bet · H401UbU19 · 2017-04-27 00:00:00 — Skolväsendet – övergripande skolfrågor Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om övergripande skolfrågor i skolväsendet och hänvisar i huvudsak till gällande bestämmelser, pågående arbeten och vidtagna åtgärder. Motionerna tar upp frågor om bl.a. åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor och tillsyn. I betänkandet finns 19 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet Motioner som bereds förenklat 1.Uppflyttning till högre årskurs, punkt 1 (M, L) 2.Undervisningstiden, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (M) 4.Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (SD) 5.Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten, punkt 3 (KD) 6.Ansvarsfördelningen, punkt 4 (M) 7.Resursfördelningen, punkt 5 (KD) 8.Ett aktivt skolval, punkt 6 (M, C, L, KD) 9.Placering vid en skolenhet, punkt 7 (V) 10.Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (M, L) 11.Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (C) 12.Kösystemet för kommunala och fristående skolor, punkt 8 (V) 13.Vinster m.m., punkt 9 (M) 14.Vinster m.m., punkt 9 (SD) 15.Fristående skolor med konfessionell inriktning, punkt 10 (SD) 16.Skolinspektionens uppdrag, punkt 11 (M) 17.Fjärrundervisning, punkt 12 (M, C, L, KD) 18.Översyn av regleringen om avgifter, punkt 14 (V) 19.E-utbildning och digitala läromedel, punkt 15 (C) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (C) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (L) 5.Motioner som bereds förenklat, punkt 16 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet under förslagspunkt 16 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Uppflyttning till högre årskurs 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 34. Reservation 1 (M, L) 2016/17:502 av (M), 2016/17:1361 av (M) och 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 2 (M, C, L, KD) Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten 2016/17:577 av (S) yrkande 1, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 26, 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:1378 av och (båda SD), 2016/17:1385 av och (båda SD), 2016/17:1896 av (S), 2016/17:2251 av (M), 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 14. Reservation 3 (M) Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 2. Reservation 6 (M) 2016/17:680 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 12 och 2016/17:3383 av m.fl. (KD) yrkande 3. Reservation 7 (KD) 2016/17:1944 av (M), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 26, 2016/17:3070 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 38 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 8. Reservation 8 (M, C, L, KD) Placering vid en skolenhet 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 4. Reservation 9 (V) Kösystemet för kommunala och fristående skolor 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 25, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 39 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 10 (M, L) Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) 2016/17:38 av (SD), 2016/17:2519 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 4. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Fristående skolor med konfessionell inriktning 2016/17:135 av Amineh Kakabaveh (V) yrkande 3, 2016/17:149 av och (båda SD) yrkande 2, 2016/17:905 av (S), 2016/17:2257 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2475 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2. Reservation 15 (SD) 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 6. Reservation 16 (M) 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 30. Reservation 17 (M, C, L, KD) 2016/17:590 av och (båda S). Översyn av regleringen om avgifter 2016/17:1198 av m.fl. (V) yrkande 3. Reservation 18 (V) E-utbildning och digitala läromedel 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:1897 av m.fl. (S) och 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 11. Reservation 19 (C) Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), i (C), (MP), (S), (SD), (V), (S), (M), (KD) och (L). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utbildningsutskottet 92 motionsyrkanden om övergripande skolfrågor i skolväsendet från allmänna motionstiden /17, varav 45 yrkanden behandlas förenklat. En förteckning över behandlade förslag finns i bilaga 1. De motionsyrkanden som bereds förenklat finns i bilaga 2. Motionerna rör bl.a. frågor om åtgärder för att höja kunskapsresultaten, ansvars- och resursfördelningen i skolväsendet, skolvalet, fristående skolor och tillsyn. Skolväsendet omfattar enligt skollagen (2010:800) skolformerna förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasie-skola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning, som inkluderar utbildning i svenska för invandrare (sfi), samt särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda. Regelverket är så långt det är möjligt gemensamt för alla skolformer och huvudmän. I det här betänkandet behandlar utskottet främst motioner från den allmänna motionstiden om övergripande frågor i skolväsendet. Utskottet behandlar även grundläggande frågor om utbildningen i skolväsendet i betänkande 2016/17:UbU17. Frågor om lärare och elever i skolväsendet behandlas i utskottets planerade betänkande 2016/17:UbU18. Åtgärder för att höja kunskapsresultaten Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om undervisningstiden, uppflyttning till högre årskurs och övriga åtgärder för att höja kunskapsresultaten. Jämför reservationerna 1 (M, L), 2 (M, C, L, KD), 3 (M), 4 (SD) och 5 (KD). I kommittémotion 2016/17:3040 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs utökad undervisningstid i . Enligt motionärerna ger internationella studier stöd för sambandet mellan utökad undervisningstid och kunskapsresultat. Exempelvis har utökad undervisningstid gett positiva effekter för elevernas resultat i matematik, såväl i lägre som i högre årskurser, och för flickor, utrikes födda och elever med svagare socioekonomisk bakgrund. Vidare framhåller motionärerna att internationell forskning visar att tidiga insatser har störst effekt på elevernas kunskapsutveckling. Motionärerna föreslår därför att man i ett första steg utökar skoldagarna med per dag i lågstadiet. I motion 2016/17:502 av (M) begärs utökad matematikundervisning i . Motionären framhåller ökande brister i matematikkunskaperna och konstaterar att svenska elever får mindre undervisning i matematik än vad elever i andra jämförbara länder får. I motion 2016/17:1361 av (M) vill motionären utreda möjligheterna att förändra den svenska skolan i grunden och införa ett system med tre terminer i stället för dagens två. Motionären framhåller att internationell forskning visar att barn tappar i sin utveckling under långa sommarlov. Uppflyttning till högre årskurs I partimotionerna 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 35 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 34 begärs att skollagen ses över så att lärare får större möjligheter att låta elever som inte når kunskapsmålen gå om en årskurs. Motionärerna konstaterar att det är rektorn som beslutar om en elev som inte nått kunskapsmålen ska få gå . Andra åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten I kommittémotion 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 3 föreslår motionärerna att man för att öka likvärdigheten i skolan ska ge i uppdrag att ta fram exempel på hur examinationer kan utformas för att mäta elevers kunskapsresultat kopplat till målen i och gymnasiets obligatoriska kurser. I yrkande 4 framhåller motionärerna behovet av att tydliggöra och stärka det centrala innehållet i de olika kursplanerna i och ämnesplanerna i gymnasieskolan. I motion 2016/17:2251 av (M) anser motionären att man ska se över utbildningsstödet för familjehemsplacerade barn. Motionären påpekar att Skolinspektionen konstaterade att ungdomar i landets 24 särskilda ungdomshem får för lite undervisning i för få ämnen med lärare som ibland saknar behörighet. Institutionerna bör därför värna om att undervisningen kan genomföras på ett mer kvalificerat sätt. I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 26 begärs att man ska utreda möjligheten att införa nivågruppering av undervisningen i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 4. Motion 2016/17:1385 av och (båda SD) har samma innebörd. Motionärerna påpekar i motionen att det har missgynnat såväl studiestarka som studiesvaga elever att alternativkurserna i engelska och matematik har upphört. I motion 2016/17:1378 av och (båda SD) föreslår motionärerna att det ska vara möjligt att ha en statligt tillsatt rektor enligt den s.k. academy schools-modellen, enligt vilken man i har omvandlat skolor som haft omfattande problem till academy schools. Motionärerna anser att införandet av ett liknande system i skulle hjälpa till att vända den negativa trenden med fallande skolresultat. I kommittémotion 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 14 framhålls problemet med pojkars sämre prestationer i skolan. Motionärerna konstaterar att det inte går lika bra för pojkar som för flickor i skolan och att pojkarnas sämre prestationer är ett jämställdhetsproblem och ett framtida samhällsproblem som behöver adresseras. framhåller enligt motionärerna lösningar i form av en ökad medvetenhet hos lärarkåren, ett bättre individuellt perspektiv för varje elev och smidigare övergångar mellan grundskola, högre utbildning och arbetsliv. I motion 2016/17:577 av (S) yrkande 1 anser motionären att kunskapsresultaten måste höjas för alla elever, inte bara för de högpresterande, för att nå resultat. Svensk skola ligger enligt motionären bra till inom vissa områden, såsom engelska, demokrati och trivsel i skolan, men svenska elever har relativt låga kunskapsresultat i matematik, naturvetenskap, teknik och andra moderna språk. Det finns också enligt motionären stora brister i likvärdigheten. I motion 2016/17:951 av m.fl. (S) yrkande 2 lyfter motionärerna fram uppdrag. Många skolor kan enligt motionärerna inte erbjuda det tidiga stöd som krävs för att elever inte ska halka efter. Att gå i skolan alltför länge med brister i basfärdigheterna riskerar att försvåra eller förstöra skolgången för många elever. I motion 2016/17:1896 av (S) förespråkar motionären en flexibel skolstart. Motionären framhåller att barn som är tidiga i utvecklingen inte kan börja skolan på samma villkor som årskullen över och att ett extra år i förskolan skulle kunna ge barn med senare utveckling möjlighet att påbörja skolgången vid en mer lämplig tidpunkt. I skollagen (2010:800) anges att den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i de två lägsta årskurserna, (7 kap. 17 § skollagen). Av 10 kap. 5 § skollagen framgår att den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . För finns bestämmelser om fördelning av den totala garanterade undervisningstiden i timmar för ämnen och ämnesgrupper i timplanen i skollagens bilaga 1. Undervisningstiden i matematik ska enligt timplanen uppgå . Det anges inte i timplanen hur timmarna ska fördelas mellan olika årskurser eller stadier. Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning av undervisningstiden mellan årskurserna i . I skolförordningen anges även att huvudmannen beslutar om ytterligare undervisningstid utöver den garanterade undervisningstiden (9 kap. 3 §). Uppflyttning till högre årskurs I 4 kap. 4–7 §§ skolförordningen regleras frågan om uppflyttning till en högre årskurs. Enligt huvudbestämmelsen ska varje elev vid slutet av läsåret flyttas till närmaste högre årskurs. Rektorn får dock besluta att en elev inte ska flyttas till närmaste högre årskurs, om detta med hänsyn till elevens utveckling och personliga förhållanden i övrigt är lämpligast för eleven. Innan rektorn fattar beslut i en sådan fråga ska elevens vårdnadshavare få tillfälle att yttra sig. Rektorn får inte ge i uppdrag åt någon annan att fatta ett sådant beslut. Rektorn får även på begäran av en elevs vårdnadshavare besluta att eleven får gå om en årskurs. Vidare får rektorn besluta att en elev ska flyttas till en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra, om eleven har goda förutsättningar att delta i utbildningen i den högre årskursen och elevens vårdnadshavare medger det. I en av skollagens portalparagrafer sägs att elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och att en strävan ska vara att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 § andra stycket). I förarbetena till skollagen anges att de allmänt hållna formuleringarna i första hand utgör en grundval för tolkningen av andra mer konkret utformade bestämmelser (prop. 2009/10:165 s. 634). En elevs svårigheter ska i första hand lösas inom ramen för den ledning och stimulans för lärande och personlig utveckling som alla elever ska ges enligt 3 kap. 3 § skollagen. Enligt bestämmelsen ska elever utifrån sina egna förutsättningar kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen, ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppföljningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas (3 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Skolplikt och rätt till utbildning Enligt skollagen har barn som är bosatta i landet skolplikt och en rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i den allmänna skolan (7 kap. 2 och 3 §§). Skolplikten inträder vid höstterminens start det kalenderår när barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt först det kalenderår när barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare (7 kap. 10 §). Om barnets vårdnadshavare begär det hos hemkommunen ska barnet redan höstterminen det år när barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan (7 kap. 11 §). Bakgrund och pågående arbete Regeringen beslutade om proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor. Syftet med en stadieindelad timplan är bl.a. att säkerställa att alla elever får den undervisningstid de har rätt till och att därmed bidra till en mer jämlik skola. Regeringen beskriver i propositionen att studier visar att den nuvarande timplanen ger upphov till problem med bristande likvärdighet. Det förekommer variationer mellan olika skolor i hur mycket undervisningstid elever får inom olika ämnen. Erfarenheter visar att den nuvarande timplanen kan ge upphov till svårigheter för elever i samband med skolbyten. Med den nuvarande timplanen kan en elev i samband med skolbyten gå miste om centralt innehåll i ett visst ämne. För att garantera att eleverna får den undervisningstid de har rätt till och för att bidra till en mer jämlik skola föreslår regeringen att det införs en ny, stadieindelad timplan i . I en stadieindelad timplan kommer den minsta garanterade undervisningstiden att fördelas mellan låg-, mellan- och högstadiet. I propositionen lämnas även förslag om en förändring av bestämmelsen om anpassad studiegång. Ett beslut om anpassad studiegång innebär att en elev som inte klarar av att följa undervisning enligt timplanen och nå kunskapskraven i alla ämnen kan få en anpassad studiegång och exempelvis få undervisningen i ett mindre antal ämnen. Detta kan leda till att en elev lämnar utan att ha nått behörighet till gymnasieskolans nationella program. Regeringen föreslår att bestämmelsen i skollagen ändras för att tydliggöra att den anpassade studiegången utformas så att eleven så långt det är möjligt får förutsättningar att nå behörighet till gymnasieskolan. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Propositionen är planerad att behandlas av . Särskilt om undervisningstiden i matematik Undervisningstiden i matematik utökades i och motsvarande skolformer (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:99). Den totala undervisningstiden i ökade på motsvarande sätt . I propositionen hänvisade regeringen till undervisningstid i matematik (rapport 378, 2012), i vilken gjorde bedömningen att en utökning av undervisningstiden bör fördelas med i årskurs 1–3 för att få en fortsatt kunskapsutveckling i matematik. Utskottet har uttalat att frågan om att införa fler matematiklektioner i högstadiet bör prioriteras och föreslog ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med relevanta förslag så att undervisningstiden i matematik kan utökas med för samtliga elever i årskurs 7–9. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9 s. 15 f., rskr. 2014/15:135). Utskottet föreslog vidare ett nytt tillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om en ytterligare utökning av undervisningstiden i matematik i årskurs 7–9 för att stärka elevernas matematikkunskaper. beslutade i enlighet med utskottets förslag (bet. 2015/16:UbU12, rskr. 2015/16:168). utökades den minsta totala undervisningstiden med i , specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan (prop. 2015/16:149, bet. 2015/16:UbU21, rskr. 2015/16:256). I propositionen framgår att den utökade undervisningstiden ska användas för ämnet matematik i . Enligt regeringens bedömning bör den utökade undervisningstiden användas för ämnet matematik även i specialskolan och sameskolan samt i grundsärskolan, utom inom inriktningen träningsskolan. Vidare gör regeringen bedömningen att utökningen av undervisningstiden bör förläggas till årskurs 4–6. I proposition 2016/17:143 En stadieindelad timplan i och närliggande frågor föreslår regeringen att den ska ges ett bemyndigande att meddela föreskrifter om fördelningen av undervisningstiden i (timplan). timplan i bilaga 1 till skollagen föreslås upphöra att gälla. I den promemoria från som låg till grund för propositionen (U2016/03475/S) föreslogs att från elevens val i och specialskolan skulle föras över till ämnet matematik i årskurs 7–9. Med hänsyn till de två senaste utökningarna av undervisningstiden gjordes bedömningen att en rimlig förstärkning skulle uppgå . I promemorian framgår också att bör förläggas till högstadiet i den stadieindelade timplanen för . Därefter har regeringen budgetproposition aviserat att den avser att föreslå att antalet timmar i matematik ökas i högstadiet fr.o.m. , som antalet timmar i elevens val minskar i motsvarande grad (prop. 2016/17:1 utg.omr. Internationella undersökningar om kunskapsresultaten i skolan De internationella studierna Trends in International Mathematics and Science Study (Timss) och Programme for International Student () mäter resultatutvecklingen i matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Timss genomförs i årskurs 4 och 8 i matematik och naturvetenskap, och genomförs bland 15-åringar (företrädesvis årskurs 9 i ) i matematik, naturvetenskap och läsförståelse. har i båda dessa studier visat sjunkande resultat bland både flickor och pojkar i de högre årskurserna. Den internationella kunskapsmätningen Timss 2015 visar dock ett trendbrott. Efter försämringar i tidigare undersökningar förbättras nu tre av fyra resultat. Fjärdeklassarna förbättrar sig i matematik och når samma nivå i naturvetenskap som i förra undersökningen. Åttondeklassarna blir bättre i både matematik och naturvetenskap. Även i 2015 har den negativa trenden brutits och resultaten är tillbaka på samma nivå som 2009. Efter flera PISA-undersökningar med sjunkande resultat har svenska 15-åringars kunskaper förbättrats. Läsförståelsen och matematiken har förbättrats, och inom naturvetenskap syns tecken på en positiv utveckling. I den förra PISA-undersökningen presterade svenska elever under genomsnittet för inom alla tre kunskapsområdena (2013, rapport 398, s. 32). placerar sig på eller över genomsnittet. När det gäller skillnaden mellan pojkars och flickors prestationer framgår att svenska pojkar och flickor presterar på samma nivå i både naturvetenskap och matematik. I läsförståelse presterar flickor på en högre genomsnittlig nivå än pojkar. Resultatskillnaderna i läsförståelse mellan pojkar och flickor har minskat jämfört med 2012. Detta är ett genomgående mönster i nästan alla . Andra åtgärder för att höja kunskapsresultaten fick i uppdrag av regeringen att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och ska avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser. Insatserna ska riktas till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. redovisade och en plan för åren 2016–2019 när det gäller utformning, innehåll och genomförande av uppdraget. Genomförandeplanen innefattar åtta olika program: systematiskt kvalitetsarbete, digitalisering, värden och kunskaper, betyg och bedömning, nyanländas lärande, skola och arbetsliv och högre studier, elevhälsa samt styrning och ledning. En utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen ska lämnas till . har även i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, i dialog med skolhuvudmän göra insatser för att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (U2015/03357/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga kunskapsresultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. Bedömningen av vilka skolor som ska prioriteras ska främst baseras på underlag från Skolinspektionen som fått i uppdrag att lämna ett sådant underlag. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. Samarbetet mellan och respektive skolhuvudman kan pågå .