bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — (M) påpekar i motion 2016/17:1237 att tillgång till fungerande mobiltelefoni är en förutsättning för att kunna bo och verka i hela landet men att i många områden är täckningen fortfarande mycket bristfällig, inte minst i glesbygden. Motionären påminner om att mobiltelefonimarknaden domineras av fyra stora aktörer som var för sig ansvarar för de egna mobilmasterna. Mångfalden av aktörer har varit bra för eftersom den främjat konkurrensen och kunnat hålla nere priserna, vilket gynnat konsumenterna. Motionären anmärker dock att det också har medfört att på en ort där en typ av mobilabonnemang fungerar utmärkt är det helt omöjligt att utnyttja ett annat abonnemang. Ett sätt att öka mobiltäckningen för samtliga konsumenter är enligt motionären att operatörerna i högre grad än nyttjar varandras mobilmaster när de själva inte kan ge täckning till de egna kunderna. Motionären anser därför att regeringen bör se över vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta ett sådant mer effektivt utnyttjande av det svenska mobilnätet. och (båda S) understryker i motion 2016/17:1605 att en bra it-infrastruktur är avgörande för utveckling och tillväxt i landet. Motionärerna framhåller också att fler och fler tjänster och produkter görs tillgängliga på nätet och att detta med stor sannolikhet bara är början på utvecklingen. Snabb uppkoppling behövs i det offentliga rummet och inte bara i det egna hemmet. Det är viktigt enligt motionärerna att staten, utöver redan planerad utbyggnad, överväger kompletterande åtgärder, och de yrkar därför på att man i infrastrukturplaneringen studerar förutsättningarna för förbättrad mobiltäckning i hela landet. m.fl. (S) uppmärksammar i motion 2016/17:1647 de svårigheter som ibland uppstår när man vill få en väl fungerande bredbandsuppkoppling i glesbygden. Även om en rad bra åtgärder och satsningar har gjorts finns det enligt motionärerna flera problem med dagens regelverk. De nämner som exempel att mindre kommuner inte har resurser att hantera den administrativa börda som en ansökan om stöd för bredbandsutbyggnad innebär. Det finns också problem med den fasta stödprocenten och upplägget på olika bidrag, som innebär att pengarna inte alltid hamnar där de bäst behövs. Ett annat problem är att regelverket är det samma oavsett projektets omfattning. Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är angeläget att säkerställa att de resurser som satsas för utbyggnad av bredband används rätt och att de även kommer mindre kommuner och landsbygd till del. I motion 2016/17:1654 påtalar m.fl. (S) de svårigheter som det ibland innebär att få täckning för mobilen i glesbygd men även att få en tillfredsställande internetuppkoppling, trots de tekniska framsteg som gjorts . Motionärerna anför att de kommersiella aktörerna enbart bygger ut it-infrastrukturen i de områden där det är lönsamt, vilket drabbar glesbygdsbefolkningen, som varken kan räkna på marknaden eller kommunen. Mot denna bakgrund anser motionärerna att regeringen bör se över hur mobiltäckningen kan förbättras runt om i landet och även underlätta utbyggnaden av bredband i glesbygden genom kommunerna. I motion 2016/17:1690 uppmärksammar m.fl. (S) vad den snabba tekniska utvecklingen har inneburit för medborgarnas möjligheter till kommunikation, bildning och kulturupplevelser, vilket motionärerna också menar har gynnat demokratin. Tillgången till bredband är en viktig faktor för att stärka möjligheterna att leva, jobba och bo i olika delar av och därför måste tekniken göras tillgänglig i hela landet och den digitala klyftan slutas anser motionärerna. Av denna anledning bör man i infrastrukturplaneringen studera förutsättningarna för att ge tillgång till bredband i hela landet. m.fl. (S) understryker i motion 2016/17:1691 nödvändigheten av att ha tillgång till bredband i dagens samhälle, oavsett om man bor eller har företag i en stad eller på landsbygden. Hög hastighet i it-infrastrukturen är helt avgörande för utveckling och tillväxt i hela landet. Motionärerna framhåller att myndigheter och kommuner i allt större utsträckning kommunicerar med medborgarna genom internet och tillhandahåller olika slags tjänster digitalt. De uppmärksammar även att fungerande telefoni är en nödvändighet, inte bara i hemmet och för trygghetslarmen. Det är också ett viktigt arbetsmiljökrav för lant- och skogsarbetare och livsviktigt för exempelvis fjällräddare. För att möjliggöra tillväxt och utveckling i hela landet anser motionärerna därför att det är nödvändigt att det finns ett väl utbyggt bredband med hög kapacitet och fungerande telefoni. I motion 2016/17:2118 påminner och (båda M) i yrkande 1 om att har lagt fast ett mål om att alla företag och hushåll i ska ha tillgång till internethastigheter på över /s. Det är en viktig målsättning som även ska uppfylla. Enligt motionärerna finns det utmaningar på området eftersom många fortfarande inte har denna bredbandskapacitet och kvalitet i infrastrukturen, särskilt på landsbygden. Enligt bredbandsstrategi är målsättningen att av alla hushåll och företag ska ha tillgång till bredband om minst /s 2020, men motionärerna ser en risk att landsbygdens befolkning alltid kommer att återfinnas bland de som inte har /s även efter 2020. Därför är mål viktigt och regeringen bör därför se över möjligheterna att presentera en plan så att av alla hushåll och företag ska kunna erbjudas lägst /s 2020, vilket skulle vara i linje med förslag. Motionärerna lyfter även fram betydelsen av en välutbyggd bredbandsinfrastruktur och telefoni för att göra det möjligt för fler att bo kvar på landet. Det är också avgörande för besöksnäringen och tryggheten på landsbygden. Motionärerna drar en parallell till den nationella strategin som lades fast på bredbandsområdet och som de anser har varit framgångsrik och föreslår därför i yrkande 2 att regeringen bör få i uppdrag att utarbeta en motsvarande strategi för mobiltelefoni med krav på en skälig täckningsgrad som alla företag och hushåll i ska kunna få tillgång respektive 2020. I kommittémotion 2016/17:2225 yrkande 6 uppmärksammar m.fl. (SD) den växande betydelsen av en snabb och stabil internetuppkoppling både i arbetet och . Enligt motionärerna är internettillgänglighet ytterst en demokratifråga, och ett där alla medborgare inte har samma chans att delta i samhällsdebatten anser de vara skadligt och något som kan polarisera landsbygd och stad. Ambitionsnivån bredbandsstrategi om att av hushållen ska ha tillgång till snabbt bredband 2020 är inte tillräcklig, och sannolikt kommer landsbygden att vara kraftigt överrepresenterad bland de kvarvarande anser motionärerna. De ansluter sig till den parlamentariska landsbygdskommitténs ställningstagande och uppmanar därför regeringen att verka för att av befolkningen ska ha tillgång till snabbt bredband 2025. I kommittémotion 2016/17:2474 anför m.fl. (V) i yrkande 2 att behovet av snabba it-kommunikationer på landsbygden är stort men att marknadskrafterna inte räcker till för att bygga ut bredbandet eller mobilnäten i hela och att staten har ett ansvar i denna fråga. För att näringslivet ska kunna utvecklas och för att skapa goda boendemiljöer är dock en väl fungerande infrastruktur en av de viktigaste förutsättningarna. Motionärerna påminner om att bredbandsstrategi har ett ambitiöst bredbandsmål om att av alla hushåll ska ha en täckning på /s 2020. Dock saknas ett mål och planer för de sista av befolkning. Därför anser motionärerna att regeringen bör återkomma med förslag på hur hela befolkning ska kunna få tillgång till bra kommunikationer . m.fl. (C, M, L, KD) redogör i kommittémotion 2016/17:2649 för olika åtgärder till stöd för företagsklimatet, inte minst i glesbygd. Motionärerna anför att de generella insatserna på nationell nivå för jobb, utbildning och ett bättre företagsklimat behöver kombineras med regionala tillväxtinsatser. Bland de faktorer som stimulerar landsbygdens företagsutveckling anges möjligheten att koppla upp sig mot nätet och därför understryker motionärerna i yrkande 5 behovet av goda uppkopplings-förutsättningar för att underlätta för människor att arbeta i hela landet. I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) understryker motionärerna att tillgång till bredband med hög överföringshastighet är en förutsättning för att människor ska kunna driva företag, jobba och studera på distans. De påpekar emellertid att stora delar av landet fortfarande saknar tillgång till bredband och att utbyggnadstakten skiljer sig mycket åt. Mot denna bakgrund anser motionärerna i yrkande 9 att det är angeläget att regeringen fullföljer arbetet med bredbandsstrategin för att nå det uppsatta bredbandsmålet till 2020. I motionen uppmärksammas även landets krisberedskap och nödvändigheten av fungerande tele-kommunikationer. Motionärerna skriver i yrkande 14 att man behöver tydliggöra vem som är skyldig att se till att telekommunikationerna fungerar i hela landet. I kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C) påpekar motionärerna i yrkande 5 att antalet användningsområden för digitala kommunikationsenheter har ökat som en följd av den tekniska utvecklingen. Användarna efterfrågar ökad täckning och allt högre överföringshastighet för att kunna utnyttja internetbaserade tjänster överallt. Motionärerna framhåller att trådlös infrastruktur kan vara ett kostnadseffektivt sätt att nå ut till bostäder och verksamhetsställen i framför allt glesbefolkade områden och därmed utgöra ett komplement eller ett alternativ till fast fiber. Motionärerna anser bl.a. att en väl utbyggd infrastruktur för mobil telefoni och bredbandstjänster är en förutsättning för att företag ska kunna startas och växa även på landsbygden. Mot denna bakgrund anser motionärerna att det är avgörande att en väl fungerande infrastruktur i hela landet kommer alla till del. I kommittémotion 2016/17:3096 yrkande 2 lyfter och (båda C) fram ett antal genomgripande förändringar som påverkar dagens samhälle, inte minst digitaliseringen, och som bidragit till den ökade ekonomiska tillväxt som varit en förutsättning för ett ökat välstånd. Vid sidan av traditionell transportinfrastruktur är det motionärernas uppfattning att it och bredband möjliggör möten och utbyten som bidrar till samhällsutvecklingen och att det därför är angeläget att verka för bättre uppkopplingsförutsättningar för att kunna använda telefoni och bredband i hela landet. (L) uppmärksammar i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 18.2 de möjligheter som den digitala infrastrukturen i form av bredband innebär för möjligheten att främja tillväxt i hela landet. Motionären anser det därför angeläget att fortsätta verka för en bättre it-kapacitet i såväl städer som glesbygd. Dagens samhälle blir alltmer beroende av en väl fungerande it-infrastruktur och inget tyder på att beroendet kommer att minska. har ambitiösa mål för tillgången och kvaliteten på it-infrastrukturen, och med dagens snabba utvecklingstakt och ökande beroende av digitala tjänster är det angeläget att ha högt uppsatta mål för den framtida it-infrastrukturen. Enligt PTS senaste bredbandskartläggning hade av alla hushåll och företag i tillgång till bredband om minst /s. Det framgår vidare att av de som har möjlighet att köpa ett internetabonnemang med en hastighet på /s hade gjort så . Enligt PTS bredbandskartläggning 2015 saknade färre än 130 hushåll eller företag tillgång till någon form av bredband på sin fasta adress. Tillgången till bredband via Long Term Evolution (LTE) – även benämnt 4G – är också mycket god. Utbyggnadstakten har varit mycket hög – hade av befolkningen och arbetsställena tillgång till bredband via 4G. Motsvarande siffror visar att av landets hushåll och arbetsställen har sådan tillgång. Mot bakgrund av it-infrastrukturens stora betydelse har utskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor tagit fram rapporten  och (2016/17:RFR1), där ett antal centrala frågor på området behandlas. I rapporten konstaterar arbetsgruppen att tillgången till snabbt bredband i är bra i jämförelse med andra länder och att den snabba nätutbyggnaden gör att täckningen och kapaciteten blir allt bättre. Men man konstaterar också att skillnaderna inom landet är stora och att konsumenter fortfarande vittnar om att det på många ställen fungerar dåligt att ringa och surfa via näten. Dessutom förändras användarnas behov och krav snabbt. Med tanke på den snabba utvecklingen behandlar man också frågan om den infrastruktur som planeras kommer att motsvara framtidens behov och användarvanor. Enligt rapporten kommer framtidens it att präglas av ständig uppkoppling och av användare som kommer att producera stora mängder information, vilket ställer höga krav på kapacitet. Arbetsgruppen konstaterar vidare att haft ambitiösa mål för tillgång till och kvalitet på it-infrastrukturen men att det inte är självklart att målen för den framtida it-infrastrukturen är tillräckligt högt satta. Av rapporten framgår att forskningen visar tydliga samband mellan tillgång till bredband och ekonomisk tillväxt. Likaså visar forskningen på att den potentiella nyttan är mycket stor på lång sikt. Med utgångspunkt i studiens resultat framhåller utskottet därför särskilt behovet av tillgång till bredband med hög hastighet i hela landet. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet den nya bredbandsstrategi som regeringen beslutade . Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen presenterar en bredbandsstrategi med mål som omfattar hela . har utvecklingen, både när det gäller bredbandsutbyggnad och bredbandsanvändning, skett i mycket snabb takt. Enligt utskottets mening har det därför varit berättigat och nödvändigt att se över och vässa de mål om tillgång till bredband som gällt sedan den förra bredbandsstrategin beslutades. Önskemålen i flertalet av de motionsyrkanden som behandlas här vittnar också om detta behov. Regeringens ambitioner när det gäller täckning i hela landet är höga, vilket utskottet välkomnar. De nya målen innebär bl.a. att 2025 bör av befolkningen ha tillgång till bredband om minst 1 Gbit/s, vilket är tio gånger snabbare än målet i den förra bredbandsstrategin. Vidare bör ha tillgång till minst /s. I de allra flesta fall handlar det om hushåll som har 4G som bästa alternativ och som ligger i glesbygden. /s ger en uppkoppling som är cirka fem gånger snabbare än i den förra bredbandsstrategin och innebär en avsevärd uppgradering. Enligt regeringen är det ett mål som tar höjd för den utveckling digitaliseringen för med sig. Slutligen bör ha tillgång till minst /s, vilket i praktiken handlar om ca 10 000 personer som normalt sett har mycket långt till närmaste tätort och ofta saknar tillgång till 4G. De är hänvisade till det statliga åtagandet om /s, vilket i princip innebär att de inte kan ta del av privata eller offentliga tjänster på nätet. Genom målet om /s får de en bredbandsuppkoppling som är 30 gånger snabbare än dagens åtagande. Det kommer för många att innebära en väsentligt ökad livskvalitet och förenkla deras samhällsdeltagande. Genomförandet av en offensiv bredbandspolitik förutsätter insatser på flera områden. Regeringen identifierar i bredbandsstrategin ett antal pågående och nya aktiviteter inom tre strategiska områden som är centrala för att nå målen 20202025. För att öka utbyggnadstakten avser regeringen bl.a. att ge Bredbandsforum i uppdrag att utifrån utvärderingen av de regionala bredbandskoordinatorerna ge vägledning till kommunerna om hur de kan åstadkomma bredbandsutbyggnad på ett effektivt, samordnat och konkurrensneutralt sätt. Vidare avser regeringen att ge PTS i uppdrag att analysera, beskriva och sprida kunskap om vilka kvalitetsförbättringar, kostnadsbesparingar och annan konkret nytta bredbandstjänster ger användare i alla delar av landet. Utskottet välkomnar detta. uppföljning av den dåvarande bredbandsstrategin bedömde PTS att förutsättningarna var goda för att nå de uppsatta målen och att förutsättningarna dessutom hade förbättrats . Skälen som angavs var dels att marknaden i högre utsträckning än vad som förväntades 2014 hade lyckats möta den stora efterfrågan på fiberanslutningar hos framför allt småhusägare i tätort, dels att utväxlingen av bredbandsstöden i områden där det saknas marknadsmässiga förutsättningar varit god, i termer av fiberanslutna hushåll och företag. Mellan ökade tillgången till bredband om /s snabbare i glesbygd än i andra områden. Som en följd av detta bedömde myndigheten att det fanns goda möjligheter för att man skulle nå längre än vad som förväntades när det gällde mål om att alla i EU ska ha tillgång till internethastigheter på över /s. Utskottet vill förtydliga att den framtida kapaciteten i mobilnäten påverkas av en rad faktorer som är svåra att förutse, exempelvis hastigheten i operatörernas utrullning av LTE (4G), tillgången till och användning av frekvenser, teknikutveckling av mobiler m.m. Vad gäller mål om att alla ska ha tillgång till bredband på över /s gör PTS bedömningen att mobilnäten (särskilt 700-, 800- och 900 MHz-banden) har en mycket viktig roll, men även att VDSL (kopparnätet) kommer att bidra till måluppfyllelsen. Utskottet vill här uppmärksamma det regeringsuppdrag som PTS har att samla in och sammanställa länsstyrelsernas, kommuns samt berörda landstings och samverkansorgans rapportering av hur arbetet med att främja bredbandsutbyggnaden har genomförts. I den redovisning som överlämnades konstaterar PTS att arbetssätt, organisation och ambitionsnivå för att hantera de frågor som rör bredband, och som ligger inom länsstyrelsernas respektive regionernas ansvarsområden, skiljer sig åt. Av redovisningen framgår de aktiviteter och åtgärder som länen har vidtagit för att bidra till att målet om att ska ha bredband i världsklass nås. • Antalet län som har tagit fram en bredbandsstrategi fortsätter att öka. har samtliga 21 län angett att de hade en regional bredbandsstrategi på plats, jämfört med 17 län föregående år. Dessutom har 7 län uppdaterat sin strategi. • Flera län har medverkat i bredbandsstödsprojekt. Alla län har informerat om bredbandsstöd inom landsbygdsprogrammet och kunnat påverka regelverket. • Samtliga län har samverkat med kommuner och i ökad omfattning även med byalag och marknadsaktörer. • Man har tillsatt eller anställt bredbandskoordinatorer med placering på eller i regionen. Länen är positiva till detta och flera län håller på att ta fram nya sätt att samverka och hitta nya arbetssätt med bredbandskoordinatorerna. • I några län där efterfrågan är låg har aktiviteter för att stimulera efterfrågan på bredband genomförts. • Allt fler län har genomfört kartläggningar av fast infrastruktur, både befintlig och planerad. Ett problem är dock att den fasta kartläggningen i flera fall inte har uppdaterats. En positiv utveckling är att allt fler län tillsammans med kommunerna börjar kartlägga den mobila infrastrukturen och sätta upp mål för den. Enligt utskottets bedömning har det således skett en positiv utveckling vad gäller bredbandsutbyggnad i länen . Bredbandsfrågor tillmäts allt större betydelse på den regionala nivån och länens arbete med bredbandsfrågor har överlag utvecklats väsentligt , då PTS började följa upp utvecklingen i enlighet med regeringsuppdraget. Sammantaget visar redogörelserna på att hälften av länen har ett huvudsakligt fokus på stödmedel till bredbandsutbyggnad medan den andra hälften även har fokus på andra bredbandsfrågor. Regeringen vill avslutningsvis uppmärksamma att har inlett en granskning av digitala infrastruktur med fokus på bredbandsutbyggnaden. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . Granskningens syfte är att undersöka om regeringen på ett effektivt sätt har verkat för att uppnå det riksdagsbundna it-politiska målet för säkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer, dvs. dels om den har skapat förutsättningar för att ska ha ett bredband i världsklass, dels om den gjort det möjligt för alla hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster och service via bredband. framhåller att även om vid internationella jämförelser har en god bredbandstäckning och låga priser på bredband finns indikationer på bristande förutsättningar för marknaden att tillhandahålla bredband samt oönskade effekter av det statliga bredbandsstödet. Utskottet ser fram emot granskning med stort intresse. Mot bakgrund av vad som anförts ovan anser utskottet att här behandlade motionsyrkanden om att öka ambitionerna vad beträffar tillgången till bredband i hela landet är väl tillgodosedda. Utskottet avstyrker därför motionerna 2016/17:682 (M) yrkande 2, 2016/17:1119 (M) yrkandena 1, 2, 6 och 7, 2016/17:1647 (S), 2016/17:1654 (S) i denna del, 2016/17:1690 (S), 2016/17:1691 (S) i denna del, 2016/17:2118 (M) yrkande 1, 2016/17:2225 (SD) yrkande 6, 2016/17:2474 (V) yrkande 2, 2016/17:2649 (C, M, L, KD) yrkande 5, 2016/17:2659 (KD) yrkande 9, 2016/17:2970 (C) yrkande 5, 2016/17:3096 (C) yrkande 2 i denna del och 2016/17:3374 (L) yrkande 18.2. Regeringen framhåller i den nya bredbandsstrategin att det finns ett behov av att lyfta fram både roll- och ansvarsfördelningen mellan olika aktörer när det gäller bredbandsutbyggnad och individers och myndigheters betydelse för att bättre matcha utbud och efterfrågan. Utskottet delar denna uppfattning och påminner i sammanhanget om att den lösning som valts i och som det råder stor enighet om är att det är marknaden som står för huvuddelen av investeringarna i bredbandsinfrastrukturen. Utskottet konstaterar också att investeringstakten har ökat . Enligt PTS rapport av regeringens bredbandsstrategi uppgick investeringarna av marknadens aktörer till , vilket är en ökning med före. Det finns dock områden i glesbygden och på landsbygden där marknaden inte planerar att bygga ut på egen hand, och därför har staten avsatt och möjliggjort stöd till bredbandsutbyggnad som kan användas i dessa områden. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen gör bedömningen att det fortfarande behövs samverkan och samordning mellan inblandade aktörer för att främja en effektiv utbyggnad av bredband i hela landet, och av denna anledning fortsätter Bredbandsforum sin verksamhet på nationell nivå. På regional nivå är bredbandskoordinatorernas arbete ett viktigt led i att verka för att målen i regeringens bredbandsstrategi nås. Utskottet påminner om att regeringen i budgetpropositionen aviserat att landsbygdsprogrammet förstärks med 2017–2020 för bredbandssatsningar i områden där förutsättningar för kommersiell utbyggnad saknas. Det innebär att det befintliga bredbandsstödet inom landsbygdsprogrammet ökar från till . Utskottet påminner i sammanhanget också om att regeringen även tidigare möjliggjort investeringar i bredbandsinfrastruktur på genom satsningar inom ramen för de tre nordliga regionalfonds-programmen. Stödgivningen bygger på den efterfrågan som finns på lokal och regional nivå och som ligger till grund för ansökningar om stöd via programmen. Av regeringens redovisning i bredbandsstrategin framgår att modellen som använts har genererat mycket god utbyggnad på landsbygden men att utformningen av möjliga insatser kan behöva ses över i takt med att utbyggnaden når alltmer glesbefolkade och isolerade områden som saknat tillgång till snabbt bredband. Regeringen avser därför att ta initiativ till en översyn av utformningen av insatserna med statliga medel för att säkerställa att statliga medel även i fortsättningen används effektivt utifrån mål och prioriteringar för it-politiken. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill också framhålla att regeringen utökat satsningen på de regionala bredbandskoordinatorerna med . Totalt beviljas de regionalt utvecklingsansvariga aktörerna ca , och går till det nationella sekretariat som PTS administrerar och som utgör en stödfunktion för de regionala bredbandskoordinatorerna. Utskottet vill också påminna om att antog förslagen i propositionen Billigare utbyggnad av bredbandsnät (prop. 2015/16:73, bet. 2015/16:TU19, rskr.