bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Utskottet konstaterar vidare att det i skrivelsen anges att regeringen verkar för att bolag med statligt ägande, när så är lämpligt, genomför konsekvensanalyser för att bedöma och hantera betydande risker i fråga om mänskliga rättigheter. För bolag med statligt ägande använder en hållbarhetsanalys som belyser relevanta områden inom hållbart företagande. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen och uppföljningen av bolagen, inklusive vid nominering av styrelseledamöter. När det gäller EKN och SEK kan utskottet konstatera att dessa i sina kreditbedömningar ska ta hänsyn till förhållanden som miljö, korruption, mänskliga rättigheter och arbetsvillkor. EKN:s riktlinjer för miljö och socialt ansvar bygger på rekommendation om gemensamma förhållningssätt för miljö och social hänsyn vid statsstödda exportkrediter. SEK:s medlemmar lovar att anpassa sig efter tio principer inom mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och antikorruption. SEK uppmuntrar vidare sina kunder att bli medlemmar i samt rätta sig efter riktlinjer för multinationella företag. Utskottet understryker vikten av allt detta, särskilt i ljuset av att många svenska företag efterfrågar stöd från statliga aktörer vad gäller företagande på svåra marknader. I flera yrkanden framhålls att informationsteknologins utveckling är en central del i globaliseringen som medför både möjligheter och utmaningar. Utskottet konstaterar att digitaliseringen är en av de enskilt största förändringsfaktorerna i modern tid och påverkar alla delar av samhället. Utskottet anser att digitaliseringen skapar möjligheter att både utveckla social välfärd och bidra till en hållbar tillväxt. Utskottet framhåller att målet för internets utveckling ska vara ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter såsom personlig integritet. Utskottet påminner i detta sammanhang om betänkande 2014/15:UU15. I detta betänkande framhöll utskottet bl.a. att utvecklingen av den moderna informationsteknologin medför ökade möjligheter att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. Utskottet såg allvarligt på att det förekommer försök att begränsa yttrandefriheten på internet genom lagstiftning, övervakning och censur eller att nätanvändning störs eller nätet stängs ned. Utskottet utgick från att även fortsättningsvis kommer att vara en pådrivande kraft för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna på internet. Utskottets uppfattning kvarstår. Med internets växande betydelse ökar intresset för internets globala förvaltning. Tilldelningen av domännamn och IP-nummer styrs av for Assigned Names and Numbers (Icann) i en modell av flerpartssamverkan där representanter för länder, näringsliv och civilsamhället lämnar råd till Icann som fattar beslut om tilldelning av toppdomäner. deltar genom representation i Icanns mellanstatliga rådgivande kommitté (GAC). En fråga som en del länder driver är om internet globalt ska fortsätta att användas i flerpartssamverkan eller övergå till en enbart mellanstatlig modell. Utskottet anser att det är viktigt att verka för att flerpartssamverkan i olika internationella forum ska stärkas. Utskottet framhåller att deltagande i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet är viktigt. Utskottet påminner i detta sammanhang om att EU har en cybersäkerhetsstrategi som berör såväl EU-interna som externa aspekter av internetrelaterade frågor och lyfter fram EU:s vision och principer för hur unionens centrala värderingar och intressen ska tydliggöras och tillvaratas inom cyberområdet. Mänskliga rättigheter på nätet, it-säkerhet, it-brottslighet, industri- och handelsrelaterade frågor liksom utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik inom cyberområdet är viktiga delar av strategin. antogs även rådsslutsslutsatser om en europeisk cyberdiplomati. EU genomför regelbundna strategiska cyberdialoger med bl.a. , , , och . EU arbetar även kontinuerligt med att inkludera cyberfrågor inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Cybersäkerhet lyfts även fram i EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:2993 (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 (M) yrkande 30 och yrkande 32 i denna del, 2016/17:2768 (M) yrkandena 31 och 33 samt yrkande 35 i denna del, 2015/16:1936 (KD) yrkande 9, 2016/17:3206 (KD) yrkande 22 och 2016/17:33 (V) yrkandena 9–11. Utskottet konstaterar att frågor om anständiga arbetsvillkor och rättigheter i arbetslivet är viktiga komponenter i genomförandet av Agenda 2030. Enligt utskottet är sysselsättning en brygga mellan ekonomisk utveckling och minskad fattigdom. Produktiva arbeten för kvinnor och män under anständiga arbetsvillkor bidrar till en inkluderande och hållbar ekonomisk utveckling. Utskottet påminner om betänkande 2010/11:UU15 där utskottet bl.a. välkomnade att stöder Internationella arbetsorganisationens () arbete för universell ratifikation och uppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner. Utskottet anser att även i fortsättningen ska vara pådrivande internationellt i frågor om anständig och produktiv sysselsättning, inte minst genom . Utskottet stöder regeringens ambition att arbeta för internationella handelsavtal som främjar globala normer och framför allt kärnkonventionerna. Utskottet konstaterar vidare att det är viktigt att motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare som kommer till . Utskottet konstaterar att regeringen har tagit initiativ till en Global . Initiativet strävar efter att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och länders regeringar för att förbättra anställningsvillkor och produktivitet utifrån premissen att väl fungerande arbetsmarknadsrelationer och anständiga arbeten bidrar till ökad jämlikhet och en inkluderande ekonomisk utveckling. Då kan globaliseringens fördelar komma arbetare, företag och samhällen till del. Till grund för Global ligger en deklaration som länder, företag, fackföreningar och andra organisationer inbjuds att associera sig med. Initiativet lanserades formellt tillsammans med och i . Som nämnts ovan inkluderar de internationella riktlinjerna för hållbart företagande riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, kärnkonventioner och trepartsdeklarationer och Agenda 2030. I likhet med näringsutskottet i betänkande 2015/16:NU12 vill utskottet i detta sammanhang lyfta fram den sociala dimensionen av hållbart företagande, som inkluderar bl.a. anständiga arbetsvillkor, respekt för mänskliga rättigheter och jämställdhet. Utskottet instämmer med näringsutskottet att det är av stor vikt för ett företags anställda att mänskliga rättigheter beaktas i arbetslivet. Utskottet påminner också om att det i sitt yttrande till näringsutskottet med anledning av skrivelse 2015/16:69 (2015/16:UU4y) bl.a. välkomnade att lanserat en handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter i syfte att nationellt genomföra FN:s vägledande principer på detta område. FN:s vägledande principer lyfts även fram i EU:s agenda för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019 (EU Action Plan on Human Rights and Democracy). Utskottet konstaterar vidare att det i skrivelsen framgår att regeringen har för avsikt att följa upp genomförandet av både den nationella handlingsplanen och skrivelse 2015/16:69 Politik för hållbart företagande samt höja kunskapen på om bl.a. FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Utskottet instämmer avslutningsvis med motionärerna i att globaliseringen kan bidra till att vissa människor hamnar i en långvarig arbetslöshet och ekonomisk utsatthet. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att regeringen i skrivelsen bl.a. anger att den avser att aktivt medverka i en internationell och global dialog om grundläggande socialt skydd. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2014/15:2993 (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 (M) yrkande 31 och yrkande 32 i denna del, 2016/17:2768 (M) yrkande 32 och yrkande 35 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om migration med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservationerna 15 (M) och 16 (V). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 10 i Agenda (Minska ojämlikheten inom och mellan länder). Flyktingströmmar, migration och utveckling anges som ett exempel på PGU-område under detta mål. Exemplen på resultatmål inom PGU-området utgörs bl.a. av att bidra till en förtroendefull global dialog på migrationsområdet, inklusive när det gäller migration och utveckling, och att verka för att alla EU:s medlemsstater solidariskt vidarebosätter flyktingar och skyddsbehövande i samarbete med (s. 30–32). I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 19 konstateras att antalet människor på flykt är det högsta sedan . Det anförs att den snabba befolkningstillväxten i kombination med klimatförändringar kan leda till nya konflikter och flyktingströmmar. Detta upprepas i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 20. I den sistnämnda motionen anförs dessutom att och EU står inför stora utmaningar när det gäller migrationsströmmar och att det därför är nödvändigt att utveckla nya metoder för att minska sårbarheten inför migrationsrörelser som riskerar att skapa politisk oro och orsaka spänningar inom EU och i EU:s relation mer tredje land. I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås att regeringen ska stå fast att inte använder bistånd som påtryckningsmedel inom migrationspolitiken. I yrkande 13 anförs att regeringen bör verka för en förändring av OECD-Dac:s regler så att de inte tillåter avräkningar från biståndet för mottagande av flyktingar. Inför högnivåmötet om flykting- och migrationsströmmar i presenterade generalsekreteraren en rapport i vilken det anges att antalet migranter och flyktingar i världen sammantaget uppgick till 244 miljoner. I rapporten anges vidare att migrationen även i fortsättningen kommer att vara omfattande, och eventuellt tillta ytterligare, till följd av bl.a. väpnade konflikter, fattigdom, klimatförändringar och naturkatastrofer. Om proportionen mellan internationella migranter och världens befolkning förblir densamma som antas antalet migranter och flyktingar sammantaget uppgå till 321 miljoner 2050, enligt rapporten. Utskottet konstaterar att har tagit ett stort globalt ansvar när det gäller hanteringen av flyktingströmmarna. Utskottet konstaterar vidare att är en betydande givare när det gäller både utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd. Utskottet välkomnar utfallet av FN:s och toppmöten den 19 respektive . I samband med antogs en deklaration som bl.a. framhåller vikten av internationellt samarbete för att hantera flykting- och migrationsströmmar på ett humant sätt och i överensstämmelse med internationell rätt och de mänskliga rättigheterna. Det anges även att grundorsakerna till ofrivillig migration måste hanteras genom konfliktförebyggande åtgärder, konfliktlösning, fredsbyggande och insatser som främjar socioekonomisk utveckling. Vidare aviseras att en mellanstatlig förhandlingsprocess ska initieras och utmynna i en global överenskommelse om en säker, ordnad och reguljär migration. När det gäller flyktingar bekräftas att grunden för den internationella skyddsregimen är flyktingkonvention och dess protokoll . UNHCR ges i uppdrag att utveckla ett förslag till en global överenskommelse (Global Compact) inför FN:s generalförsamlings möte . I det gemensamma uttalandet från toppmötet om flyktingar , där var medarrangör, betonas att det humanitära biståndet måste öka och möjligheterna för vidarebosättning och andra lagliga vägar till tredje land måste vidgas. Utskottet välkomnar att det framgår av skrivelsen att ska bidra till en förtroendefull global dialog på migrationsområdet, inklusive när det gäller migration och utveckling, och utgår från att kommer att spela en konstruktiv och aktiv roll i uppföljningen av högnivåmötena. Enligt vad utskottet fått veta kommer tillsammans med andra stater att driva frågor om en förbättrad global ansvarsfördelning, samverkan och styrning när det gäller migration. kommer att lyfta fram behoven av att undanröja grundorsaker till att människor tvingas fly. Regeringen kommer även att verka för att stater genomför migrationsrelaterade åtaganden i Agenda för hållbar utveckling. Detta innebär bl.a. att underlätta säker, ordnad, reglerad och ansvarsfull migration med respekt för mänskliga rättigheter, och en human behandling av migranter. Regeringen kommer även att lyfta fram behovet av att främja migrationens utvecklingseffekter. Utskottet anser att ett förstärkt och konstruktivt samarbete såväl inom EU som globalt är grundstenar i en långsiktigt hållbar migrationspolitik. Fler länder måste förmås att ta ansvar för att hitta hållbara lösningar på hur migrations- och flyktingsituationen bättre kan hanteras. EU:s framtida asylsystem ska vara hållbart, värna asylrätten och uppnå en jämnare fördelning av asylsökande mellan medlemsstaterna. Enskilda medlemsstater ska i vissa delar kunna ha en mer generös inställning än den som EU har som helhet. När det gäller den externa dimensionen av EU:s migrationspolitik konstaterar utskottet att kommissionen presenterade ett meddelande om en ny partnerskapsram med tredjeländer inom den europeiska migrationsagendan (KOM(2016) 385). Det framgår av regeringens ställningstagande med anledning av EU:s förslag till ny partnerskapsram med tredjeländer (fakta-PM 2015/16:FPM112) att regeringen anser att det är viktigt att EU får till stånd ett bättre återvändande för att säkerställa den framtida gemensamma asyl- och migrationspolitiken och värna . Regeringen står bakom initiativet till en skräddarsydd ansats för att främja samarbetet om migration med specifika tredjeländer, i syfte att uppnå ett mer effektivt återtagande. Regeringen anser inte att ett generellt villkorande av bistånd kopplat till frågan om återtagande vore en ändamålsenlig metod; detta skulle kunna verka kontraproduktivt. I enlighet med slutsatser som EU antagit, där främst principerna om ett effektivt utvecklingssamarbete och principen om mer för mer tillämpas, kan bistånd användas som grund för att medvetandegöra tredjeländer om vikten av att få till stånd ett väl fungerande samarbete om återtagande. I likhet med i betänkande 2016/17:UU2 vill utskottet ange att det inte har några invändningar mot detta ställningstagande från regeringen, men vill i sammanhanget påminna om att syftet med det svenska biståndet är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Det framgick också av statssekreterare föredragning för utskottet inför ministerrådet om utveckling att regeringens uppfattning är att de landpaket (s.k. compacts) som utarbetas inom partnerskapsramen för tredjeländer ska vara samstämmiga med det långsiktiga utvecklingsarbetet. I likhet med i betänkande 2016/17:UU2 välkomnar utskottet att regeringen understryker att ODA-medel måste användas i enlighet såväl med /Dacs kriterier som med principerna om biståndseffektivitet. När det gäller yrkandet om att regeringen bör verka för en förändring av /Dacs regelverk för att förhindra att avräkningar från biståndsramen finansierar flyktingmottagande vill utskottet referera till betänkande 2016/17:UU2. I detta betänkande framhåller utskottet bl.a. att ska utgå från och värna definition av bistånd. Det anges att avräkningar från biståndsramen har gjorts . Avräkningarna omfattar framför allt kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer, det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget och de delar av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader som avser utvecklingssamarbete. Avräkningarnas andel av biståndsramen har varierat som en trendmässig ökning kan noteras. Det anges vidare att det inom /Dac har inrättats en tillfällig arbetsgrupp med uppgift att dels lämna förslag på hur biståndet i samband med flyktingkriser kan förbättras, dels tydliggöra hur kostnader för asylmottagande i givarlandet ska rapporteras till /Dac. Arbetsgruppen ska presentera sina förslag för /Dacs biståndsministermöte, troligen /18. Vidare anges i betänkande 2016/17:UU2 att i rapporten förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering (RiR 2016:17) har granskat om regeringen, och Sida hanterar osäker finansiering så att svensk biståndsverksamhet ges förutsättningar att vara förutsägbar och långsiktig. Det anges att utskottet kommer att återkomma till frågan om avräkningar när regeringen i en skrivelse till ska redovisa sina åtgärder med anledning av granskning. I avvaktan på detta påminner utskottet i betänkandet om sitt tidigare uttalande att stora förändringar av anslagsnivåerna under pågående budgetår riskerar att försämra effektiviteten i biståndet. Det försvårar också arbete med att granska regeringens budget som helhet och påverkar politikens inriktning. överlämnade regeringen skrivelse 2016/17:64 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet till . Skrivelsen behandlas i betänkande 2016/17:UU8. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:2971 (M) yrkande 19, 2016/17:33 (V) yrkandena 12 och 13 och 2016/17:2768 (M) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om utsläpp av växthusgaser med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 17 (V). I skrivelsen sammanfattas innebörden av mål 13 i Agenda (Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och deras konsekvenser). Klimat och utveckling anges som ett exempel på PGU-område under detta mål. Exemplen på resultatmål inom PGU-området handlar bl.a. om åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, kapacitetsuppbyggnad och tekniköverföring samt katastrofriskreducering (s. 40–41). I kommittémotion 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 14 anförs att regeringen bör ge i uppdrag att som komplement till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. Sammanfattning av miljö- och jordbruksutskottets yttrande (2016/17:MJU2y) I miljö- och jordbruksutskottets yttrande refereras till regeringens skrivelse där det framgår att regeringen, i enlighet med generationsmålet, vill minska den svenska konsumtionens negativa miljöpåverkan globalt, inklusive i utvecklingsländer. Svensk konsumtion påverkar rättvis och hållbar global utveckling. Det ekologiska fotavtrycket från svenskars konsumtion ökar och ligger på en nivå som inte är förenlig med en långsiktigt hållbar global utveckling inom de planetära gränserna. Utskottet refererar vidare till regeringens strategi för hållbar konsumtion som inbegriper åtgärder för att underlätta för enskilda konsumenter att konsumera mer hållbart. Strategin kommer att vara en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att genomföra generationsmålet och FN:s tioåriga ramverk för hållbar konsumtion och produktion. I yttrandet anges att miljö- och jordbruksutskottet har behandlat frågan om konsumtionsbaserade utsläpp, bl.a. i betänkande 2015/16:MJU20 och i betänkande 2014/15:MJU13. I det förstnämnda betänkandet redovisas bl.a. att Miljömålsberedningen i sitt delbetänkande (SOU 2016:21) bedömt att den svenska konsumtionen medför betydande utsläpp av växthusgaser och att bör överväga alla möjligheter att minska denna påverkan på miljön. Miljömålsberedningen framhåller att för att uppfylla generationsmålet när det gäller målet Begränsad klimatpåverkan behövs det även strategier och åtgärder för att främja en mer hållbar konsumtion i . Vidare anförs i betänkandet bl.a. att beredningen bedömt att det långsiktiga utsläppsmålet bör reserveras för de territoriella utsläpp som har ansvar för inom ramen för och vårt medlemskap i , detta mot bakgrund av de svårigheter beredningen pekat på när det gäller mätbarhet, beroendet av utsläppsutvecklingen i omvärlden och frågans komplexitet i övrigt. Beredningen pekar på vikten av att i enlighet med generationsmålet utveckla åtgärder och strategier för att motverka utsläpp från konsumtionen. I betänkande 2014/15:MJU13 anförde miljö- och jordbruksutskottet bl.a. att det delar regeringens uppfattning att de utsläpp som sker i andra länder och som orsakas av svensk konsumtion i ökad utsträckning behöver följas upp och analyseras för att ge en bättre förståelse för hur vår livsstil och konsumtion påverkar klimatet. När det gäller bokföring och rapportering anförde utskottet vidare att de industrialiserade länderna enligt och Kyotoprotokollet är skyldiga att inventera och beräkna hur stora utsläpp av växthusgaser som sker inom respektive land. Detta ska rapporteras enligt detaljerade rapporteringsriktlinjer. genomför rapportering enligt det generella format som FN efterfrågar i rapporteringsriktlinjerna. Utskottet anser att de konsumtionsbaserade utsläppen behöver uppmärksammas och att åtgärder behövs både i , i EU och internationellt för att de globala utsläppen ska minska. I miljö- och jordbruksutskottets yttrande anges vidare att utskottet vidhåller sin uppfattning att de utsläpp som sker i andra länder på grund av svensk konsumtion i ökad utsträckning behöver följas upp, analyseras och leda till att åtgärder vidtas. Utskottet ser positivt på att regeringen tagit fram en strategi för hållbar konsumtion som kan bidra till uppmärksamhet kring konsumtionens konsekvenser i och i andra länder. Utskottet noterar också att arbete pågår när det gäller metoder och indikatorer för beräkningar av utsläpp från konsumtion. Utskottet anser att motion 2016/17:33 yrkande 14 kan avstyrkas av utrikesutskottet. I yttrandet finns en avvikande mening (V) där det anförs att regeringen bör ge i uppdrag att till sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även rapportera de konsumtionsbaserade utsläppen. I yttrandet finns även ett särskilt yttrande (SD). Utskottet vill inledningsvis påminna om betänkande 2014/15:UU8 där utskottet lyfte fram klimathotet som vår tids ödesfråga. I betänkandet framhöll utskottet att mänskligheten fortfarande har möjlighet att mildra klimatförändringarnas negativa konsekvenser genom att besluta om utsläppsminskningar och anpassningsåtgärder. Utskottet välkomnar att världens länder vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte (COP 21) i enades om ett nytt globalt och rättsligt bindande klimatavtal (). I miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2016/17:MJU6 godkände att kunde ratificera . Utskottet konstaterar att bygger på och vidareutvecklar det gällande internationella ramverket inom klimatområdet och stärker genomförandet av klimatkonventionen. Både folkrättsligt och politiskt representerar , tillsammans med klimatkonventionen, ett ramverk för framtida globala klimatinsatser. har världen ett globalt klimatavtal där alla länder åtar sig att bidra med allt ambitiösare åtaganden utifrån ansvar, förmåga och nationella förutsättningar. ger ett rättsligt bindande ramverk. Enligt avtalet ska den globala uppvärmningen hållas långt och ansträngningar göras för att hålla ökningen jämfört med förindustriell nivå. I likhet med vad som anfördes i betänkande 2014/15:UU8 utgår utskottet från att och EU även i fortsättningen är ledande i det internationella klimatarbetet och förutsätter att och EU även efter klimatmötet i aktivt säkerställer att klimatfrågan står högt upp på den utrikespolitiska dagordningen och tas upp inom ramen för alla relevanta internationella och bilaterala samarbeten. I linje med detta välkomnar utskottet att det i skrivelsen anges att ska gå före i klimatfrågan och driva på för en ambitiös klimatpolitik inom EU. När det gäller yrkandet om rapportering av utsläpp av växthusgaser hänvisar utskottet till miljö- och jordbruksutskottets yttrande 2016/17:MJU2y. Utskottet instämmer med det som framförs i nämnda yttrande.