bet · H501UU2 · 2017-12-01 00:00:00 — Utskottet konstaterar att regeringen beslutade om en ny strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin ska gälla för perioden –2019 och omfattar ca . Verksamheten inom strategin ska bidra till att få till stånd ett demokratiskt, självständigt, sammanhängande och livskraftigt som existerar sida vid sida med i fred och säkerhet, med gränser som utgångspunkt och med som en huvudstad för två stater. Strategin syftar också till att tillgodose palestiniernas rättigheter och behov så att de ska kunna leva i alla delar av oavsett institutionellt ramverk. Stärkt demokrati samt ökad jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter är ett av tre fokusområden för det svenska biståndet. Inom ramen för detta ska bl.a. de palestinska institutionerna stärkas och bli mer transparenta och demokratiskt styrda, yttrandefriheten stärkas och kvinnors och barns åtnjutande av mänskliga rättigheter förbättras. Utskottet anser liksom regeringen att det svenska biståndet är betydelsefullt för att få till stånd ett demokratiskt, självständigt och livskraftigt . Utskottet noterar att regeringen beslutat om anvisningar för en ny utvecklingsstrategi för . Sida och har fått i uppdrag att ta fram ett underlag till ny strategi som ska överlämnas till regeringen . Inom uppdraget ligger också att resonera om hur den svensk-somaliska diasporan skulle kunna bidra till utvecklingen i . Utskottet konstaterar att är ett av världens fattigaste och mest sköra länder. Det fortsatt mycket dåliga säkerhetsläget i landet tydliggjordes inte minst av den förödande terrorattacken i . har flera viktiga framsteg gjorts, t.ex. genomförandet av indirekta parlamentsval , ökad politisk representation av kvinnor och val av president . Utskottet anser liksom regeringen att stöd till konfliktlösnings- och försoningsinitiativ med fokus på kvinnors deltagande är viktigt, liksom att biståndet även bör komplettera och stödja politiska processer och reformer i säkerhetssektorn. Jämlik hälsa med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive könsstympning, är en viktig inriktning för den nya strategin för . Utskottet konstaterar att konflikten om har gett upphov till en utdragen flyktingsituation i i . Med oro noterar utskottet att det i regeringens genomförda översyn av politik gentemot framgår att situationen i flyktinglägren i förvärrats mot bakgrund av att den mathjälp som flyktingarna är beroende av har skurits ned. Utskottet konstaterar vidare att det av översynen framgår att skyndsamt, i dialog med Världslivsmedelsprogrammet (Programme, WFP) och (), bör försöka skjuta till extra medel och påverka andra givare att göra detsamma. Utskottet konstaterar också att det humanitära biståndet till västsahariska flyktingar i uppgick till ca , varav den största delen kanaliseras via UNHCR. EU undertecknade ett nytt avtal om utvecklingssamarbete med . Avtalet, som omfattar totalt –2020, fokuserar på stöd till energisektor och förbättrad hantering av de offentliga finanserna samt på stöd för att genomföra rekommendationerna från FN:s genomgång av de mänskliga rättigheterna i (periodic review, UPR). stod bakom beslutet i biståndskommittén om en ny samarbetsstrategi. Enligt ger biståndet öppningar för viktiga diskussioner med om bl. a. rättsväsendet och fängelsesystemet. Det framgår också, bl.a. av svar på frågor i till utrikesminister , att regeringen arbetar aktivt och målmedvetet och ser över alla möjliga vägar framåt för att få frigiven. Utskottet har tidigare behandlat och EU:s relation till och underströk då att det är angeläget att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter är vägledande för relationerna med (bet. 2015/16:UU15). underströk utskottet att regeringen även i fortsättningen måste driva på så att EU ställer hårda krav på demokrati och mänskliga rättigheter på och så att EU:s dialog om dessa centrala frågor sker med aktivt deltagande från politiska opposition, människorättsaktivister och demokratiförespråkare. Utskottet utgår från att mänskliga rättigheter och demokrati även konsekvent tas upp inom ramen för den bilaterala dialogen med . Utskottet noterar att regeringen beslutade om en strategi för utvecklingssamarbetet med . Den syftar till att stödja den pågående moderniseringen av landet och värna respekten för mänskliga rättigheter. Den ska gälla –2020 och omfatta ca . Verksamheten inom ramen för strategin ska inriktas på insatser som stöder den pågående processen mot en modernisering av ekonomi och samhällsstyrning, inklusive ökad respekt för mänskliga rättigheter med huvudsaklig inriktning på kapacitetsutveckling, institutionssamarbete och erfarenhetsutbyte. Utskottet välkomnar att regeringen understryker att insatser inom ramen för strategin ska ta sin utgångspunkt i och präglas av ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv på utveckling. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkande 17, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkande 19, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkande 8, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:1600 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 8, 2017/18:1911 av m.fl. (L) yrkande 7, 2017/18:2818 av m.fl. (L) yrkande 22, 2017/18:3620 av (KD), 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 12 och 13, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 11, 12 och 18 samt 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 26. Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i ett antal motioner som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt de riktlinjer som har fastslagit med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de motioner som återfinns nedan inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott de motioner som återfinns i bilaga 4. Mål för utgiftsområdet, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 3. När freden nu från flera håll och på många platser hotas är det särskilt viktigt att och EU i sin utrikespolitik intensifierar kampen för demokratin och stöder enskilda individer som vågar stå upp för frihet och som trotsar auktoritära regimer. Därför bör biståndspolitiken styras av ett överordnat mål, demokrati. Vi liberaler vill arbeta för att det svenska biståndet används mer effektivt och gör skillnad för människor som verkligen behöver det. Stöd till demokratiutveckling kan i övrigt utformas på flera sätt. Resultatredovisning, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5 samt 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 26, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 2. Ett effektivt bistånd kan inte bara bygga på god vilja, utan måste leverera verkliga resultat. Vi kräver därför en ansvarsfull hantering av biståndsmedel. Det innebär högt ställda krav på ekonomisk styrning och rapportering, kamp mot korruption i både biståndsorganisationer och samarbetsländer och en beredskap att agera mot missförhållanden. Om kraven inte möts ska det få konsekvenser exempelvis genom stoppade utbetalningar. ska vara tydligt och ställa höga krav på sina samarbetspartner i biståndet när det gäller resultatfokus och redovisning. ska också vara berett att ompröva sitt biståndsengagemang när kraven inte uppfylls. Resultatredovisning, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 26, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5. ställde sig positiva till föregående regerings försök att hitta nya innovativa former för en bättre styrning av biståndet. Traditionellt sett har bistånd på förhand finansierat en viss verksamhet som förväntats leda till vissa resultat, vilket är fallet i fråga om en stor del av det svenska biståndet. Föregående regering talade om att pröva ett resultatbaserat bistånd som skapar ett tydligare kontrakt mellan givaren och samarbetspartnern. Resultatbaserade biståndsformer kännetecknas av att biståndet betalas ut i efterhand på basis av uppnådda resultat. anser att detta borde vara en självklarhet i all styrning av det svenska långsiktiga biståndet, att det krävs resultat för möjligheten till fortsatta utbetalningar oavsett om det gäller samarbete med svenska eller utländska lokala eller multilaterala organisationer och myndigheter. kan vi tyvärr se exempel på bistånd som fortsätter att betalas ut trots att uppenbara brister finns. Detta är inte acceptabelt. Resultatredovisning, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 26 och 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5. Det svenska stödet till internationella organisationer ska ha högre krav på transparens, intern styrning och kontroll samt kostnadseffektivitet än vad som är fallet . Det måste vara varje lands ambition att bistånd ska gå till det avsedda ändamålet. Därför bör regeringen tillsätta en utredning för att renodla biståndet i så stor utsträckning som möjligt. Mindre pengar bör gå till intern administration och mer pengar till demokratisträvande kvinnoinsatser. Resultatredovisning, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkande 26, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5. Ett särskilt uppdrag bör ges till Sida och till Expertgruppen för biståndsanalys för att inkomma med förslag om hur kvalitetsarbetet inom myndigheter och organisationer kan stärkas i samband med att biståndsramen ökar. vill också se att en utredning tillsätts som ger förslag till hur biståndet kan utvecklas framgent mot bakgrund av att anslaget fortsätter att växa . En sådan utredning ska också presentera förslag om hur Sida kan ha öppna processer och upphandlingar när bilaterala samarbetsstrategier ska genomföras. /Dacs regelverk, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 29. ska utgå från /Dacs definition av bistånd. Denna anger att bistånd (Official Development Assistance, ) är flöden från offentlig sektor med det huvudsakliga syftet att främja ekonomisk utveckling och välstånd i fattiga länder och med ett gåvoelement om . Svenskt bistånd ska gå till de länder som klassas som ODA-mottagare enligt /Dacs kriterier. Men biståndet kan och bör användas till mer, fler insatser och åtgärder än vad som är /Dac-fähigt, och mer borde kunna definieras som bistånd. ska därför verka för att /Dacs regler breddas och se på hur biståndet kan kravställas bättre. Vi ska också underlätta för privata aktörer att verka inom och bidra till biståndet. /Dacs regelverk, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 26 och 29 samt 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkande 3. Regler formulerade av Dac styr vad som får räknas som internationellt bistånd. Dac har 30 medlemmar, däribland . Reglerna är dock ett golv, inte ett tak. Enligt Dac-regler är det tyvärr tillåtet att använda biståndspengar för att bl.a. finansiera skuldavskrivningar, flyktingmottagande och utländska studenter vid högskolor i givarlandet. Medlemmarna i förbinder sig alltså att inte vara sämre än vad Dac kräver, men det är tillåtet att vara bättre. ser vi hur en rad länder missbrukar möjligheten till avräkningar och låter mycket stora delar av biståndsbudgeten finansiera verksamhet som inte är att betrakta som utvecklingssamarbete. Inom Dac pågår ett arbete med att se över vad som ska kunna räknas som bistånd. En del av översynen handlar om att vidga definitionerna av privatsektorbiståndet. En sådan breddning riskerar att leda till att biståndet i större utsträckning finansierar företag i givarländer i stället för biståndets verkliga målgrupper. En viktig princip att värna när det gäller privatsektorbistånd är den om additionell effekt, som säger att bistånd endast ska ges via privat sektor om det finansierar satsningar som annars inte hade gjorts. oroas av utvecklingen inom Dac som riskerar att urholka biståndet och menar att måste utgöra en tydlig motvikt mot denna utveckling. Regeringen bör verka för att förändringarna i Dacs regelverk inte leder till en urholkning av biståndet. I översynen av Dacs regelverk bör även verka för att möjligheten att göra avräkningar för flyktingmottagande tas bort. har även yrkat på att ska verka för att skrivningar i Dacs regelverk som tillåter att biståndspengar kan användas för skuldavskrivningar, utländska studenter vid högskolor i givarländerna och flyktingmottagande ska strykas. Prioriteringar inom utgiftsområdet, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2174 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 21, 2017/18:3239 av m.fl. (M) yrkandena 6, 27, 29, 39, 40 och 42, 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkandena 11–13, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2017/18:3846 av m.fl. (M) yrkandena 6–10 och 2017/18:228 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:530 av m.fl. (V) yrkandena 5, 7, 12 och 14, 2017/18:533 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 4 och 11, 2017/18:534 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:555 av m.fl. (V) yrkandena 1–5, 10, 11, 13–21, 24, 30 och 31, 2017/18:568 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2, 5–8, 10, 11, 13, 14, 16, 19–21, 23, 24 och 27, 2017/18:1581 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2017/18:3008 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 11, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 32, 2017/18:3656 av m.fl. (SD) yrkandena 11, 14, 15 och 17–20, 2017/18:3684 av m.fl. (C) yrkandena 41–45, 2017/18:3742 av m.fl. (KD) yrkandena 5–10, 13 och 17, 2017/18:3775 av m.fl. (C) yrkandena 1–6 och 2017/18:3890 av m.fl. (SD) yrkande 1. har ett moraliskt ansvar att arbeta för att utrota fattigdom och förtryck och att bistå människor i kriser, katastrofer och konflikter med ett starkt humanitärt engagemang som räddar liv och lindrar nöd. Det målet är långt ifrån uppnått. ska därför ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Till grund för vårt engagemang för att förbättra biståndspolitiken ligger tron på alla människors rätt till frihet, trygghet och rättvisa och övertygelsen om att utveckling ytterst drivs av människors egen vilja och förmåga. Målet utgår från en mångdimensionell syn på fattigdom där människor ses som aktörer som själva kan påverka sin utveckling. Vi anser att biståndets uppgift är att bidra till att skapa förutsättningar för människor att lyfta sig ur fattigdom och förtryck. Det ska bidra där andra flöden inte förmår åstadkomma resultat och måste anpassas till förändringarna i omvärlden. Svenskt bistånd ska vara tydligt i sina värderingar och modigt i handling, och det ska präglas av ett perspektiv bortom biståndet. Svenskt bistånd ska bidra till att internationellt överenskomna mål för fattigdomsbekämpning uppnås. Utgångspunkten för svenskt bistånd är den fattiga och förtryckta människans behov och förutsättningar, inte staters eller regeringars. Biståndet ska sträva efter att bidra till konkreta resultat för den fattiga och förtryckta människan. ska vara tidigt och tydligt i stödet till människor som kämpar för frihet samt i dialogen med och i kraven på de samarbetsparter som inte lever upp till demokratiska värderingar och respekterar alla människors åtnjutande av sina mänskliga rättigheter. Vi ska ta fasta på kopplingen mellan säkerhet och utveckling. Avsaknad av fred och säkerhet är ett av de största hindren för att minska fattigdomen i världen. Majoriteten av de allra fattigaste länderna är konfliktdrabbade. bör därför fortsätta att fokusera en stor del av sitt bistånd till konfliktdrabbade länder. I de flesta av dessa länder krävs det både fredsfrämjande insatser och långsiktiga utvecklingsinsatser. Att bekämpa fattigdom genom breda fredsinsatser är effektiv biståndspolitik. bör också på detta område vara ett föregångsland och verka för att civila och militära resurser används i koordinerade insatser samordnade av FN eller regionala organisationer som Nato, EU och AU. Om vi med framgång ska kunna bekämpa fattigdomen måste miljöproblem, migration och handels- och säkerhetsfrågor ses som integrerade delar av utvecklingsagendan. Vägen ur fattigdom går via ekonomisk tillväxt och handel. Utvecklingsländerna måste få ökat tillträde till den internationella marknaden och makt över sina resurser och inkomster. Det stöder framväxten av ett livskraftigt näringsliv och lägger grunden för hållbar utveckling och tillväxt. En framgångsrik politik för global utveckling får därför inte stanna vid att handla om bistånd. Den måste handla om välstånd. För att vinna kampen mot fattigdomen behövs mer frihandel, fler entreprenörer och bättre idéer, mer kunskap och mer internationell samverkan. En friare världshandel har möjliggjort för företag i fattiga länder att i större utsträckning delta i globala värdekedjor, och för enskilda människor att lyfta sig ur fattigdom. kommer aldrig att kunna göra allt överallt, men vi har ett ansvar att maximera effekten av våra bilaterala utvecklingsinsatser i samordning med andra givare för att åstadkomma en effektiv ansvarsfördelning och verkliga resultat. I en föränderlig värld är det viktigt att ha en politisk idé för biståndets roll. Att använda biståndsmedlen på bästa sätt och värna goda resultat innebär många vägval. Man måste då utgå från vad målet och syftet med biståndet är. Om det fortsatt ska vara att lyfta människor ur fattigdom och säkra deras rättigheter måste vi bestämma oss för våra viktigaste vägledande principer i det arbetet. Vi måste utifrån de principerna våra mål och värderingar besluta vad vi ska göra och inte samt hur vi ska fördela biståndet och till vilka. En annan mycket viktig faktor är att tydligare koppla ihop detta politikområde med andra. Hur kopplas biståndet till utrikes- och säkerhetspolitiken på ett bättre sätt? Det ska vara samma mål och värderingar som styr för det behövs bättre samstämmighet. Biståndet ska vägledas av målen för svensk utrikespolitik. Liksom är fallet för flera andra länder som är stora biståndsgivare ska det i finnas en koppling mellan biståndspolitiken och utrikespolitiska mål och värderingar. Det behövs också en starkare koppling mellan målet för svensk utrikespolitik, biståndspolitiken och fördelningen av biståndet samt en större samstämmighet mellan biståndet och vår säkerhetspolitik, internationella insatser och fredsförebyggande arbete. Vi har också den externa internationella biståndsmiljön och de åtaganden har gjort internationellt att förhålla oss till. Biståndet ska kunna anpassas efter migrationspolitiska behov, migrationsströmmar och migrationens grundorsaker när migration uppstår på grund av nöd, konflikter och krig. Exempelvis ska biståndsmedel kunna användas i närområdet eller till kostnader för asylmottagning i . Vi måste också se över verktygen för hur politiken ska verkställas på mest effektiva sätt. För att svenska biståndsmedel ska användas på bästa sätt måste de myndigheter som ansvarar för en majoritet av dem vara anpassade efter behoven av och målsättningen med biståndet. Hela styrningen av biståndet i stort måste ses över, dvs. de styrdokument, processer och regelverk som kontrollerar biståndet. Vi behöver se hur resultat- och effektivitetskraven kan utvecklas och bredda definitionen av vad som räknas som bistånd. Vi behöver också öka effektiviteten och skärpa prioriteringarna, såväl organisatoriskt som geografiskt och tematiskt. Långsiktigt behöver en revison av hela biståndet genomföras. Principen more for more och less for less i det svenska biståndet behöver utvecklas. Ett generöst stöd till en stat bör kunna kopplas till tydliga åtaganden, och om dessa inte uppfylls, att biståndet omprövas. Svenskt bistånd ska bidra till ett jämställt samhälle. I ett jämställt samhälle har kvinnor och män, liksom flickor och pojkar, lika rättigheter, villkor, möjligheter, inflytande och makt att själva forma sina liv och att påverka samhället. Frånvaron av våld mot kvinnor och flickor är en förutsättning för detta. Ökad jämställdhet är därför ett mål i sig. Utvecklingen i de flesta länder är helt avhängig hur potentialen hos kvinnor och flickor tas till vara. Att kvinnor förvägras sina grundläggande fri- och rättigheter är ett av de största hindren för utveckling och tillväxt. Rätten och tillgången till utbildning för flickor och kvinnor är helt avgörande, och de måste garanteras detta på samma villkor som pojkar och män. Likaså måste kvinnor och män garanteras samma rättigheter i ekonomiska frågor. I är t.ex. åtta av tio bönder kvinnor, men de äger ytterst sällan marken själva. Det innebär att de har mycket små möjligheter att få lån eller utveckla sin verksamhet och på så sätt lyfta sig ur fattigdom. Mödra- och barnadödligheten omfattades av FN:s tidigare milleniemål och är en tydlig indikator på ett lands utveckling. Målet om kraftigt minskad mödra- och barnadödlighet uppnåddes inte till 2015. Målet finns kvar bland de nya hållbarhetsmålen och måste fortsatt vara drivande i det arbetet. ska bli världsledande på att skydda och främja kvinnors och barns rättigheter och möjligheter. Jämställdhetsperspektiv och särskilt fokus på kvinnors och flickors rättigheter ska därför prägla utformningen av all utvecklingspolitik. Det svenska biståndet ska bl.a. verka för stärkandet av kvinnors politiska deltagande och inflytande, utbildning, ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor, sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter samt kvinnors säkerhet. Det ska också bekämpa alla former av könsrelaterat våld och människohandel. Ett effektivt jämställdhetsfrämjande arbete behöver riktas till såväl kvinnor som män i syfte att förändra institutioner och samhällsstrukturer. Könsförtryckande beteenden ska synliggöras och kvinnors och flickors praktiska behov och långsiktiga strategiska intressen ska uppmärksammas och främjas. Män och pojkar behöver ökad kunskap om, och respekt för kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter. Då krävs också att vi ställer tydliga krav på våra samarbetsländer – kultur, religion och tradition kan aldrig motivera avsteg från principen om jämställdhet, ickediskriminering och alla människors frihet och lika värde. Vi vill vidareutveckla det internationella samarbetet på detta område och gå från ord till handling. FN:s resolutioner om kvinnors ställning, bl.a. 1325 och 1820, ska genomsyra vår politik på detta område. Demokratisk utveckling kräver fungerande och oberoende institutioner och procedurer. ska främja lösningar som baseras på medborgarnas intressen.