bet · H401FiU32 · 2017-01-10 00:00:00 — Regeringen föreslår övergångsbestämmelser som innebär att anordnare som vid lagens ikraftträdande tillhandahåller lotterier genom ombud ska anmäla ombuden för registrering . Har ansökan gjorts senast den dagen, får anordnaren fortsätta att tillhandahålla 9 Rådets direktiv (EU) 2016/2258 av om ändring av direktiv /16/EU vad gäller skattemyndigheters tillgång till information för bekämpning av penningtvätt. lotterierna genom ombud i avvaktan på att beslutet i registreringsfrågan får laga kraft. Anordnare som vid lagens ikraftträdande tillhandahåller lotterier genom ombud får, om Lotteriinspektionen inte beviljar registrering av ombudet, efter det att beslutet i registreringsfrågan fick laga kraft, genom ombudet fullfölja sådana åtaganden gentemot kunder som har gjorts innan Lotteriinspektionens beslut fick laga kraft. I en analys av förslagens samhällsekonomiska konsekvenser bedömer regeringen att minskad brottslighet genom en effektivare bekämpning av illegal penninghantering och finansiering av terrorism skapar samhälleliga välfärdsvinster i form av ökad trygghet och en ökad tilltro till det offentliga och till samhället i stort. När det gäller konsekvenser för företag är regeringens bedömning att den administrativa bördan kan öka till följd av att kretsen av verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättsregleringen vidgas. Regeringen framhåller dock att den riskbaserade ansatsen, som genomsyrar direktivet och den föreslagna nya penningtvättslagen, har potential att effektivisera och förenkla för berörda företag i och med att de inte behöver vidta fler åtgärder än vad som står i proportion till deras risker. Regeringen anser vidare att vissa ökade kostnader, speciellt i relation till högrisksituationer, är motiverade från både det samhällsekonomiska och det företagsekonomiska perspektivet, det senare i den meningen att ett företag som blir känt för en god riskbaserad ansats med motsvarande åtgärder sannolikt också upplever positiva effekter på andra affärsområden. När det gäller den föreslagna nya lagen om registrering av verkliga huvudmän kommer det enligt regeringens bedömning i de allra flesta fall att vara relativt enkelt för de juridiska personerna att fastställa vem som är verklig huvudman och att dokumentera detta. Den genomsnittliga kostnaden för de juridiska personerna att göra denna utredning och bedömning vid lagens ikraftträdande bedöms därför bli låg. Detsamma gäller kostnaden för att göra en första anmälan. Regleringen i den föreslagna lagen om registrering av verkliga huvudmän bedöms vidare göra det lättare för verksamhetsutövare enligt penningtvättslagen att genomföra åtgärder för kundkännedom. Flera ideella organisationer har i sina remissvar haft synpunkter på utredningens konsekvensanalys. Regeringen förtydligar att för de ideella organisationer som inte har någon verklig huvudman, vilket kan antas vara huvuddelen, kommer inte någon anmälan att behöva göras. Lagförslagen vidgar kretsen av tillsynsobjekt för Lotteriinspektionen och för länsstyrelserna i , och län. Det medför en ökad administrativ börda för myndigheterna. Även förslagen om en förändrad sanktionsregim och rapportering från tillsynsmyndigheter till de europeiska motsvarigheterna medför sannolikt kostnader för tillsynsmyndigheterna. Regeringen bedömer att kostnadsökningarna ska hanteras inom befintliga ramar. När det gäller förslaget att ska vara registreringsmyndighet för det nya registret som ska föras enligt lagen om registrering av verkliga huvudmän föreslår regeringen att det ska vara möjligt att ta ut en registreringsavgift. Den föreslagna penningtvättsregleringen kan antas medföra en viss ökad måltillströmning till domstolarna. Enligt regeringens bedömning kan ökningen av antalet mål hos domstolarna hanteras inom befintliga budgetramar. Sexpartiöverenskommelse om åtgärder mot finansiering av terrorism slöts en överenskommelse mellan de båda regeringspartierna och , , och om åtgärder mot terrorism, däribland åtgärder mot finansiering av terrorism. Utgångspunkten för överenskommelsen är en tidigare överenskommelse samt den nationella strategin mot terrorism som beslutades . Överenskommelsen presenterades vid en pressträff. Enligt överenskommelsen har det uppmärksammats fall när brottsvinster kan ha använts för att finansiera terrorism. Det är enligt överenskommelsen av synnerlig vikt att inte undandragna skattemedel kan användas för sådana ändamål. Både nationellt och internationellt har enligt partierna många åtgärder vidtagits för att bekämpa finansiering av terrorism på ett brett plan. Åtgärderna syftar både till att förbättra regelverket och till att förbättra samarbetet mellan berörda myndigheter. Arbetet med att identifiera och vidta snabba åtgärder när det uppdagas att olika system riskerar att missbrukas för terrorismfinansiering kommer att vara en fortsatt prioritet, enligt överenskommelsen. Ett myndighetsuppdrag ska ges med syftet att få en redogörelse för tillämpningen av den nuvarande lagstiftningen om terrorismfinansieringen och en analys av behov av en ökad effektivitet. Utskottet välkomnar regeringens lagförslag i syfte att genomföra det fjärde penningtvättsdirektivet i svensk rätt. Genom dessa lagändringar kommer ramverket för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism att förstärkas ytterligare. Penningtvättsdirektivet och regeringens lagförslag för att genomföra detsamma genomsyras i än högre grad än tidigare av ett riskbaserat förhållningssätt. För verksamhetsutövarnas del innebär detta att omfattningen av åtgärder och kontroller m.m. ska utformas och anpassas efter riskerna för penningtvätt och finansiering av terrorism i den specifika verksamheten. Således ska åtgärder främst sättas in där riskerna är som störst. Detta synsätt bör enligt utskottet medföra att verksamhetsutövare kan motverka att deras verksamhet utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism till en lägre kostnad och med högre effektivitet än vid ett detaljreglerat system. Regeringens lagförslag om registrering av verkliga huvudmän är enligt utskottet en viktig beståndsdel i ett regelverk som syftar till att göra det svårare för kriminella att gömma sig bakom en juridisk person. är det ofta svårt att snabbt få reda på vem som är en verklig huvudman i en juridisk person. framgår det av regeringens redogörelse för remissynpunkterna i propositionen att det finns farhågor om att den nya lagen om registrering av verkliga huvudmän kommer att innebära svårigheter och ökade kostnader för det civila samhällets organisationer. I en skrivelse från organisationen som utskottet mottagit under beredningen av ärendet framförs liknande synpunkter. Den föreslagna nya lagen om registrering av verkliga huvudmän omfattar juridiska personer som i fråga om storlek, komplexitet och administrativ förmåga skiljer sig åt i väsentlig omfattning. Det är enligt utskottet bra att regeringen i lagförslaget utnyttjar det utrymme som ges i direktivet när det gäller att ta viss hänsyn till olika organisationsformers förutsättningar och särdrag. Exempelvis föreslås att ideella organisationer inte ska behöva göra någon anmälan till registret om de saknar en verklig huvudman. Enligt regeringen kommer det att vara mycket ovanligt att en ideell förening anses ha en verklig huvudman. Om varje medlem i en ideell förening har en röst på föreningsstämman kommer ideella föreningar med fler än tre medlemmar inte att anses ha någon verklig huvudman och därmed inte behöva registreras. Därmed bedömer regeringen att de farhågor om hinder för det civila samhällets organisationer som framhålls av flera remissinstanser inte kommer att materialiseras. Det är enligt utskottets mening mycket viktigt att det civila samhället med en mångfald av ideella organisationer ges fortsatt goda förutsättningar att bidra till samhällsutvecklingen. Utskottet utgår från att regeringen noga följer upp vilka effekter den nya lagen om registrering av verkliga huvudmän får på de ideella organisationerna. Utskottet ställer sig mot den här bakgrunden i allt väsentligt bakom regeringens lagförslag. Utskottet föreslår dock att lagförslagen träder i kraft i stället för som föreslås i propositionen. Orsaken till att utskottet föreslår ett något tidigare ikraftträdande är lagteknisk och handlar om att undvika s.k. lagkollisioner. Propositionen innehåller vissa förslag till ändringar i lagparagrafer som också föreslås ändras i proposition 2016/17:162 Nya regler om marknader för finansiella instrument, som utskottet behandlar i betänkande 2016/17:FiU35. Det gäller bestämmelser i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och i lagen (2007:528) Det är för att undvika lagkollisioner med de lagförslag som behandlas i sistnämnda betänkande som utskottet föreslår ett annat datum för lagförslagens ikraftträdande. också några redaktionella ändringar i förhållande till regeringens lagförslag. På grund av ändringarnas karaktär anser inte utskottet att yttranden eller andra upplysningar behöver inhämtas. Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (V) (V) anför: Jag vill kommentera två punkter bland de förslag som utskottet här tar ställning till. Synpunkterna rör dels offentligheten i det nya registret om verkliga huvudmän, dels definitionen av finansiering av terrorism i den nya penningtvättslagen. Enligt regeringens förslag ska vara registreringsmyndighet för registret över verkliga huvudmän och andra uppgifter som anmäls enligt den nya lagen om registrering av verkliga huvudmän. När det gäller vilka uppgifter om den verkliga huvudmannen som ska registreras och tillgången till registret för olika intressenter, inbegripet allmänhetens, ska det regleras genom föreskrifter på förordningsnivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska således bemyndigas att utfärda föreskrifter om allmänhetens tillgång till registret. Jag anser att det är principiellt viktigt att det nya registret över verkliga huvudmän blir offentligt. Jag anser också att allmänhetens tillgång till registret borde regleras i lag snarare än i förordning. Frågan om offentliga register över verkliga huvudmän tas även upp i en skriftlig fråga av ledamot (fr. 2016/17:1428). skärptes den straffrättsliga terrorlagstiftningen. Bland annat infördes en ny straffbestämmelse i finansieringslagen som exempelvis innebär att den som tillhandahåller egendom till en person eller en sammanslutning som gör sig skyldig till särskilt allvarlig brottslighet omfattas av straffansvar oavsett givarens syfte med finansieringen. Genom lagändringarna utvidgades således straffansvaret för finansiering av terrorism. I en reservation i utskottsbetänkandet riktade ledamoten i stark kritik mot denna ordning (bet. 2015/16:JuU17 reservation punkt 1). Bland annat framhölls att ett problem är bedömningen av vad som avses med en terrororganisation och en terrorist. Kriminaliseringen ställer orimliga krav på givarens kunskap och insikt om mottagarens eventuella tidigare eller framtida förehavanden eller kopplingar till en terrororganisation. Det påpekades att möjligheterna till lagföring med de nya bestämmelserna kunde väntas bli begränsade och därmed ineffektiva, som bestämmelserna innebär en långtgående kriminalisering och inskränkning av mänskliga fri- och rättigheter. I det nu aktuella ärendet föreslås att den nya penningtvättslagens definition av finansiering av terrorism anpassas till det straffbelagda området i finansieringslagen. Även om det här handlar om en anpassning till redan gällande rätt vill jag framhålla att principiella hållning i frågan består. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:173 Ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag (2017:000) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag (2017:000) om registrering av verkliga huvudmän. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i sparbankslagen (1987:619). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i pantbankslagen (1995:1000). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i . 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i kasinolagen (1999:355). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisionslagen (1999:1079). 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i revisorslagen (2001:883). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall. 16.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:46) om värdepappersfonder. 17.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 18.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet. 19.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:405) om försäkringsförmedling. 20.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). 21.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 22.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (2008:99) om tillämpning av och rådets förordning (EG) nr 1781/2006 om information om betalaren som ska åtfölja överföringar av medel. 23.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 24.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. 25.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043). 26.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2011:666). 27.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:755) om elektroniska pengar. 28.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 29.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 30.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder. 31.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter. 32.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2014:307) om straff för penningtvättsbrott. 33.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:62) om identifiering av rapporteringspliktiga konton med anledning av . 34.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2015:911) om identifiering av rapporteringspliktiga konton vid automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton. 35.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. 36.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1145) om offentlig upphandling. 37.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner. REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 REGERINGENS LAGFÖRSLAG BILAGA 2 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Sanktionsavgiften för ett kreditinstitut ska fastställas till högst 1. av kreditinstitutets omsättning närmast föregående 2. två gånger den vinst som 2. två gånger den vinst som institutet erhållit till följd av institutet erhållit till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går regelöverträdelsen, om beloppet går att fastställa, eller 3. två gånger de kostnader som 3. två gånger de kostnader som institutet undvikit till följd av institutet undvikit till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går regelöverträdelsen, om beloppet går att fastställa, eller 4. ett belopp motsvarande fem verksamhetsår eller om uppgifter om verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får den uppskattas. Avgiften får inte vara så stor att institutet därefter inte uppfyller kraven enligt 6 kap. 1 §. 1 Senaste lydelse 2015:184. UTSKOTTETS LAGFÖRSLAG BILAGA 3 Förslag till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden Sanktionsavgiften för ett svenskt värdepappersinstitut, en börs eller en svensk clearingorganisation ska fastställas till högst 1. ett belopp som per 2014 i kronor motsvarade fem 1. av företagets 2. av företagets 2. två gånger den vinst som 3. två gånger den vinst som företaget erhållit till följd av företaget erhållit till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går regelöverträdelsen, om beloppet går att fastställa, eller att fastställa, eller 3. två gånger de kostnader som 4. två gånger de kostnader som företaget undvikit till följd av företaget undvikit till följd av regelöverträdelsen, om beloppet går regelöverträdelsen, om beloppet går bestämmas till ett lägre ett lägre belopp än verksamhetsår eller om uppgifter om verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är omsättningen annars saknas eller är bristfälliga, får den uppskattas. För värdepappersinstitut får avgiften inte vara så stor att institutet därefter inte uppfyller kraven i 8 kap. 3 § denna lag eller 6 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 2 Senaste lydelse 2015:186. Tryck: , 2017