bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Det framgår även att slutbetänkande Attraktiv, innovativ och hållbar – strategi för en konkurrenskraftig jordbruks- och trädgårdsnäring (SOU 2015:15) har utgjort ett underlag för propositionen och framtagandet av den svenska livsmedelsstrategin. I fråga om genomförandet av strategin framhålls i propositionen att engagemang hos och samverkan mellan berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå är av central betydelse för ett framgångsrikt genomförande. och organisationer har ett stort ansvar att själva bidra till strategins måluppfyllelse, och deras egna insatser och åtgärder är av avgörande betydelse för strategins framgång. Staten bör dock bidra till att skapa förutsättningar för det fortsatta arbetet med livsmedelskedjans aktörer. Regeringen anser att det är viktigt med dialog för samarbete och utbyte av erfarenheter mellan såväl offentliga och privata som ideella aktörer inom hela livsmedelskedjan och att det skapas möjlighet för dessa aktörer att samlas. Slutligen anges att regeringen som en del i genomförandet av strategin kommer att ta fram en handlingsplan. Handlingsplanen kommer att innehålla åtgärder som bidrar till att uppnå målen i strategin och kommer löpande att uppdateras. Regeringen kommer även att konkretisera fördelningen av medel samt redovisa konkreta åtgärder i det löpande regeringsarbetet. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 8 anförs att ett nationellt råd bör inrättas för att bidra till att genomföra strategin. Syftet med rådet är att stärka samarbetet mellan berörda myndigheter, jordbruks- och trädgårdsnäringens branscher, livsmedelsindustrin, handeln, forskarsamhället, utbildningsväsendet och andra berörda intressenter. Rådet bör löpande informera regeringen om näringens prioriteringar samt om vilka åtgärder som behövs. Rådet ska även arbeta för att berörda aktörer åtar sig att bidra till genomförandet av strategin. Enligt kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 8 bör regeringen återkomma till med en redogörelse för hur målen för strategin ska mätas och hur måluppföljningen ska ske. Strategins övergripande mål är att svensk livsmedelsproduktion ska öka, men det framgår inte hur detta mål ska mätas. I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 7 anförs att det måste införas strategiperioder och etappmål. Motionärerna konstaterar att regeringen tillsammans med och allianspartierna har kommit överens om fyra långsiktiga mål. Motionärerna anser dock att dessa långsiktiga mål måste kompletteras med prioriterade etappmål för att tydligare kunna prioritera åtgärder och nå önskade resultat till 2030. Målperioden till behöver således delas upp i flera strategiperioder, 2017–2020, 2021–2025 samt 2026–2030. I yrkande 8 efterfrågar motionärerna ett införande av kontrollstationer för strategins uppfyllnad 2020 och 2025. Enligt motionärerna bör en kontrollstation genomföras efter varje avslutad strategiperiod för att utvärdera hur arbetet mot de långsiktiga målen fortskrider. Vid varje kontrollstation bör regeringen återkomma till med en skrivelse för att ska kunna följa regeringens arbete med måluppfyllnaden. Med kontrollstationens resultat som grund kan sedan nya etappmål för nästa strategiperiod utarbetas. På så sätt säkerställs att regeringen prioriterar de mest akuta och relevanta åtgärderna. Vidare anförs i yrkande 29 att myndigheter kopplade till livsmedelskedjan bör arbeta för livsmedelsstrategins uppfyllnad. För att lyckas med livsmedelsstrategin krävs enligt motionärerna en tydlig organisation med en ansvarsfördelning där det tydligt framgår att alla myndigheter som på något sätt hanterar livsmedelskedjan ska arbeta stödjande och säkerställa att målen nås. En livsmedelsstrategi som skapar bättre förutsättningar för lönsamma och konkurrenskraftiga företag som producerar och levererar hållbara livsmedel efterfrågas i kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 1. Den svenska livsmedelsproduktionen behöver öka och få förutsättningar att växa. Motionärerna vill därför ta fram en nationell livsmedelsstrategi som gör skillnad. De betonar även i yrkande 2 betydelsen av att lyfta hela livsmedelskedjan, inklusive konsumentperspektivet, vid formandet av en livsmedelsstrategi. I yrkande 23 framhålls betydelsen av Matlandet . Motionärerna anför att det är mycket viktigt att det arbete som genomfördes i satsningen på Matlandet även ligger till grund för livsmedelsstrategin så att den kunskap, de erfarenheter och det engagemang för svensk mat som Matlandet bidrog till inte går förlorat. Enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 10 bör man fortsätta att arbeta för en långsiktig svensk livsmedelsstrategi där förslag införlivas i strategin. Motionärerna menar att en fortsatt tillbakagång för det svenska jordbruket, likt den som skett sedan EU-inträdet, skulle kunna leda till 20 000 förlorade jobb direkt kopplade till näringen och ytterligare 20 000–25 000 förlorade arbetstillfällen inom branscher som är indirekt påverkade av utvecklingen för de gröna näringarna. Även i motion 2016/17:2715 av och (båda M) påtalas behovet av en långsiktig livsmedelsstrategi och ett förverkligande av förslag. Regeringen har presenterat en handlingsplan som anger hur regeringen avser att arbeta för att målen och visionen i livsmedelsstrategin ska uppnås, Regeringens handlingsplan: En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (N2017/00647/KOM). Handlingsplanen, som gäller , omfattar konkreta insatser för att uppnå strategins målsättningar i form av åtgärder och uppdrag. Åtgärderna i handlingsplanen är de åtgärder som regeringen vidtar, och utgör strategiska satsningar för att nå målen för livsmedelsstrategin. I handlingsplanen betonas att ett långsiktigt och framgångsrikt genomförande av strategin förutsätter en kraftsamling och ett fortsatt engagemang från livsmedelskedjans aktörer. Vidare anförs att dialog, samarbete och utbyte av erfarenheter mellan olika aktörer, och mellan dessa och regeringen, är en förutsättning för genomförandet. Som en del av genomförandet av livsmedelsstrategin har landsbygdsminister bjudit in till ett nationellt råd. I rådet ingår representanter från bransch- och intresseorganisationer från hela kedjan, och landsbygdsministern leder rådet. Enligt uppgifter från kommer strategiskt viktiga frågor och åtgärder att diskuteras under mötena med rådet, detta för att bättre kunna ta itu med de utmaningar och utnyttja de möjligheter som livsmedelskedjan står inför. Mötena kommer vidare att ge inbjudna aktörer tillfälle att berätta om de insatser som görs. Inom Närings-departementet har ett sekretariat etablerats för strategins genomförande. I fråga om uppföljning och utvärdering har regeringen gett i uppdrag att löpande följa och utvärdera genomförandet av livsmedelsstrategin (N2017/01029/SUN). I uppdraget ingår att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Utgångspunkten för förslagen är målen och de bedömningar som regeringen gör i propositionen. Uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin ska göras med en fördjupad analys . får för uppdragets genomförande –2019. När det gäller den tidigare satsningen – det nya matlandet anförde landsbygdsminister i svaret på en skriftlig fråga om livsmedelsexport (fr. 2016/17:751) att satsningen utgjorde en god början på arbetet med att stärka den svenska livsmedelskedjan. Vidare anfördes att regeringens handlingsplan kommer att uppdateras och givetvis påverkas av framtida regeringar. Målen för strategin kommer dock att ligga fast och ge en tydlig inriktning för kommande insatser. Som redovisats ovan föreslår regeringen en livsmedelsstrategi som ska främja en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelsproduktion i . Livsmedelsstrategin ska enligt regeringen ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska formas . Som utskottet även noterat tidigare omfattar strategin hela värdekedjan, från primärproduktion till konsument. Vidare noterar utskottet att arbetet med livsmedelsstrategin har föregåtts av en bred och omfattande förankring. De synpunkter och förslag som har inkommit under processen har i likhet med slutbetänkande utgjort viktiga underlag för propositionen och framtagandet av den svenska livsmedelsstrategin. Med det anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:2010 (C) yrkandena 1, 2 och 23, 2016/17:2446 (SD) yrkande 10 och 2016/17:2715 (M) kan lämnas utan vidare åtgärd. Vidare konstaterar utskottet att landsbygdsminister har bjudit in till ett nationellt råd som en del av genomförandet av strategin. Det nationella rådet ska diskutera strategiskt viktiga frågor, och i rådet ingår representanter från bransch- och intresseorganisationer från hela livsmedelskedjan. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett framgångsrikt genomförande av strategin förutsätter engagemang, inte bara från regeringen och berörda myndigheter, utan även från livsmedelskedjans företag, organisationer och intressenter. Utskottet noterar särskilt att berörda myndigheter redan fått ett flertal uppdrag om att genomföra åtgärder inom ramen för livsmedelsstrategin. Som regeringen framhåller är det även viktigt med en ändamålsenlig uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Mot denna bakgrund kan man se det uppdrag som fått att löpande följa och utvärdera genomförandet. I uppdraget ingår att formulera relevanta indikatorer för uppföljning och utvärdering av livsmedelsstrategin. Med det anförda finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 8, 2016/17:3618 (C) yrkandena 7, 8 och 29 samt 2016/17:3620 (M) yrkande 8. Motionerna kan lämnas utan vidare åtgärd. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Utskottets förslag i korthet bifaller motionsyrkanden om att säkerställa generellt goda företagsvillkor i hela . avslår motionsyrkanden om hur strategins mål ska uppnås, om en konkurrenskraftig livsmedelskedja, om lokala kontrakt, om startup-företag, om flexibla anställningsformer, om omprövning av svenska särkrav, om genomförandet av EU-lagstiftning och om skatter och avgifter. Jämför reservation 5 (S, MP, V), 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (KD), 10 (M, SD, C), 11 (M), 12 (SD), 13 (C), 14 (L) och 15 (KD). En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja I propositionen föreslås att målet för det strategiska området Regler och villkor ska vara att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Regeringen gör även bedömningen att regler och andra styrmedel som berör livsmedelskedjans företag bör utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan samt att arbetet med att förenkla för företagen även i fortsättningen bör ges hög prioritet. Vidare framhålls att skillnader i regler och villkor mellan medlemsländer skapar olika förutsättningar för företagen att konkurrera på den gemensamma marknaden. Arbetskraftskostnaden och beskattning av produktionsmedel, t.ex. energi- och koldioxidskatt på diesel, bekämpningsmedelsskatt och handelsgödselskatt är några exempel som i hög grad påverkar konkurrenssituationen. Det anges att ekonomiska styrmedel som regel beslutas på nationell nivå, men att ramverket för ekonomiska styrmedel styrs av t.ex. och minimiskatteregler i syfte att begränsa riskerna för snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. Grunden för ekonomiska styrmedel i är således den gemensamma lagstiftningen i EU. Regeringen anser att nationella ekonomiska styrmedel som går utöver den gemensamma EU-nivån bör vara väl motiverade och noga prövas, bl.a. vad avser effekter på konkurrenskraften. Det konstateras även att de övergripande regelverken på jordbruks-, fiskeri- och livsmedelsområdena i huvudsak består av gemensam lagstiftning i EU. Regeringen anser att regelverkens påverkan på svenska företag måste beaktas när svenska ståndpunkter fastställs inför förhandlingar om lagstiftning i EU eller vid internationella avtal. Regeringen gör sammantaget bedömningen att regler och andra styrmedel när det gäller såväl nationell som EU-gemensam politik och internationella avtal så långt som möjligt ska utformas så att de stöder ökad produktivitet och konkurrenskraft i livsmedelskedjan. En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 1 bör generellt goda företagsvillkor säkerställas i hela . I motionen anförs att det måste finnas goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Regelverk som rör företag i primär- och livsmedelsproduktion är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det gör att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Även i kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 1 betonas att generellt goda företagsvillkor bör säkerställas i hela . Enligt motionärerna måste konkurrenskraften för livsmedelsföretag stärkas. Vidare anförs att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. På liknande sätt anförs i kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) att det måste finnas goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan, varför generellt goda företagsvillkor i hela måste säkerställas (yrkande 1). Vidare anförs att det är viktigt att slå vakt om flexibla anställningsformer såsom visstidsanställning (yrkande 22). Enligt motionärerna är livsmedelsbranschen i hög grad säsongsbetonad. Många livsmedelsrelaterade företag är därför beroende av tillfälligt anställd personal. Att slå vakt om flexibla arbetsformer, såsom möjligheten att kunna visstidsanställa och säsongsanställa, är därför viktigt för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. I yrkande 41 anförs att regeringen bör säkerställa att övertolkning undviks när genomförs i . Det anförs att regeringen vid genomförande av inte bör föreslå lagstiftning som går utöver det gemensamma regelverket. Även svenska myndigheter bör vid genomförande av inte övertolka den gemensamma lagstiftningen. En konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelsproduktion bör vara ledstjärnan. I yrkande 81 betonas behovet av att skapa goda förutsättningar för startup-företag som kan utveckla nya och innovativa matidéer. I kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del framhålls behovet av att säkra generellt goda företagsvillkor. Motionärerna anför att konkurrenskraften för livsmedelsföretag måste stärkas. Vidare anges att nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för de svenska företagen. Därför ska nationella, mer långtgående regler alltid vara väl motiverade och prövas noga. Motionärerna vill att den svenska livsmedelsproduktionen ökar. I fråga om inriktningen för hur målen för livsmedelsstrategin ska uppnås (yrkande 7) anges bl.a. att fokus måste vara hur de svenska livsmedelsproducenternas konkurrensvillkor kan förbättras, både i primärledet och i förädlingsledet. I motionen anförs som exempel att öka möjligheterna till export, lätta på regelbördan, förenkla kontroller och administration samt uppmuntra fler konsumenter att välja högkvalitativa livsmedel producerade under goda villkor. I yrkande 10 betonas att myndigheterna vid genomförandet av EU-direktiv eller tillämpningen av EU-förordningar ska genomföra dem på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt. Det anförs att det svenska genomförandet av EU-regler har en tendens att bli onödigt strikt och ofta orsakar försämrad konkurrenskraft för livsmedelssektorn. Motionärerna föreslår därför att det i instruktionerna till samtliga berörda myndigheter ska framgå att myndigheterna vid genomförandet av EU-direktiv eller tillämpning av EU-förordningar ska göra det på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt för berörda näringar. Enligt partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 19 bör konkurrenskraften inom de gröna näringarna stärkas. Många delar av de gröna näringarna står inför akuta utmaningar. Det gäller inte minst bönderna, som måste ges större möjlighet att vara konkurrenskraftiga genom sänkta kostnader och enklare regler. Enligt kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 22 bör småskaliga livsmedelsföretag på landsbygden främjas. Med satsningar på svenska livsmedel kan fler jobb skapas, turism och upplevelser kan utvecklas och flera olika former av verksamheter på landsbygden kan möjliggöras. För att hela landet ska växa behövs enligt motionärerna regelförenklingar för lantbruk och fiske samt fortsatta satsningar på som matland. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1 betonas att man bör verka för ett svenskt konkurrenskraftigt jordbruk. I motionen anförs att en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald är ett livskraftigt jordbruk. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram; det finns bara kvar om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. Enligt kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 5 bör berörda myndigheter utveckla instrument och riktlinjer så att lokala kontrakt kan spridas och initieras över hela landet. Att sluta lokala kontrakt är enligt motionärerna ett sätt att uppvärdera landsbygden och tjänsterna från landsbygdsföretagen. För att utveckla och bevara svenska livsmedel bör lokala kontrakt uppmuntras mellan handlare på orten, konsument och producent. I syfte att tillåta större flexibilitet anförs i kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 4 att svenska, mer långtgående särkrav för primär- och livsmedelsproduktionen med jämna mellanrum bör prövas och vid behov ändras i förhållande till rådande marknadssituation. Motionärerna anför att alla nationella regler som är mer långtgående och som ställer högre krav än det EU-gemensamma regelverket riskerar att hämma de svenska företagens konkurrenskraft. (C) anför i motion 2016/17:1190 att man inom flera områden bör se över hur den agrara näringen kan stödjas. Det anges att vi behöver stärka som lantbruksnation och ge de producenter, som i förlängningen även inkluderar binäringar som är beroende av det svenska jord- och skogsbruket, bättre förutsättningar i form av stöd och rättvisa konkurrensvillkor. Enligt motion 2016/17:2008 av och (båda C) måste den kommande livsmedelsstrategin innehålla offensiva tillväxtmål, lägre skatter och kraftiga regelförenklingar. För att den svenska livsmedelsproduktionen ska börja växa till måste staten sätta upp tydliga tillväxtmål, skattetrycket måste anpassas i EU-riktning eller lägre, och detaljerade lagkrav måste förenklas. I motion 2016/17:2078 av (M) anförs att effektiviseringar ständigt måste genomföras för att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. Det föreslås därför att man ser över hur det svenska lantbrukets konkurrenskraft kan stärkas. Enligt motion 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 1 bör det finnas satsningar på ett konkurrenskraftigt jordbruk, en växande turistnäring och en stark livsmedelsindustri som gynnar hela landet för att stärka skånskt jordbruks konkurrenskraft. (M) anför i motion 2016/17:2936 yrkande 1 att tillväxten i och bör främjas. I motionen anförs att den ekonomiska tillväxten kan stärkas och fler arbetstillfällen skapas om jordbruket och livsmedelsindustrin i och resten av ständigt utvecklas. Även i motion 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 1 förordas att tillväxten i och bör främjas. I motion 2016/17:3075 av (C) föreslås att en svensk livsmedelsstrategi ska innehålla konkreta målsättningar med genomförbara åtgärdsförslag som stärker tillgången till och möjliggör ökad livsmedelsproduktion i hela landet. I kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3 betonas behovet av skatter och avgifter som främjar en konkurrenskraftig livsmedelssektor. Motionärerna vill bl.a. sänka skatten på diesel för lant- och skogsbruket till den nivå som råder i . Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som sina danska grannar, varför det är rimligt att skattenivån är densamma. Vidare anger motionärerna att de motsätter sig återinförandet av en skatt på handelsgödsel och ett införande av en vägslitageskatt. Även i kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23 framhålls behovet av att skatter och avgifter utformas så att en konkurrenskraftig livsmedelssektor främjas. Enligt motionärerna ska utgångspunkten i samband med utformningen av skatter och avgifter vara att främja en konkurrenskraftig livsmedelssektor. En gödselskatt ska därför inte införas. Vidare anges att konkurrenskraften inom livsmedelssektorn måste säkerställas och inte urholkas genom införandet av en vägslitageskatt eller avståndsbaserade avgifter. Slutligen påtalas att skattereglerna bör modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas i syfte att i sin tur underlätta generationsövergångar. Motionärerna i kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11 lyfter frågan om grön skatteväxling. De vill se mer av grön skatteväxling, vilket innebär sänkta skatter på jobb men höjda miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter. Det anförs att många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, som övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförseln av näringsämnen via gödsling. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är enligt motionen ett oroande miljöproblem. För att effektivisera och minska användningen av sådan gödsel föreslås att en läckageskatt införs. Vidare anges att subventioner till fossila bränslen måste tas bort i enlighet med klimatavtalet från . Det föreslås därför att dagens skattereduktioner vid användning av fossilt bränsle inom jord- och skogsbruket avskaffas. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 11 bör regeringen avbryta planerna på nya punktskatter på lantbruket . I motionen anförs att regeringen, om den menar allvar med att vilja stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk, borde utlova ett stopp för ytterligare punktskatter på svenskt lantbruk under den första strategiperioden till . I yrkande12 framhålls behovet av skatter och avgifter som främjar en konkurrenskraftig livsmedelssektor. En ökad återbetalning av dieselskatten med totalt mer än regeringens nuvarande återbetalning bör genomföras. Eftersom regeringen indexerat dieselskatten måste även återbetalningen indexeras för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Vidare anges att konkurrenskraften inom livsmedelssektorn måste säkerställas och inte urholkas genom införandet av en vägslitageskatt eller andra avståndsbaserade avgifter. I kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del betonas behovet av att säkra generellt goda företagsvillkor. I motionen anges att det är nödvändigt att minska den totala skatte- och kostnadsbördan i hela livsmedelskedjan, om målen för livsmedelsstrategin ska kunna nås till 2030. Det anges bl.a. att skatter på livsmedelssektorns nödvändiga insatsvaror, som diesel och handelsgödsel, hämmar dess konkurrenskraft. En skatt på handelsgödsel ska därför inte införas. Vidare anges att motionärerna motsätter sig regeringens överindexering av drivmedelsskatterna. Det anförs även att ett införande av en kilometerskatt vore förödande för livsmedelssektorn och landsbygden. Slutligen anges att det finns en uppenbar risk att punktskatter på enskilda livsmedel främst skulle slå mot svenskproducerade produkter och därmed ytterligare försämra det svenska jordbrukets och den svenska livsmedelsproduktionens konkurrenskraft.