bet · H401JuU19 · 2017-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkanden om arbetet mot radikalisering. Enligt utskottet ska regeringen vidta åtgärder för att säkerställa att Kriminalvården följer upp den kartläggning som myndigheten gjort av arbetet mot våldsbejakande extremism och prioriterar arbetet för att upptäcka och motverka radikalisering. Utskottet föreslår att avslår övriga motionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. Av yrkandena behandlas 16 förenklat, eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . I betänkandet finns 17 reservationer (S, M, SD, MP, C, V, L, KD). Cirka 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden och 2016. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Användningen av restriktioner och isolering, punkt 2 (KD) 2.Förbättrat återfallsförebyggande arbete, punkt 3 (M, C, L, KD) 3.Avhopparverksamhet, punkt 4 (L) 4.Stöd till kommunerna, punkt 6 (C) 5.Samverkan mellan myndigheter, punkt 7 (M) 6.Nationell handlingsplan för det brottsförebyggande arbetet, punkt 8 (V) 7.Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård, punkt 9 (M, SD, KD) 8.Särskild utslussning, punkt 10 (M) 9.Social impact bonds, punkt 11 (C, KD) 10.Ökad användning av behandlingsinsatser, punkt 12 (M) 11.Rätt till utbildning, punkt 13 (V) 12.Säkerställa att en verkställighetsplan upprättas, punkt 14 (V) 13.Översyn av situationen för kvinor och hbtq-personer, punkt 15 (V) 14.Tillgängligheten på kriminalvårdsanstalter, punkt 16 (V) 15.Upptäcka och motverka radikalisering, punkt 19 (S, MP, V) 16.Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella, punkt 20 (M, SD) 17.Möjlighet att senarelägga villkorlig frigivning, punkt 21 (KD) 1.Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella, punkt 20 (SD) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (M) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (SD) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 24 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motion från allmänna motionstiden /16 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ytterligare åtgärder för att förbättra situationen i häktena 2016/17:1677 av m.fl. (S). Användningen av restriktioner och isolering 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 5. Reservation 1 (KD) 2016/17:3236 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 15. Reservation 3 (L) Kommunernas arbete med avhopparverksamhet 2016/17:342 av och (båda M). 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 32. Reservation 4 (C) 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 3. Reservation 5 (M) Nationell handlingsplan för det brottsförebyggande arbetet 2016/17:730 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3. Reservation 6 (V) Återuppta den nedlagda utredningen flexibel och effektiv kriminalvård 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 7 (M, SD, KD) 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 8 (M) 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:1535 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 9 (C, KD) Ökad användning av behandlingsinsatser 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 10 (M) 2016/17:730 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. Reservation 11 (V) Säkerställa att en verkställighetsplan upprättas 2016/17:730 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 12 (V) Översyn av situationen för kvinor och hbtq-personer 2016/17:730 av m.fl. (V) yrkande 7. Reservation 13 (V) 2015/16:55 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 14 (V) Nationell samordnare för omhändertagande av barn till fängslade föräldrar 2016/17:628 av (S). Samhällstjänst för personer dömda till fängelse 2016/17:2436 av (SD) yrkandena 1 och 2. Upptäcka och motverka radikalisering ställer sig bakom det som utskottet anför om att säkerställa Kriminalvårdens arbete motvåldsbejakande extremism och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3232 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 7. Reservation 15 (S, MP, V) Avskaffa villkorlig frigivning för återfallskriminella 2016/17:709 av (M), 2016/17:2713 av och (båda M) och 2016/17:3230 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 16 (M, SD) Möjlighet att senarelägga villkorlig frigivning 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 17 (KD) 2016/17:3011 av (M) yrkandena 1–3. Alla skulder ska vara betalda före frigivning 2016/17:2436 av (SD) yrkande 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (MP), i (S), (S), (M), (M), (S), (C), (M), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (S), (M), (SD) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om kriminalvård. Utskottet behandlar även ett yrkande från allmänna motionstiden /16 om kriminalvård. Yrkandena rör bl.a. frågor om häktning, återfallsförebyggande arbete, behandlingsprogram, arbete mot radikalisering och villkorlig frigivning. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Av dessa yrkanden behandlas 16 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med begäran om tillkännagivanden om ytterligare åtgärder för att förbättra situationen på häkten och om att restriktioner och isolering av barn som är häktade ska användas med stor försiktighet. Jämför reservation 1 (KD). I motion 2016/17:1677 av m.fl. (S) begärs att regeringen ska överväga ytterligare åtgärder för att förbättra situationen i häktena. Motionärerna anför att en psykolog bör finnas tillgänglig för samtal på alla häkten och för samtliga intagna. Motionärerna anför också att det på häktena ska finnas ändamålsenliga lokaler tillgängliga för aktiviteter samt att man ska säkerställa att alla intagna erbjuds motiverande samtal av personal med adekvat utbildning. I motion 2016/17:1534 av m.fl. (KD) yrkande 5 begärs att restriktioner och isolering av barn som är häktade ska användas med stor försiktighet, så att tiden i häkte inte skadar den häktade. Av 24 kap. 1 § framgår bl.a. följande. Den som på sannolika skäl är misstänkt för ett brott, för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver, får häktas, om det med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller någon annan omständighet finns risk för att han avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföring eller straff, genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning eller fortsätter sin brottsliga verksamhet. Är för brottet inte föreskrivet lindrigare straff än fängelse , ska häktning ske, om det inte är uppenbart, att skäl till häktning saknas. Häktning får ske endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Av 24 kap. 4 § framgår bl.a. följande. Om det på grund av den misstänktes ålder, hälsotillstånd eller någon annan liknande omständighet kan befaras att häktning skulle komma att medföra allvarligt men för den misstänkte, får häktning ske endast om det är uppenbart att betryggande övervakning inte kan ordnas. Detsamma gäller kvinna som har fött så förut att häktning kan befaras medföra allvarlig men för barnet. Vill den misstänkte inte underkasta sig övervakning ska häktning ske. Av 23 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare framgår att den som inte fyllt får häktas endast om det finns synnerliga skäl. Av 24 kap. 5 a § framgår bl.a. följande. Om rätten beslutar att häkta någon, förordnar att någon ska kvarbli i häkte eller medger förlängning av tiden för att väcka åtal, ska den på begäran av åklagaren pröva om den häktades kontakter med omvärlden ska få inskränkas. Tillstånd till sådana restriktioner får meddelas endast om det finns risk för att den misstänkte undanröjer bevis eller på annat sätt försvårar sakens utredning. Om det på grund av senare inträffade omständigheter är nödvändigt, får åklagaren meddela beslut som innebär inskränkningar i den häktades kontakter med omvärlden även om rätten inte har meddelat tillstånd till restriktioner. Har åklagaren meddelat ett sådant beslut ska han eller senast dagen därefter begära rättens prövning enligt första stycket. När en sådan framställan kommit in till rätten, ska rätten så snart det kan ske och senast inom hålla förhandling i frågan. För handläggningen vid rätten gäller vad som är föreskrivet om häktningsförhandling. Av 6 kap. 3 § häkteslagen (2010:611) framgår att frågan om restriktioner prövas av undersökningsledaren eller åklagaren. Ett beslut i en sådan fråga ska omprövas så ofta det finns anledning till det. Enligt motiv (prop. 1997/98:104 s. 34) bör målet vara att restriktioner används i så liten utsträckning och . Budgetproposition och uppdrag till myndigheter Regeringen anför följande om häktning i årets budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 49). har fått internationell kritik för sin häktnings- och restriktionsanvändning. Senast riktade mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) allvarlig kritik mot när det kommer till isoleringen av häktade. Även nationellt har det framkommit kritik mot bl.a. häktningen av barn, restriktionsanvändningen och mot den isolering av häktade som denna leder till. Frågan om åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte är en av de mest prioriterade frågorna för regeringen när det kommer till bl.a. En grundläggande utgångspunkt är att häktning innebär ett lidande för den enskilde och att den som är häktad inte bör isoleras från omvärlden i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Att minska isoleringen av intagna i häkte är viktigt av såväl humanitära skäl som ur rättssäkerhetssynpunkt. vidtog regeringen flera åtgärder för att komma till rätta med frågorna om häkte och användningen av restriktioner. Regeringen anför i budgetpropositionen (s. 49) att man har höga förväntningar på resultatet av dessa pågående arbeten. Bland åtgärderna kan följande nämnas: Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till att minska användningen av häktning och restriktioner (dir. 2015:80). Utredningen, som antog namnet Häktes- och restriktionsutredningen, lämnade betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Häktes- och restriktionsutredningen föreslår nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Förslagen har remitterats, och regeringen uppger i budgetpropositionen (s. 49) att man överväger att återkomma med förslag i dessa delar. Regeringen gav (Brå) i uppdrag att genomföra en kartläggning av situationen i häkte, för att öka kunskapen om användningen av häkte och restriktioner samt tillämpningen av isoleringsbrytande åtgärder (Ju2015/05662/). Brå redovisade uppdraget i rapporten minska isolering i häkte (rapport 2017:6). Studien nämner ett antal omständigheter som utgör hinder för att minska isoleringen, bl.a. att det råder otydlighet kring vem som har ansvaret för att ta initiativ till lättnader i restriktioner, höga krav från åklagarnas sida och brist på personalresurser på häktena. Studien lämnar även förslag på åtgärder utöver Häktes- och restriktionsutredningens förslag (SOU 2016:52). Regeringen har även gett Statskontoret i uppdrag att utreda om och i så fall hur hanteringen av forensiska undersökningar kan förändras i syfte att bidra till kortare häktningstider (Ju2015/05664/Å). Statskontoret redovisade uppdraget i rapporten och forensiska undersökningar. Av rapporten framgår att forensiska undersökningar förekommer i av de ärenden där det finns någon häktad. Vidare framgår att häktningstiden förlängs i av fallen med hänvisning till de forensiska undersökningarna. Det exakta sambandet mellan häktnings-tidernas längd och handläggningstiderna för forensiska undersökningar går däremot inte att fastställa utifrån de data som finns tillgängliga. För att förkorta häktningstiderna är det i första hand relevant att effektivisera hanteringen av forensiska undersökningar i de ärendeslag där häktningstiderna är längst och andelen häktade är störst. Det gäller vålds- och sexualbrott, tillgreppsbrott, narkotikabrott och bedrägeribrott. Statskontoret konstaterar att det finns två kritiska moment i processen som har störst påverkan på häktningstidernas längd. Det ena är att många beställningar av en forensisk undersökning inte är kompletta eller relevanta. Det andra rör de interna processerna inom Nationellt forensiskt centrum (NFC) när analyserna ska utföras. I rapporten lämnar Statskontoret förslag på hur beställningarna kan förbättras och på hur de interna processerna inom NFC kan effektiviseras. Regeringen gav i regleringsbreven Kriminalvården i uppdrag att redovisa på vilket sätt myndigheten arbetar för att uppmärksamma frågor om mänskliga rättigheter utifrån internationella åtaganden. Kriminalvården ska också redovisa hur myndigheten arbetar för att förebygga och motverka diskriminering. Vidare ska Kriminalvården särskilt redovisa resultatet av myndighetens fortsatta arbete med att utveckla och utöka de isoleringsbrytande åtgärderna för klienter i häkte. och Kriminalvården kom med ett gemensamt förslag om att införa särskilda samverkansmöten om sådana intagna som beräknas sitta med restriktioner. Allra senast när en intagen haft restriktioner ska Kriminalvården ta initiativ till ett samverkansmöte mellan ansvarig häktespersonal och förundersökningsledaren. Syftet med samverkansmötet ska vara att möjliggöra isoleringsbrytande åtgärder och att gemensamt hitta lösningar för att den intagnes tillvaro i häktet ska underlättas. Enligt rapporten ska den här typen av samverkansmöten komma till stånd mycket tidigt för häktade ungdomar. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår bl.a. följande (s. 8). mot tortyr (CPT) rekommenderar att häktade ska kunna vistas utanför bostadsrummet minst . Kriminalvården arbetar med att bryta isoleringen för häktade genom gemensamhet med andra intagna, kontakter med anhöriga, personalledda aktiviteter eller besök av frivilligorganisationer. Andelen intagna som har i isoleringsbrytande åtgärd har inte förändrats nämnvärt . Möjligheterna är begränsade, främst på grund av att många intagna är belagda med restriktioner. Därutöver är det främst brist på personella resurser och lokalernas utformning som förhindrar förbättrade resultat inom detta område. Kriminalvården kommer att behöva vidta en rad åtgärder för att möta de krav som ställs i betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Genomförande av förslagen kommer att innebära mycket kostnadskrävande åtgärder både personal- och lokalmässigt. har Kriminalvården prioriterat arbetet med att stärka innehållet i häktesvistelserna, stärka insatserna för att öka mänsklig kontakt och möjliggöra miljöombyte för klienterna. I årsredovisningen anger Kriminalvården (s. 21 f.) också följande. Det är svårast är att bryta isoleringen för intagna som har restriktioner, eftersom de normalt inte får vistas tillsammans med andra intagna. Drygt hälften () har restriktioner enligt mätningarna 2016. har Kriminalvården haft stärkt fokus på genomförande och uppföljning av isoleringsbrytande verksamhet på alla häkten, samverkan med kring lättnader och påbörjad verksamhet med restriktionsgemensamhet. I stort sett har resultatet av Kriminalvårdens mätningar av isoleringsbrytande åtgärder endast visat marginella ökningar jämfört med föregående år. Drygt en fjärdedel av de intagna med restriktioner fick en åtgärdstid eller mer, medan nära tre fjärdedelar av intagna utan restriktioner nådde upp till detta. Årets siffror är något högre än förra årets för häktade med restriktioner, framför allt för kvinnor och unga. Bland unga intagna med restriktioner nåddes mer än en tredjedel av minst två timmars åtgärdstid, vilket är en ökning jämfört med . mot tortyr (CPT) har i rapport rekommenderat att häktade ska kunna vistas utanför bostadsrummet minst . Det Kriminalvården arbetar med är att, så långt det är möjligt, försöka bryta isoleringen av den häktade genom exempelvis gemensamhet med andra intagna, kontakter med anhöriga, personalledda aktiviteter eller besök av frivilligorganisationer. Möjligheterna att erbjuda gemensamhet på dagens häkten är dock begränsade, i synnerhet som många intagna är belagda med restriktioner i denna del av åklagare. Även personella resurser påverkar möjligheten att arbeta isoleringsbrytande. Det finns stora skillnader mellan Kriminalvårdens häkten när det gäller bland annat storlek och lokalmässiga förhållanden; faktorer som påverkar möjligheten att arbeta isoleringsbrytande. För att förbättra de isoleringsbrytande åtgärderna krävs anpassning av lokaler, utveckling av en stödjande miljö och en god omvårdnad som värnar klientens integritet och behov av mänsklig kontakt. har åtgärder för att bryta isolering på ett sätt som tillgodoser klienternas behov av stöd och mänsklig kontakt varit ett fokusområde för Kriminalvården. Området berör flera pågående uppdrag, till exempel kontakt av studie- och yrkesvägledare och möjlighet till utbildning på grundläggande och gymnasial nivå för alla klienter som skrivits in på häkte . Andra exempel är arbetet med att förtydliga och kvalitetssäkra aktiviteterna inom annan strukturerad verksamhet (ASV), introduktionen av föräldragrupper på häkte, en förändrad NAV-verksamhet12 samt översyn av möjligheter till kontakter med omvärlden genom elektronisk kommunikation. beslutade riksåklagaren om nya riktlinjer för åklagarna (RåR 2015:1 Riktlinjer gällande restriktioner och långa häktningstider). Syftet med riktlinjerna är att minska användandet av restriktioner, att ge åklagarna stöd i de risk- och propor-tionalitetsbedömningar som ska göras samt att bidra till att restriktions-bestämmelserna tillämpas på ett rättsenligt och enhetligt sätt. Av sammanfattningen av riktlinjerna framgår följande: • Det ska i varje enskilt fall ske en noggrann prövning av om det föreligger en beaktansvärd kollusionsrisk (risk för att en misstänkt undanröjer bevis eller på annat sätt hindrar en brottsutredning). • Om det föreligger en beaktansvärd kollusionsrisk ska åklagaren pröva om denna risk, i förhållande till brottets allvar och det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte, i sig motiverar ett frihetsberövande. I de fall kollusionsrisken inte självständigt kan motivera ett frihetsberövande ska inte kollusionsrisk åberopas som häktningsskäl. • Vid beslut om restriktioner ska åklagaren ta ställning till behovet av varje enskild restriktion och göra separata proportionalitetsprövningar, dvs. i varje enskilt fall väga kollusionsrisken och brottets allvar mot det intrång eller men i övrigt som restriktionerna innebär för den misstänkte. • I de fall restriktioner har beslutats ska en fortlöpande omprövning av skälen för de olika restriktionerna ske. Beroende på hur ärendet utvecklar sig kan restriktionsbehovet förändras och det kan finnas skäl både att mildra och att skärpa restriktionerna. I riktlinjerna anges följande om restriktioner för unga: • Åklagare ska ex officio överväga vilka lättnader i restriktioner som kan ges redan i samband med anhållningsbeslutet. • För det fall åklagaren har för avsikt att begära en ungdom häktad bör kontakt tas med försvararen inför häktningsförhandlingen i syfte att ta reda på vem eller vilka den unge önskar ha kontakt med under frihetsberövandet. • Åklagaren bör redan från början särskilt ta ställning till frågan om samsittning. • bör alltid tillåtas att göra obevakade besök. • Åklagaren bör i samband med häktningsförhandlingen på ett tydligt sätt redogöra för varför det är nödvändigt med restriktioner Regeringen gav Kriminalvården i uppdrag att genomföra en särskild satsning på åtgärder för att förstärka det återfallsförebyggande arbetet för unga under verkställigheten (Ju2013/4394/). Utgångspunkten var att unga dömda skulle vara bättre rustade för ett liv utan kriminalitet och missbruk efter verkställigheten. Satsningen skulle bl.a. omfatta ett aktivt motivationsarbete i syfte att förmå den unga att ändra livsstil och lämna kriminella grupperingar. Insatserna skulle utgå från de faktorer som har störst betydelse för återfall i brott såsom kriminella värderingar och kriminellt umgänge, men även innefatta åtgärder som bidrar till att förbättra unga dömdas förutsättningar på arbetsmarknaden. Kriminalvården skulle redovisa arbetet i årsredovisningarna –2015. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Myndigheten ska utöver detta i den form som beslutas i dialog med informera om uppdragets genomförande. I betänkande 2015/16:JuU21 behandlade utskottet ett yrkande som motsvarar det nu aktuella om att restriktioner och isolering ska användas mycket försiktigt när det gäller barn som är häktade och att häktestiden inte ska skada den häktade (s. 8 f.). Utskottet konstaterade att dessa frågor var uppmärk-sammande och att det pågick ett omfattande arbete på området. Utskottet, som utgick från att regeringen noggrant följde utvecklingen, ville inte föregripa den beredning som pågick och avstyrkte yrkandet. följde utskottets förslag (rskr. 2015/16:174). Som utskottet tidigare konstaterat har det riktats återkommande internationell och nationell kritik mot häktnings- och restriktionsanvändningen i . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att frågan om åtgärder för att minska isoleringen av intagna i häkte bör vara en av de mest prioriterade frågorna när det gäller Kriminalvårdens verksamhet. En grundläggande utgångspunkt är att häktning innebär ett lidande för den enskilde och att den häktade inte ska isoleras från omvärlden i större utsträckning än nödvändigt. Utskottet konstaterar att regeringen vidtagit åtgärder för att nå fram till att färre personer är i häkte, minska den häktades tid i isolering och motverka de skadliga effekterna av isoleringen. Som framgår ovan har en särskild utredare lämnat betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52). Förslagen bereds inom . Brå har , efter uppdrag från regeringen, lämnat rapporten minska isolering i häkte (rapport 2017:6). Studien lämnar bl.a. förslag till åtgärder utöver förslagen som lämnas i det ovan nämnda betänkandet. Som framgår ovan pågår även ett aktivt arbete hos och Kriminalvården. Kriminalvården har i sina regleringsbrev i uppdrag att bl.a. redovisa resultatet av myndighetens fortsatta arbete med att utveckla och utöka de isoleringsbrytande åtgärderna för klienter i häkte. Av Kriminalvårdens årsredovisning framgår att det pågår ett arbete för att förbättra de isoleringsbrytande åtgärderna. Utskottet ser även positivt på myndigheternas arbete med samverkansmöten. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att frågor om åtgärder för att förbättra situationen i häktena samt om restriktioner och isolering av ungdomar i häkten är uppmärksammade och att det pågår ett omfattande arbete på området. Utskottet konstaterar alltså att de frågor som motionärerna tar upp i motionerna 2016/17:1677 (S) om att förbättra situationen i häktena och 2016/17:1534 (KD) yrkande 5 om användningen av restriktioner och isolering av barn är uppmärksammade och ser därför inte skäl för att ställa sig bakom de tillkännagivanden som begärs. Utskottet avstyrker yrkandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. avhopparverksamhet, samverkan mellan myndigheter, en nationell handlingsplan, översyn av instruktioner och regleringsbrev, stöd till kommunerna, återupptagande av en nedlagd utredning, s.k. social impact bonds och särskild utslussning. Jämför reservationerna 2 (M, C, L, KD), 3 (L), 4 (C), 5 (M), 6 (V), 7 (M, SD, KD), 8 (M) och 9 (C, KD).