bet · H401UU4 · 2017-03-22 00:00:00 — Det får heller inte bli merkostnader utan ska finansieras inom befintliga budgetramar. Jag tror också att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik kommer att bli allt tydligare och mer offensiv i och med brexit och Trumpadministrationens tillträde. När vi debatterar kommissionens arbetsprogram kan jag inte låta bli att tänka att det namn som arbetsprogrammet har är centralt för - Ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgaren i centrum. Det är precis de viktiga frågor som EU brottas med . Därför är det också glädjande att det är det arbetsnamn som kommissionen har valt för sitt arbetsprogram. Jag vill dock lyfta upp en fråga som jag tycker är lite tråkig, och det är att vi , , två och en halv månad in debatterar arbetsprogrammet. Jag skulle gärna se att riksdag och andra medlemsstater hade en möjlighet att debattera och fatta rationella beslut om EU:s arbetsprogram tidigare just utifrån att EU är viktigt. EU är en fråga som rör alla europeiska länder, dess partner och förstås oss medborgare som bor och vistas i EU. EU har tjänat sina medlemsländer, partner och medborgare väl, och vi måste alla arbeta för att det ska bli så också i fortsättningen. När det gäller hantering av kommissionens arbetsprogram har vi från utrikesutskottet gett alla utskott här i möjlighet att yttra sig. Åtta utskott, de som arbetar mest med EU-relaterade frågor, har avlämnat yttranden till utrikesutskottet. Jag kommer i mitt anförande att lyfta upp några av de frågor som jag anser är viktiga och centrala i kommissionens arbetsprogram. Självklart finns det mycket mer att säga, herr talman, men i en debatt ska fler få komma till tals. Vi moderater har inte lämnat någon reservation i det här betänkandet. Däremot har vi avgett två yttranden, och det har vi gjort tillsammans med våra allianskollegor. För oss moderater är det av stor vikt att subsidiaritetsprincipen inom EU tillämpas, att kommissionen fokuserar på de frågor som är övergripande och ska lösas på EU-nivå och att det nationella självbestämmandet bevaras liksom det regionala och det kommunala. Alla beslut ska fattas på rätt nivå. I arbetsprogrammet tar kommissionen upp tio olika frågor. Samtliga är mycket viktiga, till exempel satsning på arbete, tillväxt, investeringar, en digital inre marknad, en motståndskraftig energiunion och en framåtblickande klimatpolitik. Man talar också om den inre marknaden och en stärkt industri. Man talar om en rättvis ekonomisk och monetär union. Man talar om frihandelsavtal med och andra länder och organisationer som WTO. Man talar också om rättvisa och grundläggande rättigheter som grundar sig på ett ömsesidigt förtroende liksom en ny migrationspolitik, ett EU som en stark global aktör och en union i demokratisk förändring. Detta, herr talman, fångar upp de viktiga frågor väl som EU behöver arbeta med och fokusera på för att fortsätta vara relevant för medlemmarna och omvärlden. Vi moderater anser att bör fortsätta, precis som man nu också har sagt, att minska regelbördan för företag och tillämpa principerna om en bättre lagstiftning i alla verksamheter för att också introducera Refitprogrammet där mycket handlar om förenklingar. Detta är en av västvärldens centrala och viktiga frågor. Utan ett fungerande näringsliv är det mycket svårt för våra västerländska samhällen. Jag ser framför mig att det regelförenklingsarbete som ska pågå också kan gynna vårt svenska näringsliv. Det är ingen här i kammaren som har kunnat undgå att notera behovet av förenklad lagstiftning. Jag vill också nämna några ord om de frihandelsavtal som finns. Det som vi alla närmast tänker på, också vi moderater, är förstås TTIP. Det är ett avtal om frihandel med som vi alla har sett fram emot. Därför är det olyckligt när nu uttrycker tveksamhet kring ett . Jag hoppas att, ju går för den nya regimen, presidentadministrationen i , tankarna ska ändras och också Trump ska se att ett frihandelsavtal mellan och är något som tjänar väl. Jag vill också lyfta fram en annan fråga som är viktig, nämligen rätten till integritet. Det är enkelt när EU nu står inför stora och omfattande utmaningar att fokusera på hur dessa ska hanteras. Hur ska terrorhotet bekämpas? Hur ska vi få en bättre säkerhet? Det är angeläget att göra det, men EU får inte göra avkall på de grundläggande rättigheterna som personskydd, tryck- och yttrandefrihet med mera. Detta är något som vi i måste se till att bevaka. Jag vill säga några ord om utbildningsfrågan också. Det är en av de viktiga frågorna inom EU. Det är också en historisk fråga. Den finns inte med i arbetsprogrammet, men det är viktigt och centralt med ett gemensamt ställningstagande när det gäller utbildning. Det handlar om Erasmusprogrammet. Innan EU fanns var det inte lika enkelt för studenter på högskolenivå att studera i olika länder. Möjligheten fanns, men det var inte lika enkelt. Gemensamma överenskommelser gör det möjligt för enskilda studenter att studera utomlands. Därför kommer till exempel lärlingsprogrammet att vara positivt. Och EU:s program, Utbildning 2020, kan bidra till något mycket mer positivt för EU när det gäller utbildningsfrågan och arbetsmarknaden än . Det är ett tveklöst faktum att står inför en av sina största utmaningar sedan järnridån föll och öst och väst skulle giftas samman. Ett halvt sekel av separation, misstänkliggörande och rivalitet skulle läkas ihop för att bädda åt en ny generation européer. En ny generation EU-medborgare skulle inte behöva tänka på om man var född i eller , i eller . Som europé skulle man kunna förflytta sig över gränserna, utbilda sig, skaffa jobb och bilda familj. Ett gränslöst har gett oss gränslösa möjligheter. Men det är inte alla som tycker att de har kunnat ta del av de möjligheterna. Alla har inte sett ett gränslöst som en tillgång. De har snarare sett det som ett hot mot jobben, mot välfärden och mot de lokala marknaderna. EU-byråkratin som är tänkt att säkerställa kvalitet, tillräknelighet och transparens har i stället fått symbolisera ineffektivitet och otillgänglighet. Det demokratiska projekt som EU är har dessvärre inte alltid lyckats stärka de möjligheter till och upplevelser av medbestämmande och inflytande som europeiska medborgare vill se. För många har avståndet mellan medborgare och beslutsfattare tyckts öka. Men tanken var att skulle kännas mer tillgängligt för alla. Här har vi mycket att jobba med. Vi ser nu runt om i världen vilka effekter och konsekvenser växande klyftor mellan stad och land, mellan fattig och rik, mellan medborgare och beslutsfattare får. röstar om vilken väg man ska välja. Det slår mig att det ser ut som att det, precis som i , är framför allt två vägar som växer sig större och starkare. Vi ser å ena sidan den pessimistiska, misstänksamma och nationalistiska väg som utmärker de högerextrema partierna. Där ser man människor som problem i första hand, snarare än som tillgångar. Där väljer man i första hand att sluta sig och vara sig själva nog, i stället för att öppna sig och sträcka ut en hjälpsam hand när det börjar blåsa. Vi ser å andra sidan det gröna stråket. Det representeras exempelvis av som österrikisk president, med som lyckats fyrdubbla stödet till det gröna partiet och vårt eget svenska exempel med en rödgrön regering som leder vägen för ett hållbart och solidariskt . Vi löser utmaningar tillsammans och ser potential i varje människas förmåga att göra skillnad. EU har bekymmer. Men vi har också fantastiskt goda förutsättningar för att lösa dessa bekymmer. Vi behöver stärka förtroendet, samtalet och tilliten mellan beslutsfattare och medborgare. Vi behöver stärka delaktigheten och minska avståndet mellan beslut och vad vi beslutar om. EU ska ägna sig åt det som EU är bäst lämpat att lösa: de gränsöverskridande utmaningarna som klimatförändringar, säkerhet och migration utgör. EU ska vara den öppna union som har gjort och gör det möjligt för människor att förflytta sig över gränser, utbilda sig, arbeta och bygga nya liv och möjligheter - oavsett var i unionen man råkar vara född eller vill befinna sig. Jag är glad över att vi i har en tämligen bred och blocköverskridande samsyn om det värde och den vikt EU spelar för ett tryggt, hållbart och säkert . Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan öka sysselsättningen och investeringarna i vår del av världen. Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan ställa om energimarknad till att vara klimatneutral och säker. Det är genom mer samarbete och öppenhet, inte mindre, som vi kan möta flyktingsituationen i världen . ska vara en välkomnande och solidarisk aktör, inte en ogästvänlig plats där man vill göra det sämre för människor att leva. EU är viktigare än någonsin - för freden, för demokratin och för de mänskliga rättigheterna. Vi behöver sammanhållning . Vi behöver stå upp för det europeiska samarbetet. Vi behöver tveklöst stå upp för det östliga partnerskapet. Vi behöver stå upp för länders rätt att välja vilken riktning man vill ta, vilken historia man vill skriva - oavsett var man råkar ha sitt geografiska läge, oavsett om ens granne inte anser det. Allt annat strider mot folkrätten. Vi måste stå upp mot de nationalistiska krafter som försöker motverka vårt öppna samhälle och vårt samarbete. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Välkommen till debatten, ministern! Det är alltid trevligt när regeringen deltar i våra debatter. Det här är en speciell dag. Vi ska diskutera kommissionens arbetsprogram som blickarna riktas mot ett av EU:s medlemsländer, , där val hålls . Det finns tecken på att vårt EU befinner sig i utmanande tider. EU som fredsprojekt firar . Det måste vi påminna oss och lyfta fram. känns det nämligen som att vi glömmer vår egen historia. Det är inte av godo. Under de som har förflutit har det varit en fantastisk utveckling i vårt . EU har fått många nya medlemmar. Och är det många som söker en röst för de värden som har burit fram , som har burit upp EU. Det är liberala värden som handlar om multilateralism, demokrati, fri- och rättigheter för människor, en fungerande rättsstat, öppenhet och respekt. som detta är det viktigt att EU:s röst är tydlig när det gäller våra grundläggande liberala värden. De hotas från många olika håll. Kommissionens arbetsprogram fångar delvis dessa värden, även om de tio punkter som lyfts fram också vilar på en del andra grunder. Jag har ingenting emot de tio punkterna, men det är viktigt att man verkligen står upp för värdefrågor. Det må gälla utanför och också inom EU:s gränser. Det finns ett pågående arbete med utvecklingen i . Där utmanas och hotas de liberala värdena. Det är då viktigt att kommissionen står upp för det som är förenande. Det gäller naturligtvis också och andra länder som riktar blickarna mot de illiberala stråk som vi ser växa sig starkare . Fokus i utrikesutskottets betänkande sätts på de områden som utskottet särskilt svarar för. De må gälla öppen och rättvis frihandel, som är ett område som hotas. Många söker stänga, sluta gränser och hitta bilaterala lösningar i stället för de globala lösningar som verkligen skapar förutsättningar för likvärdiga handelsmöjligheter. Det är viktigt att vi i dessa tider står upp för frihandel och att vi gör det även när verkar drivas bakåt. Vi hoppas att EU ska kunna vara en god och framgångsrik röst i samtalen med nya administration - detta för att vända det stråk som ser ut att vara Trumps vandringsväg. Migrationspolitiken är också ett av de områden som står i fokus för innevarande arbetsprogram och för utrikesutskottet. Vi har en samsyn om att man behöver utveckla en ny migrationspolitik. Jag vill också understryka vad utskottet uttalar när det gäller partnerskapsländer. När det används utvecklingsfinansiering i tredjeländer för att lösa en del av migrationsutmaningarna är det viktigt att det sker på ett sätt som är förenligt med Dacs regelverk. Man bör inte tumma på dessa frågor i EU:s migrationspolitiska arbete. Slutligen vill vi från se EU som en stark global aktör. Det behövs en sådan tydlig röst. Det behövs en tydlig röst gentemot vårt östra grannskap. vice premiärminister besöker . är ett av de områden som har uppenbara behov av en stark global röst från EU - en röst som tydligt står upp för territoriella rättigheter och integritet, en röst som är tydlig gentemot som angripare och en röst som håller ihop mot våra antagonister när det gäller . Det behövs också en tydlig röst när EU utmanas. har vi kunnat se och en alltmer auktoritär som försöker att trasa sönder relationer efter bästa förmåga - och den förmågan verkar ju vara stor. Men, herr talman, vi måste stå upp samlat mot . Jag förväntar mig att ministern här tydligt kommer att markera stöd både för uttalanden och för agerande när det gäller den senaste diplomatiska krisen med . Med detta yrkar jag avslag på reservationerna. Jag hänvisar också till det särskilda yttrandet. firar EU:s ledare att fyller . diskuterar vi kommissionens arbetsprogram, och - som nämnde - går till val. Det är ett av årets tre så kallade ödesval i Europeiska unionen. Det nederländska folket har att välja mellan populism och anständighet, mellan rasism och det öppna, liberala samhället. Framför allt kommer dagens val, precis som de tyska och franska valen, att vara en strid mellan europeisk gemenskap och nationalistisk splittring. systerparti lovar att hålla en omröstning om nexit, om man vinner. vill att lämnar EU - detta trots att landet är gravt beroende av export och trots att kommer att drabbas hårt av brexit. En tredjedel av bnp utgörs av handel. Vi ser i en tom och destruktiv nationalism när den är som allra värst. Ändå hör vi samma krav här hemma. EU är bästa investering, och det är också bästa investering. Europeiska unionen grundades på ruinerna från världen av i går. Efter årtionden, till och med århundraden, av krig och elände kunde arvfienderna enas om att fred skulle råda på den europeiska kontinenten. EU är en seger för demokrati, frihet och öppenhet. Det är också en fråga om var vi känner oss hemma. För mig är svaret självklart: . är och ska förbli en del av den europeiska gemenskapen och familjen. Vi vet att demokrati, frihet och öppenhet har lagt grunden för det svenska välstånd som vi drar fördel av . Frihandel och nyfikenhet har lett till bättre hushållning med resurser och snabbare teknikspridning. Men vill en del partier i denna kammare att vi ska dra tillbaka allt detta. Världen ser inte likadan ut som den gjorde 1995, då gick med i Europeiska unionen. Den har förändrats. På samma sätt är inte samma land som före EU-medlemskapet. Vi har blivit rikare, och människors valfrihet har ökat kolossalt. Vi tar för givet att man utan krångel ska kunna studera och arbeta i ett annat europeiskt land. Många har hittat kärleken på kontinenten. Människor kan leva tillsammans oavsett medborgarskap - allt detta tack vare Europeiska unionen. Efter inträdet i EU växte handel snabbare än någon någonsin kunde förutspå eller ens ana. Handeln har specialiserats, vilket innebär att vi gör det som vi är bra på i stället för att göra mycket och halvdant. Svensk jordbrukspolitik har blivit mer öppen och avreglerats. Konkurrensen har sporrat livsmedelsindustrin till att bli vassare. Våra företag kan nu sälja sina produkter på samma villkor till över 500 miljoner européer - att jämföra med 10 miljoner svenskar. På samma sätt har människor fler arbetsgivare att välja mellan. Det är de fyra friheterna som är grunden i EU. framgång bygger på den fria rörligheten för varor, tjänster, kapital och människor. Dessa friheter får vi inte slarva bort eller glömma bort. Före inträde i Europeiska unionen möttes svenskar av identitetskontroll och gränsbevakning också på resor genom . De unga som är födda och och som jag möter är helt oförstående inför de id-kontroller som finns vid . Det är ett absurt inslag för en generation som har sluppit stöta på ord som gränshinder och visumansökningar. utan EU var ett fattigare, ett mer inskränkt och ett slutnare . EU är också världens mest framgångsrika demokratiprojekt. Tack vare EU har det varit fred i , och det är tack vare EU som det kommunistiska har demokratiserats. Genom att ställa krav på mänskliga rättigheter och demokrati i utbyte mot handelsavtal och ekonomiska fördelar har EU med mjuk makt kunnat påverka länder i frihetlig riktning. Det är också därför som ett demokratiförbund som EU förblir en förebild för andra länder och regioner att ta efter. Detta tunga ansvar faller nu om möjligt ännu tyngre på de europeiska axlarna. Efter att har valt som ny president är det EU och inte som är frihetens främsta försvarare globalt. Det är EU som tillsammans med andra demokratier måste leda den fria världen. Därför måste EU axla ett starkt ansvar också på hemmaplan. Man måste vara tuff i kritiken mot de länder som slarvar med mänskliga rättigheter - jag tänker framför allt på och . Vi måste våga använda politiska och ekonomiska sanktioner. Det ska kosta mycket att inte leva upp till EU:s ideal. Därför tycker jag, när vi diskuterar kommissionens arbetsprogram, att inte har varit tillräckligt tydlig på denna punkt. Jag hade förväntat mig en mycket starkare och kraftfullare röst efter det som har hänt. Det är också viktigt att EU inte blir slappt i sin kritik av , , och andra parter. Vi liberaler tror på handel med andra regioner. Ömsesidigt beroende lägger en bra grund för fred, men inte till vilket pris som helst. Vi får inte sälja oss billigt. När regeringen i har diskuterat EU:s relationer med exempelvis diktaturen kan man ibland fråga sig om röst är tillräckligt stark när det gäller att lyfta fram brott mot mänskliga rättigheter och förtryck av oliktänkande. Jag tvivlar ofta på att de tusentals politiska fångarna hamnar tillräckligt högt upp på agendan. firade med tryckfrihet. Vi måste fortsätta att lyfta dessa frågor i EU, inte minst när partier som i och drar undan mattan för progressiva röster. Särskilt viktigt är detta , när ett viktigt EU-land väljer mellan unken nationalism och europeisk öppenhet. Jag vill också välkomna statsrådet - det är alltid trevligt när statsråden är med i debatterna. har granskat kommissionens arbetsprogram och politiska prioriteringar . Vi tycker ofta att medlemsländerna är olika och har olika behov, men man kan nog ändå konstatera att EU följer de prioriteringar som medborgarna i hela EU lägger stor vikt vid. Målet för årets arbetsprogram är ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum. Det sätter säkerhetsfrågorna i fokus, vilket jag tror att medborgarna vill just . Kommissionen lyfter tio olika prioriteringar, och vi kristdemokrater vill särskilt att EU lyfter frågan om en hållbar migrations- och asylpolitik och säkerhetsfrågor som gränsförvaltning, men också hur vi ska samarbeta bättre kring våra gemensamma försvarsförmågor. Därutöver behövs naturligtvis olika satsningar på jobb och välfärd, där frihandel är en viktig ingrediens. Man kan nog säga att EU och hela dess framtid är i kris. Brexit har ju satt EU:s framtid i blixtbelysning, och frågan är hur EU ska hålla ihop. Migrationskrisen sliter och drar i EU, ett EU som vill visa solidaritet men där få länder är beredda att göra en insats för människor på flykt. har tagit ett stort ansvar i förhållande till sin befolkning. Vi avsätter mer än vad gör. UNHCR har uppgett att 65 miljoner är på flykt från sina hem. Dess budget var . Det är kostnaden för en del av vårt flyktingmottagande , men inte allt. Man räknar med att får ungefär 60 miljarder, och våra integrationssatsningar kostar ungefär 30 miljarder. Sedan har vi välfärdssatsningar på skola och vård och så vidare, och vi är dessutom en av de största bidragsgivarna till UNHCR. Så man måste ändå säga att gör väldigt mycket på migrationsområdet. Men fler länder måste göra mer, och här måste EU vara tydligt: Om vi ska kunna hålla ihop krävs en gemensam solidaritet. Det ska naturligtvis också vara ett internationellt åtagande; det är inte bara EU som ska ta ansvar för flyktingkrisen. Därtill kommer alla människor som är ekonomiska flyktingar, som också vill söka sig till EU och måste ha möjlighet till försörjning. Vad ska hända med den gruppen? Här behövs kanske flera olika system för arbetskraftsinvandring, vilket kan förbättras inom EU. EU:s medlemsländer diskuterar nu ett nytt mottagningssystem på migrationsområdet och hur regelverket ska kunna vara lika för alla. Jag tror att det är bra, men det kommer kanske ändå inte att göra så stor skillnad när det gäller vart människor söker sig. De olika medlemsländerna har olika social välfärd och olika ekonomisk utveckling och därmed också olika dragningskraft. EU måste därför hitta vägar för att öka möjligheterna till lagliga vägar in i EU. Vi kristdemokrater har drivit detta på olika sätt. Vi har bland annat talat om humanitära visum och möjlighet att söka sådana i tredjeland, något som regeringen har avvisat. kom med en dom som sa att det är upp till varje land att fatta beslut om man vill ge människor rätt till humanitära visum. Jag tror att det vore bra om man öppnade för möjligheten i bredare bemärkelse: att EU kan ge stöd till de länder som vill vara med och bidra till att ta emot nödställda men att vi får det att ske under ordnade former. Ett förbättrat och utökat kvotflyktingssystem måste också komma på plats. EU strider om flyktingfrågan. En sak tror jag dock att alla är överens om, och det är att vi inte igen kan ha en situation som , då människor okontrollerat kom in i EU utan att vi hade kontroll över vilka de var och med vilka avsikter de kom. Registrering av människor gjordes inte, och Dublinförordningen sattes helt ur spel. Vi behöver, fru talman, de avtal vi har med , och vi kommer att behöva fler med . Men vi ska naturligtvis ha avtal som grundar sig på internationell rätt; det är viktigt. EU måste nu samla sig. Vi måste hitta kompromisser som alla kan leva med - det är nödvändigt för att hålla ihop EU. EU är den största biståndsaktören i världen. Det kan vi använda till förebyggande insatser, för självklart är det viktigast att komma åt fattigdom och konflikter, som sliter isär länder och tvingar människor på flykt. Detta innebär också att EU måste bli en starkare säkerhetspolitisk aktör. Diplomati och bistånd är ett sätt att arbeta förebyggande, men EU måste också kunna stå starkt för att skydda medborgarna. Vi kristdemokrater vill inte se en EU-armé men däremot mer av mellanstatligt försvarssamarbete. Vi måste också se till att vi har en säker bevakning av våra yttre gränser när omvärlden ser ut som den gör. Terrorismens utbredning och spridning förfärar, och den har slagit till även på europeisk mark. Detta måste vi ta på allvar. Vi får vara försiktiga så att vi inte börjar begränsa våra egna friheter, men vi kan inte vara naiva och stå oförberedda på de hot vi nu känner till. Andra länders agerande på europeisk mark, allvarliga internetattacker och infiltration i politiska partier är något som särskilt uppmärksammats i , men också i . Detta måste tas på allvar. agerande manar till eftertanke, men också till motåtgärder. Vi ska inte söka motsättningar, men vi ska svara på reella säkerhetshot. Internetattacker mot väsentliga säkerhetsintressen måste vi motverka tillsammans. En annan viktig fråga är hur EU kan fortsätta att vara världens största ekonomi. Tack vare vår gemensamma styrka har EU spelat en central roll i utformningen av globala handelssystem. Mer än 30 miljoner arbetstillfällen inom EU sägs vara beroende av utrikeshandeln, och av den globala ekonomiska tillväxten förväntas skapas utanför EU. I det särskilda yttrande som M, L och KD har skrivit i betänkandet lyfts just vikten av en frihandelsvänlig linje. Vi betonar att handelsavtalen inte ska urholka gällande sociala, fackliga och ekonomiska rättigheter i och EU. Investeringsskydd ska vara rättssäkert och öppet och inte inskränka staters demokratiska beslutsfattande.