bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — I en framtida cirkulär och biobaserad ekonomi är livsmedelskedjan en central del, vilket kräver en systemtäckande forsknings- och innovationssatsning. Regeringen har därför gett Formas i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt tvärvetenskapligt forskningsprogram för livsmedelssektorn. Syftet är att stärka behovsmotiverad forskning, öka fokus på produktutveckling och innovation samt kommersialisera forskningsresultat inom livsmedelsområdet. En viktig aspekt för programmet är också frågornas relevans för samhällets utmaningar. Vidare har Formas en pågående satsning, Hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, där forskningsrådet utlyser (2016–2020) för projekt inom livsmedelsforskning inklusive nutritionsforskning. Utlysningen syftar till att stödja forskning och utveckling relaterad till samhällsutmaningar och globala hållbarhetsmål inom området. Skogforsk är det svenska skogsbrukets forskningsinstitut finansierat av skogsnäringen och staten. Skogforsk ansvarar för skogsträdsförädlingen i . Målet med skogsträdsförädlingen är att ge skogsbruket bästa möjliga plantmaterial. Institutet tar fram skogsträd med bättre tillväxt, virkeskvalitet och motståndskraft och skapar dessutom beredskap för framtida klimat- och miljöförändringar. Även – bedriver forskning inom ämnet skogsbioteknik och håller bl.a. i samarbetsprojekt om skogsträdsförädling. I den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framhålls att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. Vidare framgår det av budgetpropositionen att regeringen värnar goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de areella näringarna samt fortsatta forsknings- och innovationsinsatser som är nödvändiga för att möta framtida klimat- och miljöförändringar och stärka konkurrenskraften. Utskottet har behandlat frågor om forskning och innovation tidigare, bl.a. i betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för . Av betänkandet framgår att utskottet delar regeringens uppfattning att ett fungerande kunskaps- och innovationssystem är avgörande för såväl landets som olika sektorers framtida utveckling och konkurrenskraft. Utskottet lyfter även fram vikten av den behovsmotiverade forskningen och anser i likhet med regeringen att denna är en viktig del av forskningen. För en konkurrenskraftig livsmedelskedja krävs också forskning om och utveckling av framtida livsmedel. När det gäller växtförädling framgår det av budgetpropositionen att regeringen identifierat växtförädling för den svenska och nordiska marknaden som en viktig åtgärd för ökad produktivitet och ökad hållbarhet, vilket kräver ett ökat offentligt engagemang i förädlingen av växtsorter. Fler lönsamma grödor innebär möjlighet till diversifiering av odlingen som därmed även kan bidra till ökad biologisk mångfald. En långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i hela förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet, vilket även framhålls i livsmedelsstrategin (prop. 2016/17:104). Vidare anför regeringen i budgetpropositionen att nya växtsorter som är anpassade för svenska odlingsförhållanden är av stor vikt i ett förändrat klimat, för en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi och för en stärkt konkurrenskraft i jordbruket. Regeringen föreslår därför en satsning på ett för växtförädling, se anslaget 1:23 . I livsmedelsstrategin framhålls även att nya tekniska metoder och innovationer bör utnyttjas för att säkerställa tillgång till lokala och regionala sorter samt för att bidra till största möjliga utnyttjande av produktionsresurser och till jordbrukets anpassning till ett förändrat klimat. behandling av livsmedelsstrategin (bet. 2016/17:MJU23) framgår att utskottet i likhet med regeringen anser att en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i förutsätter tillgång till lämpliga växtsorter i hela landet. Växtförädling är en viktig del i ett framtida hållbart och konkurrenskraftigt jordbruk. Utskottet välkomnar särskilt regeringens avsikt att inrätta ett nationellt för växtförädling för att förnya den svenska växtförädlingen och bidra till ett starkt centrum för teknikutveckling, forskning och kompetensförsörjning i nära samarbete med Regeringen har även inom ramen för livsmedelsstrategin förstärkt insatser för nordisk växtförädling genom ett ökat stöd till offentlig-privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen för . med stödet är att möjliggöra ytterligare forskningsprojekt inom ramen för lämna in en delrapport om uppdragets genomförande och resultat och senast När det gäller övergödning anförs i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20) att det svenska landsbygdsprogrammet är ett viktigt styrmedel i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. närvarande planeras ett pilotprojekt vid med start för att analysera om resultat och värdebaserade styrmedel inom landsbygds- programmet är lämpligt för insatser mot övergödning. åtgärders effektivitet måste förbättras, och ny teknik behöver övervägas för att öka möjligheterna att nå miljökvalitetsmålet. Vidare anför regeringen att incitamenten till ett effektivt åtgärdsarbete i områden där insatserna är otillräckliga behöver stärkas. samlade åtgärdsarbetet bör i ökad utsträckning fokusera på insatser som är kostnadseffektiva och som kan ge tydliga resultat i miljön. även att tillsätta en bred utredning om övergödning som ska titta på åtgärder inom de sektorer som ger störst bidrag till övergödningen, dvs. jordbruk och kommunala reningsverk, för att minska tillförsel av kväve och fosfor till kretsloppet, öka återcirkulering samt få till åtgärder där de gör störst 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien. Anslaget får användas för att finansiera verksamheten vid Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (KSLA). 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter Regeringen föreslår att nedsättningen av slakteriavgifter, som har redovisats inom anslaget 1:14 , ska redovisas inom anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter. Anslaget får användas för nedsättning av slakteriavgifter. Enligt kommittémotion 2017/18:2527 av och (båda SD) i denna del bör ett nytt anslag med benämningen Djurvälfärdsersättning införas. Inom detta anslag bör avsättas. anser att det är i harmoni med ambitionerna om djurvälfärd att kor ska beta utomhus . Med detta tillkommer dock arbete och kostnader, vilket innebär en konkurrensnackdel för de svenska bönderna. Motionärerna vill därför införa en betesersättning på per mjölkko och år. Djurvälfärdsersättning kan endast betalas för något som leder till ökad välfärd för djuren. Det är inte möjligt att betala för något som redan är lagstiftat eller som redan utförs av djurhållarna som en följd av t.ex. branschöverenskommelser. Vid utformningen av ersättningsnivåer är det den svenska lagstiftnings- och praxisnivån som är utgångspunkten, inte EU-nivån, och ersättningen ska enligt kunna styrkas med en kalkyl som visar på merkostnader och/eller intäktsbortfall som de ökade kraven medför (bet. 2015/16:MJU2). Djurvälfärdsersättningar är en typ av jordbrukarstöd med syftet att förstärka arbetet med djurvälfärd genom att ge djurhållare ersättning för extra djuromsorg. Tre av ersättningarna ingår i landsbygdsprogrammet 2014–2020. Stöden finansieras gemensamt av EU och och bidrar till att nå målen med tillväxtstrategi . Detta gäller ersättning för extra djuromsorg för får, ersättning för extra djuromsorg för suggor och ersättning för utökad klövhälsovård för mjölkkor. I betänkande 2016/17:MJU23 En livsmedelsstrategi för noterade utskottet att arbetet med att förbereda landsbygdsprogrammet efter 2020 kommer att påbörjas men att det pågår principiella diskussioner om utrymmet för att med dagens regelverk ha djurvälfärdsersättningar i . Utskottet konstaterade att regeringen anser att bör förändras så att det är möjligt att betala ut djurvälfärdsersättningar som går utöver EU:s gemensamma djurskyddslagstiftning även när åtgärderna är nationell praxis eller lagkrav. Kommissionen presenterade ett inriktnings- dokument för den kommande jordbruksreformen (Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt – Framtiden för livsmedel och jordbruk, COM(2017)713). lagförslag förväntas eller tidig höst 2018. Utskottet har genom sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 2017/18:MJU1y) ställt sig bakom regeringens förslag till ram för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. De ramar för budgetens utgiftsområden som har beslutat är styrande för den fortsatta behandlingen av anslagen (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). Enligt utskottets bedömning är den fördelning på anslagen och de bemyndiganden om ekonomiska åtaganden som regeringen har föreslagit väl avvägda. Utskottet hänvisar i denna del till de kompletterande uppgifter som har redovisats för respektive anslag ovan. Därmed tillstyrker utskottet de anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel som regeringen har föreslagit för och avstyrker oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om bemyndiganden att ingå ekonomiska åtaganden. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt avstyrks. Användning av särskilda kontot under Samefonden Utskottets förslag i korthet godkänner förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas för finansiering av underhåll av för arrendeavtalen nödvändiga stängsel. Regeringen föreslår att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av en del av arrendekostnaden för renbete i får användas för finansiering av underhåll av stängsel som är nödvändiga för arrendeavtalen. beslutade att nettoavkastningen av de s.k. Samefondsskogarna av skulle tillföras det som är Samefonden. , när beslutet upphörde att gälla, betalades avkastningen direkt till Samefonden via som förvaltar skogarna på renbetesfjällen. betalar in nettoavkastningen från skogarna på renbetesfjällen till inkomsttitel i stället för att betala avkastningen direkt till Samefonden. Samefonden kompenseras genom anslagsmedel om via regleringsbrev (anslaget 3:1 , anslagspost 3 Samefonden, utg.omr. I budgetpropositionen uttalades att hälften av anslagsmedlen, dvs. , även fortsättningsvis ska avsättas till ett särskilt konto under Samefonden för att betala en del av arrendet för renbete i (prop. 2012/13:1 utg.omr. På regeringens uppdrag (Jo2008/2170) har, under ledning, avtal om arrenden av vinterbete mellan samebyar och privata markägare förhandlats fram. Arrendet anges till per hektar och år. Samebyarna anser sig dock inte kunna betala hela arrendekostnaden ensamma, utan anser sig behöva extern finansiering för ungefär hälften av kostnaden som totalt uppgår till ca . I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beslutade att regeringen får använda en del av de inkomster från som redovisas under Samefonden för delfinansiering av arrendekostnader för vinterbete för ren i enlighet med de avtal som förhandlats fram av och i (prop. 2008/09:1 utg.omr. 23, bet. 2008/09:MJU2, rskr. 2008/09:104). Som en del i ett arrendeavtal ingår villkor om att renar inte ska vistas på privat mark av året, vilket innebär att ett stängsel, det s.k. Särvfjällsstängslet, uppförts för att avtalet ska kunna följas. Uppförandet har finansierats med bl.a. bygdemedel och medel från . finns det dock inte någon finansiering för underhåll av stängslet. Om underhållet inte kan skötas kan inte heller avtalsvillkoren efterföljas tillfredsställande, vilket är en grund för uppsägning av avtalet. Enligt förhandlingsgrupp bör även kostnaderna för stängselunderhållet, i mån av tillgång till medel, finansieras av Samefondens särskilda konto för renbete i . Regeringen, som anser det angeläget att arrendeavtalen i kommit till stånd och att de kan upprätthållas, delar förhandlingsgruppens uppfattning att den föreslagna finansieringen är lämplig. i bör därför få disponera de medel som avsätts till Samefondens särskilda konto, , inte bara för att betala av arrendekostnaden utan också för att bekosta underhåll av stängsel som är nödvändiga för arrendeavtalen. Utskottet tillstyrker förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas för finansiering av underhåll av för arrendeavtalen nödvändiga stängsel. 2017/18:MJU2 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skogligt basår, agronomutbildningen, uppdrag till SLU, forskning om växtförädling m.m., vetenskaplig utvärdering, utbetalning av jordbrukarstöd och ersättning för skördeskador. Jämför reservation 1 (M), 2 (M), 3 (M, SD, KD) och 4 (KD). I motion 2017/18:2195 av (S) anförs att möjligheten att utöka antalet platser på det skogliga basåret bör ses över. Många som vill utbilda sig till skogsmästare har inte studerat vid ett naturbruksgymnasium. För dessa studenter finns det ett skogligt basår som ger behörighet till skogsmästarprogrammet. Enligt motionären behövs fler platser på det skogliga basåret, särskilt med tanke på den framtida arbetsmarknaden. I motion 2017/18:2957 av (M) föreslås att agronomutbildningen ska motsvara 300 högskolepoäng. I de allra flesta europeiska länder inklusive , och är agronomutbildningen uppdelad i tre plus . () har vid olika tillfällen begärt att agronomutbildningen ska bli femårig med motiveringen att agronomen i yrkeslivet har samma krav på avancerade kunskaper och färdigheter som de övriga femåriga som redan är anpassade till Bolognamodellen ger. Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 35 bör SLU få i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. föreslår att SLU, i samarbete med näringslivet och svensk och internationell expertis inom universitet och högskolor, får i uppdrag att analysera och lämna förslag till hur kompetensförsörjningen för primärproduktionen kan stärkas genom högre utbildning. Vidare föreslår utredningen att viktiga kunskapsområden för att stärka konkurrenskraften prioriteras inom ramen för kompetensutveckling och rådgivning inom landsbygdsprogrammet. Motionärerna anser att utredningens förslag är en viktig utgångspunkt och bör genomföras. I yrkande 36 i samma motion anförs att SLU bör få i uppdrag att se över hur livsmedelsutbildningar på universitetsnivå kan göras mer attraktiva. Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 39 och motion 2017/18:2164 av (M) yrkande 2 bör utlysningar av offentligt finansierad forskning som rör modern växtförädling i och i övriga EU bedömas på vetenskapliga och teknikneutrala grunder. Det är enligt motionärerna viktigt att säkerställa att potentialen hos modern växtförädling inklusive framtagandet av genetiskt modifierade organismer (GMO) tas till vara . Enligt motion 2017/18:2164 (M) yrkande 3 måste begreppet relevans vid bedömning av forskning innefatta de samhällsutmaningar som världen står inför. Sådan forskning som använder genteknik eller genredigering är i högsta grad relevant för framtiden, inte minst med tanke på de utmaningar som världen står inför när det gäller att med mindre miljöpåverkan kunna föda allt fler människor och ersätta fossil energi med bioenergi. Enligt motion 2017/18:3345 (M) yrkande 38 bör en översyn göras av de regler som omfattar vetenskaplig utvärdering av ny teknik för primär- och livsmedelsproduktionen i syfte att ta fram lämpliga regelförenklingar. Teknikutvecklingen inom primärproduktionen och livsmedelsförädlingsindustrin går med snabba steg framåt. För att målen i livsmedelsstrategin ska kunna nås när det gäller stärkt konkurrenskraft, ökad livsmedelsproduktion och värnad miljö, behöver nya tekniker bejakas och prioriteras. Vetenskaplig utvärdering av ny teknik tar ofta , och vid marknadsintroduktion är teknikerna ofta dyra. För att ny teknik snabbare ska komma ut i produktionsledet är det angeläget att prövningen av den förenklas. Enligt kommittémotion 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 29 bör regeringen säkerställa att jordbrukarstöden betalas ut . Dagens regler för lantbruket gör att många lantbrukare är beroende av EU- stöd. Särskilt tydligt har detta varit för mjölkbönderna, som har drabbats av det låga marknadspriset för mjölk. I denna svåra situation har utbetalningar av jordbrukarstöden försenats, vilket är mycket olyckligt för svenskt lantbruk. I kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 16 anförs att EU-ersättningarna bör betalas ut . En bidragande orsak till många svenska mjölkbönders likviditetskris är enligt motionärerna de försenade utbetalningarna från landsbygdsprogrammet. Under s.k. mjölkkriser är det många bönder som inte har ekonomisk kapacitet att ligga ute med pengar . Enligt kommittémotion 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 20 bör man utreda införandet av någon form av fond för katastrofskador inom jordbruket. anför att det finns skäl att överväga att utveckla ett system för ersättning vid angrepp av vissa allvarliga växtskadegörare. Systemet bör enligt motionärerna så långt som möjligt bygga på existerande struktur med och länsstyrelserna som förvaltande, kontrollerande och utbetalande myndigheter. För att fler behöriga sökande ska kunna få plats på högskoleutbildningar föreslår regeringen en utökning av resurserna till högskoleutbildning i hela landet. Satsningen ska inledas 2018. Under avsnittet om anslaget 1:23 redovisas att regeringen föreslår att anslaget 2018 ska ökas med med anledning av detta. En förstärkning av anslaget med anledning av utbyggnaden av högskolan planeras även . () har sedan högskolereformen 2007 begärt en förlängning av agronomexamen till att omfatta (300 högskolepoäng) för att den ska vara likvärdig med övriga utbildningar vid SLU på avancerad nivå och bättre stämma överens med studenternas egna val vad gäller studietid. Enligt är frågan under beredning inom . I budgetpropositionen anför regeringen att SLU står sig väl i jämförelse med andra universitet. SLU hamnar på nionde plats bland världens mindre universitet i och är tio i topp i världen i ämnena skogsvetenskap, markvetenskap, veterinärmedicin och biodiversitet enligt Center for . Livsmedelsstrategin pekar enligt regeringen ut behov av kunskap och innovation inom livsmedelskedjan. Med de satsningar som görs för att stärka innovation och forskning tas viktiga steg för en förbättrad beställarroll och bättre samordning i livsmedelskedjan för att identifiera forsknings- och innovationsbehoven. Nya initiativ för behovsmotiverad forskning tas, och en utbyggnad av ett forskningsprogram med industridoktorander kommer enligt regeringen att ge en ökad samverkan mellan akademin och näringslivet. Enligt regeringen är det totalt sett minskade antalet studenter vid SLU oroande . Några utbildningar som är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen har för få sökande. Även antalet forskarstuderande minskar. En stor del av den forskning som bedrivs vid SLU har stor relevans för målsättningen om hållbar utveckling, och SLU:s geografiska spridning gör att SLU bidrar med utveckling av det gröna näringslivet i hela landet. För att bibehålla och förnya kompetensen inom området behövs, i linje med SLU:s pågående engagemang och strävan, internationellt samarbete och en fortsatt integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning. Både SLU och Formas visar enligt regeringen på ett starkt engagemang och deltar i internationellt samarbete på olika sätt både inom och utanför . Av propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) framgår att regeringen, när det gäller utbildning, anser att relevanta utbildningsanordnare även fortsättningsvis bör följa utvecklingen i livsmedelssektorn och eftersträva att möta de kompetensbehov som finns inom området. Att det finns attraktiva utbildningar på alla nivåer och med inriktningar som motsvarar behoven i livsmedelskedjan är en strategisk fråga för företagens konkurrenskraft och hållbara utveckling. Utbildning för en livsmedelssektor med framtidstro, som är attraktiv att arbeta inom, bör attrahera ungdomar och vuxna som funderar på att byta yrke. Detta gäller såväl utbildning på gymnasienivå som utbildning på yrkeshögskole- och högskolenivå. Högre utbildning har enligt regeringen stor betydelse för innovationsarbetet i företag, vilket konstateras av bl.a. . Lantbrukets omstrukturering mot större enheter och mer kunskapsintensiva verksamheter ställer andra krav på utbildning och rådgivning . För att möta dessa behov pågår en översyn av såväl agronomprogrammet som hortonomprogrammet inom SLU. Enligt uppgift från arbetar SLU med att identifiera utvecklingsmöjligheter för att öka antalet kvalificerade sökande till de yrkesprogram som har lågt söktryck och där kompetensen är efterfrågad av samhället och akademin. Hortonomprogrammet är den utbildning som trots riktade satsningar inte har brutit trenden av sjunkande söktryck. genomför SLU därför en ny förstärkt arena för trädgårdsutbildning. Det innebär att nuvarande struktur för hortonomprogrammet och utbildningen trädgårdsingenjör/odling förändras. Båda utbildningarna kommer att ha en grundutbildning och ett masterprogram . Detta ger bl.a. möjlighet för trädgårdsingenjörer att studera trädgårdsvetenskap på avancerad nivå och ökar samarbetsmöjligheterna med de fakultetsövergripande masterprogrammen. När det gäller agronom- och jägmästarutbildningarna kan en liknande utveckling komma att ske. Det finns dock flera olika vägar som diskuteras för att utveckla dessa program, och några förändringar av programmen kommer inte att ske till . Som framgår under avsnittet om anslaget 1:23 föreslår regeringen att ett för växtförädling ska inrättas för att säkra tillgången till växtsorter och biomassa i ett förändrat klimat. Regeringen föreslår med anledning av detta att anslaget 1:23 ökas med 2018, och föreslår även anslagsförstärkningar . Av propositionen framgår även att regeringen har förstärkt insatserna för nordisk växtförädling genom ett ökat stöd till offentlig-privat partnerskap för växtförädling som bedrivs inom ramen för . Regeringen har även gett Formas i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt tvärvetenskapligt forskningsprogram för livsmedelssektorn. Syftet är att stärka behovsmotiverad forskning, öka fokus på produktutveckling och innovation samt kommersialisera forskningsresultat inom livsmedelsområdet. aspekt för programmet är också frågornas relevans för samhällets utmaningar. Av propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) framgår att regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara Enligt omfattas användningen av GMO-teknik i huvudsak av harmoniserade EU-regler. Försöksverksamhet i miljön av GMO omfattas av reglerna om avsiktlig utsättning av GMO. Det finns ett större nationellt utrymme när det gäller fältförsök, dvs.