bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — m.fl. (L) framhåller i kommittémotion 2016/17:3633 yrkande 6 att elektrifierade vägar kan vara ett sätt att minska energianvändningen och koldioxidutsläppen från tunga fordon. Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning är en av vår tids stora utmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutvecklingen inom bl.a. eldrift är enligt utskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. I infrastrukturproposition 2016/17:21 framhåller regeringen också att framtidens transportsystem kommer att kräva mer interaktion mellan trafik och infrastruktur, där fordon och infrastruktur är uppkopplade mot varandra. Regeringen lyfter fram att svensk kompetens inom bl.a. intelligenta transportsystem (ITS) och elektrifiering av vägar kan skapa nya möjligheter till ett hållbart transportsystem och nya arbetstillfällen. Test- och demonstrationsmiljöer för nya infrastrukturlösningar behövs för att kunna pröva framtidens transport- och samarbetsformer. Utskottet välkomnar därför att det invigdes en teststräcka av elvägen på i . Därmed är ett av de första länderna i världen som genomför tester med elkraft för tunga transporter på allmän väg. Utanför ska konsortiebolaget testa en teknik som innebär att en elskena i vägbanan laddar fordonet under resan. Det arbetet bedrivs tills vidare på en avlyst bana, men planen är att tekniken ska demonstreras i verklig trafik . Testerna ska pågå och ge kunskap om hur elvägar fungerar i praktiken och huruvida tekniken kan användas . I propositionen om godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) framhåller regeringen att elvägsprojekten är angelägna projekt både för innovationskraften i svensk industri och för en fossilfri transportsektor. Utskottet instämmer i detta. Mot bakgrund av pågående försöksverksamheter finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Utskottet avser dock att följa utvecklingen av elvägsprojekten och även att ta del av kommande utvärderingar av projekten om bl.a. affärsmodeller, incitament och behov av att ändra regelverk med stort intresse. Motionerna 2015/16:222 (M) yrkande 2, 2016/17:1831 (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 8, 2016/17:3391 (KD) yrkande 4, 2016/17:3507 (C) yrkande 18, 2016/17:3513 (M) yrkande 17 och 2016/17:3633 (L) yrkande 6 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om reduktionsplikt och efterkonvertering. Utskottet hänvisar till pågående arbeten och välkomnar regeringens presenterade initiativ Bränslebytet. Jämför reservation 9 (C) och 10 (V). I kommittémotion 2016/17:2657 yrkande 4 av m.fl. (KD) framförs att det bör införas en kvotplikt för drivmedel för den tunga vägtrafiken. I motionen framhålls att en ökad andel förnybara drivmedel är önskvärt, och motionärerna vill därför se att investeringar i produktion och distribution av sådana drivmedel stimuleras. För att sådana investeringar ska komma till stånd krävs långsiktiga spelregler på marknaden vilket är anledningen till att motionären förordar ett system med kvotplikt för drivmedel. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2016/17:2958 yrkande 3 att regeringen utreder åtgärder som förenklar och stimulerar konvertering av bilar från fossildrift till biodrivmedel. Motionärerna pekar bl.a. på att många bilägare tycker att kostnaden för exempelvis en ny biogasbil är för hög men genom att man inför åtgärder som stimulerar konvertering av befintliga bilar till biogasdrift skulle fler bilägare kunna köra bilar som drivs förnybart. (C) framför i motion 2016/17:3507 yrkande 11 att förnybara drivmedel med ökad inblandning och kvotpliktssystem bör främjas. Motionären understryker att mycket pekar på att detta är den mest effektiva och framkomliga metoden för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Av uppgifter från framgår att transportsektorn står för en fjärdedel av energianvändning och att denna till största delen består av fossila bränslen. framhåller att transportsektorns omställning till förnybara biodrivmedel därmed kommer att spela en stor roll i förmåga att nå upp till de energi- och klimatmål som finns. Även i regeringens proposition om ett nytt klimatpolitiskt ramverk (prop. 2016/17:146) anges bl.a. att tillgång till biobränslen för den befintliga fordonsparken är avgörande för att nå sektorsmålet. Utskottet instämmer i att flytande och gasformiga biodrivmedel är en viktig komponent för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta och välkomnar därför regeringens presenterade initiativ – Bränslebytet – till nya styrmedel som både reducerar transportsektorns utsläpp och kan öka användningen av biodrivmedel kraftigt. Regeringen har aviserat att Bränslebytet bl.a. innebär att en s.k. reduktionsplikt införs, dvs. en skyldighet för bränsledistributörer att minska utsläppen av växthusgaser från bensin eller dieselbränsle genom inblandning av biodrivmedel. Regeringen anger att målet är att på ett långsiktigt och tydligt sätt skapa förutsättningar för att fasa ut fossila drivmedel och öka andelen biodrivmedel med låga växthusgasutsläpp i ett livscykelperspektiv. Regeringen har utarbetat ett lagförslag i detta syfte, och detta är nu föremål för remissbehandling. Utskottet välkomnar detta. I Bränslebytet ingår vidare en fortsatt skattebefrielse för vissa biodrivmedel som inte omfattas av reduktionsplikten, för att säkerställa dessa bränslens konkurrenskraft. Vidare föreslår regeringen att energiskatten för etanol och fettsyrametylester () sätts ned till noll, så att deras konkurrenskraft förbättras. Utskottet välkomnar satsningen. tog inom ramen för sitt samordningsansvar fram rapporten till styrmedel för ökad andel biodrivmedel i bensin och diesel (ER 2016:30) . I rapporten anges bl.a. att som ett alternativ till nya fordon som är anpassade till biodrivmedel är det tekniskt möjligt att konvertera befintliga fordon. anger dock att en motor som är utvecklad för bensin eller diesel kan kräva stora ingrepp i motorns hårdvara för att till fullo utnyttja andra bränslen på ett effektivt sätt. I takt med att avgaskraven skärps blir det också en större utmaning att få motorn att klara dem, och hållbarheten hos avgasreningssystemet behöver beaktas. En efterkonvertering ställer därför stora krav på regelverket och dess efterlevnad och kontroll som också ska ställas i relation till de krav på energieffektivitet, bränsleförbrukning och hållbarhet som ställs på nya fordon. Utskottet påminner om att ska redovisa en strategisk plan för en fossilfri transportsektor . Med hänsyn till pågående arbeten finner inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Motionerna 2016/17:2657 (KD) yrkande 4, 2016/17:2958 (V) yrkande 3 och 2016/17:3507 (C) yrkande 11 avstyrks därmed. Tillhandahållande av förnybara drivmedel Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om tillhandahållande av förnybara drivmedel. Utskottet framhåller bl.a. att kraven i den s.k. pumplagen är väl avvägda och finner därför inte att det finns skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena. Jämför reservation 11 (SD), 12 (C) och 13 (KD). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 52 önskar motionärerna att det införs gemensamma hållbarhetskriterier för fossila bränslen och ursprungsmärkning av bränslen vid pumpen i hela EU. I kommittémotion 2016/17:2657 yrkande 5 av m.fl. (KD) betonas behovet av att stimulera användningen av biogas. Motionärerna framhåller att för att ett nytt bränsle ska slå igenom i branschen måste man kunna lita på att det går att tanka överallt. Motionärerna pekar på att biogas på många sätt är ett smartare alternativ, ur både klimat- och hälsoperspektiv, än de biobränslen som kan användas i dagens lastbilar. Motionärerna framhåller dock att för att få in biogas på allvar måste produktionen stimuleras, liksom utbyggnaden av tankstationer, inte bara i utan i hela . (SD) begär i motion 2016/17:2845 att skyldigheten för bensinstationer och andra försäljningsställen att tillhandahålla förnybara drivmedel ska tas bort. Som stöd för sitt yrkande framhåller motionären bl.a. att förutsättningarna för att bo och verka på svensk landsbygd försämrades när den s.k. pumplagen trädde i kraft . m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 6 att undantaget för el i lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel tas bort. I motionen pekar motionärerna på att många mackägare är pressade av kostnader för alternativa drivmedel som inte längre används, främst etanol. Motionärerna menar därför att om dessa i stället skulle tillåtas göra en investering i laddstationer för el skulle tillgängligheten till laddstationer öka och det skulle hjälpa utsatta mackägare. När det gäller åtgärder för att trygga tillgången till alternativa drivmedel vill utskottet inledningsvis påminna om att beslutade att anta regeringens förslag till lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, den s.k. pumplagen (prop. 2005/06:16, bet. 2005/06:TU6, rskr. 2005/06:134). Lagen syftade till att öka tillgängligheten till förnybara drivmedel i hela , främst mot bakgrund av att tillgängligheten hade bedömts som ett av de största hindren mot en ökad användning av förnybara drivmedel. I ett första steg berördes tankställen som säljer mer än bensin eller diesel . Kraven innebar därefter en successiv skärpning när alla säljställen med en försäljningsvolym överstigande motorbensin eller dieselbränsle var skyldiga att tillhandahålla minst ett förnybart drivmedel. Utskottet påminner också om att tillkännagav att regeringen bör se över konsekvenserna av pumplagen (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Utskottet uttalade i betänkandet att det är viktigt att en fortsatt utveckling av tillgången på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets glesbefolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen redovisade därefter ett regeringsuppdrag med förslag till ändringar i pumplagen. beslutade om att höja gränsen för skyldigheten att tillhandahålla förnybara bränslen motorbränsle (prop. 2013/14:181, bet. 2013/14:TU13, rskr. 2013/14:301). I regeringens proposition Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16) framhöll regeringen att kravet att tillhandahålla förnybara drivmedel i möjligaste mån bör vara teknikneutralt i fråga om de drivmedel som ska främjas. Vidare angavs att definitionen bör vara så vid att alla nu tänkbara drivmedel som kan betecknas som förnybara omfattas. Regeringen framförde dock att ett viktigt undantag från definitionen borde göras och angav följande. Teoretiskt sett skulle tillhandahållandet av s.k. grön el medföra att lagens skyldigheter uppfylls om bränsleförsäljaren kan visa att elen verkligen kommer från en förnybar källa. Mot bakgrund av att syftet med lagstiftningen är att öka tillgängligheten av förnybara drivmedel och att marknaden för elbilar i princip är försumbar riskerar syftet att förfelas om skyldigheten att tillhandahålla ett förnybart drivmedel skulle kunna fullgöras enbart genom att tillhandahålla grön el. Enligt utskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att även medborgarna i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av sådana drivmedelsstationer. Utskottet anser att kraven i pumplagen är väl avvägda och finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. När det gäller motionsförslag om hållbarhetskriterier vill utskottet peka på att regeringen inom ramen för det presenterade initiativet Bränslebytet har framfört att man som konsument inte ska behöva bekymra sig för hållbarheten i biodrivmedel. Det är viktigt att regelverk ser till att bara hållbara alternativ finns tillgängliga vid pumpen. Regeringen har vidare framfört att alla biodrivmedel som används i reduktionsplikten måste uppfylla hållbarhetskriterier som har tillsyn över. Utskottet har vidare tagit del av att regeringen har planerat insatser för en tydligare miljömärkning av drivmedel vid pump. Utskottet välkomnar detta. har haft en stark utveckling av produktion och användning av fordonsgas inom vägtransportsektorn, och utvecklingen har stöttats av en rad styrmedel samt av kommunala och regionala initiativ. uppger att mängden fordonsgas till personbilar och bussar var på ungefär samma nivå som . Mängden biogas ökade medan mängden naturgas minskade. Utskottet välkomnar att det inom ramen för Klimatklivet kan betalas ut stöd till distribution och produktion av biogas. Branschorganisationen Energigas noterar i rapporten för gasanvändning i transportsektorn till 2030 att det i delar av landet finns en utbyggd infrastruktur för fordonsgas och att det finns över 160 publika gasmackar i landet men att det är betydligt sämre bevänt med vätgasstationer i . Enligt utskottets uppfattning kommer den nya lagen, som antog , om krav på installationer för alternativa drivmedel, också att förbättra förutsättningarna för att utnyttja gas som drivmedel. välkomnade utskottet (bet. 2016/17:TU2) regeringens förslag till lag om krav på installationer för alternativa drivmedel och förslag till ändring i ellagen. Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser om krav på installationer, avgifter för laddning av elfordon, användarinformation och tillsyn. Utskottet framförde bl.a. att direktivet erbjuder konsumenter och övriga intressenter inom hela EU ett viktigt ramverk att förhålla sig till i utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen och införandet av gemensamma tekniska specifikationer för denna. Utskottet konstaterade vidare att en avgörande förutsättning för att konsumenterna ska välja alternativa drivmedel är att det finns en tillräckligt väl utbyggd infrastruktur för att kunna tanka eller ladda fordonen under färd och att det upplevs som enkelt och bekvämt. Utskottet har tagit del av att regeringen lämnade in ett nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa drivmedel inom transportsektorn och utbyggnaden av den tillhörande infrastrukturen till . Utskottet vill i sammanhanget peka på att Fonden för ett sammanlänkat finansierar insatser inom ramen för det transeuropeiska nätverket för transporter, inom it, energi och transport. I har bl.a. insatser som LNG för fartyg och för tunga fordon, tankställen för biogas, tankställen för vätgas och laddinfrastruktur för elfordon finansierats. Utskottet vill även framhålla vikten av att hela drivmedelskedjan – produktion, distribution och konsumtion – hänger ihop. I det sammanhanget vill utskottet också påtala betydelsen av långsiktiga spelregler för att kommunerna och andra aktörer som sitter på råvaror i form av avfall och slam ska våga investera. Utskottet finner inte skäl att ta något initiativ med anledning av motionsyrkandena och avstyrker således motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 52, 2016/17:2657 (KD) yrkande 5, 2016/17:2845 (SD) och 2016/17:3391 (KD) yrkande 6. Bilpooler och vissa parkeringsfrågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bilpooler och vissa parkeringsfrågor. Utskottet hänvisar till pågående arbete. Utskottet framhåller att möjligheten för kommuner att främja framväxten av bilpooler och andra miljövänliga och smarta transportalternativ är av stor betydelse. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD). (SD) anser i motion 2016/17:694 yrkande 3 att elbilar bör få kostnadsfri parkering i hela landet. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 46 anser motionärerna att lagstiftningen bör förändras så att det blir möjligt för kommuner att tillhandahålla gratis parkering för miljöbilar eller särskilda parkeringsplatser för bilpooler och elbilar. I kommittémotion 2016/17:2530 efterlyser m.fl. (M, C, L, KD) i yrkande 7 en juridisk definition av begreppet bilpool. saknas en sådan definition, vilket innebär att kommuner inte har möjlighet att avsätta parkeringsytor för bilpoolsbilar. Motionärerna motiverar yrkandet med att användningen av bilpooler är ett viktigt steg för att minska utsläppen och öka mobiliteten eftersom bilpooler innebär ett mer effektivt utnyttjande av ett lägre antal fordon. I kommittémotion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 37 framhåller motionärerna att framväxten av delningsekonomin inom transportsektorn bör främjas. I motionen pekas på bilpooler och samåkning som exempel på hur transporter kan komma fler till del som våra resurser utnyttjas effektivare. I yrkande 36 efterlyses att regeringen ser över möjligheten att ge kommunerna rätt att införa ett system med differentierade parkeringsavgifter baserat på fordonets miljöklassning. Enligt motionärerna kan parkeringsbestämmelser vara ett effektivt sätt att påverka valet av fordon. I liknande ordalag argumenterar m.fl. (C, M, L, KD) i kommittémotion 2016/17:2670 yrkande 8 för att regeringen skyndsamt bör ta fram en juridisk definition av begreppet bilpool. Även och (båda C) uppmärksammar i motion 2016/17:3052 behovet av en juridisk definition av bilpooler, vilket är en förutsättning för att kommunerna ska kunna reservera gatumark för ändamålet. Motionärerna framhåller de positiva effekter som ett ökat utnyttjande av bilpooler innebär, exempelvis minskad trängsel och ett minskat behov av parkeringsplatser, och även att de bidrar till att miljö- och klimatmål kan uppnås. Motionärerna vill därför i yrkande 1 att en snabbutredning skyndsamt tillsätts för att definiera begreppet bilpool. I kommittémotion 2016/17:3119 lyfter m.fl. (C) också fram fördelarna med bilpooler för att exempelvis minska utsläppen men även för att öka mobiliteten. Motionärerna påminner om att det dock saknas en juridisk definition av begreppet bilpool, vilket gör att kommunerna inte kan avsätta parkeringsytor för bilpoolsbilar. I yrkande 7 föreslås därför att en juridisk definition av begreppet bilpool utarbetas. I kommittémotion 2016/17:3167 uppmanar m.fl. (M) regeringen att se över parkeringslagstiftningen för att möjliggöra för kommunerna att tillämpa differentierade parkeringsavgifter för bilar i bilpooler och miljöbilar. Motionärerna föreslår därför i yrkande 2 att regeringen möjligt ska lämna förslag på en juridisk definition av bilpool för det fortsatta arbetet med parkeringslagstiftningen. I yrkande 3 framhålls att regeringen bör se över lagstiftningen för att göra det möjligt för kommuner att införa exempelvis differentierade parkeringsavgifter som gynnar miljöbilar. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3281 yrkande 3 att man ser över lagstiftningen så att rådigheten över fler styrmedel kan läggas på nivå. Motionärerna framhåller bl.a. att om kommunerna har rådighet över fler styrmedel möjliggör man för kommunerna att själva vidta åtgärder som passar deras geografiska förutsättningar bäst. I motionen lyfts bl.a. nedsatt parkeringsavgift för miljöbilar fram som exempel. Utskottet vill inledningsvis framhålla att bilpooler är ett exempel på en lösning som kan ha positiva effekter både för den enskilde och för samhället. Utskottet ser därför mycket positivt på framväxten av bilpooler och har med tillfredsställelse tagit del av att det finns bilpooler på ett femtiotal orter i och att det i allt fler städer finns företag som driver bilpooler kommersiellt. Vid sitt besök i utskottet framhöll även föreningen att de på sin webbplats informerar om vilka organisationer och föreningar som är verksamma på området och på vilka orter det finns tillgång till bilpooler. Utskottet välkomnar också att () har fått i uppdrag att genomföra en studie om effektiva och innovativa lösningar för att öka möjligheterna att resa kollektivt på landsbygden. Exempel på områden för uppdraget kan vara samåkning, anropsstyrd trafik och bilpooler. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet har vidare tagit del av att betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) överlämnades till regeringen . I betänkandet föreslås bl.a. att det införs lagstadgade kriterier för allmänt tillgängliga bilpoolsfordon, vilka sedan kan användas som grund för statliga eller lokala stimulansåtgärder. Vidare föreslås att fordon efter prövning av Transportstyrelsen ska kunna registreras som allmänt tillgängliga bilpoolsfordon i trafikregistret. Utredningen föreslår även att kommuner ges möjlighet att upplåta gatumark till bilpoolsparkering genom lokala trafikföreskrifter och att kommunen även ges rätt att reservera bilpoolsparkering för specifikt utpekade fordon. I betänkandet framhålls bl.a. att en övergång från bilägande till fasta bilpoolstjänster har potential att skapa flera positiva effekter i form av bl.a. minskat bilresande genom att resor planeras bättre och hela resekostnaden synliggörs tydligare, ökad nyttjandegrad hos bilar, större frihet att kombinera kollektivtrafikresande med att använda bil när det behövs samt minskat behov av parkeringsplatser. Utskottet välkomnar utredningens förslag och ser med intresse fram emot den fortsatta beredningen av frågan. I sammanhanget vill utskottet även nämna att Klimatkommunerna vid ett besök i utskottet pekade på att en viktig åtgärd för att göra det lättare för kommuner att nå mål om en fossiloberoende fordonsflotta är att möjliggöra för kommunerna att främja framväxten av bilpooler. När det gäller motionsförslagen om vissa övriga parkeringsfrågor kan utskottet konstatera att motsvarande frågor även har varit föremål för behandling i utskottet, senast i betänkande 2015/16:TU9. Utskottet framförde då bl.a. att parkeringsbestämmelser kan vara ett effektivt medel för att påverka stadstrafikens utveckling och trafikens konsekvenser på människor och miljö. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen. Bestämmelserna i lagen (1957:259) om rätt för kommun att ta ut avgifter för vissa upplåtelser av offentlig plats, m.m. avser kommuners rätt att ta ut avgift. Föreskrifter om skyldighet att betala avgift för parkering utfärdas i allmänhet genom lokala trafikföreskrifter. Enligt 10 kap. 1 § trafikförordningen (1998:1276) kan genom lokala trafikföreskrifter utfärdas särskilda trafikregler. De särskilda trafikreglerna får enligt andra stycket 17 samma paragraf bl.a. avse avgiftsplikt för parkering. Av 10 kap. 2 § trafikförordningen framgår att föreskrifter om avgiftsplikt får avse ett visst eller vissa fordonsslag. Vilka slag fordonen är indelade i framgår av 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. ”Miljöbil” är inte ett slag av fordon enligt 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner. Utskottet vill dock lyfta fram att det är möjligt för kommuner att reservera laddplatser och/eller parkeringsplatser för elbilar och laddhybrider. beslutade regeringen om nya regler för parkeringsplatser och ett nytt vägmärke som visar var elfordon kan laddas. Reglerna innebär att det är möjligt för en kommun eller att reservera parkeringsplatser för laddning av elfordon. Utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta har vidare bl.a. föreslagit beskattning av p-platser i städerna och krav på att laddplatser ska ingå när parkeringar byggs ut. Utskottet vill även peka på att Miljömålsberedningen i sitt betänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslagit att trafikförordningen respektive lagen om rätt för kommun att ta ut avgift för vissa upplåtelser av offentlig plats, ändras så att kommuner ges möjlighet att differentiera avgift på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Även Klimatkommunerna framförde vid sitt besök i utskottet betydelsen för kommunerna av att kunna differentiera avgiften på parkeringsplatser utifrån fordons miljöegenskaper. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att möjligheten för kommuner att främja framväxten av bl.a. bilpooler men också andra miljövänliga och smarta transportalternativ är av stor betydelse. Mot bakgrund av pågående arbete finner dock inte utskottet att det finns anledning att ta något initiativ med anledning av här behandlade motionsförslag.