bet · H401KU21 · 2017-02-09 00:00:00 — Myndighetens nya förslag remitterades till och bereds När det gäller tillkännagivandet om en helhetslösning av regionfrågan 2013/14:KU30 punkt 4, rskr. 158) redovisar regeringen att den beslutade om en kommitté som ska föreslå en ny läns- och landstingsindelning som innebär att delas in i väsentligt färre län och landsting (dir. 2015:77). (Fi 2015:09) lämnade en delredovisning till regeringen . Kommittén inkom den 30 med delbetänkandet Regional indelning – tre nya län (SOU Delbetänkandet har remitterats och bereds i Kommitténs uppdrag ska slutredovisas senast den 31 I fråga om tillkännagivandet om definitionen av en bidragsgivares identitet 2013/14:KU35 punkt 4, rskr. 163) anförs att frågan om vilka uppgifter som avses med en bidragsgivares identitet enligt lagen (2014:105) om insyn i finansiering av partier har behandlats av den parlamentariskt sammansatta Kommittén om insyn i finansiering av partier (Ju 2014:15) i betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74), som Betänkandet har remissbehandlats. Arbete pågår med en lagrådsremiss med anledning av de förslag som har presenterats i betänkandet, där denna fråga kommer att ingå. en proposition ska kunna överlämnas till . I fråga om tillkännagivandet om utredning i fråga om mycket frekventa och omfattande framställningar att få ta del av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 punkt 1, rskr. 127) redovisas att en utredare fick i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder i fråga om förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju 2016:C). Uppdraget beräknas vara slutfört . När det gäller tillkännagivandet om antiziganism, romsk inkludering och inrättande av ett romskt förvaltningsområde (bet. 2014/15:KU16 punkt 1, rskr. 156) anför regeringen att flera satsningar mot antiziganism och för romsk inkludering pågår, bl.a. lämnade Kommissionen mot antiziganism sitt slutbetänkande, Kraftsamling mot antiziganism (SOU 2016:44), till regeringen . Betänkandet har delvis remissbehandlats, och ärendet bereds i . Därutöver ingår även regeringens arbete mot antiziganism i den nationella plan mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott som regeringen beslutade . Insatser pågår även inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). Arbetet med att tillgodose tillkännagivande kommer därmed att fortsätta. I fråga om tillkännagivandet om personlig integritet (bet. 2014/15:KU15 punkt 1, rskr. 173) redovisar regeringen att en utredare har haft i uppdrag att ta ställning till om det straffrättsliga skyddet bör kompletteras när det gäller spridning av integritetskränkande uppgifter utanför det grundlagsskyddade området (dir. 2014:74). Utredningsuppdraget har redovisats i betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7). Betänkandet har remissbehandlats. arbetar med att ta fram en lagrådsremiss. Tillkännagivandet kan antas bli slutbehandlat . I fråga om tillkännagivandet om försöksverksamhet med samdistribution av tidningar och post (bet. 2014/15:KU12 punkt 4, rskr. 195) redovisas att regeringen uppdrog åt att kartlägga förutsättningarna inom det postala regelverket för att genomföra försöksverksamhet med samdistribution av post och tidningar på sådant sätt som förordat. redovisade att marknaden utvecklats så att samdistribution av post och tidningar på marknadsmässiga grunder sker på fler orter och att myndigheten inte har några verksamma rättsmedel att genomföra försöksverksamhet på sådant sätt som förordat. När det gäller tillkännagivandet om reklamskatten (bet 2014/15:KU12 punkt 5) redovisas att regeringen i budgetpropositionen föreslog att skattesatsen för annons i periodisk publikation sänks från till och att skattesatsen för övriga annonser och reklam sänks från till . Vidare höjs gränsen för återbetalning av reklamskatt avseende annonser i självständig periodisk publikation från ett belopp motsvarande en skattepliktig omsättning om högst till för . Gränsen för redovisningsskyldighet för reklamskatt för övriga annonser och reklam höjs från till . Ändringarna trädde i kraft . I propositionen gjorde regeringen vidare bedömningen att skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör sänkas från till och skattesatsen för övriga annonser och reklam bör sänkas från till För det fall avsatta reformmedel bedöms räcka till ytterligare sänkning av skattesatserna bör en sådan sänkning övervägas. Regeringen avser att återkomma till med förslag. I fråga om tillkännagivandet om fortsatt behandling av fyra huvudförslag (bet. 2014/15:KU12 punkt 7) redovisas att förändrade stödnivåer för hög- och medelfrekventa dagstidningar trädde i kraft genom förordning (2015:937) om ändring i presstödsförordningen (1990:524). Regeringen utfärdade, efter Europeiska kommissionens godkännande, förordning (2016:137) om utvecklingsstöd till tryckta allmänna nyhetstidningar. Regeringen har vidare i budgetpropositionen lämnat förslag på sänkt reklamskatt och höjda gränser för återbetalning av skatt och redovisningsskyldighet 2017 samt gjort en bedömning om ytterligare sänkt reklamskatt 2019. utredningen om en översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (N 2015:06) lämnade delbetänkandet Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27) och i slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54). hade bl.a. till uppgift att utreda effekterna av samdistribution av post och tidningar och hur det skulle påverka möjligheterna för marknadstillträde och Delbetänkandet och slutbetänkandet har remitterats och När det gäller tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av 2015/16:KU15 punkt 14, rskr. regeringen att frågan om skadestånd vid överträdelser av har behandlats av utredningen Det allmännas ansvar enligt i betänkandet Skadestånd och (SOU 2010:87). Betänkandet har remissbehandlats och bereds Avsikten är att under /18 återkomma till med anledning av de förslag som lämnats i betänkandet. Vidare när det gäller tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av regeringsformen (bet. 2015/16:KU15 punkt 15, rskr. 192) anför regeringen att den har för avsikt att i anslutning till arbetet med frågan om skadestånd vid överträdelse av ta ställning till vilka åtgärder som ska vidtas med anledning av tillkännagivandet om skadestånd vid överträdelse av I fråga om tillkännagivandet om valhemlighet för synskadades personröster 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 205) redovisas i skrivelsen att som ett led i arbetet har bl.a. ett möte med ägt rum då olika alternativ diskuterats för att förbättra förutsättningarna för synskadade att personrösta självständigt med t.ex. hjälpmedel eller digital teknik. När det gäller tillkännagivandet om befolkningens synpunkter vid ändringar i landstingsindelningen anförs (bet. 2015/16:KU25 punkt 2, rskr. 291) att ärendet bereds inom . Regeringen har för avsikt att besluta om tilläggsdirektiv till (Fi 2015:09). Yttranden från andra utskott behandlar i sitt yttrande (yttr. 2016/17:SkU5y) de nio riksdagsskrivelser som har redovisats som icke slutbehandlade. I fem fall ser skatteutskottet ingen anledning att rikta någon kritik mot regeringens sätt att handlägga frågan. I följande fyra fall framhålls vissa synpunkter. När det gäller avskaffande av reklamskatten kan någon kritik från konstitutionell synpunkt enligt utskottets uppfattning nu inte riktas mot någon regering för dess hantering av frågan. Utskottet anser trots detta att det har gått orimligt sedan gjorde sitt tillkännagivande och att det nu är angeläget att regeringen slutligen verkställer beslut. Det är bra att regeringen vidtagit åtgärder som syftar till att avveckla reklamskatten och aviserar ytterligare steg för att avveckla skatten, men utskottet anser att det dessutom borde vara möjligt för regeringen att närmare ange när riksdagsskrivelsen beräknas vara slutbehandlad. Den nuvarande regeringen och tidigare regeringar har utvärderat . Utskottet anser att regeringen bör kunna ta ställning i frågan. Trots att påtalat att avsaknaden av ett starkt skydd för våldsutsattas personuppgifter leder till otrygghet och utsatthet och att det därför är viktigt att ett förslag som löser problemen på detta område utarbetas skyndsamt och läggs fram inom rimlig tid har regeringen inte återkommit med konkreta förslag. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag. beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att låta se över reglerna för det skatterättsliga företrädaransvaret. Regeringen har inte återkommit med konkreta förslag, vilket den bör göra . konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2016/17:JuU8y) att det finns ett förhållandevis stort antal tillkännagivanden som regeringen anser vara slutbehandlade trots att det saknas återrapportering och uppföljning. Utskottet anser att tillkännagivandena inte kan anses vara slutbehandlade så länge sådana uppgifter inte har lämnats till . I vissa ärenden anser utskottet, till skillnad mot regeringen, att de åtgärder som vidtagits inte är tillräckliga för att tillkännagivandena ska anses vara slutbehandlade. När det gäller tillkännagivandet om fler lokala poliser (rskr. 2014/15:77) anser utskottet att de åtgärder som regeringen redovisar inte är tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat. delrapport (av totalt tre) om ombildningen av polisen visar att det finns betydande brister inom polisorganisationen när det gäller den lokala bemanningen och att de lokala polisområdenas behov bör prioriteras Statskontorets uppföljning av reformen är inte genomförd, och återrapportering av uppdraget i regleringsbrevet kommer inte att lämnas förrän . Mot den bakgrunden går det enligt utskottets mening inte att hävda att tillkännagivande är Detsamma gäller för tillkännagivandet om en lokalt förankrad polis (rskr. 2016/17:90). Utskottet anser inte att de nämnda åtgärderna är tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2014/15:77 finns ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att stärka rättsväsendets kompetens i arbetet mot brottsligheten på internet. Ett liknande tillkännagivande om att öka polisens närvaro på internet återfinns i riksdagsskrivelse 2015/16:106. ärendena hänvisar regeringen bl.a. till att man i regleringsbreven begär en redovisning från både och om vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa att myndigheterna har tillräcklig kompetens och beredskap för att utreda it-relaterade brott. åtgärder som regeringen redovisar är enligt utskottets mening inte tillräckliga, och eftersom myndigheternas återrapportering inte kommer att lämnas förrän kan tillkännagivandena inte anses vara slutbehandlade. Vad gäller tillkännagivandet om straffvärdesbestämning vid flerfaldig brottslighet (rskr. 2014/15:138) anser regeringen att det är tillgodosett mot bakgrund av den beslutade propositionen Ny påföljd efter tidigare dom (prop. 2015/16:151, bet. 2015/16:JuU30). I den aktuella propositionen görs en principiell skillnad mellan brott begångna före en tidigare dom (nyupptäckt brottslighet) och brott begångna efter en tidigare dom men innan påföljden helt har verkställts eller annars upphört (ny brottslighet), varvid bestämmelserna om gemensam straffmätning bara ska kunna tillämpas i den först nämnda situationen. brottslighet, som återfall, ska denna beaktas i skärpande riktning vid Någon annan ändring av den gällande ordningen avseende straffvärdesbedömningen vid flerfaldig brottslighet föreslår dock Enligt utskottets bedömning kan de gjorda ändringarna och bedömningarna i propositionen inte anses vara sådana att de motsvarar vad som efterfrågas i tillkännagivandet. Detta kan således inte anses vara Tillkännagivandet om att genomförandet av den nya polisorganisationen bör följas upp (rskr. 2015/16:106) redovisas som slutbehandlat mot bakgrund av den löpande avrapporteringen som har skett mellan rikspolischefen och statssekreteraren, Statskontorets uppdrag att utvärdera polisen och de uppdrag som lämnats till i regleringsbreven . Utskottet delar dock inte regeringens bedömning. Av Statskontorets första rapport framgår bl.a. att det inte redan nu går att uttala sig om ombildningens effekter, och de återstående rapporterna kommer att lämnas först respektive . De aktuella uppdragen i regleringsbrevet kommer också att redovisas först . Mot denna bakgrund kan den aktuella punkten enligt utskottet inte anses vara slutbehandlad. När det gäller tillkännagivandet om en effektivare polis (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till extra tillskott av medel till i vårändringsbudgeten och i budgetpropositionen för att göra det möjligt att anställa fler till såväl kärnverksamhet som stödverksamhet. Man uppger också att myndigheten planerar att öka antalet poliser . Vidare har Kriminalvården numera större möjlighet att utföra transporter som annars skulle ha utförts av polisen. Härutöver har myndigheten i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra verksamheten när det gäller såväl det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten. Utskottet anser att dessa åtgärder är bra men inte tillräckliga. Det finns ingen oberoende statistik om polisens resultat som kan visa på någon ökad effektivitet. Regeringens bedömning att ärendet är slutbehandlat är därför enligt utskottets mening felaktig. har lämnat två tillkännagivanden om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden (rskr. 2015/16:106 och 2016/17:90). Bland de åtgärder som regeringen redogör för nämns bl.a. uppdrag till i regleringsbreven om att redovisa respektive analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen att vara en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsamhället. Regeringen nämner även insatsen som ett exempel på initiativ till att förstärka närvaron i de mest brottsutsatta områdena. Vidare redogörs för ett reformprogram för att lyfta socialt utsatta områden samt att man kommer att tillsätta en nationell samordnare för det brottsförebyggande arbetet. Utskottet anser att flertalet av de åtgärder som regeringen redogör för visserligen kan vara viktiga i sig, men de leder inte nödvändigtvis till att polisens närvaro i brottsutsatta områden ökar. Utskottet anser därför inte att åtgärderna är tillräckliga för att tillkännagivandena ska kunna anses vara slutbehandlade. Vad gäller tillkännagivandet om att regeringen bör vidhålla målsättningen om en minimibemanning på 20 000 poliser (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till budgetpropositionen där man uttryckte att det är som själv ska förfoga över sammansättningen av sina anställda, men att de åtgärder som vidtagits kommer att innebära att antalet poliser kommer att överstiga 20 000. Detta innebär dock inte detsamma som att vidhålla en uttalad målsättning om att antalet poliser ska vara minst 20 000. Enligt utskottet kan tillkännagivandet därför inte anses vara slutbehandlat. Tillkännagivandet om att förbättra brottsutredningen, uppföljningen och återkopplingen till brottsoffer (rskr. 2015/16:106) slutbehandlat, mot bakgrund av ändringar i förundersökningskungörelsen, ett uppdrag till (Brom) om att kartlägga brottsutsattas behov av stöd samt ett uppdrag till i regleringsbrevet för 2017 om att bl.a. redovisa hur tidigare beslut om att utredningsverksamheten ska utvecklas och förbättras har genomförts. Enligt utskottets mening är dessa åtgärder inte tillräckliga för att tillkännagivandet ska kunna anses vara slutbehandlat, särskilt inte med tanke på att uppdragen inte ska redovisas När det gäller tillkännagivandet om att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd (rskr. 2015/16:106) hänvisar regeringen till ett gemensamt uppdrag till Brom och som beslutades före tillkännagivandet om en långsiktigt hållbar organisation och finansiering av vittnesstödsverksamheten och att myndigheterna ska återrapportera vilka åtgärder som vidtagits med anledning av de redovisade Regeringen nämner även ett uppdrag till Brom i regleringsbrevet om en webbaserad grundutbildning för vittnesstöd. framgår inte när och uppdrag ska återrapporteras, vilket är en brist. Enligt utskottets mening är de nämnda åtgärderna inte tillräckliga för att tillgodose tillkännagivandet och betrakta det I riksdagsskrivelse 2016/17:90 finns ett tillkännagivande om fler områdespoliser och kommunpoliser. Regeringen anser att det är upp till att själv organisera de funktioner som finns inom framhåller man betydelsen av att polisens samverkan med lokalsamhället stärks och hänvisar till dialog med rikspolischefen, Statskontorets uppdrag att utvärdera polisens omorganisation samt till uppdrag i regleringsbrev om att analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit för att bli mer närvarande och tillgänglig i Dessa åtgärder är enligt utskottets mening inte tillräckliga. återrapportering av uppdraget kommer inte att lämnas Det är dessutom oklart om regeringen haft för avsikt att följa tillkännagivande. Mot denna bakgrund anser justitieutskottet att det inte går att hävda att tillkännagivandet är slutbehandlat. När det gäller ärenden som är under beredning finns det flera fall där regeringen förtjänar kritik för att den inte har vidtagit tillräckliga åtgärder för att följa beslut. Utskottet har respekt för att beredningen av vissa ärenden kan ta än andra men finner det ändå anmärkningsvärt att regeringen i vissa frågor inte redovisar några åtgärder över huvud taget. har lämnat ett tillkännagivande om att arbetet mot bostadsinbrott ska prioriteras (rskr. 2014/15:77). 2014/15:138 finns ett tillkännagivande om att kriminalisera försök till häleri av normalgraden samt ett tillkännagivande om att ett nytt brott – inbrottsstöld – bör införas med minimistraffet fängelse . Härutöver har lämnat ett tillkännagivande om att den s.k. straffrabatten bör ses över och att en ny brottsrubricering som tar sikte på systematiska stölder bör införas (rskr. 2015/16:196). I samtliga fyra ärenden hänvisar regeringen till utredningen straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) samt propositionen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott (prop. 2016/17:131). Regeringen anger också att frågorna är under beredning och att man avser att skaffa ytterligare beredningsunderlag i ärendena. Utskottet anser att det är bra att regeringen har gått vidare med utredningens förslag och lämnat en proposition till . Vad som däremot saknas och som utskottet är kritiskt till är att regeringen inte har presenterat något förslag om att införa inbrottsstöld som en ny brottsrubricering, trots att det har gått en majoritet i uppmanade regeringen att göra detta. Propositionen tillgodoser inte heller tillkännagivandena om vare sig arbetet mot bostadsinbrott, kriminalisering av försök till häleri eller systematiska stölder. Inga kända beredningsåtgärder har heller vidtagits för att tillgodose tillkännagivandena. Utskottet anser därför att det finns anledning att rikta kritik mot regeringen för hanteringen av ärendena. När det gäller tillkännagivandet om att regeländringarna för att motverka missbruk av pass även ska gälla fler typer av dokument (rskr. 2015/16:158) redovisar regeringen inga vidtagna åtgärder utan anger endast att frågan är under beredning. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen inte redovisar några som helst åtgärder med anledning av tillkännagivande. För detta förtjänar regeringen kritik. Vad gäller tillkännagivandet om att Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter ska återupptas (rskr. 2015/16:197) hänvisar regeringen till de åtgärder man vidtagit med anledning av ett tidigare tillkännagivande om renodling av polisens arbetsuppgifter (rskr. 2014/15:152). Där redovisas att utredningen om uppgifter på djurområdet har remissbehandlats, att ansvaret för transporter av frihetsberövade personer ska övergå till Kriminalvården samt ett pågående projekt med anledning av utredningen insatser vid missbruk och beroende. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det inte finns någon anledning att återuppta Utredningen om renodling av polisens arbetsuppgifter. Utskottet konstaterar att regeringen endast vidtagit ett fåtal åtgärder för att renodla polisens verksamhet. Förutom att flytta ansvaret för transporter av frihetsberövade personer till Kriminalvården finns inga konkreta förslag från regeringens sida. Trots det anser regeringen att det saknas anledning att återuppta utredningen om att renodla polisens verksamhet. Utskottet anser att det finns anledning att kritisera regeringen för handläggningen av ärendet. Mot bakgrund av det som här anförts utgår utskottet från att regeringen vidtar lämpliga åtgärder. I en avvikande mening (S, V, MP) i yttrandet anförs att man utgår från att regeringen respekterar skrivelser och hanterar dem på ett skyndsamt sätt för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att behandla tillkännagivanden. Men en grundlig beredning av ett ärende kan ta tid. Vidare anförs i den avvikande meningen att man inte heller delar uppfattningen att ett tillkännagivande inte kan anses vara slutbehandlat förrän de uppdrag som regeringen beslutat om med anledning av tillkännagivandet har slutredovisats. Enligt flera av de aktuella tillkännagivandena ska regeringen återkomma med en redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet. Regeringen kan således redan genom att t.ex. ge en myndighet i uppdrag att utvärdera eller redovisa en fråga uppfylla den begäran som ett tillkännagivande avser. Den omständigheten att regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål innebär inte heller att en punkt inte kan anses som slutbehandlad. Den skyldighet som regeringen har är, som framgår ovan, att underrätta om man inte har för avsikt att tillgodose önskemål samt om skälen till detta. Enligt den avvikande meningen finns det inga skäl att anmärka på regeringens redovisning. I civilutskottets yttrande (yttr. 2016/17:CU4y) redovisas att utskottet behandlade motioner om riktvärden för trafikbuller. Enligt ett tillkännagivande skulle regeringen besluta om ändringar i förordningen (2015:216) om trafikbuller vid bostadsbyggnader (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180). Ändringarna var avsedda att underlätta bostadsbyggande i närheten av spårtrafik och vägar. behandlade utskottet på nytt motioner om riktvärden för trafikbuller. Enligt ett nytt tillkännagivande skulle regeringen omgående besluta om en ändring i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader enligt det tillkännagivande som gjorde (bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70). Utskottet konstaterade att det gått tillkännagivande till regeringen i frågan och ansåg det mycket anmärkningsvärt att regeringen ännu inte hade ändrat förordningen i enlighet med tillkännagivande . Två riksdagsskrivelser avser de ovan redovisade tillkännagivandena om riktvärden för trafikbuller (bet. 2014/15:CU10, rskr. 2014/15:180, punkt N39 i regeringens skrivelse och bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70, punkt N79 i regeringens skrivelse). I regeringens skrivelse redovisas att regeringen uppdrog åt att följa upp och beskriva effekterna av bestämmelserna i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader och analysera vilka effekter mer tillåtande riktvärden skulle kunna leda till. redovisade konsekvenserna av en förändring av förordningen. Inom ramen för utredning har det framkommit önskemål om förtydliganden och justeringar i förordningen från flera aktörer. Det handlar bl.a. om riktvärdet för maximalnivån på den skyddade sidan samt undantag vid ombyggnader, liksom att se över några frågor som anses oklara i den gällande förordningen. Mot bakgrund av att identifierat möjliga utvecklingsbehov av förordningen uppdrog regeringen åt att ta fram författningsförslag och konsekvensbedömningar om myndigheten såg behov av förändringar av förordningen. Uppdraget ska redovisas .