bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — 20) att det är viktigt att arbeta med genomförandet av europeisk kemikalielagstiftning och utveckling av globala styrmedel. En förutsättning för att målet ska kunna nås är att genomför regelverken och inte fortsätter att fördröja viktiga moment i det planerade genomförandet, t.ex. att fastställa kriterier för hormonstörande ämnen, vilket försvårar möjligheten att enas om vilka ämnen som ska betraktas som hormonstörande. Vidare anför regeringen att lagstiftningen för farliga ämnen i varor behöver utvecklas, såväl inom EU som internationellt. Det är viktigt att hormonstörande ämnen kan identifieras och bytas ut och att kombinationseffekter kan beaktas. har en rad beslut fattats inom EU och på internationell nivå som bidrar till minskad exponering för farliga ämnen. Lagstiftning är dock en långsam process och en ambitionshöjning är nödvändig. Genomförandet av befintlig lagstiftning och av åtaganden i det sjunde miljöhandlingsprogrammet liksom utvecklingen av ny lagstiftning ges alltför låg prioritet av kommissionen. I vissa fall kan det gå betydligt snabbare att få resultat på nationell nivå med hjälp av ekonomiska och informativa styrmedel jämfört med nya förbud och begränsningar på EU-nivå. startade ett fyraårigt EU-finansierat forskningsprojekt, EDC-MixRisk, som är inriktat på att öka förståelsen av hormonstörande ämnens mekanismer och hälsoeffekter på barn samt hur dessa ämnen uppträder i blandningar. Projektet involverar sex svenska universitet (samtliga knutna till det nationella forskningscentrumet Swetox) samt fem europeiska och ett amerikanskt universitet. Av budgetpropositionen framgår att EU vidtog ett antal åtgärder som kommer att minska vår exponering för farliga ämnen. Som exempel kan nämnas nya eller utökade förbud mot flera särskilt farliga ämnen. Som redovisats ovan lade kommissionen fram ett förslag om att förbjuda bisfenol A i termopapper, t.ex. kvitton och biljetter. fattade kommissionen beslut om förbud som börjar gälla . I samband med detta gav kommissionen också i uppdrag till EU:s kemikaliemyndighet att utreda i vilken grad företagen går över till termopapper med det liknande ämnet bisfenol S och om det behövs åtgärder för att även begränsa användningen av denna bisfenol. Av budgetpropositionen framgår vidare att kommissionen lade fram ett förslag till förordning som utvidgar tillämpningsområdet för om material avsedda att komma i kontakt med livsmedel till att omfatta bisfenol A i lacker och ytskikt. Förslaget innehåller ett sänkt migrationsgränsvärde och en allokeringsfaktor som syftar till ökad försiktighet. har ett nationellt förbud mot bisfenol A i bl.a. lock till barnmatsburkar. Regeringen vill att detta skydd för barn bibehålls även fortsättningsvis och helst på EU-nivå. Om det inte är möjligt kommer regeringen att verka för att kan behålla sitt nationella förbud. Förhandlingar om förslaget pågår fortfarande. En av de största källorna till exponering för bisfenol A är fortfarande förpackningar i kontakt med livsmedel. Livsmedelsbranschen i har påbörjat ett arbete med att fasa ut bisfenol A från sina förpackningar. Även här är det viktigt att det införs regler som säkerställer att vi inte utsätts för risker från bisfenol A genom maten. Arbete pågår för att begränsa och fasa ut bisfenoler. Som framgår av skrivelsen ovan anmälde till kommissionen ett nationellt förbud när det gäller användningen av tvåkomponentsepoxi som innehåller bisfenol A och bisfenol A-diglycidyleter vid gjutning av nya plaströr inuti befintliga tappvattenrör – rörinfodring eller s.k. relining. Regeringen har antagit förordningen och detta är förbjudet i fr.o.m. (Miljö- och ). kom EU:s medlemsländer överens om att ytterligare sänka gränsvärdet för bisfenol A i leksaker. Gränsvärdet för hur mycket barn ska tillåtas få i sig av ämnet om de stoppar leksaken i munnen kommer att sänkas från per liter till per liter. Vidare beslutades att fyra nya ämnen kommer att läggas till på EU:s kandidatlista över särskilt farliga kemiska ämnen , bl.a. bisfenol A. Kemiska ämnen som står med på kandidatförteckningen omfattas av särskilda krav på information och anmälan enligt EU:s kemikalielagstiftning Reach. De kan också senare komma att omfattas av tillståndskrav (Kemikalieinspektionen). I miljöminister svar på interpellation 2016/17:120 om bromerade flamskyddsmedel anförs följande: Förbud är en viktig del av arbetet för att fasa ut farliga kemikalier, men att reglera på EU-nivå tar och kräver mycket resurser. En annan viktig del är därför företagens eget arbete med att hitta bättre alternativ. Ett centrum för substitution kan vara ett starkt stöd för de företag som vill hitta bättre alternativ till farliga kemikalier. Regeringen har därför tillsatt en utredning som kommer att lämna ett förslag till hur ett sådant centrum kan se ut. Utskottet har behandlat frågan om kvicksilver tidigare, bl.a. i betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitik. Utskottet anförde då följande: Utskottet vill framhålla de positiva erfarenheter som har av utfasningen av kvicksilver. Enligt utskottet bör dessa erfarenheter i större utsträckning tas till vara bl.a. för att förmå EU att öka takten i arbetet med att begränsa och fasa ut särskilt farliga ämnen som exempelvis kvicksilver. Regeringen måste därför inom EU kraftfullt verka för att kvicksilver fasas ut. Detta bör ges regeringen till känna. beslutade i enlighet med utskottets förslag om ett tillkännagivande till regeringen (rksr. 2014/15:130). hade Minamatakonventionen ratificerats av 35 parter (, Minamata Convention on Mercury). Enligt Miljö- och är kommissionens förslag till genomförande av Minamatakonventionen om kvicksilver inte formellt antagen . Konventionen beräknas träda i kraft då EU:s medlemsstater kan börja ratificera konventionen. Det första partsmötet är preliminärt bestämt . Inledningsvis vill utskottet understryka att de eventuella riskerna med hormonstörande ämnen måste tas på stort allvar. Detta är ämnen som kan orsaka t.ex. cancer och stora skador på . Utskottet anser, precis som den nuvarande regeringen och tidigare regeringar, att detta är ett prioriterat område för en giftfri vardag. Det är positivt att relevanta myndigheter arbetar med att bygga upp kunskaperna på området. Enligt utskottet behövs en solid kunskap för att nå framgång i arbetet med att minska exponeringen för hormonstörande ämnen. Utskottet konstaterar att nu har presenterat ett förslag till kriterier för hormonstörande ämnen. Det är dock oroande att förslaget som det ser ut nu inte säkerställer en hög skyddsnivå för människa och miljö. Utskottet vill understryka vikten av ett fortsatt kraftfullt arbete för att få fram kriterier som kan utgöra bas för lagar och tillämpning. Vidare förutsätter utskottet att regeringen använder tillgängliga medel för att driva på utvecklingen inom EU så att de åtaganden som finns inom det sjunde miljöhandlingsprogrammet fullföljs. Utskottet understryker att det är viktigt att arbetet på området hormonstörande ämnen fortsätter och intensifieras så att utvecklingen av EU-lagstiftningen påskyndas. Arbetet med hormonstörande ämnen måste även fortsättningsvis vara prioriterat. Utskottet avser att fortsätta att följa frågan. Utskottet noterar att det pågår arbete på EU-nivå när det gäller att begränsa bisfenol A. Bland annat har en strängare klassificering röstats igenom, ämnet har förbjudits i termopapper och förslag på att begränsa användandet av bisfenol A i lacker och ytskikt vars syfte är att komma i kontakt med livsmedel diskuteras. Utskottet anser att det är glädjande att bisfenol A har lagts till på EU:s kandidatlista över särskilt farliga kemiska ämnen eftersom ämnet då bl.a. kommer att omfattas av särskilda informationskrav. Det är positivt att krafttag tas för att begränsa och förbjuda bisfenol A som anses vara hormonstörande och därmed kan skada vår fortplantningsförmåga. Utskottet noterar att även andra bisfenoler kan vara hormonstörande. Det är även viktigt att begränsa dessa ämnen. Inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag ska Kemikalieinspektionen titta närmare på viss användning av bisfenoler och i lämpliga fall föreslå nationella begränsningar. Utskottet välkomnar att regeringen arbetar för en hög ambitionsnivå i regleringen av användningen av kvicksilver vid genomförandet av Minimatakonventionen eftersom det är ett av de farligaste miljögifterna som finns. Det är av yttersta vikt att regeringen även fortsättningsvis verkar för att kvicksilver ska fasas ut inom EU. Utskottet föreslår att motionerna 2016/17:600 (S) yrkandena 1–6, 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkande 9 i denna del, 2016/17:824 (C) yrkande 7, 2016/17:1296 (MP), 2015/16:3420 (KD) yrkande 4 och 2016/17:2559 (KD) yrkande 4 lämnas utan åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att införa ett miljömål i EU för en giftfri vardag. Jämför reservation 9 (C). beslutade och rådet om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020. Enligt beslutet ska EU ta fram en strategi för en giftfri miljö som bidrar till innovation och utveckling av hållbara alternativ . De fyra områdena som är prioriterade i strategin är • säkerheten hos tillverkade nanomaterial och material med liknande egenskaper • minimering av exponeringen för hormonstörande ämnen • lämpliga lagstiftningsstrategier för att hantera kemikaliers kombinationseffekter och • minimering av exponeringen för kemikalier i varor, bl.a. importerade produkter, med målsättningen att främja giftfria materialkretslopp och minska exponeringen inomhus för farliga ämnen. Regeringen framhåller vikten av att kommissionen och EU:s kemikaliemyndighet tar sitt ansvar för att genomföra och utveckla kemikaliereglerna, vilket är av betydelse för i vilken utsträckning EU-lagstiftningen bidrar till en giftfri vardag. Det är viktigt att kommissionen genomför de åtaganden som finns i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram, bl.a. strategin för en giftfri miljö. Enligt kommittémotion 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 1 och partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 5 bör regeringen verka för att det införs ett miljömål i EU för en giftfri vardag. Motionärerna anser att det är bra när ett enskilt medlemsland kan ha skarpare krav än den gemensamma EU-lagstiftningen, men lagstiftningen upplevs ofta hindra enskilda länder från att kunna höja ambitionerna. I finns nationella miljömål för att säkerställa en giftfri vardag, och enligt motionärerna behövs ett EU-gemensamt mål för en giftfri vardag för att påskynda arbetet. Enligt regeringen är kommissionens kommande strategi för en giftfri miljö betydelsefull och kan bidra till att skärpa och på andra sätt minska exponeringen för farliga ämnen (prop. 2016/17:1 utg.omr. För att genomföra det sjunde miljöhandlingsprogrammets åtaganden när det gäller barns känslighet, kunskap om nanomaterial och kombinationseffekter krävs det att det omsätts i alla relevanta delar av regelutvecklingen inom kemikalieområdet. I Handlingsplan för en giftfri vardag 2015–2020 – Skydda barnen bättre (Kemikalieinspektionen, rapport 5/14) redovisas att det var en stark politisk vilja inom kemikalieområdet i flera medlemsländer som gjorde det möjligt att i EU få till stånd världens i särklass mest ambitiösa kemikalielagstiftning (Reachförordningen). Kemikalieinspektionens erfarenhet från EU-arbetet är att det nu i vissa fall är svårt att få gehör för förslag på teknisk nivå om ingen klar politisk linje har formulerats på EU-nivå. Den strategi för en giftfri miljö som ska tas kan bidra till att de kemikaliepolitiska aspekterna åter får en större tyngd vid tillämpning och utveckling av EU:s kemikalielagstiftning. Utskottet ser fram emot den strategi för en giftfri miljö som kommissionen ska presentera . Genom denna kan en politisk linje fastställas för EU:s kemikaliepolitik och vara vägledande i det framtida arbetet för en giftfri miljö på EU-nivå. Utskottet anser att motionerna 2015/16:3421 (C) yrkande 1 och 2016/17:824 (C) yrkande 5 med redovisningen ovan kan lämnas utan vidare åtgärd. Hantering av grupper av kemiska ämnen Utskottets förslag i korthet bifaller fem motionsyrkanden om att regeringen ska verka för ett förbättrat så att likartade kemikalier behandlas i grupp. Av skrivelsen framgår att den dåvarande klimat- och miljöministern dels tillsammans med företrädare för textilbranschen och organisationer, dels tillsammans med de nordiska miljöministrarna har uppmanat kommissionen att agera snabbare för att begränsa CMR-ämnen (cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska ämnen) som en grupp i textilier. presenterade kommissionen ett förslag om att begränsa användningen av CMR-ämnen i textilier genom ett förenklat begränsningsförfarande i Reachförordningen (artikel 68.2). Avsikten med det förenklade begränsningsförfarandet är att fasa ut användningen av CMR-ämnen i konsumentvaror. Enligt kommittémotion 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 2 och partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkandena 2 och 8 bör regeringen verka för att klassificera ämnen i grupp och förenkla förbud mot grupper med liknande egenskaper i Reach. Även motion 2016/17:643 av (S) och kommittémotion 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 3 tar upp att ämnen med liknande egenskaper ska behandlas i grupp och att regeringen bör verka för detta. Ett sätt att kringgå ett förbud mot en viss kemikalie kan ibland vara att byta ut det ämnet mot ett ämne med liknande egenskaper men där grundegenskaperna kvarstår. Det medför att den nya kemikalien, som har liknande eller samma egenskaper, är tillåten på marknaden fram tills att även det ämnet förbjuds. Motionärerna lyfter fram att regeringen bör verka för att arbetet med att hantera ämnen i grupp under Reachlagstiftningen intensifieras. behandling och kompletterande uppgifter Utskottet har behandlat frågan om hantering av grupper av kemiska ämnen enligt Reachlagstiftningen tidigare. I betänkande 2014/15:MJU7 Kemikaliepolitik anfördes följande: Reach är inte anpassad för att analysera och åtgärda grupper av ämnen. Kemikalieinspektionen uppmärksammade detta förhållande i en rapport (Kemikalieinspektionen, Bättre EU-regler för en giftfri miljö – rapport från ett regeringsuppdrag, rapport 1/12). Utskottet noterar att frågan återigen har aktualiserats i Kemikalieinspektionens rapport och effektivisera Reach (rapport 4/14). I rapporten föreslås bl.a. att man ska driva frågan inom EU:s arbetsgrupper och försöka förmå Echa att inleda ett arbete för att pröva grupper av ämnen, i en ämnesutvärdering. Detta kan sedan ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Utskottet välkomnar olika initiativ i denna fråga eftersom det är uppenbart att det finns ett behov av att kunna hantera grupper av ämnen i lagstiftningen. Enligt utskottets mening är det därför angeläget att regeringen med kraft verkar för att regelverket utvecklas för att man ska kunna bedöma grupper av ämnen. Sådana bedömningar kan motverka osund substitution och påskynda utfasningen av särskilt farliga ämnen, vilket kommer att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Utskottet understryker att det är viktigt att detta arbete fortsätter och intensifieras så att utvecklingen av EU-lagstiftningen påskyndas. Dåvarande miljö- och klimatminister anförde i sitt svar på fråga 2015/16:589 om förbud mot ämnen i grupp inom Reach att det är möjligt att förbjuda grupper av ämnen med liknande egenskaper inom Reach. Arbetet med att klassificera sker inom ramen för klassificerings- och märkningsförordningen CLP. I praktiken finns det dock svårigheter att klassificera och förbjuda grupper av ämnen. Som ett exempel på grupper av ämnen med liknande egenskaper som redan är delvis klassificerade och förbjudna i mindre delgrupper nämner ministern gruppen högfluorerade ämnen. Vidare anför ministern att regeringen arbetar fortlöpande för att stärka arbetet med att hantera grupper av ämnen. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) anförs att arbetet med att utveckla och prova gruppvis reglering har fortskridit inom Reachförordningen och RoHS-direktivet, på nationell nivå samt internationellt inom . Regeringen anser att detta är viktiga steg men att det behövs en mer systematisk bedömning, prövning och hantering av grupper. Ytterligare insatser krävs, både av teknisk karaktär (metodutveckling) och av styrmedel (utveckling av lagstiftning och vägledningar). Arbete pågår inom Reach och andra kemikalieregler för att utveckla tillämpningen så att den blir mer substitutionsdrivande. lades ytterligare sju ämnen upp på kandidatförteckningen över särskilt farliga ämnen i Reach. Kandidatförteckningen ökar möjligheten för substitution eftersom den signalerar till företagen att de upptagna ämnena har särskilt farliga egenskaper som kan komma att regleras. När det gäller substitution har regeringen utsett en särskild utredare med uppdrag att utreda förutsättningarna för att inrätta ett centrum för ökad substitution av farliga ämnen i kemiska produkter och varor (dir. 2016:25). Syftet med centrumet är att öka kunskapen om farliga ämnen i varor och bidra till ökad substitution av farliga ämnen och därmed också bidra till utveckling av hållbara kemiska produkter, varor och icke-kemiska metoder och tekniker. Uppdraget ska redovisas . I – Årlig uppföljning av miljökvalitetsmål och etappmål 2016 (rapport 6707, ) redovisas arbetet med att hantera grupper av ämnen. Den europeiska kemikaliemyndigheten har tillstyrkt ett förslag om att förbjuda användning av en grupp högfluorerade, s.k. PFAS-ämnen, inom EU. Det är ovanligt att ämnen regleras gruppvis enligt Reach, och det föreslagna förbudet kommer att omfatta många högfluorerade kemikalier med användning i t.ex. impregneringsmedel, skidvalla och brandskum. I Kemikalieinspektionens förslag om nationella regler för högfluorerade ämnen (PFAS) i brandskum inkluderas hela PFAS-gruppen. I rapporten bedöms de högfluorerade ämnena som en grupp. Förslaget bereds inom . Vidare redovisas att det vid togs beslut om att inkludera ämnesgruppen klorerade naftalener (PCN) på listan över långlivade organiska föreningar (POP) som ska elimineras ur produktion och användning. lämnade EU:s kemikaliemyndighet sitt yttrande om ett svenskt förslag som innebär klassificering och märkning av en grupp av tre snarlika silverzinkzeolitföreningar, som bl.a. används i sport- och friluftskläder för att undvika svettlukt. Den 8–arrangerade en workshop med medlemsstaterna, näringen och intresseorganisationer för att få underlag till arbetet med EU-strategin för en giftfri miljö. Frågor som diskuterades var bl.a. substitution och hantering av kemikalier i grupp. För att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har ett antal etappmål satts upp, bl.a. ett etappmål om utveckling och tillämpning av . Detta mål innebär att Reach och andra relevanta ska tillämpas eller, om så behövs, revideras så att det bl.a. i ökad utsträckning blir möjligt att bedöma och pröva grupper av ämnen med liknande inneboende egenskaper, kemisk struktur eller användningsområde. Utskottet anser att s.k. osund substitution, dvs. när ett ämne som begränsas eller förbjuds ersätts med ett strukturellt närbesläktat ämne som ibland kan ha likartade oönskade egenskaper som det ursprungliga ämnet, inte är acceptabelt. Genom att man i ökad utsträckning gör samlade bedömningar av grupper av ämnen med likartad struktur skulle problemen delvis kunna motverkas. Vidare skulle det kunna påskynda utfasningen av särskilt farliga ämnen. Såväl Reachlagstiftningen som kemikalielagstiftningen i stort är i hög grad uppbyggd på att bedöma enskilda ämnen var för sig. Det är vidare möjligt att hantera grupper av ämnen enligt Reach; t.ex. är gruppen högfluorerade ämnen delvis klassificerade och förbjudna i mindre delgrupper. En mer systematisk hantering av grupper av ämnen inom Reach är dock önskvärd och skulle kunna innebära en viktig effektivisering av kemikaliekontrollen och ett stärkt skydd för hälsa och miljö. Det är därför angeläget att regeringen intensifierar arbetet och med kraft fortsätter att verka för ett förbättrat så att hanteringen och bedömningen av grupper av ämnen blir effektivare. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2015/17:3421 (C) yrkande 2, 2016/17:643 (S), 2016/17:824 (C) yrkandena 2 och 8 och 2016/17:3165 (M) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om internationellt samarbete. Jämför reservationerna 10 (M) och 11 (C). Regeringen bedömde i propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken (prop. 2013/14:39) att en ambitiös reglering av kemikalier på global nivå är en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö samt för att nå en hållbar utveckling. Bedömningen är fortfarande giltig och gäller för samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling (social, ekologisk och ekonomisk). ska världens länder producera och använda kemikalier på ett sådant sätt att skadliga effekter på människors hälsa och miljön blir så begränsade som möjligt. Detta beslutade världssamfundet om 2002 vid toppmötet om hållbar utveckling i . Den globala kemikaliestrategin (Strategic Approach to , SAICM) har ett mål som är utformat på samma sätt. om hållbar utveckling i bekräftade på nytt detta mål. Enligt skrivelsen finns det flera internationella överenskommelser som till viss del hanterar de globala utmaningarna med kemikalier. Ett ständigt utvecklingsarbete pågår inom ramen för dessa överenskommelser och parterna har fattat flera beslut som bidrar till att öka chanserna att nå en säker hantering av kemikalier till 2020. Bland de beslut som fattats kan följande nämnas: • Parterna till Rotterdamkonventionen har beslutat om att ytterligare åtta ämnen ska omfattas av konventionen. Rotterdamkonventionen är en konvention om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel. • Inom ramen för om långlivade organiska föroreningar har parterna beslutat om utfasning av produktion, användning och utsläpp av fyra nya ämnen. • färdigförhandlades den nya Minamatakonventionen om begränsning av kvicksilver (för mer information om konventionen se under avsnittet Hormonstörande ämnen m.m.). • Under om kontroll av gränsöverskridande transporter och slutligt omhändertagande av farligt avfall (SÖ 1991:22) finns numera vägledningar för en miljömässigt hållbar hantering av elavfall, kvicksilveravfall och avfall som innehåller ämnen som är reglerade under . • SAICM har tagit fram ett frivilligt program för att förbättra informationen om kemikalier i varor under hela livscykeln. Vägledningar och riktlinjer om detta på global nivå är en förutsättning för att nå de nationella etappmålen om information om farliga ämnen i varor och giftfria och resurseffektiva kretslopp. • FN antog den s.k. 2030-Agendan som innehåller 17 globala hållbarhetsmål och ersätter de tidigare millenniemålen . Hållbarhetsmålen bryts ner i 169 delmål som innehåller både SAICM:s mål (delmål 12.4) och en rad andra formuleringar med tydlig koppling till kemikaliekontroll. Genom att kemikaliefrågan har förts in i flera delar av agendan tydliggörs att en säker kemikaliehantering kan ha en direkt positiv effekt på övergripande målsättningar inom hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning, såsom tillgång till rent vatten eller en förbättrad hälsa. Regeringen anför i skrivelsen att SAICM:s globala program för att förbättra informationen om kemikalier i varor är ett viktigt första steg för att nå en hållbar hantering av kemikalier och avfall till 2020. Det är en svensk framgång eftersom , i enlighet med målsättningarna i kemikaliepropositionen (prop. 2013/14:39), aktivt har drivit frågan om förbättrad information om farliga ämnen i varor. fortsätter att driva på för att programmet genomförs av berörda aktörer. Särskilt viktigt är fortsatta framsteg inom produktområden såsom leksaker, bygg, elektronik och textil.