bet · H401CU6 · 2017-01-13 00:00:00 — De möjligheter till konkurrenskraft och tillväxt som följer av ett gott utnyttjande av tillgänglig kompetens, däribland kvinnors, i bolagsstyrelserna kan på grund av frågans omfattning bättre uppnås om alla medlemsstater agerar tillsammans. Insatser på EU-nivå kan i praktiken bidra till konkurrens på lika villkor inom hela unionen. Vi anser därför att det vore fel att motsätta sig åtgärder på EU-nivå. EU-förslag om könsfördelning i bolagsstyrelser, punkt 2 (V) (V) anför: Jag anser att det är angeläget att sträva efter en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Jämställdhet är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa, men också om att ta till vara alla människors kompetens. Om kompetensen hos både kvinnor och män i näringslivet tillvaratas får företagsledningarna den bästa sammansättningen, vilket gynnar företagen och därmed tillväxten. Det är alltså mycket angeläget med initiativ som syftar till att könsfördelningen blir avsevärt jämnare när det gäller deltagandet i ekonomiskt beslutsfattande. har lagt fram ett förslag till direktiv om kvotering i bolagsstyrelser, men förs inga förhandlingar eftersom det finns en s.k. blockerande minoritet mot förslaget. Jag välkomnar att det inte sker något aktivt arbete med förslaget eftersom det, enligt min mening, bör vara en uppgift för varje medlemsstat att ta initiativ för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelserna. Mot denna bakgrund finns det inte behov av något tillkännagivande till regeringen. Åtgärder för att främja kvinnors inflytande i näringslivet, punkt 3 (S, MP, V) (S), (S), (S), (MP), (S), Shadiye Heydari (S), (V) och Faradj Koliev (S) anför: Vi vill här ge ett exempel på det arbete som regeringen bedriver för att öka jämställdheten. Genom jämställdhetsbudgetering, som innebär att jämställdhetsperspektivet integreras i budgetförfarandet och att resurser omfördelas för att främja jämställdheten, ska kvinnors inflytande öka. Detta har varit en del av den centrala politiska strategin för att uppnå ett jämställt samhälle. Arbete för att stärka insatserna för jämställdhetsbudgetering har bedrivits kontinuerligt. Ett viktigt mål för regeringens politik är att kvinnor och män också ska ha lika möjligheter att forma sina liv och nå befattningar som ger makt och inflytande. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:588 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheterna att se över aktiebolagslagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:775 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering till börsnoterade bolags styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:790 av (FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra till () att utreda redovisningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1189 av m.fl. (M, C, FP, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1380 av och (båda C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla styrmedel bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1383 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förstärkt skydd för franchisetagare och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1948 av m.fl. (KD, M, C, FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på aktiekapital bör halveras till , för att göra det lättare att starta nya företag, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1949 av m.fl. (KD, M, C, FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för nationellt självbestämmande i frågan om kvotering av svenska börsbolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1994 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera redovisningen av könsfördelningen av chefer i årsredovisningslagen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2247 av Per Åsling m.fl. (C, M, FP, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda om fler företag bör undantas från kravet på revisionsplikt och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2455 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på aktiekapital bör halveras till för att göra det lättare att starta nya företag och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att s.k. mikroaktiebolag bör undantas från en del administration och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2458 av (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om statliga revisorer som kan träda in då revisorer hotats så allvarligt att de inte vågar fullfölja sitt uppdrag och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2701 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det om anförs i motionen om att så kallade mikroaktiebolag undantas från en del administration och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av bolagsstämmans obligatorium för små aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att halvera kravet på aktiekapital till och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att ägare av företag också ska bestämma vilka personer som ska sitta i styrelsen och leda företaget och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3207 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:629 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en spärrfunktion hos och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C): 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om målvaktsproblematiken inom den ekonomiska brottsligheten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1109 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om kvotering till börsnoterade bolags styrelser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1841 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten till en översyn av redovisningsreglerna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1874 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att om den nuvarande regeringen lämnar ett förslag om kvotering av börsbolagsstyrelser på bord är det också rimligt att kan ta ställning till en lagstadgad kvotering av styrelser i fackförbund och fackliga centralorganisationer, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den aviserade fortsatta utredningen om att reglera könsfördelningen i styrelsen för kommunala bolag utvidgas till att också omfatta styrelser i fackförbund och fackliga centralorganisationer och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i det fall regeringen lägger fram ett förslag om lagstadgad kvotering i börsbolag bör också regeringen lägga fram ett tydligt förslag om lagstadgad kvotering av arbetstagarrepresentanter i börsbolagsstyrelser, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2119 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avslå förslaget om könskvotering av bolagsstyrelser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2877 av m.fl. (KD, M, C, L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2879 av (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tydliga direktiv för tillsättning av valberedningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ingångsföretag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbeta för fler kvinnor i ledningsgrupper, styrelser och som chefer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3057 av och (båda C): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verkningsfulla styrmedel bör utvecklas för att utjämna könsfördelningen i bolagsstyrelser och fördela den ekonomiska makten och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3085 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga att ge svenska myndigheter i uppdrag att i tolkning av regelverk säkerställa att svensk konkurrenskraft inte drabbas, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda behovet av ytterligare åtgärder för att säkerställa att olika regelverk harmoniseras och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kravet på aktiekapital bör halveras till för att göra det lättare att starta nya företag, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3144 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändrat krav på aktiekapital för vanligt aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska verka för att ägare av företag ska ha rätt att fritt välja styrelseledamöter oavsett procentuell könssammansättning av styrelsen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3380 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fler företag bör undantas från kravet på revisionsplikt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att sänka kravet på aktiekapital till vid start av aktiebolag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3473 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagreglering av könsfördelningen i bolagsstyrelser inte ska införas och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4 i betänkandet. I betänkandet finns tillkännagivanden från Alliansen och . Det märks att partierna börjar ladda inför valet, för det ska sättas bilder på hur dåligt det går för . Men det är ingen lätt uppgift. Till skillnad från sjunker arbetslösheten, och ungdomsarbetslösheten är den lägsta . Fler kan gå hemifrån och säga att de går till jobbet. Fler kan bidra till det gemensamma. Nyföretagandet ligger på höga nivåer. ökade nyföretagandet i landet . registrerade 68 793 nya företag. Förutsättningar för kvinnor och män i bolagens styrelser, vad som är rimlig insats för att starta ett aktiebolag och ordning och reda på papperen är frågor som kommer att beröras i denna debatt. Om kvinnor bedömdes efter sin kompetens hade näringslivet redan varit jämställt. Men så vet vi att det inte är, och den positiva utveckling som ändå sker går för långsamt. Enligt Allbrights sammanställning sitter det kvinnor på av stolarna i landets börsbolagsstyrelser. På ordförandestolarna är det betydligt glesare mellan kvinnorna. av styrelseordförande är män. Likadant ser det ut på vd-posterna. Även här är män. I bolagens ledningsgrupper är män. Enligt Andra AP-fondens kvinnoindex handlar det om decennier innan andelen kvinnor och män uppnår balans i styrelser och ledningar. Tror man att förändringstakten kommer att vara stor tar det . Tror man att förändringstakten kommer att ligga på i genomsnitt vad den har gjort kommer det att ta . Frågan är naturligtvis hur länge man vill vänta. Även från den tidigare alliansregeringen har signaler kommit om att könskvotering i bolagsstyrelser är viktig. Det går för långsamt och argumenten mot lagstiftning eroderar, hävdade finansminister . Jämställdhet har alltid ett värde i sig själv ur ett rättighetsperspektiv och ett demokratiskt perspektiv. Det stärker också bolagens lönsamhet och konkurrenskraft. Enligt har jämställda bolag gett tillbaka dubbelt så mycket till ägarna jämfört med genomsnittet på Stockholmsbörsen. Det finns bolag på Stockholmsbörsen som klarar sig bra ur ett jämställdhetsperspektiv. Det finns även bolag som inte gör det. 27 bolag saknar kvinnor i styrelsen, och 80 bolag har ingen kvinna i ledningsgruppen. Finans- och konsumentbranschen har högst andel kvinnor i sina styrelser. Råvaru- och tjänstebranschen har lägst andel. Det ser alltså olika ut. Mot bakgrund av denna statistik kan man välja förhållningssätt. Man kan antingen sätta sin tilltro till naturens gång, vänta och hoppas att det kommer att lösa sig av sig självt. Eller så tänker man att det som så förut krävs politiska beslut för att utjämna skillnader. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Associationsrätt Kvotering löser inte alla problem men nyanserar bilden av vem som kan och vill bli chef, skapar fler förebilder, ger en mer korrekt spegling av samhället och är en stor politisk signal om viljan till jämställdhet. Ett politiskt beslut om könskvotering till bolagens styrelser vore bra för en mer jämställd, nyskapande och konkurrenskraftig arbetsmarknad. Det hade varit välkommet om regeringen lagt fram en proposition på bord om könskvotering i bolagsstyrelser. Men de konservativa krafterna i civilutskott, bestående av Alliansen och , har enats om att det mest effektiva sättet att uppnå mer jämställda styrelser är att inte sända signalen till landets bolagsstämmor om att öka jämställdheten eftersom det kommer en lag 2019. Signalerna om kvotering har haft betydelse för att förändringstakten i bolagsstyrelsernas sammansättning skulle ta fart. Med tillkännagivande om att stoppa detta riskerar förändringstakten att avstanna. Det beklagar jag. majoritetsregering lade 2009 fram en proposition till om att kravet på aktiekapital för den som vill bilda ett aktiebolag ska uppgå till . Om detta har vi haft en samsyn. majoritetsregering kunde 2009 ha valt att lägga fram ett krav på aktiekapital på eller . Men man valde , och det fanns skäl till det. Det är väl känt att ett aktiebolag endast kan användas en begränsad tid i brottsligt syfte innan samhällets kontrollmekanismer slår till. Brottsuppläggen förutsätter därför att det ständigt finns nya aktiebolag att tillgå som kan ersätta de bolag som har förbrukats. Kravet på ett aktiekapital om i ett bolag stoppar i och för sig inte missbruk, men det kan utgöra ett visst hinder för personer som vill starta ett bolag i oseriöst syfte. Att det krävs ett kapitaltillskott av den som vill starta ett aktiebolag i någon mån för att företagaren har en genomtänkt och hållbar affärsidé som han eller hon är beredd att satsa en del egna medel på för att förverkliga. Att ägaren själv satsar kapital kan vidare antas minska benägenheten hos företagaren att ta alltför stora risker med verksamheten. Ett kapitalkrav utgör också ett visst hinder för att aktiebolagsformen utnyttjas för att nå skattemässiga fördelar. Detta har varit argumentationen. Den har vi varit överens om när motioner som krävt ett borttagande av aktiekapital behandlats i utskottet - åtminstone när justitieministern var moderat. Det var även den tidigare regeringens argumentation. När justitieministern hette avslogs denna typ av förslag på sänkt aktiekapital till eller noll kronor. går Alliansen och fram med krav på sänkt aktiekapital för bildandet av aktiebolag. Det ska sänkas till "som ett första steg". Det är en viktig slutkläm, för det indikerar att Alliansen och är överens om att helt avskaffa aktiekapitalet. Frågan är bara varför man inte klipper till med noll kronor på en gång. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Associationsrätt Samtliga partier som står bakom majoritetstexten i betänkandet vill sänka aktiekapitalet mer än till . Majoriteten ser sänkningen som ett första steg. I betänkandet hänvisas till arbetet på EU-nivå om de så kallade SUP-bolagen. Här ska det räcka med i aktiekapital. I betänkandets majoritetstext välkomnas lagstiftningen på EU-nivå. Vad utskottets majoritet gör är att helt avfärda de invändningar mot de så kallade SUP-bolagen som har inkommit från betydande delar av den svenska statsförvaltningen. Det är stor skillnad på när Alliansen utgör regering och när den utgör opposition. När det gäller undantag från revisionsplikten har vi inte någon annan uppfattning än den som regeringen tidigare gett uttryck för. Vi vill också peka på det arbete som pågår inom EU och som syftar till att motverka skatteflykt. I det arbetet spelar revisionsplikten en stor roll. Jag yrkar bifall till betänkandet och till reservation 5. Jag tänkte att jag skulle börja där slutade, nämligen med frågan om aktiekapitalets storlek. Vid en internationell utblick över grannekonomier till kan man konstatera att nästan alla länder och nästan alla jämförbara ekonomier i EU har en bolagsform som innebär ett begränsat personligt ansvar och kräver noll eller väldigt lite i startkapital. Varför är detta en viktig reform för ? Jo, därför att nyföretagande inte alltid ser ut som det gjort tidigare. För många är det inte kapital bestående av lokaler, möbler, utrustning och maskiner som är det bärande, utan en idé. Varför är det så att den som har en app eller en idé om en app och vill förverkliga den ska tvingas pytsa in i ett aktiebolag för att kunna komma igång? Annars är man hänvisad till den mer riskfyllda form av företagande som det innebär att starta en enskild firma. Varför skriver Socialdemokraterna, i sin reservation att aktiekapitalet fyller en funktion som en spärr mot ogenomtänkt och oseriöst företagande? Det är lite förbluffande att vänstergänget i riksdag i realiteten står här och säger att det råder en presumtion att den som är mindre bemedlad och mindre kapitalstark står för mer oseriöst eller ogenomtänkt företagande. Det är häpnadsväckande, måste man säga. Och varför är det så att övriga ekonomier i klarar av att ha ett sådant här system? Om det var så som Socialdemokraterna hävdar skulle inte det här vara den gängse formen runt om i . Därför är detta ett viktigt ställningstagande från utskottet . Därefter vill jag gå över till det andra viktiga tillkännagivandet av de fyra tillkännagivanden vi har till regeringen i det här betänkandet, nämligen det om bolagskvotering. Vad är det då egentligen vi diskuterar? Vi har en representation av kvinnor i börsbolagsstyrelser på . Jag är den förste att säga att det är ett viktigt och angeläget arbete att uppnå jämställdhet i alla delar av samhället. Därför är det så märkligt att det så att säga hissas upp ett rött skynke framför näringslivet. Socialdemokraterna pratar om att det är angeläget att verka för ökad jämställdhet i näringslivet, inte på arbetsmarknaden i dess helhet; det är inom näringslivet vi ska kvotera. Det gäller just börsbolagsstyrelserna. Men om det är en normerande effekt man vill uppnå, varför vänder man sig då inte till ideella föreningar och till kommunala bolag, där det faktiskt är vi politiker som utser vilka som ska sitta i styrelserna? STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Associationsrätt Vi har 200 börsbolagsstyrelser, men vi har 1 600 kommunala bolag. De kommunala bolagen, där det är vi politiker som styr, omfattas inte av det här förslaget. Det största börsbolaget i har 40 000 anställda. Jämför med till exempel fackföreningsrörelsen! har 100 000 medlemmar. Det är en synnerligen normerande kraft på svensk arbetsmarknad. Där är det noll kvinnor i styrelsen. Det som vi i realiteten pratar om är att kvotera från dagens till . Det var det som var förslaget. Lagstiftningen har dragits tillbaka, men det var en lagstiftning som i realiteten hade träffat kanske 200 personer. Alla kvinnor som hade träffats av den lagstiftningen hade alltså fått plats i denna kammare, herr talman. Jag tror inte att riksdag någonsin har varit i närheten av att diskutera en lagstiftningsprodukt som träffat så få svenska medborgare. Det, herr talman, är plakatpolitik när den är som absolut sämst. Det socialdemokratin borde börja med att göra är att sopa framför egen dörr genom att se till att det råder jämställdhet i arbetarrörelsen och se till att driva på för att vi får jämställda bolagsstyrelser i de kommunala bolagen, som vi faktiskt är med och styr. Socialdemokraterna är de facto med och styr i de flesta av landets kommuner. sa dock under en dragning med civilutskottet , tror jag att det var, att det är alldeles för komplext att ställa det kravet på kommunala bolag. Man ställer alltså ett krav på andra som man inte är beredd att ställa på sig själv. Det, herr talman, är att ägna sig åt hyckleri. Jag är stolt över att civilutskottet tydligt sätter ned foten mot just den typen av hyckleri. Jag tackar för hans anförande. Jag tyckte att det var intressant. Framför allt var det ett angrepp på socialdemokratin för vår uppfattning om nivån på aktiekapitalet i bolagen. Men det som jag nu har anfört om detta är inte bara en socialdemokratisk ståndpunkt. Jag citerade i mitt anförande ur remissvar. De är signerade av generaldirektör , tidigare statssekreterare hos . Det är ditåt angreppet riktas. Och det som jag i övrigt har tagit upp om aktiekapitalet är direkt hämtat från ärendebehandlingen /2011. Det är alltså något som ni har skrivit fram då justitieministern hette . Det är det som dina frontalangrepp riktar sig mot, . Att vi socialdemokrater tycker att det där är bra är naturligtvis helt korrekt. Men man måste ju besinna sig lite och beakta vad de här ståndpunkterna kommer från och vad de har sin bärighet i, nämligen de ståndpunkter som eget partis företrädare haft i den här frågan . Vi har haft en samsyn. Det är här det blir märkligt. Jag uppfattade ingen fråga från , men jag ska ändå ta mig tid att svara på något av det han sa. Det här är väldigt symtomatiskt och typiskt för hurdan socialdemokratin är. Man uppmärksammar att det tidigare gjordes en förändring. Därefter önskar man att verkligheten ska vara statisk. Men verkligheten är ju inte statisk. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Associationsrätt Det stämmer att det var Alliansen som drev på för att vi skulle sänka från 100 000 till 50 000. Effekten, som har kunnat utvärderas, är att fler företag har startats - det ledde till att många fler aktiebolag registrerades, i stället för att man valde den mindre fördelaktiga bolagsformen enskild firma. Politik måste utvecklas i samverkan med hur omvärlden ser ut. Om vi konstaterar att , , , och alla har bolagsformer som inte kräver något insatt kapital - eller en euro, som det ofta ser ut i EU - måste vi någonstans fundera. Vad gör det för vår konkurrenskraft om det finns en tröskel för att starta ett bolag i när man har en idé som i grunden inte kräver något kapital? Vad skapar det för trösklar att det kostar att starta ett aktiebolag? Är det en fråga som Socialdemokraterna reflekterar över? Eller lutar man sig bara tillbaka mot att så här har det en gång varit, och därför ska det alltid fortsätta att vara så? Vi tar vår utgångspunkt i att samhället förändras, och då behöver de politiska lösningarna också göra det. Tack, , för dina kommentarer! Det jag ville fästa uppmärksamheten på är vad som skrivs i betänkandet, nämligen att detta ska ses som ett första steg. Det är inte alls som är det som ni tycker att det ska vara. Ni vill någon helt annanstans. Men ni skriver inte vart ni vill i den här frågan. Det tar ni inte alls upp. Det är klart att samtiden förändras. Det blir inte minst intressant utifrån de synpunkter som har kommit om dessa frågor från och Säkerhetspolisen. De har pekat på det allvarliga i att det kan komma att användas av grovt olämpliga personer och organisationer. Det handlar också om finansiering av terrorism. Det har justitieutskottet självt tagit upp.