsmedel. Reglerna om ömsesidigt erkännande i och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden är viktiga. Lagstiftarens avsikt med reglerna om ömsesidigt erkännande är att detta ska vara en förenklad process där en produkt som är godkänd i ett medlemsland inom en zon ska kunna godkännas med ett förenklat förfarande i andra länder. Enligt propositionen är det viktigt att EU-förordningen tillämpas på ett korrekt sätt i alla medlemsstater. Ett aktivt deltagande i zonsamarbetet kan innebära en snabbare och mer effektiv handläggning av ärenden om ömsesidigt erkännande. Enligt översynsklausulen till förordningen om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden ska kommissionen lägga fram en rapport för och rådet bl.a. om hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt om medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännande (artikel 36.3). Rapporten ska vid behov åtföljas av lämpliga lagstiftningsförslag för att ändra dessa bestämmelser. Översynen ger således möjlighet att belysa frågor om t.ex. förordningens effekter på konkurrensförhållanden mellan odlare i olika medlemsländer. Enligt propositionen är det angeläget att den översyn av förordningen som aviserat inkluderar lagstiftningens påverkan på jordbrukets diversitet och konkurrenskraft samt på människors hälsa och på miljön i enlighet med förordningen. Det är viktigt att verka för att den samordning som förordningen syftar till ska få tydligare genomslag. Det är också en av de prioriteringar som regeringen ser framför sig inför arbetet med översynen. Regeringen kommer därför att delta aktivt i översynsprocessen. Mot bakgrund av översynen anordnade tillsammans med Miljö- och ett diskussionsmöte för svenska aktörer där synpunkter hämtades in. Regeringen kommer att ta fram ytterligare underlag för analys av förordningens effekter. Regeringen gav 2010 i uppdrag att inrätta ett växtskyddsråd vars syfte är att sprida kunskap samt att vara ett forum för dialog och erfarenhetsutbyte i frågor som rör växtskyddets betydelse för en hållbar och konkurrenskraftig växtodling. har fungerat som regeringen avsåg när rådet bildades. Den dialog som har förts i rådet har haft en positiv inverkan på myndigheternas samarbeten och ökat transparensen i myndigheternas arbete. Regeringen avser att se över växtskyddsrådet, dess funktion och placering. Syftet med översynen skulle vara att skapa ett forum för bl.a. en fördjupad dialog och fördjupat kunskapsutbyte, framförhållning för brukarna, bättre utformning av hanteringsvillkor samt konsekvensanalyser. Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 2 finns det ett behov av effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser när det gäller växtskyddsmedel. För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. För att skapa effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser bör regeringen enligt kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 2 verka för att myndigheterna använder ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel i större utsträckning. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) framhålls behovet av att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter och att regeringen bör verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel (yrkande 2). Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Godkännandeprocesserna måste vara effektiva och förutsägbara. Enligt yrkande 13 bör Kemikalieinspektionen använda sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel som huvudprincip. Även i kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 2 uppmärksammas behovet av att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser. För att skapa mer långsiktighet och förutsägbarhet för livsmedelsproducenter bör regeringen verka för att myndigheterna i större utsträckning använder sig av ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel. Hänsyn bör tas till hur andra EU-medlemsstater förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. behandling och kompletterande information Av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin framgår att inom området hållbart växtskydd är prioriterade aktiviteter utveckling av arbetet med integrerat växtskydd för framtagande av exempelvis nya bekämpningsmetoder som ska minimera risken för hälsan och miljön samt kunskapsutveckling för ett hållbart växtskydd. beslutade regeringen om ett uppdrag till att inrätta ett nytt råd för växtskyddsfrågor. Det växtskyddsråd som finns ska stärkas och får också ett utvidgat mandat. ska inrätta ett sekretariat i samverkan med Kemikalieinspektionen som ska planera och administrera rådets möten. Regeringen vill med rådet skapa bättre förutsättningar för en ökad dialog mellan myndigheter, bransch- och intresseorganisationer. Det behövs också en bättre förutsägbarhet i beslut kopplat till växtskyddsmedel, vilket rådet ska bidra till. Rådet ska även föra dialog och öka kunskapen om de samhällsekonomiska effekter som tillämpningen av lagstiftningen medför. Uppdraget löper och får för genomförandet. Utskottet har behandlat frågor om genomförande av växtskyddsmedelslagstiftningen tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU7 Giftfri vardag. Utskottet anförde då följande: Utskottet noterar att Kemikalieinspektionens anslag har förstärkts bl.a. för att effektivisera prövningen av bekämpningsmedel och att det även i myndighetens regleringsbrev står att prövningen ska effektiviseras i syfte att förkorta handläggningstiderna. Det har även framgått att myndigheten ska öka samverkan med andra myndigheter som är delaktiga i besluten, vara mer delaktig i samordningen mellan EU-länderna etc. Det är positivt att man nu kan börja se effekter av vidtagna åtgärder och att ärendebalansen minskar. Utskottet delar regeringens syn att godkännandeprocessen ska vara effektiv och välkomnar därför regeringens avsikt att vara aktiv vid den kommande översynen av växtskyddsmedelsförordningen och att särskild vikt ska läggas vid analyser av effekterna på konkurrenskraften. Utskottet anser att en god tillgång till effektiva växtskyddsmedel är viktigt för livsmedelsproduktionens konkurrenskraft men även för människors hälsa och miljön. När det gäller översynen av växtskyddsmedelsförordningen har enligt Miljö- och beslutat att i samband med översynen även göra en genomgång, en s.k. fitness check, av hela växtskyddsmedelsförordningen och och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av om gränsvärden för bekämpnings-medelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung. Genomgången beräknas vara klar . Av Kemikalieinspektionens årsredovisning framgår att beslut om nya produktgodkännanden har ökat. Antalet beviljade ansökningar om nya godkända växtskyddsmedel 2016 tredubblades nästan jämfört med . fattade Kemikalieinspektionen 48 beslut om nya produktgodkännanden jämfört med 19 beslut . Kemikalieinspektionen anför att en fortsatt resursförstärkning till verksamheten bidrog till ökningen av antalet beslut i större prövningsärenden. Vidare framgår av årsredovisningen att Kemikalieinspektionen deltar i möten och arbetsgrupper på EU-nivå med syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med tillståndsprövning av både växtskyddsmedel och biocidprodukter mellan medlemsländerna. Kemikalieinspektionen bedömer att de genom sitt arbete i olika arbetsgrupper är med och påskyndar harmoniseringen av tillståndsprövningen av växtskyddsmedel och biocidprodukter inom EU. En ökad harmonisering ska inte enbart innebära en ökad effektivitet utan också att de beslut som fattas i tillståndsärenden ska ge det avsedda skyddet för hälsan och miljön samt konkurrens på lika villkor. Utskottet noterar att regeringen i propositionen fokuserar på behovet av offentliga åtgärder för ett hållbart växtskydd. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett hållbart växtskyddsarbete är en förutsättning för att svensk växtodling ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen och att godkännandeprocessen av växtskyddsmedel måste vara effektiv. Som redovisas i propositionen ligger ett antal faktorer bakom bristen på växtskyddsmedel i , bl.a. att befinner sig i den norra zonen och med en liten marknad och tiden det tar att hantera ett produktgodkännande. Reglerna om ömsesidigt erkännande är viktiga i sammanhanget. Utskottet anser att det är angeläget att använda de möjligheter till ett förenklat förfarande som ömsesidigt erkännande av växtskyddsmedel innebär. Ömsesidigt erkännande minimerar onödig administration av ett enskilt erkännande för enskilda medlemsländers myndigheter. Det leder även till effektivare och mer förutsägbara processer, en bättre fungerande inre marknad och jämlika konkurrensvillkor mellan EU-länderna. Kommissionen ska göra en översyn av växtskyddsmedelslagstiftningen och bl.a. titta på hur det ömsesidiga erkännandet av produktgodkännanden fungerar och särskilt medlemsstaternas tillämpning av villkor vid produktgodkännanden. Mot bakgrund av detta bör regeringen se över den svenska tillämpningen av växtskyddsmedelslagstiftningen och göra det lättare för berörda myndigheter att tillämpa regelverket, framför allt när det gäller ömsesidigt erkännande, i syfte att harmonisera och effektivisera arbetet med godkännanden av växtskyddsmedel. I detta sammanhang är det även viktigt att hänsyn tas till hur andra EU-medlemsländer förhåller sig till växtskyddsmedel för att skapa konkurrensneutrala förutsättningar inom det svenska jordbruket. Vidare bör regeringen i samband med kommissionens översyn av EU-lagstiftningen verka för ett ändamålsenligt regelverk utan att göra avkall på skyddet för miljön och människors och djurs liv och hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 2, 2016/17:3616 (L) yrkande 2, 2016/17:3618 (C) yrkande 2 och 2016/17:3620 (M) yrkande 2. Med det anförda avstyrks motion 2016/17:3618 (C) yrkande 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om utformningen av djurskyddslagstiftningen, om en strategi för animalieproduktionen, om en översyn av tillståndet för hästhållning, om djuromsorgsprogram, om djurvälfärdsersättningar, om kompensation för merkostnader på grund av högre djurskyddskrav och om djurvälfärd på EU-nivå. Jämför reservation 40 (M, SD), 41 (C), 42 (SD), 43 (C) och 44 (C). Enligt regeringen behöver lönsamheten i animalieproduktionen höjas bl.a. genom ökad produktivitet för att möjliggöra ökad produktion. ska fortsätta ha höga ambitioner när det gäller djurvälfärd och djurhälsa. Regeringen anser att arbetet med att utveckla regelverket för djurhållning bör fortsätta och att ett vetenskapligt råd för djurskyddsfrågor bör inrättas. Den svenska djurhållningen har generellt en hög djurvälfärd. Regeringen anför att detta är resultatet av ett långsiktigt arbete där näringen och myndigheter framgångsrikt har arbetat mot gemensamma mål. För att fortsätta ett framgångsrikt arbete anser regeringen att aktörerna i värdekedjan behöver dela en helhetssyn om hur konkurrenskraft kan uppnås som djurhälsa, djurskydd och folkhälsa värnas. Regeringen framhåller att animalieproduktionen även i fortsättningen bör präglas av hög omsorg om djuren och att djurskyddsnivån inte ska sänkas. I finns god kunskap hos djurhållare och ett utbyggt system av djurhälsovårdsprogram med hög anslutning. Detta bidrar, tillsammans med ett gott djurskydd, till det generellt goda hälsoläget hos svenska lantbruksdjur. Det goda djurhälsoläget är en tillgång både ur ett företagarperspektiv och ur ett folkhälsoperspektiv. För att klara det ökande konkurrenstrycket på en global marknad måste konkurrenskraften kontinuerligt stärkas. Konkurrenssituationen innebär även stora krav på att utveckla och modernisera regelverken i takt med utvecklingen i sektorn och för att tillvarata ny kunskap. anser att ökad målstyrning, minskad detaljeringsgrad och ökad flexibilitet bör prägla djurskyddslagstiftningen och föreslår en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen med utgångspunkt i en balans mellan ett gott djurskydd och stärkt konkurrenskraft. En omfattande översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen har dock gjorts av , bl.a. i syfte att öka målstyrningen och minska detaljeringsgraden. Förslaget bereds inom , och regeringen avser därför inte att initiera någon ny översyn. Regeringen anför att djurskyddslagen är förhållandevis målinriktad och flexibel till sin karaktär. Detaljerade bestämmelser om hur kraven i lagen ska uppfyllas finns framför allt i föreskrifter. Vid utformningen av föreskrifter behöver hänsyn tas till EU-lagstiftningen på djurskyddsområdet och till behovet av tydliga, förutsebara och kontrollerbara bestämmelser. Regeringen anser att det är viktigt att bestämmelserna i myndighetsföreskrifterna är så målinriktade och flexibla som möjligt. har haft i uppdrag att arbeta med regelförenkling och har gjort en omfattande översyn, bl.a. av föreskrifterna på djurskyddsområdet. Regeringen anser att arbetet med att förenkla reglerna och att öka flexibiliteten kring djurhållningen bör fortsätta. Regeringen avser att ge i uppdrag att fortsätta arbetet med att se över sina föreskrifter i syfte att göra dem mer målinriktade och flexibla där så är möjligt. När det gäller kontrollprogram anser regeringen att dessa är ett sätt att under kontrollerade former öka flexibiliteten i hur ansvarsfulla djurhållare kan uppnå den djurskyddsnivå som regelverket föreskriver. Regeringen anser därför, i likhet med , att arbetet med sådana program bör fortsätta. För att öka kunskapen om och förståelsen och därmed acceptansen för kontrollprogram bör miljö-, djurskydds- och konsumentintressen tas till vara. Tanken med kontrollprogrammen är att minst samma djurskyddsnivå ska uppnås som vid tillämpning av ordinarie föreskrifter. Regeringen bedömer dock, i likhet med flera länsstyrelser, och Swedac, att förslag om reglering av kontrollprogram i djurskyddslagen behöver vidareutvecklas. Inom dåvarande Landsbygdsdepartementet har därför en promemoria med ett alternativt förslag till reglering av kontrollprogram tagits fram (dnr N2015/00334/RS). Förslaget innebär ändringar i djurskyddsförordningen (1988:539). Förslaget har remitterats och bereds inom . Regeringen anser att frågan om kontrollprogram bör hanteras inom ramen för det ärendet och att det inte bör införas någon reglering av kontrollprogram i djurskyddslagen. Den svenska livsmedelsproduktionen kännetecknas av ett starkt djurskydd och en god djurvälfärd. Regeringen vill framhålla att naturliga förutsättningar, en god djurhållning, förebyggande åtgärder och ambitionen att utrota smittor har lett till att ett flertal djursmittor inte förekommer i eller att förekomsten är låg jämfört med i andra länder. Svensk animalieproduktion är vid en internationell jämförelse relativt hållbar och bör därför ges goda förutsättningar att öka, särskilt som intresset för hållbarhetsfrågorna ökar både nationellt och internationellt. Vidare anser regeringen att lönsamheten i animalieproduktionen behöver höjas bl.a. genom ökad produktivitet för att möjliggöra ökad produktion. bör även fortsätta arbetet för att höja djurskyddsnivån i EU. Regeringen delar bedömning att ska fortsätta verka för att stärka djurskyddet i EU och efterlevnaden av de EU-gemensamma djurskyddsreglerna. Regeringen driver denna prioriterade fråga, bl.a. genom ett samarbete med , och . En gemensam djurskyddsdeklaration för gris har tagits fram, och vid ett möte i jordbruks- och fiskerådet lanserades ett förslag om att inrätta en plattform för djurskydd på EU-nivå. Frågan diskuterades även vid rådsmötet , och kommissionen gav då besked om att den kommer att gå vidare med förslaget och inrätta en plattform för djurskydd. Generaldirektoratet för hälsa och livsmedelssäkerhet besökte för att studera hur en god efterlevnad av djurskyddsreglerna för grisar åstadkommits för att kunna sprida denna kunskap till andra medlemsstater. Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 11 behövs en översyn av den svenska djurskyddslagstiftningen som syftar till en mer målstyrd i stället för detaljstyrd djurskyddslagstiftning, där djurens hälsa främst är i fokus. Enligt motionärerna har en av världens mest omfattande djurskyddslagar och många duktiga djuruppfödare. En god djuromsorg uppnås i de flesta fall för att lantbrukaren eftersträvar att djuren ska växa och må bra. Det är bevisat att en god djurhälsa och god tillväxt och produktion hänger intimt samman. Motionärerna ser positivt på en mer målstyrd djurskyddslagstiftning, där djurens hälsa främst är i fokus och som är anpassad till dagens animalieproduktion och dess behov. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 16 anförs att dagens djurskyddslag behöver reformeras så att dess reglering går från detaljstyrning till målstyrning med bibehållen djurskyddsnivå. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas bör därför politiken minska regelbördan. Motionärerna menar att det behövs en som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Av kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) framgår att har bland världens högst ställda krav på miljö- och djurskydd. Det är något motionärerna är stolta över och som de ser som viktiga mervärden för det svenska lantbruket och livsmedelsproduktionen. Syftet och målet med svensk djurskyddslagstiftning bör vara att djuren ska må bra och vara friska. är risken med högt ställda regelverk att de blir rigida och inte bidrar till en ekonomiskt hållbar utveckling – de uppsatta målen eftersträvas genom åtgärder som minskar produktionen. Motionärerna vill därför se mer resultatstyrda regler som säkerställer djurskyddet, men vägen dit kan variera. Enligt yrkande 9 i denna del bör såväl regler som ersättningar för djurskydd i större utsträckning kopplas till resultat i stället för åtgärder. Enligt kommittémotion 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 1 behövs en översyn av tillståndet för hästhållning. Målet ska vara ett målstyrt och flexibelt regelverk för att ge utrymme för utvecklat hästföretagande. En strategi för animalieproduktionen I motion 2016/17:1590 av (M) yrkande 1 anförs att livsmedelsstrategin ska inkludera en strategi för ökad inhemsk animalieproduktion. Det måste säkerställas att svensk animalieproduktion ges möjligheter att växa. En ökad animalieproduktion innebär att jobb stannar kvar på landsbygden, men det bidrar också till ökade exportintäkter och en växande livsmedelsindustri. Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 12 är det positivt att näringarna tar fram egna djuromsorgsprogram där djuromsorgen förstärks som de senaste vetenskapliga och tekniska framstegen kan tas till vara. Djurvälfärdsprogrammen är enligt motionärerna även ett sätt att förbättra konkurrenskraften för svensk animalieproduktion. Dessa kan bidra till ökad djurvälfärd, förbättrad djurhälsa och en ökad investeringsvilja samt stimulera nya innovationer och teknikutveckling. Av kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) framgår att under den tidigare regeringen utarbetades flera nya djurvälfärdsersättningar för att ersätta svenska djurproducenter för åtgärder som går utöver svensk lagstiftning och som konsumenter inte är villiga att betala för. tillåter dock inte att länder ger ersättning för sådana åtgärder som går utöver EU-lagstiftning och som handlar om att uppfylla nationellt lagfästa krav eller nationell praxis. I nästa programperiod bör därför regeringen verka för att man ser över hur kan ändras så att det blir möjlighet att ersätta åtgärder som är praxis eller lagstiftning men som går utöver EU-regelverken (yrkande 39) samt att fler djurersättningar införs (yrkande 42). I kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) framhålls att betande djur bidrar till värden som öppna landskap och biologisk mångfald. Motionärerna anser att det är i harmoni med ambitioner när det gäller djurvälfärd att kor ska beta utomhus , men man kan inte blunda för att det innebär en konkurrensnackdel för mjölkbönderna på grund av ökat arbete och ökade kostnader. De svenska lantbrukarna bör kompenseras för merkostnader på grund av högre krav i djurskyddet (yrkande 10), t.ex. genom att man inför en djurvälfärdsersättning för mjölkkor på bete. För att stärka konkurrenskraften för svenska producenter måste enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 40 arbeta för att höja djurskyddet i övriga EU och för en likvärdig tillämpning av lagstiftningen.