bet · H401SoU6 · 2017-02-27 00:00:00 — CSD arbetar bl.a. med att öka kunskapen om och förbättra omhändertagandet av patienter med sällsynta diagnoser. finns ett CSD inom fem av landets sex sjukvårdsregioner. lämnade en rapport till regeringen med förslag på hur NFSD kan förvaltas efter 2018. föreslår att en tydligare statlig roll etableras och att NFSD utvecklas mot en koordinerande roll i relation till detta. Enligt uppgift från pågår ett arbete inom om hur stödet till patienter med sällsynta diagnoser och deras anhöriga kan utvecklas. En central del i arbetet är den ovannämnda rapporten från . I denna föreslår bl.a. att landets centrum för sällsynta diagnoser samordnas på nationell nivå för att öka jämlikheten i landet. Dialog om hur området kan utvecklas förs med olika berörda parter, och denna dialog kommer att fortsätta . Läkemedels- och apoteksutredningens förslag Läkemedels- och apoteksutredningen (S 2011:07) lämnade i sitt slutbetänkande Läkemedel för djur, maskinell dos och sällsynta tillstånd – hantering och prissättning (SOU 2014:87) förslag bl.a. om hur dyra men livsviktiga läkemedel mot sällsynta och allvarliga sjukdomar kan prissättas inom läkemedelsförmånerna. Utredningen föreslog att en ny överläggnings- och förhandlingsordning skulle införas inom läkemedelsförmånerna för vissa läkemedel avsedda för sällsynta tillstånd samt en möjlighet för TLV att fatta villkorade beslut om pris på grundval av sådana särskilda överläggningar. Utredningen anförde vidare bl.a. följande. För vissa läkemedel som inte kan bli subventionerade i den vanliga proceduren enligt 15 § lagen om läkemedelsförmåner m.m. föreslog utredningen att det ska öppnas en möjlighet till subvention enligt en särskild ordning inom läkemedelsförmånerna som innebär att TLV tillsammans med landstingen och det berörda företaget kommer överens om närmare villkor för subventionsbeslutet. De läkemedel som kan omfattas av denna ordning ska enligt utredningen uppfylla vissa särskilt angivna villkor. Bland dessa villkor ingår begränsningar i patientgruppens storlek, krav på att behandlingen ger en väsentlig effekt samt brist på jämförbara behandlingsalternativ. Utredningens betänkande bereds fortfarande inom . Utredningen om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel När det gäller frågan om särläkemedel framgår det av direktiven till utredningen (dir. 2016:95 s. 20) att fler och fler läkemedel utvecklas för att användas av små patientgrupper. Det gäller dels sådana läkemedel som, enligt och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av om särläkemedel har klassats som särläkemedel, dels många läkemedel som utvecklats t.ex. inom cancerområdet för mycket specifika cancertyper. Ofta är kostnaderna för att utveckla ett läkemedel mycket höga. I de fall utvecklingskostnaderna är höga som det är ett läkemedel för behandling av ett sällsynt tillstånd innebär det att företagen behöver slå ut utvecklingskostnaderna på ett litet antal patienter. Det får till följd att det pris som företaget begär kan vara mycket högt per patient. Till detta kommer att dessa läkemedels behandlingseffekt ofta är mycket osäker bl.a. på grund av svårigheter med att utföra kliniska prövningar av samma kvalitet som vid mindre ovanliga tillstånd. I dagens subventions- och prissättningssystem kommer dessa läkemedel enligt direktiven sällan att kunna uppvisa säkerställd kostnadseffektivitet om man använder gängse gränser för vad som är en acceptabel kostnad per vunnen hälsoeffekt. Detta är fallet trots att läkemedlet kan ha mycket god effekt och vara avsett för behandling av mycket allvarliga tillstånd. Kostnadseffektivitet innebär i sammanhanget att tillgängliga resurser ska användas där de gör bäst samlad nytta och att kostnaden för en viss insats får vägas mot nyttan av insatsen jämfört med kostnaden och nyttan om resurserna används på annat sätt. I ett nytt subventions- och prissättningssystem är det enligt direktiven viktigt att hitta en finansierings- och prissättningslösning som kan möjliggöra god tillgång till och användning av läkemedel även för sällsynta tillstånd. I sammanhanget är det också viktigt att kostnaderna för sådana läkemedel kan hållas på en rimlig nivå. kan nya typer av läkemedel komma att utvecklas t.ex. inom gen- och cellterapiområdet. Ett nytt prissättningssystem för läkemedel bör ha en flexibilitet som möjliggör såväl hantering av de typer av läkemedel som skapar utmaningar för systemet som framtida läkemedelsbehandlingar. Reglering av läkemedel som är avsedda för mindre patientgrupper, s.k. särläkemedel, återfinns i och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av om särläkemedel. Särläkemedel betecknar ett läkemedel som under framtagandet fått särläkemedelsstatus. Detta innebär särskilda mer förmånliga villkor för framtagande och försäljning. Bland de viktigaste är marknadsexklusivitet och avgiftsbefrielse. Status som särläkemedel innebär emellertid inte ett åtagande från medlemsstaterna inom EU att bekosta läkemedlet inom ramen för det nationella läkemedelsförmånssystemet eller hälso- och sjukvården i övrigt. Beslut om läkemedelsförmåner fattas liksom beslut om finansiering av annan hälso- och sjukvård av respektive land i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Europeiska unionens råds rekommendation om en satsning på sällsynta sjukdomar Europeiska unionens råd har antagit en rekommendation om en satsning på sällsynta sjukdomar. På grund av de egenskaper som utmärker sällsynta sjukdomar – begränsat antal patienter och brist på kunskap och expertis – kan man enligt kommissionen på detta område skapa ett mycket stort mervärde i EU. I betänkande 2014/15:SoU9 Apoteks- och läkemedelsfrågor behandlade utskottet bl.a. motioner om subvention av vissa läkemedel. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna (s. 28 f.). biföll utskottets förslag (beslut ). Utskottet konstaterade att det är TLV som beslutar om huruvida ett läkemedel ska ingå i läkemedelsförmånerna. Vilka läkemedel eller varor som ska ingå i läkemedelsförmånerna var enligt utskottet därför inte en fråga för . Generiskt utbyte av läkemedel I betänkande 2013/14:SoU22 behandlade utskottet den dåvarande regeringens proposition 2013/14:93 Ökad tillgänglighet och mer ändamålsenlig prissättning av läkemedel (rskr. 2013/14:272). Av propositionen (s. 125 och 137) framgår att den dåvarande regeringen ansåg att modellen för utbyte av läkemedel som utsatts för generisk konkurrens borde behållas och att längre utbytes- eller förberedelseperioder inte borde införas eftersom det var tveksamt om detta var förenligt med det s.k. transparensdirektivet (89/105/EEG). Inledningsvis konstaterar utskottet att regeringen tillsatte Utredningen om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel (S 2016:07). Utskottet ser positivt på detta och på att få ta del av utredningens förslag. Utskottet noterar att utredningen har i uppdrag att utreda flera av de frågeställningar som tas upp i motionerna. Det gäller t.ex. ansvarsfördelningen mellan staten och landstingen i fråga om finansiering av läkemedel, en förbättrad finansieringsmodell samt subventionering och prissättning av läkemedel. Utskottet noterar vidare att även Nya apoteksmarknadsutredningen (S 2015:06) har i uppdrag att se över frågor om prissättning av läkemedel. Utskottet bedömer att de frågor som tas upp i motionerna i denna del får anses i huvudsak tillgodosedda genom det omfattande arbete som pågår både inom de båda utredningarna och på annat håll. Motionerna 2015/16:388 yrkandena 1 och 2, 2015/16:389 yrkande 2, 2015/16:1717 och 2016/17:2539 yrkandena 1 och 2 avstyrks. När det gäller frågan om det generiska utbytet på apotek delar utskottet motionärernas ståndpunkt att det generiska utbytet av läkemedel på apotek är viktigt för att läkemedelskostnaderna inte ska bli för höga för samhället. Utskottet anser emellertid inte att det finns skäl för att ta något initiativ. Motion 2016/17:3268 yrkande 7 avstyrks. När det gäller ett antal motionsyrkanden om TLV:s förmånsbeslut och miljöhänsyn konstaterar utskottet att den pågående Utredningen om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel även bör redovisa eventuell miljöpåverkan av nya prissättningssystem. Utskottet anser att utredningens arbete bör avvaktas. Motionerna 2015/16:1589 yrkandena 3 och 4, 2015/16:2170 och 2016/17:2613 yrkande 1 avstyrks. Frågor om läkemedel mot sällsynta sjukdomar tas upp i några av motionerna. Utskottet noterar då att det av direktiven (dir. 2016:95) till Utredningen om finansiering, subvention och prissättning av läkemedel framgår att regeringen anser att det i ett nytt subventions- och prissättningssystem är viktigt att hitta en finansierings- och prissättningslösning som kan möjliggöra god tillgång till och användning av läkemedel även för sällsynta tillstånd. Utskottet delar denna bedömning. Utskottet anser att utredningens arbete även i denna del bör avvaktas. Motionerna 2015/16:389 yrkande 1, 2015/16:2213 yrkande 4, 2016/17:23 yrkandena 1–3, 2016/17:1088 yrkande 3 och 2016/17:1404 yrkande 2 avstyrks. Preventivmedel inom läkemedelsförmånerna är kostnadsfria för unga . Motion 2015/16:1941 får därmed anses tillgodosedd. Slutligen när det gäller frågan om att klassificera mensskydd som medicintekniska produkter gör utskottet följande överväganden. Det torde stå klart att mensskydd inte omfattas av nuvarande regelverk. Utskottet anser emellertid inte att det finns skäl för att ta något initiativ till en ändring av regelverket. Motionerna 2016/17:824 yrkande 18 och 2016/17:3037 yrkande 26 avstyrks. Även motion 2016/17:2762 avstyrks. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag om rätt för apoteken att returnera läkemedel. Därmed bifaller ett motionsyrkande om detta. avslår motionsyrkanden om omprövning av godkännande av läkemedel, läkemedel och miljö i EU, miljöbedömning av antibiotika och luftvägsläkemedel samt miljöklassning av kosmetika. Jämför reservationerna 11 (C), 12 (C) och 13 (S, MP, V). Omprövning av godkännande av läkemedel I motion 2015/16:2370 av m.fl. yrkande 23 och partimotion 2016/17:824 av m.fl. yrkande 46 (båda C) begärs tillkännagivanden om att läkemedel, i andra hand efter patientsäkerhet, ska kunna omprövas med hänsyn till nya forskningsrön om effekter på miljön. Motionärerna anför att ny forskning och kunskap bör kunna leda till omprövningar utan att man gör avkall på verkan och funktion, speciellt av läkemedel som skulle kunna bytas ut till ett miljömässigt bättre alternativ. I motion 2016/17:824 yrkande 47 finns också en begäran om att miljödeklarationen ska ligga till grund för en synlig miljömärkning på läkemedel. Läkemedel och miljö i EU I motion 2015/16:1589 av och (båda MP) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att ska utöka arbetet för att uppnå etappmålet om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att bör bidra till EU:s läkemedelspolitik genom en systematisk utveckling av generella miljökriterier för läkemedel som även bör användas inom det svenska förmånssystemet och för offentlig upphandling av läkemedel. Miljöbedömning av antibiotika och luftvägsläkemedel I motion 2016/17:2613 av (MP) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge TLV i uppdrag att ta fram en genomförandeplan för miljöbedömning av antibiotikas hela livscykel inom systemet med generikautbyte. I motion 2016/17:3314 av (MP) begärs ett tillkännagivande om behovet av att ta fram kriterier för miljöbedömning av luftvägsläkemedels hela livscykel som kan användas av landsting och regioner. I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att miljöklassa kosmetika. Motionärerna anför bl.a. att miljöhänsyn – motsvarande de som finns för läkemedel – ska ligga till grund för införandet av kosmetiska produkter på marknaden. I motion 2016/17:3268 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att införa en rätt för apoteken att returnera läkemedel eftersom läkemedlet då skulle kunna säljas på något annat apotek. Detta skulle enligt motionärerna innebära en miljövinst. Enligt 1 kap. 1 § läkemedelslagen (2015:315) är syftet med lagen främst att skydda människors och djurs liv, hälsa och välbefinnande samt att värna om folkhälsan och skydda miljön utan att detta i högre grad än vad som är nödvändigt hindrar utvecklingen av läkemedel eller handeln med läkemedel i och inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Enligt 10 kap. 1 § första stycket gäller att den som yrkesmässigt tillverkar, importerar, säljer, transporterar, förvarar eller på annat sätt yrkesmässigt hanterar läkemedel ska vidta de åtgärder och i övrigt iaktta sådan försiktighet som behövs för att hindra att läkemedlen skadar människor, egendom eller miljön samt se till att läkemedlens kvalitet inte försämras. Enligt andra stycket ska den som i andra fall än yrkesmässigt hanterar läkemedel vidta de åtgärder och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att hindra att läkemedlen skadar människor, egendom eller miljön. Reglerna för kosmetiska produkter är desamma för alla länder inom EU/EES. För vissa delar av kosmetikalagstiftningen har medlemsländerna dock fått uppdrag eller möjlighet att utforma landspecifika regler. Till grund för regelverket ligger och rådets förordning (EG) 1223/2009 om kosmetiska produkter. Genom denna förordning fastställs bestämmelser för alla kosmetiska produkter som tillhandahålls på marknaden, för att säkerställa den inre marknadens funktion och en hög skyddsnivå för människors hälsa. I förordningen anges bl.a. att medlemsländerna ska ta fram nationella regler för sanktioner (artikel 37) samt märkningsregler för produkter som inte förpackas (artikel 19.4). I förordningen (2013:413) om kosmetiska produkter finns bestämmelser om bl.a. märkning med information på svenska (4 §). I 3 § föreskrifter (LVFS 2013:10) finns ytterligare bestämmelser om språkkravet. Ansvaret för att kontrollera att kosmetiska produkter i uppfyller reglerna i kosmetikaförordningen delas av och landets kommuner. Miljöegenskaperna hos ingredienser i kosmetiska produkter regleras i förordning (EG) 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), eftersom kosmetikaförordningen enbart omfattar hälsokrav. I denna del är Kemikalieinspektionen tillsynsmyndighet. Kemikalieinspektionen har ett pågående regeringsuppdrag om klorerade konserveringsmedel där miljöaspekterna är i fokus. Av den nationella läkemedelsstrategin 2016–2018 (NLS) framgår att det till visionen om rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle knyts bl.a. ett långsiktigt mål 3 Samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar läkemedelsanvändning. Under målområdet fanns följande aktiviteter 2016: – 3.1 utvärdering av befintliga antibiotika för bästa möjliga användning – 3.2 modeller för tillgänglighet och ansvarsfull användning av både nya och gamla antibiotika av särskilt värde – 3.3 verka för möjliggörande av miljöhänsyn vid produktion och användning av läkemedel – 3.4 miljöbedömning av receptfria läkemedel – 3.5 hantering av öppenvårdsläkemedel som inte ingår i läkemedelsförmånerna. Aktiviteterna inom detta målområde förväntas bidra till en läkemedels-användning som bl.a. är miljömässigt hållbar, dvs. medför begränsad miljöpåverkan. När det gäller aktiviteten 3.1 har , i samverkan med , fått regeringens uppdrag att genomföra studier för att få mer kunskap om hur befintliga antibiotika ska användas på bästa sätt. Analys och resultat av studierna förväntas . Huvudmålet med aktiviteten 3.2 är att få till stånd en ändring av EU:s harmoniserade läkemedelslagstiftning. Aktiviteten ska enligt NLS riktas i form av påverkansarbete gentemot kommissionen och parlamentariker vid . Ett antal receptfria läkemedelsprodukter miljöbedömdes med hjälp av den modell som utvecklats inom NLS (aktivitet 3.4). När det gäller utmaningar på området miljö framgår av NLS att olika strategier och metoder för att läkemedel inte ska spridas i miljön behöver utvecklas och prövas, exempelvis vad gäller minskad kassation av läkemedel, rening av avloppsvatten samt minskade utsläpp i läkemedlens hela livscykel. Det framgår vidare av strategin att driver på inom EU och internationellt för ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen, i enlighet med det särskilda etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utredning av hälso- och miljöpåverkan av kosmetiska produkter ingår i arbetet med handlingsplanen för en giftfri vardag[28] inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö[29]. Av punkten 1.4 Gemensam läkemedelslista i NLS framgår att den kvalitetsökning som en gemensam läkemedelslista förväntas ge även innebär att aktiviteten kan bidra till en mer hållbar kostnadsutveckling och en minskad miljöpåverkan. Strategins arbetsgrupp för miljöindikatorer har avrapporterat sitt arbete om mätning av läkemedelshalter i miljön. Arbetsgruppen har lämnat förslag på 22 läkemedelssubstanser vars förekomst i vattenmiljön är relevant att bevaka. Bland dessa substanser ingår bl.a. inflammationshämmande läkemedel, antibiotika och hormonstörande substanser. Enligt uppgift från planeras en särskild uppföljningsrapport inom NLS . I rapporten kommer området miljöövervakning att finnas med. En utförlig redogörelse för innehållet i den nationella läkemedelsstrategin finns ovan under avsnittet Förbättrad användning av läkemedel. Svar på skriftlig fråga om miljöpåverkan av läkemedelsanvändning Statsrådet besvarade en skriftlig fråga (fr. 2016/17:426) av (C) om läkemedelsanvändningens miljöpåverkan. [31] Statsrådet anförde i sitt svar att han sammantaget bedömer att läkemedels miljöpåverkan är ett strategiskt viktigt område som regeringen avser att arbeta vidare med. Enligt ett av återrapporteringskraven i regleringsbrev ska myndigheten redovisa hur man verkat för att genomföra etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö om ökad miljöhänsyn i EU:s läkemedelslagstiftning och internationellt samt de insatser kopplade till etappmålet som framgår av propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39). [32] Redovisningen ska även omfatta hur myndigheten arbetat med att genomföra preciseringarna till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö: Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper samt Information om farliga ämnen i material och produkter. Dessutom ska särskilt redovisa arbetet med att utveckla vägledningen för miljöriskbedömning och tillgängliggöra miljödata. Enligt ett annat återrapporteringskrav i regleringsbrev (s. 2) ska myndigheten redogöra för sitt arbete med antibiotika och antibiotikaresistens. Läkemedel och miljö i EU Av regleringsbrev framgår vidare (s. 7) att myndigheten ska hjälpa i arbetet med att verka för ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen inom EU och internationellt i enlighet med det särskilda etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Särskild vikt bör enligt regeringen läggas vid frågan om att integrera miljöaspekter i regelverket kring god tillverkningssed (good manufacturing practice, GMP). Arbetet ska redovisas i myndighetens årsredovisning . När det gäller snabbare anpassning av om kosmetiska produkter framgår det av regleringsbrevet (s. 7) att , i samråd med Kemikalieinspektionen, inom ramen för och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 om kosmetiska produkter, ska ta fram förslag på hur detaljbestämmelser för enskilda ämnen tillräckligt snabbt ska kunna anpassas till nya rön om faror och risker. redovisade sitt uppdrag genom rapporten anpassning av regelverket för kosmetiska produkter . [33] anser att arbetet för säkra kosmetiska produkter i EU behöver bli bättre. föreslår därför att alla tillåtna färgämnen ses över, att en systematisk bevakning av tillåtna ämnen införs och att medlemsstaternas deltagande i arbetet underlättas genom ökad transparens och bättre framförhållning. föreslår i rapporten att ska arbeta för att snabba på processen med att se över reglerna om färgämnen i kosmetiska produkter inom EU. I betänkande 2014/15:SoU9 Apoteks- och läkemedelsfrågor behandlade utskottet bl.a. motioner om miljö och läkemedel. Utskottet föreslog att skulle avslå motionerna. biföll utskottets förslag (). Utskottet konstaterade att det på området miljö och läkemedel pågick ett omfattande arbete både nationellt och internationellt. Utskottet ansåg därför att det inte fanns skäl att göra något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna (s. 31). I denna del fanns en reservation (SD). Ett av den nationella läkemedelsstrategins tre långsiktiga mål rör samhällsekonomiskt och miljömässigt hållbar läkemedelsanvändning. I handlingsplanen –2018 finns ett flertal aktiviteter direkt kopplade till miljö, bl.a. utvärdering av befintliga antibiotika, att verka för möjliggörande av miljöhänsyn vid produktion och användning av läkemedel samt miljöbedömning av receptfria läkemedel. Förutom de aktiviteter som bedrivs inom den nationella läkemedels-strategin pågår andra arbeten på olika håll som har kopplingar till området läkemedel och miljö. När det gäller frågan om möjligheten för TLV att ta miljöhänsyn vid förmånsbeslut konstaterar utskottet att frågan bereds inom ramen för Läkemedels- och apoteksutredningens förslag i betänkandet Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23). Utskottet ser positivt på att driver på inom EU och internationellt för ökad miljöhänsyn i läkemedelslagstiftningen i enlighet med det särskilda etappmålet till miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet noterar i detta sammanhang att lyfte fram frågan om att miljöaspekter bör integreras i regelverket om god tillverkningssed såväl med som med . Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att det pågår en rad aktiviteter på olika områden med bäring på frågor om miljö och läkemedel. Eftersom läkemedels miljöpåverkan är ett strategiskt viktigt område ser utskottet positivt på att regeringen arbetar vidare på området. Med det anförda avstyrks motionerna 2015/16:1589 yrkandena 1 och 2, 2015/16:2370 yrkande 23, 2016/17:824 yrkandena 46 och 47, 2016/17:2613 yrkande 2 och 2016/17:3314. När det gäller ett motionsyrkande om miljöklassning av kosmetika anser utskottet att det regelverk som finns på området får anses tillräckligt. Utskottet anser inte att bör ta något initiativ. Motion 2016/17:824 yrkande 28 avstyrks. Frågan om returrätt av läkemedel tas upp i en av motionerna. Utskottet konstaterar att det visserligen finns riktlinjer inom läkemedelsbranschen om förutsättningar för retur, men att dessa endast i varierande grad följs och dessutom inte omfattar alla läkemedel. Utskottet är medvetet om att Nya apoteksmarknadsutredningens uppdrag inkluderar frågan om returrätt av läkemedel, men anser ändå att rätten att returnera bör införas. Detta skulle innebära att apoteken kan ha fler läkemedel i lager, vilket i sin tur skulle höja apotekens service till sina kunder. En sådan returrätt skulle också innebära en miljövinst jämfört med , eftersom många läkemedel kasseras på apoteken. Mot denna bakgrund anser utskottet därför att regeringen bör ta fram ett sådant förslag. Det som utskottet har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:3268 yrkande 6. Detaljhandelns rätt att sälja vissa receptfria läkemedel Utskottets förslag i korthet avslår motioner om detaljhandelns rätt att sälja vissa receptfria läkemedel och försäljning av paracetamol i tablettform på andra försäljningsställen än apotek. Jämför reservation 14 (KD). I kommittémotionerna 2015/16:2568 yrkande 47 och 2016/17:3305 yrkande 52, båda av m.fl. (KD), begärs tillkännagivanden om att detaljhandeln även i fortsättningen ska ha rätt att sälja vissa receptfria läkemedel. I motion 2015/16:2476 av (M) begärs ett tillkännagivande om försäljning av receptfria djurläkemedel på annan plats än apotek.