bet · H401KU20d3 · 2017-01-01 00:00:00 — Jag förstår att du har varit engagerad i de här frågorna som rör bilindustrin tidigare som näringsminister, och vid den här tidpunkten vacklade svensk bilindustri lite som fordonstillverkning och export av fordon var rätt viktigt. I ljuset av det här och i ljuset av vad som framkom i det här brevet: Fanns det något särskilt skäl till att inga åtgärder vidtogs från ? : Herr ordförande! Tack för frågan! Låt mig vara tydlig: Innehållet i brevet bedömdes ligga utanför mitt § 5-förordnande, och därför lyftes brevet inte heller till mig som statsråd utan lades på transportenheten och under dåvarande infrastrukturministern. Ordföranden: går vidare till nästa parti, . (M): Jag skulle vilja fråga så här: Uppfattades det någonsin som att det krävdes ett skriftligt svar på det här brevet? : Herr ordförande! Jag har i efterhand haft samtal med tjänstemännen, och nej, det uppfattades som att vi skulle hantera informationen i brevet. Det har man då i aktens dagboksblad från ansvarig tjänsteman skrivit att vi gör i de dialoger och det samarbete som sker inom arbetsgruppen 2020. (M): Är det korrekt uppfattat att det fanns pågående diskussioner i de här frågorna om de här rättsakterna med kommissionen ? : Herr ordförande! Själva rättsakterna som informeras om i brevet kom först . I det arbetet var både dåvarande och nuvarande regering aktiv. Inför beslut har man ju förankrat svenska ståndpunkter enligt gängse rutiner här i . Inför rättsakter sker det alltid en dialog, och den dialogen har ju skett med det statsråd som har ansvar för marknadsövervakning och med dess medarbetare enligt det § 5-förordnande som finns. (M): Man kan då alltså säga att det som efterfrågas i brevet också konkret har gjorts i de här dialogerna? (M): En sista fråga. Det här är en liten kontrollfråga, men det är en offentlig utfrågning också. När man är statsråd är det väl inte så att man sitter och själv beslutar om vart brev ska skickas eller hur de ska diarieföras, utan det är väl en tjänstemannafråga? : Herr ordförande! Ja, bedömningen när det kommer in ett brev sker direkt mellan enheterna utifrån statsrådens § 5-förordnande. § 5-förordnandet talar om vad ett statsråd har för ansvarsområden. Det är innehållet i brevet som avgör vilken enhet och vilket statsråd som ska hantera detta – inte vem som har skickat brevet eller vem det är adresserat till. Den politiska ledningen är i normalfallet inte inkopplad i detta. Om det skulle uppstå oklarheter mellan vilket statsråd som ska ha detta är det expeditionschefen, i det här fallet på , som avgör vilken enhet som ska hantera ärendet. I det här fallet rådde det inga oklarheter. Det överlämnades från en tjänsteman på FIN-enheten till en annan tjänsteman på transportenheten, utan oklarheter. (M): Tack så mycket! Jag har inga övriga frågor. (SD): Tack så mycket, före detta statsrådet! Före detta statsrådet återkommer ofta till formuleringen gängse rutiner. Så har även varit fallet i svaret på de skriftliga frågor som utskottet har skickat. En fråga var: Vilka rutiner finns inom för att hantera brev från företrädare för kommissionen? Då svarade man att det inte finns några särskilda rutiner utan att man hanterar det enligt gängse rutiner. Vi har försökt bilda oss en uppfattning om vad dessa gängse rutiner innefattar och har då tittat lite grann på egna cirkulär och i Gula boken, som också har nämnts här. Om vi tittar i egna cirkulär kan vi se att man nämner att gängse rutin är att samtliga kommissionsdokument skickas till kammarkansli. Det är tydligen en gängse rutin. En annan gängse rutin som framgår av Gula boken är en skyldighet att svara på brev. Jag har förstått det som att så inte har skett i det här fallet. Min fråga blir: Tolkade före detta statsrådet och tjänstemännen på hennes departement de här gängse rutinerna på ett mer restriktivt sätt än vad som skulle kunna tänkas vara brukligt? Vill du redogöra lite grann för det? : Herr ordförande! Jag vill tacka för frågan. Jag kan av naturliga skäl inte vara insatt i alla detaljer i alla specifika ärenden. Men jag ska försöka svara på frågan enligt de övergripande principer som dåvarande hade för att hantera brev. Exempelvis serviceskyldigheten är en väldigt viktig del. Serviceskyldigheten riktar sig främst till medborgare. Och är snarare att betrakta som en annan myndighet i det här fallet. För hanteringen av EU-ärenden finns cirkulär 2, som frågeställaren lyfte upp. Cirkulär 2 handlar om samråd, överläggning och information mellan riksdag och regering i EU-ärenden. Där framgår att EU-ärenden ska förankras i och utskotten. När vi har behövt ha svenska ståndpunkter inför att dessa rättsakter ska hanteras har vi gått till för att få detta. Sedan finns det också rutiner för brev, och rutiner för EU-ärenden. Det är både Gula boken och cirkulär 2, som jag tog upp tidigare. konstatera att när jag har haft diskussion och samtal om detta med den nuvarande expeditionschefen, som var expeditionschef också som statsråd, och de tjänstemän som har varit involverade har det beretts enligt de rutiner med vilka man brukar hantera brev. Om jag förstår saken rätt finns det ingen generell policy för hur just den här typen av brev ska hanteras, utan det följer den gängse rutinen. (SD): Då kanske man kan behöva titta över ifall det föreligger behov av förtydligande av de gängse rutinerna inom . En annan sak som före detta statsrådet kan hjälpa mig med är att förtydliga lite grann; det gäller när det här sedan uppdagades, och den här skandalen utvecklade sig. Då blev före detta statsrådet intervjuad av . Före detta statsrådet har sagt här att hon inte hade läst brevet förrän . Det framgår också vid åtminstone tre tillfällen i intervjun. Före detta statsrådet står fast vid att hon inte har sett brevet, inte har något minne av att ha läst det och så vidare. Likväl svarar före detta statsrådet på frågan om man har vidtagit de åtgärder som efterfrågas i brevet. Då svarar före detta statsrådet: ”Ja, det tycker jag.” Här förstår jag kanske inte riktigt hur saker och ting hänger ihop. Hur kan man tvärsäkert säga att det har vidtagits åtgärder som framgår av ett brev som man inte har läst? : Herr ordförande! Det var en lång intervju som jag gjorde med . Det stämmer att jag, som jag säger , inte hade läst det tidigare. Men inför intervjun fick jag givetvis brevet tillsänt mig. Då kunde jag konstatera att det handlade om marknadskontroll och marknadsövervakning. De diskussionerna pågick, inte minst med infrastrukturministern och hennes medarbetare eftersom det låg inom hennes § 5-förordnande. Sedan kom också rättsakterna. De har kommit . Då har haft svenska ståndpunkter, och man har hanterat det på ett brukligt sätt. Jag tycker alltså att det är tämligen normala svar som jag har gett till . (SD): Jag kan bara tolka det som att man, oberoende av varandra, har lyckats pricka in precis de här åtgärderna som har varit aktuella. Det var imponerande och tursamt. (MP): Ordförande! Tack också till ! Det är intressant det här. Jag ska börja med själva brevet. Det är nämligen kanske inte helt lätt att följa om man sitter hemma och tittar på det här. Jag tänker att jag ska läsa upp de sista raderna i brevet. Det är ändå där man tänker sig att det ska finnas någon form av åtgärd från regeringens sida. På de sista raderna efter inledningen, som handlar om marknadsuppföljning och sådana saker, står det: Med tanke på dessa kommande viktiga förändringar – som hade tänkt föreslå – av inre marknadslagstiftningen om fordonsprodukter uppmanar jag er till att vidta nödvändiga åtgärder för en verkningsfull marknadsövervakning av Jag vore tacksam om ni underrättar mig om de åtgärder som ert land redan har vidtagit eller planerar att vidta för att lösa denna viktiga fråga, så att vi tillsammans når målet att säkerställa en effektiv och rättvis inre marknad för fordonsprodukter där bara säkra produkter kan röra sig fritt. är ju väldigt starkt beroende av sin fordonsproduktion. Direkt innan tillträdde hade vi haft en ganska stor kris med . Det är klart att det är intressant om det är illojal konkurrens på marknaden, tänker jag. Just orden ”rättvis marknad” borde alltså ändå signalera någonting. Det är med andra ord ett brev som ber om ett svar. Jag går in och läser i Gula boken, som har hänvisat till. Där står det, precis som sa, att det ingår i serviceskyldigheten att svara på brev. Det står också några punkter om brev som inte behöver besvaras. Vilka ska då det vara? Det är brev som inte innehåller någon begäran eller förfrågan. Det är kampanjbrev. Det är brev som bara innehåller upprepningar. Det är brev där det går en bred förfrågan till många departement, brev som innehåller hot, brev utan tydbart innehåll eller begripligt syfte och anonyma brev. Jag har lite svårt att se. Men jag tror ändå att jag ska låta försöka placera in hur det kommer sig att det här inte sågs som ett brev som skulle besvaras. Det var den första delen. Om vi sedan tänker oss att man kunde besvara det på ett annat sätt skulle man kunna göra det på ett möte i någon form av EU-sammanhang. Då blir min fråga om har talat med kommissionären om de här frågorna i något EU-sammanhang. : Herr ordförande! Jag vill återigen konstatera att just innehållet i brevet, som handlar om marknadskontroll, låg utanför mitt § 5-förordnande. Marknadskontroll av fordon låg alltså inte under mitt ansvarsområde som näringsminister. Men jag kan svara på ledamotens frågor om varför man inte svarade på brevet. Som jag sa inledningsvis har jag i efterhand tagit reda på vad som avgjorde tjänstemannens bedömning och hur man gjorde den bedömningen på tjänstemannanivå. Det var för att brevet var av allmän karaktär. Det riktade sig till ett flertal medlemsstater. Man gjorde bedömningen att det här innehållet, de konkreta rättsakterna som skulle komma, skulle hanteras enligt gängse rutiner med samråd och förankring i . Och övriga punkter görs genom deltagande i arbetsgruppen 2020, som deltog i. Det här står i aktens dagboksblad. Därför föreslog tjänstemannen att det här skulle läggas till handlingarna, och tjänstemannens chef har signerat att det skulle läggas till handlingarna. (MP): Jag måste bara förstå det här ordentligt. Betyder det att det har funnits svenska personer nära infrastrukturministern som har samtalat kring de här frågorna under 2020-mötena? Ska man tolka det på det sättet? Har den typen av information som efterfrågas i brevet lämnats över där i stället? : Herr ordförande! Jag kan tyvärr inte svara på den frågan. Det låg utanför mitt § 5-förordnande. (MP): Jag avvaktar. (C): fick genom den KU-anmälan som skedde reda på att alla brev inte besvarades. Vet om har gjort någon förändring av tidigare regler för besvarande av brev sedan man fick reda på det? : Herr ordförande! Som frågeställaren konstaterar slutade jag som departementschef . Vi har haft en annan regering under . Men jag har varit i kontakt med de tjänstemän som fortfarande arbetar på och som gjorde det även . Eftersom man har hanterat detta enligt de rutiner man brukar göra det enligt har man inte heller funnit någon anledning att förändra det regelverket. (C): Jag vill gärna fortsätta med den artikel som fanns i . Det var den som ledde till en KU- anmälan . AvI den framgår det att den bygger på uppgifter i det tyska . har enligt artikeln ställt en fråga till industrikommissionären . Det uppges att han har svarat att det är medlemsstaternas ansvar att bilbolagen håller sig inom lagen. Hur sker övervakningen av tillverkningen i ? Och vem ansvarar för den övervakningen? : Herr ordförande! Tack för frågan! Det ligger delvis utanför KU:s granskningsområde, men jag kan konstatera att just marknadskontroll är en väldigt viktig del för att stävja osund konkurrens och för att främja konkurrens. Men även om det rör konkurrensfrågor låg marknadsövervakning av fordon och inre marknadsfrågor som sagt inte under mitt paraply som näringsminister, utan det låg under infrastrukturministern. Så ni får ställa frågor vidare till dem. (V): Herr ordförande! I artikeln i , som vi också pratar om, ställs frågan om näringsminister hade mottagit det här brevet. Då svarade du så här: ”Jag har inte sett brevet just . Men det har kommit till känna och då har det kommit mig till känna, som högsta ansvariga chef på departementet.” När vi nu ställer frågor om hanteringen av det här hänvisas vi till Elmsäter- . är det så att även den fördelningen ligger under ditt ansvar. Alltså vad som görs inom departementet generellt ligger väl ändå under departementschefens ansvar? Är det korrekt uppfattat? : Herr ordförande! Ja, att ha rutiner och att tillse dem har hela ett ansvar för. Det har inte specifika rutiner för, utan det gäller hela . Anledningen till mitt svar, som lyfter fram, är det klassiska svar som vi departementschefer brukar ge: Har det kommit till departementet har det också kommit mig till känna. Men med det sagt kan vi också konstatera i efterhand att det här har hanterats enbart på tjänstemannanivå mellan tjänstemän på dåvarande FIN-enheten och på transportenheten, där det senare lyftes fram. (V): Ja, rutinhanteringen har jag inte heller riktigt förstått. Gula boken är ju den rutinhantering som vi har fått hänvisningar till. Det var inga ändringar nu från när var departementschef, så det är samma regelverk. Där framgår det alltså att brev ska besvaras. rutinen, oavsett ganska mycket. Brev ska besvaras. Men när det gäller ett brev från en kommissionär som alltså ber om ett svar direkt – uttryckligen ber om ett svar – ska det inte besvaras. Det återkommer att det har hanterats enligt rutin. Hur kommer det sig att det finns en sådan specialrutin vad gäller brev från kommissionärer när de ber om ett svar? Då är det rutin att man inte svarar. Jag förstår inte. : Herr ordförande! skriver i brevet: Jag vore tacksam om ni underrättade mig om, och så vidare. Tjänstemannen har konstaterat att det här är ett allmänt hållet brev som skickats till ett flertal medlemsstater och som rör marknadskontroll och information om kommande rättsakter och kommande arbete. Man har då gjort bedömningen att vi underrättar från regeringens och sida i de processer som pågår, bland annat i gruppen 2020. Därmed har man lagt det allmänt hållna brevet till handlingarna. När de här rättsakterna sedan har kommit har vi hanterat dem enligt helt normala principer för förankring och samråd med . (V): Men de här rättsakterna kom ju, enligt vad tidigare sa, . när det här brevet kom var det alltså känt att den diskussionen skulle bli av ? 2020, samtalen där, kan ju inte ha varit det man har hänvisat till eftersom skriver om det i sitt brev. Han vill ju ha någonting annat än det man pratar om där. Han berättar om det som pågår i de samtalen, och så säger han: Det här händer. Med anledning av det ställer jag de här frågorna till er. Kan ni svara på dem? Vi får svaret att det kom i rättsaktsarbetet, som var . Jag får inte det att gå ihop. Kan tidigare statsrådet förklara det här så att det blir begripligare? : Herr ordförande! Jag skulle kunna ta min inledning igen för ledamöter, men jag avhåller mig från det och hänvisar till den inledning som jag gjort när det gäller hur man har hanterat brevet men också hur själv har tolkat brevets innehåll och vad han sagt att han har skrivit. Dels var det information om marknadsövervakning och de diskussionerna, att man behöver titta vidare på detta, och de processer som pågår i EU. Dels var det en uppmaning till att vara än mer aktiv i det arbete som kommer , när rättsakter ska tas fram. Jag tycker att det var ett bra brev som skrev till medlemsstaterna. Jag tycker att det är bra att också tydligt har beskrivit varför han skickade brevet, vilket han har gjort i den som har haft. Jag tycker att det är bra att varit aktivt i det här under både dåvarande och nuvarande regering och att de rättsakter som fanns beskrivna i brevet faktiskt har kommit fram på bordet och hanterats enligt normal ordning. (L): Tack så mycket för redogörelsen, ! Många frågor är redan ställda, och mycket tycker jag är klarlagt. Men vi fastnar ändå i det här om det verkligen framgick av brevet om kommissionären förväntade sig ett svar eller inte. Det är liksom där vi fastnar. Man kan väl ändå – det är mer en hypotetisk fråga – utifrån hur man annars agerar och vad som är gängse praxis tycka att ni borde ha svarat på kommissionärens brev, även om det bara hade varit att redan har de här mekanismerna på plats. Tycker dåvarande statsrådet att det kan vara ett förfarande som borde ha varit lämpligt? : Herr ordförande! Jag kommer inte att överpröva tjänstemännens bedömning. Man har gjort en bedömning, och man har skrivit anledningen till att man lägger det här till handlingarna. Det finns i aktens dagboksblad, och jag ser ingen anledning att överpröva en sådan bedömning från tjänstemännens sida. (L): Förstår jag det också rätt att man både då och tycker att de förfaranden som vi har, de rutiner som vi har, för att hantera detta brev är en god ordning? : Jag ser ingen anledning att kommentera just det perspektivet. Jag lämnade som sagt posten som departementschef . Vi har en ny ledning för . Man har all rätt att göra förändringar om man tycker så. Men jag kan konstatera att och ståndpunkter har varit tydliga för kommissionen och förmodligen kommer att vara det också , enligt de rutiner och den praxis som finns i hanterandet av EU-ärenden. (KD): Ordförande! Jag har fått svar på mina frågor, så jag avstår. (S): Ordförande! Tack, , för de svar som du har lämnat så här långt! Som någon sa: Många frågor är ställda. Men jag tycker fortfarande att vissa saker är otydliga. hänvisade till en artikel i , där du svarade att du inte hade någon minnesbild av om du har sett det här brevet eller inte. Det är ju ett brev som är av en sådan karaktär att man kan tycka att man borde kunna minnas det. Men jag ställer frågan så här: Skulle du i egenskap av dåvarande departementschef och näringsminister ha velat se det här brevet när det kom eller åtminstone ha blivit informerad om det så att du skulle ha haft möjlighet att agera? Vad hade du gjort då, rent hypotetiskt? : Herr ordförande! Hypotetiska frågor svarar jag inte på. Däremot kan vi återigen konstatera att brevets innehåll inte låg under mitt Därför är det också korrekt att det inte har lyfts till mig eller till den politiska ledningen. Jag har också i efterhand, efter KU-anmälan och fram till , fått information från och tjänstemännen. De har berättat för mig att man inte har lyft detta till den politiska ledningen eller till mig som minister – vilket jag kan konstatera var helt korrekt. (S): Ordförande! Jag lämnar den delen. Du har också nämnt här, , att det här brevet skickades till infrastrukturministerns departement. Har jag förstått innehållet rätt i de handlingar vi har – diariefördes det här brevet efteråt? Och vet du något, , om när det här brevet kom till infrastrukturministerns kännedom? : Herr ordförande! Den information som jag har fått från departementet nu inför KU:s utfrågning är att bedömningen sker direkt mellan enheterna. När brevet inkom till dåvarande FIN-enheten, som låg inom mitt ansvarsområde, gjorde man bedömningen att det föll utanför mitt ansvarsområde. Då överlämnades det skyndsamt till transportenheten. Transportenheten är inget annat departement, ska jag säga, utan det är en annan enhet på som föll under infrastrukturministerns ansvarsområde. (S): Det är korrekt; det är en annan enhet. Jag har inga fler frågor. (MP): Ordförande! Det blir fler och fler frågor kring det här med ordet ”skyndsamt”. Det gick ju ett drygt år innan man lade tillbaka det . Jag bara tänker att när det nu är ett brev från en kommissionär som ställer en fråga kanske det ändå hade varit bra att i akten i alla fall bifoga någon form av tjänsteanteckning om att den typen av information som efterfrågas i brevet har diskuterats på det här och det här mötet. Gjordes det någonstans? Det var den första frågan. Jag kan börja där, så kan jag fortsätta sedan. : Herr ordförande! Ja, det finns en tjänsteanteckning i aktens dagboksblad med en motivering till varför det läggs till handlingarna. (MP): Det var inte riktigt min fråga, utan min fråga var på vilket sätt kommissionären har fått svar på sina frågor – och av vem. : I den tjänstemannaanteckning som finns i aktens dagboksblad hänvisar man till pågående diskussioner i 2020. (MP): Men det står inte vilka som diskuterar? : Jag skulle be KU:s ledamöter att begära in akten. Där finns också en inbjudan till de här mötena som 2020 har. Där kan nog KU:s ledamöter få den information som efterfrågas. (MP): Ja, då förstår jag. Jag bara tänker … är det ju väldigt länge sedan jag höll på med sådana här saker, men väldigt ofta när man avslutar en akt brukar man ju tala om vad det är som har hänt med den och … Ja, jag ska inte säga mer om det. Jag återkommer i alla fall till den första frågan som jag ställde. Jag antar att var en person som du träffade ett antal gånger i egenskap av näringsminister. Jag återkommer till den första frågan: Talade ni någonsin om de här frågorna på något möte? Kunde han ha fått någon form av information från dig när det gällde de här frågorna? : Herr ordförande! Självklart har man som näringsminister en tät dialog med industrikommissionären i . Det är både informella och formella samtal. På rådsmöten är det ståndpunkter förankrade i , men givetvis har vi också en dialog. Men de här frågorna, det som han efterfrågade i brevet, låg inte i min portfölj utan i ett annat statsråds portfölj. Jag skulle vilja återkomma till fråga som handlade om hur det hanteras. Det här är dagboksbladet till den akt där brevet finns hanterat. Det står : Åtgärd eller annan anteckning. Tjänstemannen har skrivit: representerade i 2020, som diskuterade de frågor som berörs i brevet från kommissionen. Se bifogad inbjudan med dagordning. Sedan skriver han ”ad acta”, alltså till handlingarna föreslås, och sin signatur. Någon dag senare har ad acta tillstyrkts av tjänstemannens chef. (MP): Bara en kort slutlig fråga. sa just: Självklart träffade jag ofta industrikommissionären. Industrikommissionären skriver ett brev som inte kommer till din kännedom. Om industrikommissionären på något sätt, väldigt snabbt och i förbigående, skulle ha ställt en fråga om det här brevet skulle den kanske inte ha varit enkel att besvara? : Det hade varit enkelt att svara på eftersom det inte låg i min portfölj. Då hade jag hänvisat till statsrådet. Det är så det funkar. (SD): Ordförande! Jag tänkte återkomma till cirkulär två, som vi har refererat till . Där framgår ju väldigt tydligt att samtliga kommissionsdokument ska skickas till kammarkansli. Jag har förstått att det inte gjordes. Vad lägger in i bedömningen ”samtliga kommissionsdokument”? : Jag skulle vilja be er ställa den frågan till och de tjänstemän som gör den bedömningen. Jag har inte varit inne i detalj i de frågorna. (SD): Men som ansvarigt statsråd är du också ansvarig för att rutinerna följs. Då borde man rimligtvis kunna ställa frågan vad du lägger in för bedömning när det handlar om formuleringen ”samtliga kommissionsdokument”. : Herr ordförande! Det kommer kontinuerligt väldigt många dokument från och olika delar. Jag tror att man gör en bedömning av vad som är relevant för att känna till. Jag vet inte, men jag tror att man gör en sådan bedömning, och det finns inget skäl för mig att överpröva detta. Vill ni veta mer i detalj föreslår jag att ni får mer information från i denna fråga. (SD): Jag tror att de flesta skulle bedöma formuleringen ”samtliga dokument” som just samtliga dokument, att det rör alla dokument. Jag noterar egentligen bara att den bedömningen inte delas av det före detta statsrådet. Jag har inga fler frågor. (V): Jag har en undran angående fördelningen mellan portfölj och Elmsäter-Svärds portfölj, som har återkommit i svaren . I den artikel i som vi har lyft fram är det ganska mycket frågor om detta brev och vad det står där.