bet · H501AU4 · 2017-12-07 00:00:00 — Utskottet noterar vidare att regeringen i budgetpropositionen har ett stort fokus på åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen. Regeringen föreslår bl.a. lån för finansiering av körkortsutbildning för vissa arbetslösa och ett förenklat men mer träffsäkert system för anställningsstöden. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till arbetslöshetsförsäkringen som är en grundbult i den svenska arbetsmarknadsmodellen till gagn för såväl samhället som den enskilda individen genom att den skapar trygghet i förändring och bidrar till omställning och en bättre fungerande arbetsmarknad. Utskottet vill också understryka behovet av en aktiv kompetensförsörjningsstrategi som klarar att möta kompetensbehoven på både lång och kort sikt. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen bjudit in arbetsmarknadens parter och branscher till fördjupade samtal om kompetensförsörjning och hur de stora utbildningssatsningarna ska utformas. Utskottet följer dessa samtal med intresse eftersom regler om anställningsskydd, arbetstagarinflytande och omställningsavtal har stor betydelse för kompetensutvecklingen i arbetslivet. vill bl.a. se att möjligheterna till omställning från ett område till ett annat förbättras vid sjukskrivning. Utskottet delar den uppfattningen och anser att det är viktigt att individen ska kunna få insatser i samverkan mellan när det behövs för att kunna återfå arbetsförmågan och återgå i arbete. Myndigheterna behöver således vidta insatser för att underlätta en omställning till arbete för de individer som av bedöms ha arbetsförmåga och därför övergår till Arbetsförmedlingen. Utskottet kan konstatera att ett utvecklingsarbete pågår mellan dessa myndigheter i den riktningen och välkomnar att regeringen i budgetpropositionen anger att den kommer att följa upp detta arbete och vid behov vidta åtgärder. När det gäller noterar utskottet att (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2016/17:64) beslutat att ställa sig bakom regeringens förslag till en stärkt yrkeshögskola och ser inte skäl till ytterligare åtgärder . anser att möjligheterna till ett digitalt kunskapslyft bör ses över. Utskottet delar uppfattningen att kunskapen om digitaliseringen och dess påverkan på jobb och arbetsmarknad är en viktig fråga som förtjänar ett tydligt fokus. Utskottet välkomnar därför att regeringen har presenterat en strategi för hur digitaliseringspolitiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling (Dnr. N2017/03643/D). Ett delmål för strategin är digital kompetens och viktiga områden som pekas ut är bl. a. modernisering av utbildningssystemet och matchning av kompetens. Strategin bör enligt utskottet kunna bidra till att fler människor kommer i arbete och därmed till att nå regeringens mål att ska ha lägsta arbetslöshet . Utskottet noterar vidare att ett digitaliseringsråd har inrättats, bl.a. för att stödja strategins genomförande. När det gäller yrkandet om utökad möjlighet till validering av kompetens som erhålls via spelande noterar utskottet att validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program. En anvisning till programmet förutsätter att Arbetsförmedlingen gör en kartläggning av den arbetssökandes kunskaper och kompetenser, en arbetsmarknadspolitisk bedömning samt att det finns ett fastställt valideringssyfte. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 7 (M) och 8 (C) samt särskilt yttrande 1 (M, C, L, KD), 2 (SD), 3 (L) och 4 (KD). föreslår i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. att kommunerna tar över huvudansvaret för personer som varit arbetslösa (yrkande 8). Bakgrunden till yrkandet är att vill att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för en struktur där andra aktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. För arbetssökande som är i behov av utbildning, t.ex. många nyanlända eller de med enbart förgymnasial utbildning, kommer kommunerna att behöva vara delaktiga i högre grad. föreslår i partimotion 2017/18:3683 av m.fl. att man prövar möjligheten att införa en arbetsförmedlingspeng (yrkande 9). Ett likalydande yrkande finns i partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (yrkande 72). vill konkurrensutsätta Arbetsförmedlingen och i stället för Arbetsförmedlingen ha en arbetsförmedlarpeng där aktörer med dokumenterad kompetens att hjälpa människor in i arbete får bistå den som är arbetslös. I ett antal enskilda motioner framförs olika förslag om att reformera Arbetsförmedlingen. (M) föreslår i motion 2017/18:399 att det ska öppnas upp för möjligheten att driva alternativa arbetsförmedlingar. (M) anser i motion 2017/18:460 att Arbetsförmedlingen bör reformeras och konkurrensutsättas. (M) föreslår i motion 2017/18:1962 att regeringen bör överväga möjligheten att göra en översyn av en konkurrensutsättning av Arbetsförmedlingen. och (båda M) föreslår i motion 2017/18:2500 att det övervägs att se över Arbetsförmedlingens roll på svensk arbetsmarknad och öppna upp för ökad konkurrensutsättning av densamma. (M) förslår i motion 2017/18:2943 att Arbetsförmedlingen ersätts med ett mindre och vassare statligt jobbcenter som ansvarar för att bedöma den arbetssökandes behov. Samma motionär (M) föreslår i motion 2017/18:2959 att det nya anställningsstödet bör hanteras av i stället för av Arbetsförmedlingen (yrkande 2). (M) har i motion 2017/18:2989 tre yrkanden som handlar om Arbetsförmedlingen. För det första föreslås att Arbetsförmedlingen läggs ned till förmån för andra aktörer (yrkande 1). För det andra föreslås att det införs en behovsprövad jobbpeng för arbetssökande att använda hos valfri fristående arbetsförmedling (yrkande 2). För det tredje föreslås att Arbetsförmedlingen går över till att behovspröva jobbpengen för arbetssökande och lämna förmedlingen av jobb till fristående aktörer (yrkande 3). (M) föreslår i motion 2017/18:3282 att Arbetsförmedlingen reformeras och att det införs en jobbpeng och en avreglering på området som möjliggör för fler aktörer att förmedla jobb. och (båda M) föreslår i motion 2017/18:3680 att möjligheterna att öppna för privata arbetsförmedlingar i ska ses över. (SD) anför i motion 2017/18:75 att det bör göras en översyn i syfte att reformera Arbetsförmedlingen då det finns andra möjligheter för samhället att erbjuda arbetslösa det stöd de behöver. (SD) föreslår i motion 2017/18:1637 att Arbetsförmedlingen privatiseras. (KD) föreslår i motion 2017/18:633 att det i samband med en övergripande utredning om Arbetsförmedlingen även ges ett uppdrag om att förändra Platsbanken till en vikariebank. Utskottet noterar att det i motioner från och liksom i ett antal enskilda motioner finns olika förslag på förändringar i fråga om ansvaret för arbetsmarknadspolitikens genomförande. Utskottet för sin del anser fortfarande att detta uppdrag bör ligga på den offentliga Arbetsförmedlingen, men att det på samma gång kan finnas utrymme för alternativa insatser från kompletterande aktörer. Det är utan tvivel så att Arbetsförmedlingen står inför stora utmaningar, och det resultat som myndigheten har levererat har i flera avseenden inte varit tillräckligt. Det finns således utrymme för förbättringar när det gäller flera av de uppgifter som ligger inom myndighetens ansvarsområde. kan utskottet konstatera att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att modernisera och förstärka Arbetsförmedlingen och dess verksamhet. Det arbetsmarknadspolitiska regelverket har förenklats och förtydligats, förutsättningarna för samverkan med t.ex. kommunerna har förbättrats och samverkan med arbetsmarknadens parter om kompetensförsörjning och utbildningssatsningar pågår, för att ta några exempel. Ett exempel från budgetpropositionen är satsningen om ett enklare och mer effektivt system för de subventionerade anställningarna som redovisats ovan (se även bet. 2017/18AU2). När det gäller den mer långsiktiga analysen vill utskottet hänvisa till att regeringen, mot bakgrund av tillkännagivande, beslutat om tilläggsdirektiv till den pågående , i vilka det framgår att utredningen bl.a. ska analysera och lämna förslag på hur Arbetsförmedlingens samarbete med andra relevanta aktörer kan förbättras, hur de delar av Arbetsförmedlingens uppdrag som inte innebär myndighetsutövning kan läggas ut på andra aktörer och hur det statliga åtagandet i övrigt i så fall bör organiseras (bet. 2016/17:AU16, rskr. 2016/17:184). Utskottet följer utredningens arbete noga och noterar att ett första delbetänkande överlämnades till regeringen (SOU 2017:82). Utskottet kan konstatera att det pågår ett omfattande förändrings- och utredningsarbete kring Arbetsförmedlingen. Resultatet av detta arbete bör inväntas innan ytterligare åtgärder övervägs. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 9 (M, C, L, KD), 10 (SD), 11 (C), 12 (L) och 13 (KD) samt särskilt yttrande 5 (M). , , och föreslår i motion 2017/18:3177 av m.fl. att lönestöden förenklas (yrkande 5). Lönestöden för långtidsarbetslösa och nyanlända är för många och för krångliga och bör förenklas för att underlätta både för arbetsgivare och för arbetsförmedlare att använda dem. föreslår i motion 2017/18:2643 av m.fl. att samtliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder, insatser och program ska dokumenteras, analyseras, följas upp och utvärderas utifrån om de leder till reguljärt arbete (yrkande 16). lyfter i motion 2017/18:3788 av m.fl. vikten av att verka för att öka möjligheten till lärlingsjobb som även småföretag kan erbjuda (yrkande 1). vill bl.a. ersätta stora delar av den arbetspraktik och arbetsmarknadsutbildning som sker i Arbetsförmedlingens regi med lärlingsjobb som kombinerar arbete med utbildning och handledning ute i lokala företag. I samma motion anför att man vill öka såväl flexibiliteten som tryggheten på svensk arbetsmarknad och föreslår en jobbpakt för småföretagen som låter ungdomar, nyanlända och långtidsarbetslösa kombinera arbete med utbildning och handledning (yrkande 15). Liberalerna anför i partimotion 2017/18:3628 av m.fl. att kravet på kollektivavtal för yrkesintroduktionsanställningar bör tas bort (yrkande 6). Kravet på kollektivavtal måste ses över för att öppna för fler företag att anställa, enligt partiet. I kategorin småföretag med 1 – 49 anställda är antalet företag 270 000, och av dessa saknar kollektivavtal. föreslår i partimotion 2017/18:3626 av m.fl. att det inte ska krävas kollektivavtal för nystartsjobben (yrkande 14) och att förutsättningarna för att införa ankarjobb som sysselsättning till långtidsarbetslösa bör utredas (yrkande 19). En ankaråtgärd är en åtgärd som enligt partiet främjar ett bibehållet arbetsmarknadsdeltagande. (S) föreslår i motion 2017/18:786 ett ökat ansvar från myndigheternas sida när det gäller information till arbetsgivare och sommar- och extraanställda. m.fl. (S) föreslår i motion 2017/18:802 en nationell strategi för att öka intresset för gymnasiala vård- och omsorgsutbildningar (yrkande 6). Arbetsförmedlingen bör i högre utsträckning erbjuda möjligheter till omskolning till vårdyrken genom arbetsmarknadsutbildningar. m.fl. (S) föreslår i motion 2017/18:857 effektiva och snabba insatser för att matcha arbetssökande med lediga jobb, t.ex. fler utbildningsinsatser och bättre och snabbare validering. m.fl. (S) anför i motion 2017/18:2628 dels att det arbetsintegrerande sociala företagandet bör vara en viktig resurs för arbetsmarknadspolitiska insatser (yrkande 1), dels att lönebidrag och trygghetsanställningar harmoniserar med bransch- och kollektivavtal för att säkerställa att de arbetsintegrerande sociala företagen kan vara en långsiktig och hållbar arbetsgivare som värnar den svenska modellen med moderna kollektivavtal (yrkande 2). Finn och (båda M) föreslår i motion 2017/18:525 att Arbetsförmedlingen ska satsa mer på fortbildning genom det som kallas förrehabilitering, gärna i permanent samarbete med . (M) föreslår i motion 2017/18:3140 en översyn om hur vi kan förenkla förutsättningarna för sociala företag. (C) föreslår i motion 2017/18:241 en översyn av hur man kan införa studie- och yrkesvägledning för äldre. och (båda C) föreslår i motion 2017/18:244 att Arbetsförmedlingen bör informera arbetssökande om egenanställning (yrkande 2). (KD) föreslår i motion 2017/18:635 att sommarjobb som anordnas av offentliga arbetsgivare ska följa gällande avtal. Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet, och myndighetens övergripande uppdrag är att verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Som framgått ovan är Arbetsförmedlingen föremål för ett tämligen omfattande utrednings- och förändringsarbete. Hur frågan om Arbetsförmedlingen kommer att landa när den utretts och beretts färdigt påverkar de program som är Arbetsförmedlingens verktyg för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Med det förhållandet i åtanke behandlar utskottet i det följande ett antal motionsyrkanden om ändringar i existerande program eller en önskan om andra åtgärder för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Utskottet kan konstatera att ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg är de subventionerade anställningarna. Forskning visar t.ex. att de subventionerade anställningarna är effektiva insatser för att få personer med svagare förankring på arbetsmarknaden i arbete. Därför är det viktigt att anställningsstöden är ändamålsenligt utformade. Enligt utskottets uppfattning är dock dagens system svåröverskådligt och komplicerat, och stöden är sammantaget inte tillräckligt kraftfulla. Mot den bakgrunden är det glädjande att regeringen i budgetpropositionen föreslår betydande förenklingar och förstärkningar av de subventionerade anställningarna. Dagens olika former av särskilt anställningsstöd, förutom extratjänsterna, görs om till ett stöd, introduktionsjobb. Det nya stödet ska ha ett enhetligt tak, en subventionsnivå och ett enkelt och enhetligt handledarstöd. Introduktionsjobben ska kunna kombineras flexibelt med utbildning både för att stärka den enskilde och för att möta kompetenskrav hos arbetsgivaren. En sådan kombination ska utgå från individens behov och inte vara ett absolut krav som i dagens traineejobb och instegsjobb. Genom de nu redovisade förändringarna får de borgerliga partiernas önskan om förenklade lönestöd anses vara tillgodosedd. Även förslag om lärlingsjobb ligger i linje med regeringens förslag om introduktionsjobb. Här kan särskilt lyftas fram att regeringen bedömer att reformen av anställningsstöden kommer att leda till både minskad och underlättad administration för arbetsgivarna, något som enligt utskottet bör bli extra välkommet för små företag. vill för sin del stärka situationen för långtidsarbetslösa genom att införa en s.k. ankaråtgärd som partiet definierar som en åtgärd som främjar ett bibehållet arbetsmarknadsdeltagande. Utskottet konstaterar att de nya introduktionsjobben bl.a. riktar sig till långtidsarbetslösa och finner inte skäl att nu överväga ytterligare åtgärder. efterlyser att samtliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder, insatser och program dokumenteras, analyseras, följs upp och utvärderas. Utskottet kan konstatera att det inom Arbetsförmedlingen pågår ett förändringsarbete som bl.a. rör ledningen, styrningen och uppföljningen av verksamheten för att förbättra resultatet. Utskottet vill också återigen hänvisa till som har ett brett uppdrag att analysera hur statens åtagande för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag kan utformas. Utskottet ser även fram emot Statskontorets analys om bl.a. effektiviteten i Arbetsförmedlingens ledning, styrning och uppföljning – ett uppdrag som ska redovisas . Liberalerna upprepar sitt yrkande från förra om att kravet på kollektivavtal för yrkesintroduktionsanställningar bör tas bort. har ett arbete bedrivits med att se över yrkesintroduktions-anställningarna, bl.a. utifrån överenskommelsen 2015 om insatser med anledning av flyktingsituationen som slöts mellan regeringen, , , och . Utskottet noterar att promemorian Översynen av stödet för yrkesintroduktionsanställningarna alldeles remitterats och avvaktar remissinstansernas synpunkter och fortsatta beredning i frågan. Utskottet noterar vidare att regeringen infört krav på kollektivavtalsliknande villkor för nystartsjobben. Utskottet välkomnar detta och är överens med om att kollektivavtalsliknande villkor är ett rimligt krav för att främja trygga anställningar. förslag får därför anses vara tillgodosett. När det gäller yrkandet om myndigheters ansvar att ge information m.m. till sommarjobbare m.fl. kan utskottet konstatera att myndigheter har ett ansvar för och egenintresse av att ge information till arbetsgivare och sommar- och extraanställda i frågor som berör myndigheten som arbetsgivare eller upphandlare av tjänster. Även arbetsmarknadens parter har en viktig roll att fylla när det gäller att informera om rättigheter och skyldigheter på svensk arbetsmarknad till bl.a. sina medlemmar – något som även sker. Med tanke på den höga kollektivavtalstäckningen på den svenska arbetsmarknaden och i synnerhet inom den offentliga sektorn ska även sommarjobb följa gällande kollektivavtal. När det gäller att öka intresset för gymnasiala vård- och omsorgsutbildningar och en nationell strategi på området kan utskottet konstatera att utbildning är en prioriterad fråga för regeringen och att regeringen i budgetpropositionen investerar stort i utbildning och kompetens, bl.a. i gymnasiets yrkesprogram. Vidare har i uppdrag att bl.a. lämna förslag på hur det kan säkerställas att arbetsmarknadsutbildningen är en flexibel insats som snabbt kan svara mot marknadens behov, t.ex. när det gäller bristyrken inom vård och omsorg (dir. 2017:71). Utskottet vill som tidigare (se bet. 2016/17:AU4 s. 16) understryka att sociala företag är en viktig aktör i arbetsmarknadspolitiken och välkomnar den aktiva politik regeringen bedriver på området och det arbete som bedrivs inom Arbetsförmedlingen och andra myndigheter. För att skapa ytterligare förutsättningar för att tillvarata och samarbeta med företagen kommer och Arbetsförmedlingen, enligt vad regeringen anför i budgetpropositionen , att undersöka möjligheten att skapa ett kvalitetssäkringssystem för de arbetsintegrerande sociala företagen. Utskottet välkomnar en politik som gör det enklare för bl.a. Arbetsförmedlingen att använda de arbetsintegrerande sociala företagen för fler insatser inom det arbetsmarknadspolitiska regelverket. I en av motionerna framhålls folkhögskolornas roll och goda resultat i arbetet med att föra de individer som står längst från arbetsmarknaden närmare arbetslivet. Utskottet delar uppfattningen att folkhögskolorna gör ett viktigt arbete för de mest utsatta grupperna på arbetsmarknaden och välkomnar att regeringen tillför folkbildningen i budgetpropositionen . Det finns ett stort förtroende för folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet. Utskottet välkomnar den väl etablerade och fungerande samverkan som finns mellan Arbetsförmedlingen och folkbildningen, t.ex. samarbetet kring olika utbildningsinsatser, men finner inte skäl att såsom motionären föreslår vidta några särskilda åtgärder för att permanenta ett sådant samarbete. Utskottet vill i sammanhanget också påminna om att huvuddelen av Arbetsförmedlingens programinsatser riktas till personer som står relativt långt från arbetsmarknaden. bör enligt utskottets mening vara tillgänglig genom hela livet för alla som kan arbeta. Arbetsförmedlingens studie- och yrkesvägledning står öppen även för äldre och är en av de frågor som diskuteras i delbetänkande Vägledning för framtidens arbetsmarknad (SOU 2017:82). Utskottet konstaterar att dessa frågor är föremål för beredning och finner inte skäl att föregripa detta arbete. Utskottet har tidigare behandlat frågor om egenanställning och därmed sammanhängande frågor som en del av arbetsmarknadspolitiken, senast i betänkande 2016/17:AU4. Den beskrivning och de bedömningar som då gjordes gäller alltjämt varför utskottet saknar skäl att upprepa vad som då sades. Utskottet vill dock tillägga att regeringen har initierat en översyn av F-skattesystemet med syftet att bl.a. bekämpa skattefusk och skatteundandragande, i ett delbetänkande som ska redovisas . Utredaren ska lämna en analys av om och i vilken utsträckning F-skattesystemet uppfattas leda till att de som egentligen är anställda anlitas som näringsidkare, s.k. falska egenföretagare. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Överutnyttjande av subventionerade anställningar Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 14 (V). har i partimotion 2017/18:3362 av m.fl. fyra förslag som handlar om åtgärder mot missbruk av subventionerade anställningar inklusive uppdrag till Arbetsförmedlingen. Partiet vill att det införs en gräns för hur många eller hur för stor andel anställda med subventionerad lön en och samma arbetsgivare får ta emot (yrkande 6). Partiet vill även att det förtydligas för Arbetsförmedlingen dels att myndigheten ska genomföra samråd med fackliga organisationer inför varje arbetsplatsförlagd anvisning inklusive nystartsjobb (yrkande 7), dels att den fackliga organisationens yttranden alltid noga bör övervägas vid beslut om arbetsplatsförlagd anvisning vid sådant samråd (yrkande 8). Partiet vill även att Arbetsförmedlingen får i uppdrag att tydliggöra sina rutiner vad gäller för- och efterhandskontroll av arbetsgivare som tar emot subventioner (yrkande 9). Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden om otillbörligt utnyttjande av subventionerade anställningar från samt uppdrag och förtydliganden och förslag på instruktioner till Arbetsförmedlingen senast i betänkandena /16:AU2 och 2016/17:AU4. Vad utskottet då uttalade gäller fortfarande. Subventionerade anställningar spelar en stor roll för att arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden ska få ett arbete och är därmed ett av arbetsmarknadspolitikens viktigaste verktyg. Som utskottet framhållit tidigare i betänkandet har regeringen i budgetpropositionen aviserat betydande förenklingar och förstärkningar av de subventionerade anställningarna. Formerna för beräkning, rekvirering och utbetalning av bidrag förenklas och harmoniseras. Enligt regeringens bedömning kommer det att bidra till att minska risken för felaktiga utbetalningar. Utskottet anser att subventionerade anställningar har en viktig roll att fylla på arbetsmarknaden förutsatt att de används för att ge stöd till individer som annars skulle ha svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Utskottets uppfattning är fortfarande att subventionerade anställningar inte ska utnyttjas på ett sätt som kan betraktas som missbruk, t.ex. leda till osund konkurrens och utnyttjande av individer med svag ställning på arbetsmarknaden. Utskottet menar vidare att Arbetsförmedlingens samråd med arbetstagarorganisationerna kan spela en mycket viktig roll i fråga om att motverka ett otillbörligt utnyttjande. Utskottet ser inget behov av ytterligare åtgärder. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 15 (M) och 16 (C) samt särskilt yttrande 6 (SD) och 7 (KD). anför i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. att det bör utredas om ska ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar inom ramen för grunduppdraget (yrkande 13). Utflödet skulle enligt partiet öka och ge fler möjlighet att få del av unika kompetens. framhåller i motion 2017/18:1646 av m.fl. att möjligheten att verka för någon form av ”flexjobb” för den som har väsentligt eller permanent nedsatt arbetsförmåga på grund av funktionsnedsättning eller sjukdom bör ses över (yrkande 5).