bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Morgondagens produktion måste ha en mer utvecklad hållbarhet än dagens. Forskning och kompetensutveckling när det gäller nya produktionsmetoder, nya växtsorter, hållbara och hälsosamma livsmedel etc. är av stor vikt för en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 47 anförs att regler behöver utformas som ger mer långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel. Detta främjar enligt motionärerna en grön omställning inom lantbruk, livsmedelsindustri och handel (yrkande 51). Då omställningen av arbetsmaskiner går långsamt finns det ett stort behov av drivmedel som fungerar i dagens motorer. Det är därför viktigt att skapa en produktion och efterfrågan av förnybara drivmedel i . Vidare anförs att biogasen kan fylla en viktig funktion när det gäller att skapa ett hållbart samhälle utan nettoutsläpp av växthusgaser och förnybar energi. För att ta till vara biogasens fulla potential och för att underlätta samordning mellan de olika politikområden som biogasen berör vill motionärerna att det tas fram en nationell biogasstrategi (yrkande 56). Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att de globala utsläppen av växthusgaser måste minska kraftigt för att de allvarligaste klimatförändringarna ska kunna undvikas. Den omställning som sker i och som också påbörjats i omvärlden är en utmaning som innebär stora möjligheter för de gröna näringarna. Slutsatserna från det s.k. (metandieselefterkonvertering av arbetsmaskiner) visar att teknik med kombinerad diesel- och biogasdrift ger minskade utsläpp men att det inte är en framkomlig väg att anpassa maskinerna genom efterkonvertering. Andra vägar framåt är att reglera högsta tillåtna utsläpp från arbetsmaskiner på EU-nivå och att öka tillgången på biodrivmedel som kan användas direkt i befintliga maskiner. Vidare framhålls att energiutvinning från biomassa ökar, inte minst inom skogssektorn. Skogen har en stor roll att spela i övergången till en biobaserad och cirkulär ekonomi där förnybara, biobaserade produkter används eller substituerar fossila produkter. Med ökad produktion av biodrivmedel finns potential att öka takten mot en fossilfri fordonsflotta. Regeringen anför att det även inom jordbruket finns stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Användning av jordbruksråvaror för produktion av biodrivmedel kan ge en betydande minskning av växthusgasutsläppen, och ligger i framkant när det gäller produktion av biodrivmedel med hög klimatprestanda. Vidare verkar metanreduceringsersättningen som katalysator för att utnyttja jordbrukets restprodukter till att producera förnybar energi. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att jordbrukets utsläpp långsiktigt har minskat men att den begränsade potentialen för stora utsläppsminskningar medför att jordbruket bedöms svara för en stor andel av de kvarvarande utsläppen . Skogsbrukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå, som produktionen av skogsbaserad bioenergi utvecklas positivt. Fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Regeringen anför i Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) att deras ambition är att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna, vilket också innebär en fossilfri fordonsflotta. Transportsektorn bör därför ges ett särskilt fokus i klimatomställningen. Det finns ett behov av, men också olika möjligheter, att åstadkomma utsläppsminskningar i sektorn. Samhällsplanering och utveckling av effektiva transportsystem inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra. Regeringen anser att tydliga mål samt långsiktiga och stabila regler och marknadsvillkor är nödvändiga för att detta ska uppnås. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att fler initiativ behövs på transportområdet. Att kommissionens meddelande om en strategi för att minska utsläppen i transportsektorn nu följs av konkreta styrmedel är av högsta vikt. Det gäller bl.a. incitament för utökad användning av biodrivmedel. Vidare anför regeringen bl.a. att produktion av biodrivmedel och andra biobaserade produkter är några områden där mer forskning behövs. Medel för detta ingår i regeringens samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi och delas mellan utgiftsområde 20 och 23. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ökas med 2018, 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016. I utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår regeringen att motsvarande summa tillförs. Samverkansprogrammet cirkulär och biobaserad ekonomi kommer att stödja omställning till ett fossilfritt samhälle. Ett viktigt syfte med programmet är att hitta lösningar för att fossilbaserade produkter ska ersättas med biobaserade. Till varje samverkansprogram har en samverkansgrupp knutits med representanter från bl.a. näringsliv, högskola och institut från de branscher som omfattas av respektive program. Samverkansgruppen för cirkulär och biobaserad ekonomi har gjort en prioritering och bildat arbetsgrupper för det fortsatta arbetet, bl.a. en för biodrivmedel. Av ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) framgår att regeringen arbetar med långsiktiga styrmedel för biodrivmedel efter 2018. En promemoria med förslag på en reduktionsplikt för låginblandade biodrivmedel och fortsatt skattenedsättning för höginblandade biodrivmedel har skickats ut på remiss (M2017/00723/R). De nya reglerna föreslås träda i kraft . gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till att öka användningen av biogas. presenterade de tre myndigheterna rapporten till en sektorsövergripande biogasstrategi (ER 2010:23). I rapporten konstateras att den samhällsekonomiska vinsten med biogas är mer beroende av hur biogasen produceras än vad den används till. All biogas är inte lika beroende av stöd för att konkurrera, och all biogas medför inte samma samhällsnyttor. Förutsättningarna innebär att kostnaderna varierar kraftigt beroende på vilka råvaror som används. Rapporten innehöll förslag och slutsatser för att stärka biogasens konkurrenskraft som riktar sig till regeringen, regioner, kommuner, myndigheter och näringen. Ett av förslagen som nämns i rapporten är en metangasreduceringsersättning på för energi producerad ur stallgödsel. Syftet med ersättningen är att ersätta biogasproducenter för den dubbla miljönytta som uppstår när biogas produceras från gödsel. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 23) att tillförs anslaget 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket –2023 för ett stöd för dubbel miljönytta med syfte att främja produktion av förnybar energi. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen beslutade om en förstärkning av budgeten för metanreduceringsersättningen med 30 miljoner –2019 (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:MJU2, rskr. 2015/16:110). Regeringen har även beslutat att höja ersättningsnivån för gödselbaserad biogas från högst /kilowattimme till högst /kilowattimme. var det 51 anläggningar som tog del av metanreduceringsersättningen. Vidare framgår av budgetpropositionen att och Transportstyrelsen slutredovisade det s.k. (metandieselefterkonvertering av arbetsmaskiner). Projektets syfte har varit att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. Resultaten visar att konvertering av arbetsmaskiner till kombinerad biogas- och dieseldrift kan ge betydligt lägre klimatpåverkan från arbetsmaskiner men att efterkonvertering inte är en framkomlig väg då det krävs omfattande motoranpassningar. Tekniken är därför bättre lämpad för nya maskiner. Myndigheterna bedömde även att det behövs ytterligare undersökningar och utveckling av tekniken. ekonomiska vårproposition (prop. 2016/17:100) redovisas att ett nytt klimatinvesteringsstöd, det s.k. Klimatklivet, infördes av regeringen och att det är en av regeringens viktigaste insatser för att stödja utsläppsminskningar på lokal och regional nivå samt stimulera lokal och regional finansiering. Stödet ska huvudsakligen gå till de åtgärder som bedöms ge de största varaktiga minskningarna av utsläpp av växthusgaser per investeringskrona. Exempel på åtgärder som beviljats investeringsstöd är utbyte av fossila bränslen mot förnybara, tankstationer för förnybara drivmedel och produktion av biogas. Vid utgången av hade totalt 620 ansökningar beviljats stöd till ett totalt belopp om . Enligt bedömning har åtgärderna lett till minskade utsläpp av växthusgaser på . Av den ekonomiska vårpropositionen framgår att efterfrågan på de åtgärder som omfattas av klimatinvesteringsstödet har ökat och att regeringen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2016/17:99) föreslår att ytterligare tillförs 2017. Om ansökningstrycket fortsätter att vara högt avser regeringen att återkomma till frågan i budgetpropositionen 2018. har behandlat frågor om biogas . I betänkande 2016/17:NU14 Energipolitik anför näringsutskottet följande: Utskottet ser positivt på att biogas får en större roll i den svenska energimixen. I likhet med vad utskottet anförde konstaterar utskottet återigen att biogas är en mångsidig förnybar energikälla som kan användas både som drivmedel och för produktion av el och värme. Utskottet vill också återupprepa att såväl den nuvarande som den förra regeringen har agerat för att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. I betänkande 2015/16:NU10 Energipolitik noterar näringsutskottet att det har tagits fram en branschinitierad nationell biogasstrategi. Swedegas, Energigas och presenterade ett gemensamt förslag till en nationell strategi för hur biogasen kan bidra till de energi- och klimatpolitiska målen, till att skapa nya jobb och till att utveckla ny teknik. Strategin ska bidra till att mål inom flertalet prioriterade politikområden uppnås genom en ökad användning av biogas inom industri-, transport- och kraftvärmesektorerna. anser att strategin kan fungera som ett värdefullt underlag i fortsatta överväganden om biogasens framtida utveckling i . Samordnings- och energiminister har som svar på fråga 2016/17:1092 Den svenska biogasens framtid anfört följande: Regeringen har, liksom tidigare regeringar, aktivt verkat för den positiva utveckling vi sett i både svensk biogasproduktion och att en ökande andel av produktionen används i transportsektorn. Regeringens intention är självklart att fortsätta främja utvecklingen av förnybar energi, inklusive biogas. Biogasen har också en viktig roll för att ska nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären . utlyser för pilot- och samarbetsprojekt inom områden där det finns behov av att utveckla metoder, teknik och processer för att jordbruket ska kunna fortsätta utvecklas på ett hållbart sätt. Medel kan sökas för projekt som är inriktade på att utvärdera och utveckla produktion och användning av biogas på landsbygden samt minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser och ammoniak. I likhet med regeringen anser utskottet att det finns en stor potential inom jordbruket att bidra till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Det är glädjande att ligger i framkant när det gäller produktion av biodrivmedel med hög klimatprestanda. Utskottet noterar dock att det behövs fortsatta insatser för att ta till vara de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Utskottet delar regeringens ambition att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna, vilket också innebär en fossilfri fordonsflotta. För att detta ska uppnås krävs tydliga mål samt långsiktiga och stabila regler och marknadsvillkor. Det är därför positivt att regeringen arbetar med långsiktiga styrmedel för biodrivmedel efter 2018. Vidare noterar utskottet att samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi ska stödja omställningen till ett fossilfritt samhälle och att en arbetsgrupp har bildats specifikt för biodrivmedel. Utskottet föreslår med hänvisning till redovisningen ovan att motion 2016/17:3618 (C) yrkandena 47 och 51 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet delar näringsutskottets bedömning att biogas är en mångsidig förnybar energikälla som kan användas både som drivmedel och för produktion av el och värme. Det är därför positivt att såväl den nuvarande som den förra regeringen har agerat för att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Åtgärder som metanreduceringsersättningen och klimatinvesteringsstödet, det s.k. Klimatklivet är viktiga för utvecklingen av biogasproduktionen. I likhet med regeringen anser utskottet att biogasen har en viktig roll för att ska nå målet om inga nettoutsläpp av växthusgaser till 2045. Vidare noterar utskottet att branschen har tagit fram en biogasstrategi för hur biogasen kan bidra till de energi- och klimatpolitiska målen, till att skapa nya jobb och till att utveckla ny teknik. Denna kan fungera som ett värdefullt underlag i fortsatta överväganden om biogasens framtida utveckling i . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 56 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter och övriga livsmedel. Jämför reservation 92 (M, SD, C) och 93 (SD). Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 79 bör gårdsförsäljning av lokala alkoholhaltiga produkter möjliggöras. På grund av förbud mot gårdsförsäljning har svenska vin-, öl- och fruktvinsproducenter halkat efter i utvecklingen om man jämför med gårdar som säljer exempelvis ost, saft eller sylt, trots att det är produkter som, i likhet med vin, tillverkats på den egna gården av egna råvaror – en verksamhet som har gynnat landsbygdsekonomin och gårdarna har kunnat nyanställa och utvecklas vidare. Gårdsförsäljning av alkohol skulle kunna vara ett sätt att såväl skapa arbetstillfällen på landsbygden som stödja besöksnäringen. För att gårdsförsäljning ska kunna införas får det dock inte äventyra de alkoholpolitiska målen, t.ex. folkhälsa. Gårdsförsäljning av övriga livsmedel I motion 2016/17:134 av (M) framhålls att det finns ett stort antal små livsmedelsföretag på landsbygden. Dessa är viktiga för det lokala näringslivet och den lokala försörjningen och arbetsmarknaden. Regelverket bör dock förenklas när det gäller livsmedelshantering så att gårdsförsäljning möjliggörs (yrkande 1). Enligt motion 2016/17:842 av (SD) kan man se ett växande intresse för gårdsbutiker på landsbygden med försäljning av närodlade och egenproducerade varor. Detta är viktigt för det lokala näringslivet i både liten och stor omfattning, men även för arbetsmarknaden på landsbygden. Regelverket är dock krångligt. För att underlätta för företagen bör därför regelverket ses över, och man bör arbeta aktivt för att få till undantag i EU-direktiven. Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter Enligt 5 kap. 1 § alkohollagen (2010:1622) ska det för detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker finnas ett särskilt för ändamålet bildat aktiebolag (detaljhandelsbolaget). Bolaget ska ägas av staten. Vidare framgår det av lagen att endast detaljhandelsbolaget får bedriva detaljhandel med spritdrycker, vin, starköl och andra jästa alkoholdrycker. Detaljhandelsbolaget beslutar även om försäljningsställenas förläggning enligt riktlinjer i avtalet mellan staten och bolaget. Systembolaget har ett sortiment av lokalt och småskaligt producerade produkter över hela landet. Lokala producenter kan leverera till upp till tio olika systembolagsbutiker inom en radie om från produktionsstället. Leverantörerna kan också välja om de vill göra varorna beställningsbara i hela landet. Även om Systembolaget inte köper in en produkt till det lokala sortimentet kan den säljas via beställningssortimentet. En sådan produkt har möjlighet att komma in i det fasta sortimentet i den butik där den efterfrågas. För att en dryck ska kunna hamna i sortimentet av lokalt och småskaligt producerade produkter ska den vara hantverksmässigt tillverkad, endast ett fåtal personer ska ha varit delaktiga i tillverkningen, produktionsstället ska ligga högst från och den årlig volym som tillverkas får högst vara öl eller cider, vin, starkvin eller sprit. I svaret på en skriftlig fråga om gårdsförsäljning av öl och vin (fr. 2016/17:1294) anförde folkhälso-, sjukvårds- och idrottsminister bl.a. följande: Skälet till att inte tillåter gårdsförsäljning av sådana alkoholdrycker som omfattas av Systembolagets ensamrätt är att det skulle innebära en detaljhandelskanal vid sidan av monopolet. En sådan ordning skulle innebära att monopolets legitimitet kan ifrågasättas. Motivet bakom det svenska detaljhandelsmonopolet är skyddet för folkhälsan. Forskning visar att detaljhandelsmonopolet räddar cirka 2 000 liv och innebär att cirka 11 miljoner sjukdagar kan undvikas jämfört med om alkohol skulle tillåtas säljas i den övriga detaljhandeln. Systembolaget utgör därför ett av alkoholpolitikens och folkhälsopolitikens viktigaste verktyg. Det finns ett stort folkligt stöd bakom Systembolaget och den service som bolaget ger. Det är alltså inte primärt gårdsförsäljningen i sig som utgör ett hot mot folkhälsan. Utan frågan måste ses i ett större sammanhang. Ökad tillgänglighet och marknadsföring av alkohol riskerar i förlängningen att bidra till en mer tillåtande attityd till alkohol och därmed ökad alkoholkonsumtionen i befolkningen. Men framför allt innebär en utveckling som i förlängningen riskerar att underminera legitimiteten för det svenska detaljhandelsmonopolet, ett hot mot folkhälsan. Vidare har socialutskottet yttrat sig över den aktuella propositionen i de delar som rör socialutskottets beredningsområde och över motion 2016/17:3618 (C) yrkande 79 (yttr. 2016/17:SoU6y). ställer sig bakom regeringens förslag i de delar som berör utskottets beredningsområde och föreslår att motionsyrkandet avstyrks. I yttrandet anförs att socialutskottet har behandlat motionsyrkanden om gårdsförsäljning av alkohol och att utskottet då bl.a. har hänvisat till att detaljhandelsmonopolet är ett av de viktigaste alkoholpolitiska verktygen för att nå det alkoholpolitiska målet. anser inte att det nu finns skäl att göra någon annan bedömning. Gårdsförsäljning av övriga livsmedel Vid försäljning i gårdsbutik av egna bearbetade livsmedel eller inköpta livsmedel gäller bl.a. kraven i och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien och och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung. Bestämmelserna i förordningarna är dock inte tillämpliga på primärproducenters leveranser av små mängder primärprodukter till konsumenter eller lokala detaljhandelsanläggningar. Primärprodukter är produkter från jorden och naturen, som grönsaker, frukt och bär, samt produkter från boskapsuppfödning, jakt och fiske. Mjölk- och äggproduktion ingår också i begreppet primärproduktion. Enligt förordningarna ska regler för sådana verksamheter införas i medlemsstaternas nationella lagstiftning. Nationella regler om försäljning av små mängder primärprodukter finns i föreskrifter (LIVSFS 2005:20) om livsmedelshygien. Nya bestämmelser gäller . De livsmedel som berörs av dessa regeländringar är bl.a. opastöriserad mjölk, olika sorters vilt, honung, musslor, ägg och mjölk. Även begrepp som små mängder och lokal detaljhandel definieras tydligare. För att omfattas av de nationella reglerna får man bara sälja små mängder av egna obearbetade primärprodukter t.ex. på gården eller till den lokala detaljhandeln (butik eller restaurang). Den som regelbundet producerar och säljer sina primärprodukter till andra företag eller direkt till konsumenter ska registrera sin verksamhet hos i det län där produktionen i huvudsak bedrivs. Andra verksamheter på gården utöver primärproduktionen, t.ex. gårdsförsäljning i gårdsbutiker eller gårdsmejerier, ska i de allra flesta fall vara registrerade hos kommunen. I övrigt gäller att de produkter som säljs alltid måste vara säkra. Producenten ansvarar även för att produkter och förpackningar uppfyller kvalitetsnormerna och märkningsbestämmelserna. Gårdsförsäljning av alkoholhaltiga produkter Utskottet anser, i likhet med både socialutskottet och regeringen, att detaljhandelsmonopolet är ett av viktigaste alkoholpolitiska verktyg. Av redovisningen ovan framgår att monopolets legitimitet kan ifrågasättas om tillåter gårdsförsäljning av sådana alkoholdrycker som omfattas av Systembolagets ensamrätt. Vidare noterar utskottet att Systembolaget nu har ett sortiment av lokalt och småskaligt producerade produkter över hela landet. Med det anförda anser utskottet att motion 2016/17:3618 (C) yrkande 79 kan lämnas utan vidare åtgärd. Gårdsförsäljning av övriga livsmedel Livsmedelslagstiftningen syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa och för konsumenternas intressen när det gäller livsmedel. Utskottet konstaterar att regelverket i hög utsträckning är gemensamt för EU:s inre marknad men att det finns undantag för t.ex. försäljning av små mängder primärprodukter på gården eller till den lokala detaljhandeln. För sådan verksamhet finns regler i vår nationella lagstiftning. Utskottet noterar att antagit nya nationella föreskrifter om försäljning av små mängder primärprodukter som gäller . Mot bakgrund av vad som anförts ovan finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:134 (M) yrkande 1 och 2016/17:842 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livsmedelskedjans sårbarhet vid kris, om ansvarsfördelningen för livsmedelsberedskapen vid kris, om livsmedelsförsörjningen som en parameter i civilförsvarsplaneringen och om självförsörjningsgrad. Jämför reservation 94 (SD), 95 (C) och 96 (KD). I förslaget till övergripande mål för livsmedelsstrategin anges att en produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. I propositionen konstateras att en ökad livsmedelsproduktion i leder till bättre förutsättningar för en god nationell försörjningsberedskap. Vidare anförs att självförsörjningsgrad har betydelse för den svenska försörjningsförmågan såväl i kris som under höjd beredskap och i krig, men att många andra faktorer är av väl så stor betydelse. Det konstateras att det bl.a. krävs en fungerande marknad för insatsvaror, transporter, datasystem och lagerhållning i detalj- och grossisthandelsleden. Hela livsmedelskedjan bör enligt regeringen vara så robust att även allvarliga påfrestningar och störningar kan med rimliga konsekvenser för samhället. Detta kräver i sin tur en fungerande infrastruktur i form av t.ex. vägar, el, datakommunikation och vattenförsörjning. Vidare hänvisas det till proposition 2014/15:109 Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 där regeringen angav att planeringen för det civila försvaret ska återupptas och genomföras utifrån planeringsanvisningar som regeringen beslutat. I den propositionen angavs även att planeringen för det civila försvarets stöd till Försvarsmakten vid höjd beredskap bör ta sin utgångspunkt i Försvarsmaktens behov.