bet · H401UbU21 · 2017-06-09 00:00:00 — Utskottet utgår från att försöksverksamheten kommer att innebära utrymme för huvudmän och blivande branschskolor att kunna pröva olika lösningar på utformning av verksamheten. Utskottet utgår också från att det under försökets gång kommer att finnas goda möjligheter till lärande och erfarenhetsutbyte mellan de deltagande aktörerna. Utskottet ser positivt på att försöksverksamheten ska följas upp och utvärderas, inte minst för att resultat och erfarenheter därigenom kan bidra till beslutsunderlag för fortsatta insatser för gymnasieskolans yrkesutbildning, och som också kan ha bäring på lärlingsutbildningen. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inte behövs någon åtgärd från med anledning av motion 2016/17:3703 (L) yrkande 1 och avstyrker yrkandet. En utökad roll för branschskolor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en utökad roll för branschskolor. Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2 framförs att branschskolor jämfört med regeringens förslag bör ges en utökad roll. Motionärerna menar att kluster av företag och kompetens skulle kunna byggas upp runt branschskolor. Skolorna skulle kunna vara centrum för kompetensutveckling och bistå branscherna med de senaste teknikerna och metoderna samt utvecklas i nära samverkan med branscherna. Som utskottet redan har uttalat är det positivt till den föreslagna försöksverksamheten med branschskolor. I den föreslagna lagen anges vilka ramar som ska gälla för verksamheten. De närmare detaljerna om verksamheten kommer att utformas i de aviserade föreskrifterna. Utskottet noterar att regeringen i propositionen redovisar vissa inriktningar på tänkta krav, såsom att den sökande är känd av den aktuella branschen eller att den sökande kan uppvisa ett brett samarbete om utbildning med flera arbetsgivare inom den bransch som yrkesområdet tillhör. Vad gäller motionärernas yrkande om utveckling av och en utökad roll för branschskolorna menar utskottet att det inte kan uteslutas att branschskolorna delvis får en sådan roll som efterfrågas av motionärerna, t.ex. att de blir ett centrum för kompetensutveckling. Utskottet vill dock inte föregripa den uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten som regeringen aviserar i propositionen. Utskottet ser ingen anledning att föreslå att vidtar några åtgärder med anledning av yrkandet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3704 (M, C, KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om studie- och yrkesvägledning. Jämför reservation 3 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1 efterfrågas en förbättring av studie- och yrkesvägledningen till gymnasieskolans yrkesutbildning. Detta är viktigt för att bryta den negativa trenden vad gäller antalet sökande till yrkesutbildning. Inte minst behöver det informeras om rätten till ekonomiskt stöd vid studier på annan ort, enligt motionärerna. Bakgrund och pågående arbete har ett flerårigt regeringsuppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för främst studie- och yrkesvägledare för att förbättra kvaliteten inom vägledningen. I regleringsbrev anges bl.a. att insatserna ska inriktas mot att utveckla studie- och yrkesvägledningen med särskilt fokus på ökade kunskaper om arbetsmarknaden och att detta ska göras i samråd med Arbetsförmedlingen. I verkets senaste delredovisning av uppdraget (dnr 2013:00121) anges t.ex. att ett särskilt utbildningspaket om skola och arbetsliv riktat till lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare har tagits fram tillsammans med Arbetsförmedlingen. I slutbetänkande (SOU 2015:97) konstaterades bl.a. att kvaliteten i studie- och yrkesvägledningen i varierade. Utredaren menade emellertid att det krävdes en grundlig analys inför eventuella större förändringar och föreslog därför att en särskild utredning skulle tillsättas med uppdrag att utveckla studie- och yrkesvägledningen i . slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom . Frågan om studie- och yrkesvägledning behandlades även i slutbetänkande (SOU 2016:77) . Utredaren föreslog bl.a. insatser för utveckling av samverkan mellan elevhälsa, studie- och yrkesvägledning och lärare. Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom . Enligt uppgift från pågår ett arbete med att ta fram direktiv till en utredning om studie- och yrkesvägledning. beslutade om ett tillkännagivande om studie- och yrkesvägledning utifrån utskottets förslag (bet. 2016/17:UbU18, rskr. 2016/17:251). Utskottet framhöll vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning. Väl underbyggda val minskar risken för att elever väljer fel utbildning och sedan hoppar av, samt bidrar till att fler unga kan gå vidare till högre studier och arbete. Utskottet menade att studie- och yrkesvägledarna behöver få mer tid till att ha kvalitativa samtal med eleverna. Genom att arbeta för att en viss typ av vägledningsinformation erbjuds på en digital plattform kan tid frigöras till sådana samtal. Utskottet menade också att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet. Utskottet beslutade om en särskild uppföljning av studie- och yrkesvägledningen inom ramen för dess arbete med att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Utskottet vill påminna om att , på förslag av utskottet, har beslutat om ett tillkännagivande till regeringen om studie- och yrkesvägledning. I linje med tidigare uttalande (bet. 2016/17:UbU18) vill utskottet framhålla vikten av en välfungerande studie- och yrkesvägledning av god kvalitet och att studie- och yrkesvägledare kan avsätta tid för kvalitativa och vägledande samtal. Utskottet kan vidare konstatera att frågan om studie- och yrkesvägledningens betydelse för elevers studie- och yrkesval är högst aktuell och att ett flertal utredningsförslag som syftar till att på olika sätt utveckla studie- och yrkesvägledningen har lämnats. Vidare kommer bl.a. utskottets pågående uppföljningsstudie att kunna bidra till ytterligare kunskap i frågan. Utskottet avstyrker motion 2016/17:3704 (M, C, KD) yrkande 1 med hänvisning till pågående berednings- och uppföljningsarbete. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om yrkesprogram. Jämför reservation 4 (L). I motion 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 2 efterfrågas en utveckling av och differentiering i längd och omfattning av yrkes- och lärlingsprogrammen i gymnasieskolan. Motionärerna menar att en viktig orsak till det låga intresset för yrkesutbildningar är att de är alltför likformade. Bakgrund och pågående arbete De gymnasielinjer som tidigare hade varit tvååriga blev treåriga utbildningsprogram (prop. 1990/91:85, bet. 1990/91:UbU16, rskr. 1990/91:356). Sedan gymnasiereformen 2011 finns tolv nationella yrkesprogram i gymnasieskolan som ska utgöra grund för yrkesverksamhet eller fortsatt yrkesutbildning. Varje program, utom vård- och omsorgsprogrammet, har flera inriktningar. På alla yrkesprogram ska eleverna ha minst 15 veckors arbetsplatsförlagt lärande (APL). Eleverna kan också välja att genomföra sin utbildning som gymnasial lärling. Då ska mer än hälften av utbildningen utgöras av APL räknat från läsåret när eleven påbörjar lärlingsutbildningen. För elever som inte är behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan finns fem introduktionsprogram, varav två, yrkesintroduktion och programinriktat individuellt val, har särskilt fokus på yrkesutbildning. I gymnasiesärskolan finns det nio nationella program som alla är yrkesinriktade. Utbildningen på dessa program ska innehålla minst 22 veckors APL. Det finns även i gymnasiesärskolan möjlighet att gå utbildningen som lärling, med mer än hälften av utbildningen på en eller flera arbetsplatser. Av eleverna som antas till nationella program är det cirka en tredjedel som går till yrkesprogram och cirka två tredjedelar som går till högskoleförberedande program. Det är stor skillnad i elevantal mellan de största och minsta yrkesprogrammen. På el- och energiprogrammet, som är det största, går ca 14 000 elever, och på vvs- och fastighetsprogrammet, som är det minsta, går ca 3 300 (). Det är fler män än kvinnor som går på ett yrkesprogram, och det är ofta större skillnader i könsfördelningen på de enskilda programmen än på de högskoleförberedande programmen. Elevantalet skiljer sig avsevärt åt mellan olika programs inriktningar. /17 ökade antalet sökande till yrkesprogrammen för majoriteten av yrkesprogrammen, jämfört med föregående läsår. Eftersom antalet sökande varierar med storleken på ålderskullarna är andelen sökande ett bättre mått på utvecklingen. Det enda yrkesprogram som ökat i andel av förstahandssökande över perioden /12–2016/17 är vård- och omsorgsprogrammet. Av de ungefär 27 500 elever som påbörjade ett yrkesprogram var det som genomförde utbildningen och tog ut yrkesexamen . Det varierar mellan programmen hur stor andel som tar examen, från som högst på industritekniska programmet till som lägst på barn- och fritidsprogrammet. Därutöver finns elever som slutför utbildningen men utan att ta examen (, dnr 2016:01706). har haft ett särskilt regeringsuppdrag att följa utvecklingen av den reformerade gymnasieskolan. Förutom analyser av särskilda aspekter presenteras uppföljningsdata för respektive program, inklusive uppgifter om ungdomars etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter avslutad utbildning. Enligt regleringsbrev ska verket lämna en samlad redovisning och analys av myndighetens insatser och uppdrag inom yrkesutbildningsområdet . Av redovisningen ska myndighetens samverkan med de nationella programråden för gymnasial yrkesutbildning framgå. Det ska också framgå vilka åtgärder som myndigheten bedömer behövs för att främja den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens kvalitet och den fortsatta utvecklingen av yrkesutbildningens attraktionskraft för unga kvinnor och män. ska också beakta Skolinspektionens granskningar i sitt arbete. I sin senaste samlade redovisning och analys av yrkesutbildningsområdet som lämnades pekar bl.a. på att tillgång på yrkeslärare, dessas pedagogiska utbildning liksom möjligheter till fortbildning är faktorer som påverkar kvaliteten i den skolförlagda delen av yrkesutbildningarna. anger vidare att det finns flera utvecklingsområden inom det arbetsplatsförlagda lärandet (, Rapport 442, 2016). Skolinspektionen har genomfört ett antal granskningar som belyser olika aspekter av yrkesprogrammens kvalitet. Inspektionen har utifrån dessa bl.a. framhållit att det systematiska kvalitetsarbetet behöver förbättras och att rektorer och huvudmän i större utsträckning behöver ta ett samlat grepp om planering, uppföljning och utveckling av undervisningen på yrkesprogrammen. Även arbetet med att förebygga studieavbrott behöver utvecklas på skolorna. fick (U2017/01930/GV) i uppdrag att, där så är lämpligt, inom gymnasieskolans introduktionsprogram tillämpa förslag om sammanhållna yrkesutbildningar som verket redan fått i uppdrag att ta fram inom regional yrkesinriktad vuxenutbildning (U2016/04619/GV). • utforma förslagen så att de sammanhållna yrkesutbildningarna även kan fungera som påbyggbara utbildningspaket som stegvis kan leda till gymnasieexamen • stödja och stimulera huvudmännen när det gäller att förbereda erbjudandet av sammanhållna yrkesutbildningar inom gymnasieskolans introduktionsprogram • stimulera samverkan mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen när det gäller ett kommande erbjudande av sammanhållna yrkesutbildningar. De båda uppdragen ska redovisas . lämnade sitt slutbetänkande Välja yrke (SOU 2015:97) . Utredningen konstaterade att tillgången till yrkesutbildning och utbildningens kvalitet behöver förbättras och lämnade ett antal förslag på området. Utredningens slutbetänkande har remitterats, och utredningens förslag bereds inom (). (SOU 2016:77) föreslog i sitt slutbetänkande bl.a. att alla nationella program ska ha lika höga behörighetskrav och att tolv godkända grundskoleämnen ska gälla för både yrkesprogram och högskoleförberedande program. Utredningen föreslog också att yrkesprogrammen ska utvecklas så att de ger såväl yrkesinnehåll som högskolebehörighet. Utredningen har remitterats, och utredningens förslag bereds inom (). Utskottet har tidigare uttalat att gymnasieskolans yrkesutbildningar är av central betydelse för att unga snabbt ska kunna få jobb och för att företagen ska kunna rekrytera den personal de behöver samt att åtgärder för att öka antalet elever på yrkesprogrammen är välbehövliga (bet. 2015/16:UbU13). Utskottet vill påminna om att har i uppdrag av regeringen att följa utvecklingen av gymnasieskolans program liksom att särskilt för yrkesutbildningen lyfta fram vilka åtgärder som behövs för att främja yrkesutbildningens kvalitet och dess attraktivitet. har också i uppdrag att lämna förslag om sammanhållna yrkesutbildningar inom gymnasieskolans introduktionsprogram och regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Det kan vidare konstateras att två särskilda utredningar har genomfört större analyser av gymnasieskolan och dess yrkesutbildningar, samt lämnat förslag om hur yrkesutbildningen kan utvecklas. Beredningsarbete pågår med dessa utredningar inom . Utskottet anser att pågående utrednings- och beredningsarbete inte bör föregripas. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3703 (L) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om yrkesskola för vuxna. Jämför reservation 5 (L). I motion 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås att en ny skolform ska inrättas och att den ska benämnas yrkesskola. Yrkesskolan ska vara en yrkesutbildning för vuxna motsvarande gymnasial nivå med ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande (APL). Såväl utbildningar inom dagens yrkesvux som utbildningar inom arbetsmarknadspolitiken bör ingå. Utbildningen bör enligt motionärerna främst rikta sig mot personer utan gymnasiekompetens, främst nyanlända. Bakgrund och pågående arbete Inom skolväsendet finns vuxenutbildning på gymnasial nivå, komvux, samt inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, särvux. I komvux finns kurser i yrkesämnen som motsvarar kurserna som ges i gymnasieskolan. Utbildningen vänder sig först och främst till personer som saknar hela eller delar av en gymnasial utbildning. Huvudregeln är att man kan söka till komvux fr.o.m. det år man fyller . APL kan förekomma på komvux, men tiden för APL är inte reglerad. Studier på komvux kan därmed vara helt och hållet förlagda till en arbetsplats. Det finns inga speciella bestämmelser om lärlingsutbildning i denna skolform. Däremot finns satsningen lärlingsutbildning för vuxna, lärlingsvux, som syftar till att öka antalet elever som läser en utbildning som till övervägande del bedrivs på en arbetsplats. Vidare finns satsningen yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå, yrkesvux, som syftar till att öka antalet studerande på yrkeskurser på komvux. I särvux finns kurser i yrkesämnen som motsvarar kurserna som ges i gymnasiesärskolan. APL kan förekomma, men tiden för detta är inte reglerad. Utanför skolväsendet finns yrkesutbildningar inom , folkhögskolan, arbetsmarknadsutbildningar via Arbetsförmedlingen samt på universitet och högskolor där vissa utbildningar leder till yrkesexamen. Därtill finns en mängd privata yrkesutbildningar som inte finansieras med offentliga medel. menar i sin rapport över yrkesutbildningsområdet att området kan vara svårt att överblicka, bl.a. för att det finns överlappningar i innehållet mellan yrkesutbildningar inom och utanför skolväsendet. Detta kan skapa svårigheter för elever att avgöra vilken utbildningsform de ska söka sig till samt för utbildningsanordnare att långsiktigt planera och dimensionera sin verksamhet. För arbetsgivare som tar emot elever i APL eller motsvarande kan det vara oklart vilka förkunskaper elever har eller vilka förväntningar som finns på arbetsgivaren. Vidare påpekar att även om utbildningars innehåll kan vara överlappande skiljer sig möjligheten till studiefinansiering däremot ofta åt mellan de olika studieformerna. pekar också på vikten av långsiktighet när det handlar om satsningar inom yrkesutbildningsområdet, så att målgrupper och anordnare hinner få kännedom om innehåll och ekonomiska förutsättningar, t.ex. statsbidrag för kommuner (, Rapport 442, 2016). Ett fortsatt kunskapslyft pågår med en omfattande utbyggnad av antalet utbildningsplatser inom flera olika utbildningsformer, till totalt drygt 68 000 platser fram . Regeringen beräknar att utbyggnaden av yrkesvux motsvarar ca 27 750 platser och av lärlingsvux ca 3 150 platser . Syftet med satsningen på yrkesvux och lärlingsvux är att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, ge människor möjlighet att omskola sig till ett nytt yrke och att nå de grupper som saknar gymnasieutbildning eller har en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. har också beslutat om en fortsatt utbyggnad av som motsvarar omkring 6 000 permanenta platser (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). trädde förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i kraft. Förordningen innehåller bestämmelser om statsbidrag för sådan yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux och särvux som planeras och bedrivs i samverkan mellan flera kommuner under medverkan av arbetslivet. Syftet är att utbildningarna i högre utsträckning ska motsvara de kompetensbehov som finns på arbetsmarknaden inom en region. beslutade om en utökad rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65). I och med detta krävs inte längre examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan för att ha rätt till komvux på gymnasial nivå. har, i enlighet med ett uppdrag i regleringsbrevet , analyserat utbildningsbehov inom komvux för nyanlända under (dnr 2017:295). bedömer att dagens ramverk är lämpliga vad gäller bl.a. ansvarsfördelningen mellan gymnasieskolan och komvux men att det behövs satsningar för att stödja kommunernas arbete med att stärka och utveckla samverkan mellan olika aktörer. har i uppdrag att, i samråd med de nationella programråden, utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer (U2016/04619/GV). Uppdraget ska (tillsammans med tidigare nämnt uppdrag om yrkesutbildningar i gymnasieskolan) redovisas . I båda uppdragen refererar regeringen till den s.k. migrationsöverenskommelsen . Regeringen anger att i överenskommelsen tas bl.a. upp behovet av att hitta bättre vägar för lågutbildade personer att få sådan yrkesutbildning som gör att de kan komma ut på arbetsmarknaden och att modeller med yrkesskolor med yrkesutbildning ska prövas. Den pågående arbetsmarknadsutredningen (dir. 2016:56) har i uppdrag bl.a. att lämna förslag om hur utbildning och andra insatser inom den aktiva arbetsmarknadspolitiken, t.ex. arbetsmarknadsutbildning och motiverande insatser, bör förhålla sig till andra former av utbildning inom skolväsendet, universitet och högskolor samt folkbildningen. En särskild utredare (dir. 2017:21) ska vidare undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, huvudsakligen när det gäller vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till om det i vissa fall ska kunna göras undantag från bestämmelser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras vid antagning till komvux, för att kunna nå t.ex. individer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utbildnings- och kunskapslyftsfrågorna är enligt utskottet avgörande för enskilda individers ställning på arbetsmarknaden, inte minst för de många nyanlända och för att förkorta tiden för deras etablering i samhället. Utskottet har behandlat motioner om vuxenutbildning (bet. 2016/17:UbU16). Utskottet vill i likhet med vad det uttalade påminna om den utbyggnad av vuxenutbildningen som har beslutats liksom om de beslut om ändrade regler och förutsättningar med ökade möjligheter för vuxna att delta i olika former av vuxenutbildning. Utskottet vill uppmärksamma att har haft i uppdrag att analysera utbildningsbehov inom komvux för unga nyanlända. Utskottet vill också påminna om de uppdrag har att utforma sammanhållna yrkesutbildningar och att regeringen i dessa uppdrag refererar till vad som anges i migrationsöverenskommelsen om att modeller med yrkesskolor ska prövas. Vidare pågår en särskild utredning om behovet av förändringar i regleringen av vuxenutbildningen, för att bättre kunna nå personer som står långt från arbetsmarknaden. Enligt utskottet pågår det omfattande satsningar på yrkesutbildning för vuxna. Enligt utskottets mening kan också resultat av pågående utrednings- och beredningsarbete, med beaktande av analys och bedömningar av yrkesutbildningsområdet, ytterligare bidra till att individers behov av kompetensutveckling liksom arbetsmarknadens behov kan uppfyllas. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3703 (L) yrkande 3. Branschskola med lärlingsutbildning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3703 av m.fl. (L) yrkande 1. Jag beklagar att inte regeringen tar ett samlat grepp i frågan om branschskolor. behöver reformer som innebär att yrkesutbildningar knyts närmare arbetsmarknaden. Det är viktigt att alla elever har en god grund att stå på inför studier och arbetsliv. Vid sidan av de traditionella gymnasieprogrammen och högskoleutbildningarna behövs det därför också branschanknutna lärlingsutbildningar. Antalet lärlingar har ökat sedan lärlingssystemet infördes, och rätt utformat tror vi att det finns stora möjligheter att etablera en branschskola med lärlingsutbildning i till exempel hantverksyrken. Regeringen har skapat osäkerhet om framtiden för lärlingsutbildningen. Inte heller har man vidtagit de åtgärder som krävs för att få en uppgörelse om lärlingsersättningen. För att lärlingssystemet ska bli framgångsrikt är det viktigt att frågan om ersättning löses. Regeringen har också dragit ned på statsbidraget för lärlingsutbildningen medan mitt parti har föreslagit att det höjs. Sammantaget anser jag att lärlingsutbildningens attraktionskraft måste höjas och att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighet med vad som har anförts ovan. En utökad roll för branschskolor, punkt 3 (M, C, L, KD) av (L), (M), i (C), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 2. Vi anser att branschskolor ska ges en utökad roll, jämfört med regeringens förslag. Ett kluster av företag och kompetens skulle kunna byggas upp runt branschskolor. Skolan kan då vara ett centrum för kompetensutveckling och bistå med den senaste tekniken och de senaste metoderna samt utvecklas i nära samverkan med branscherna. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. för yrkesutbildning, punkt 4 (M, C, L, KD) av (L), (M), i (C), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3704 av m.fl. (M, C, KD) yrkande 1. För att försöksverksamheten med branschskolor ska fungera ser vi ett behov av att utveckla studie- och yrkesvägledningen (). SYV-verksamheten måste förbättras för att elever ska kunna göra bättre och mer informerade gymnasieval samt för att bryta den negativa trenden vad gäller antalet elever som söker till yrkesutbildningar.