bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Det alliansinitierade ambassadörsnätverket för kvinnors företagande bidrog till att synliggöra kvinnors företagande och sprida kunskap om hur det är att driva företag. Jag anser att det framgångsrika arbetet med ambassadörsprogrammet för kvinnors företagande bör återinsättas. Jag anser även att Winnet som arbetar både inom och utom med att främja kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden genom bl.a. eget företagande även fortsättningsvis bör få stöd för sitt arbete. Jag vill därför i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3392 (KD) att ett kvinnligt ambassadörsnätverk och Winnet ska få stöd. Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:3392 (KD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 16.Socialt företagande, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 7 och avslår motionerna 2016/17:452 av (M), 2016/17:NU12 RESERVATIONER 2016/17:827 av (M) och 2016/17:2818 av m.fl. (S) yrkande 2. I dagens samhälle finns det ett stort ekonomiskt och företagsmässigt engagemang i den sociala ekonomin som ligger i gränslandet mellan den civila sfären och marknaden. kan vara verksamma inom många olika områden och organiseras i flera olika former, t.ex. i stiftelser, ekonomiska föreningar eller ideella föreningar. Jag ser tillgången till kapital oavsett associationsform som en viktig förutsättning för att skapa mångfald i näringslivet och ge bl.a. idéburna företag inom vård och omsorg möjlighet att kunna utveckla sin verksamhet. Ideella aktörer och Kommuner och Landsting anger att det finns strukturella hinder och ren misstänksamhet mot idéburna företags verksamhet. Det är svårare för de ideella aktörerna att få tillgång till kapital bara för att drivkraften för verksamheten är annorlunda, att fokus ligger på verksamhetsidéer snarare än vinst till aktieägarna. Många av företagen saknar därför kapital som kan användas för investeringar i t.ex. fastigheter, inventarier eller infrastruktur. Enligt min uppfattning är det tydligt att varken det traditionella banksystemet eller t.ex. har kunnat möta det behov som många idéburna non-profit-företag har. Jag föreslår därför i likhet med motion 2016/17:3392 (KD) att möjligheten att inrätta en statlig investeringsfond för att främja verksamheter inom det sociala området bör utredas. Motion 2016/17:3392 (KD) tillstyrks därmed i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 17.Regelförenkling för företag, punkt 7 (M, SD) av (M), (SD), (M), (M), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkandena 2, 6 och 8 samt 2016/17:3187 av m.fl. (M) yrkande 3. RESERVATIONER 2016/17:NU12 Att myndigheter intar ett kundperspektiv och håller en god service till företagen är av största vikt. Av den anledningen anser vi att regeringen bör undersöka möjligheten att alla myndigheter ska sätta mål för de vanligaste handläggningstiderna och löpande redovisa måluppfyllnad på sina hemsidor. Det är vår övertygelse att detta skulle underlätta för företag eftersom förväntningarna på myndigheters handläggningstid blir tydlig. Det är inte ovanligt att kommuner fakturerar företag för tillsynsavgifter men sedan inte genomför själva tillsynen. En genomförd tillsyn kan vara en kvalitetsstämpel på verksamheten om utfallet är gott. Många företag upplever därför att det är orimligt att behöva betala om tillsynen inte utförs. Om det inte går att få till en ändring i dialog med kommunerna är vi beredda att gå vidare och titta på möjligheten till lagstiftning. årliga granskning 2016 av de konsekvensutredningar som görs visade nedslående resultat, av utredningarna godkändes. Vi förordar därför att regeringen vidtar åtgärder för att ska intensifiera utbildningar för regelgivare och att regeringen stärker styrningen av kommittéer och annat utredningsarbete för att få bättre konsekvensutredningar. Vidare anser vi att organisatoriska lösning bör utvärderas sedan rådet 2015 blev ett särskilt beslutsorgan inom . Fram till utvärderingen måste få tillräckliga, oberoende och egna resurser för att kunna utveckla och kvalitetssäkra sin granskningsfunktion. Vi anser också att regeringen bör redovisa nya regler samt konsekvenserna av dem för företagare i en årlig skrivelse till . Eftersom alla myndigheter som har företagskontakter inte också har formella uppdrag att arbeta med regelförenkling föreslår vi att fler myndigheter bör få uttryckliga direktiv att arbeta med regelförenkling. Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i förhåller sig gentemot andra länder. Inom ramen för EU blir och svenska företag föremål för en lång rad lagar och regler. Det är sedan hur dessa genomförs som får direkta följder för svensk konkurrenskraft. Vi anser därför att det vore på sin plats att överväga någon form av system för att hantera hur ett EU-direktiv genomförs, där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Om man avser att gå därutöver bör det motiveras särskilt. En översyn bör även beakta om det är lämpligt att införa dessa utgångspunkter i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Vi vill också göra det enklare för företag att växa och anställa genom att s.k. mikroföretag undantas från en del administration så att de kan fokusera mer på att driva verksamheten framåt än på administration. Livsvetenskap är en viktig näring som genererar stora exportintäkter, skapar sysselsättning och har betydelse för ställning som forsknings- och kunskapsnation. Utöver konkurrenskraftiga villkor behöver näringen möta ett företagsklimat som signalerar en tydlig ambition att underlätta för etableringar i . Denna kapacitetsstarka verksamhet söker sig till 2016/17:NU12 RESERVATIONER internationella miljöer med låg grad av byråkrati. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3187 (M) att nödvändiga och relevanta regelförenklingar bör genomföras för att ge de livsvetenskapliga, informations- och kommunikationsteknologiska samt medicintekniska näringarna konkurrenskraftiga villkor gentemot omvärlden. Med hänvisning till det anförda tillstyrker vi motionerna 2016/17:3186 (M) och 2016/17:3187 (M) i berörda delar. 18.Tydlig tidsgräns för myndigheters handläggningstider, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (MP), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 9. Regeringens har aviserat att förenklingsarbetet –2018 kommer att inriktas mot områdena bättre service och ändamålsenligare regler. De två målen som satts för bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. Enligt vår uppfattning har regeringen satt tydliga mål och vidtagit en rad åtgärder för att minska handläggningstiderna för företagen. Regeringen har bl.a. gett , och ytterligare 17 myndigheter i uppgift att följa upp och arbeta gentemot målen för förenklingsarbetet i syfte att bl.a. minska handläggningstiderna. Det är dock inte bara minskade handläggningstider på myndigheter som regeringen satt som mål i uppdraget, utan också att fler företagare ska vara nöjda med sina kontakter med myndigheter och att myndigheterna ska ha ett mer systematiskt samråd med företagare. Vidare avser regeringen att förenkla för företagen genom ökad digitalisering. Vi ser mot denna bakgrund inget skäl för att göra ett tillkännagivande om tydliga tidsgränser för handläggningstider så som förespråkas i motion 2016/17:3123 (M, C, L, KD). Motionen avstyrks därmed i berörd del. RESERVATIONER 2016/17:NU12 19.En dörr in för företagens uppgiftslämnande, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:1220 av (M). Jobb skapas av företag som växer och anställer. Många företag upplever att regelverken är krångliga och att mycket tid går åt till administration, tid som skulle kunna investeras i företagsutveckling och jobbskapande. Vår uppfattning är att regler inte minst på skatteområdet är något som orsakar extra arbete för företagare och hindrar tillväxt. ”En dörr in” är en plattform där företagare bara lämnar in uppgifter en gång på en plats och där uppgifterna sedan slussas till aktuell myndighet. Vi menar att ”en dörr in” påtagligt skulle minska tiden som företag behöver lägga på administration och öka tiden de kan lägga på sin kärnverksamhet – att skapa värde och jobb. Vi föreslår därför i likhet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3186 (M) att regeringen bör införa en garanti för företag så att de bara behöver lämna en uppgift en gång till myndigheter och se till att ”en dörr in” kommer på plats på berörda myndigheter. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3186 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 20.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: 2016/17:NU12 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5 samt avslår motionerna 2016/17:407 av Finn (M), 2016/17:410 av Finn (M), 2016/17:540 av (M), 2016/17:541 av (M), 2016/17:1541 av (M), 2016/17:1556 av (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:1819 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2016/17:2129 av (M) yrkande 1, 2016/17:2281 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2725 av (M), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 3. En viktig förutsättning för att företag ska kunna fortsätta växa och anställa är att det inte finns fler regler än nödvändigt och att reglerna är förutsägbara och tydliga. Vi anser att arbetet med att förenkla för företagande och entreprenörskap måste fortsätta om ska klara sig väl i den internationella konkurrensen. Regelförenklingsarbetet måste omfatta många regler och förenklingsbehoven ser olika ut i olika branscher. Vi föreslår därför flera åtgärder för att förenkla regelverken. Konsekvensutredningar när nya regler ska införas måste bli bättre och regeringen bör ha fokus på bättre analyser av hur lagar och regler påverkar företags kostnader och konkurrensförhållanden. Vi anser att fler myndigheter måste få tydliga direktiv för att arbeta med regelförenklingsfrågor och prioritera att arbeta med frågorna. Vidare ser vi behov av minskade rapporteringskrav för företag och föreslår därför att en regel om att företag bara ska lämna information en gång till myndigheter ska införas. Möjligheten att driva s.k. mikroföretag bör införas. Vi föreslår att de ska undantas från vissa krav på administration, exempelvis att skicka in årsredovisningar till . Svenska företags konkurrenskraft baseras i stor utsträckning på hur regler och byråkrati i står sig i förhållande till andra länder. Vi anser att det vore på sin plats att överväga någon form av system för hantering inför ett EU- direktiv ska genomföras, där en miniminivå kan anges i konsekvensutredningen. Om man avser att gå utöver detta bör det motiveras särskilt. En översyn bör även beakta om det vore lämpligt att införa dessa utgångspunkter i förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:3144 (M) i aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. RESERVATIONER 2016/17:NU12 21.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1819 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2016/17:407 av Finn (M), 2016/17:410 av Finn (M), 2016/17:540 av (M), 2016/17:541 av (M), 2016/17:1541 av (M), 2016/17:1556 av (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:1819 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 4, 2016/17:2129 av (M) yrkande 1, 2016/17:2281 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2725 av (M), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 3 och 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5. är av tradition ett land med starka myndigheter och mycket detaljregleringar. I en värld med global handel och därmed global konkurrens verkar detta i många fall konkurrenshämmande. För svenska företag innebär regelbördan kostnader och administration som tar fokus från företagens egentliga verksamhet. Dessa merkostnader hämmar jobbskapande och tillväxt. Det är därför av största vikt att eftersträva förenklingar och ta bort onödiga regleringar där konsekvenserna inte motsvarar nyttan, men det är också viktigt att nya och förändrade regler är kostnadseffektiva. Vi anser därför att regeringen och svenska förvaltningsmyndigheter behöver prioritera arbetet med förenkling och rensa upp bland betungande regler för företagare. Detta bör ske i samarbete med näringslivsorganisationerna som ofta är de som har mest sakkunskap. Arbetet måste ske systematiskt och vi föreslår därför att en arbetsordning enligt följande införs. Svenska näringslivsorganisationer får först möjlighet att lämna förslag på vilka regler som ska förändras eller tas bort. Regeringen hänvisar sedan förslagen till rätt departement och myndighet som respektive myndighet får i uppdrag att redogöra för hur 2016/17:NU12 RESERVATIONER myndigheten arbetar med frågan. I en årlig skrivelse till redovisar regeringen sedan sitt ställningstagande till myndigheternas förslag. Frågan om en s.k. stoppfunktion för har framförts i olika sammanhang och även av självt. En stoppfunktion skulle innebära att en regel inte får införas förrän konsekvenserna av regelförslaget har utretts på ett godtagbart sätt. Först när anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i konsekvensutredningsförordningen bör förslaget kunna gå vidare i processen. Vi föreslår därför att ska få en sådan stoppfunktion, men för att väga maktbalansen mellan politiken och nämnda myndighet kan det i sammanhanget vara lämpligt att överväga om endast ska ges möjlighet att med hänvisning till bristfällig konsekvensanalys stoppa införandet av en ny regel under en viss tidsfrist. På så sätt skulle det sättas press på att ta fram bättre konsekvensanalyser. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:1819 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 22.Övriga insatser för regelförenkling, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 3 och avslår motionerna 2016/17:407 av Finn (M), 2016/17:410 av Finn (M), 2016/17:540 av (M), 2016/17:541 av (M), 2016/17:1541 av (M), 2016/17:1556 av (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:1819 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4, 2016/17:2129 av (M) yrkande 1, 2016/17:2281 av (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2725 av (M) och 2016/17:3144 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 5. Små företag och mikroföretag runt om i landet får lägga mycket arbete på administrativa uppgifter som är kopplade till krångliga byråkratiska regler. RESERVATIONER 2016/17:NU12 För en småföretagare som oftast inte har någon anställd innebär det att mycket tid försvinner från den ordinarie verksamheten. Jag anser att fler regleringar måste ha solnedgångsklausuler och att nya kostnadsdrivande regler bör kompenseras av regellättnader som minskar kostnaderna än mer, med principen en regel in – en regel ut. Vidare menar jag att uppgiftslämning till myndigheter bara ska behöva ske en gång till ett ställe. Tillämpningen av regleringar och föreskrifter för företag bör kunna omprövas om det går att påvisa att en annan, mindre kostnadskrävande tillämpning uppnått likvärdiga resultat. Regelbördan för småföretag och mikroföretag bör också minskas kraftigt. Detta bör enligt min mening tillkännage för regeringen. Motionerna 2016/17:2970 (C) och 2016/17:3096 (C) tillstyrks därmed i aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 23.Plan för som turistmål, punkt 11 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:16 av (L), 2016/17:2649 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 3, 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 14, 2016/17:3129 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 8. Besöksnäringen är av stor betydelse för välstånd, och näringen ger möjligheter till jobb och företagande både i storstadsregioner och på landsbygden. har turismen vuxit kraftigt och är att betrakta som en av basnäringar. Utvecklingsmöjligheten för som turistland mycket stor eftersom är ett exotiskt resmål för många turister. Därför är också turismen en av de näringar som växer fram som en viktig exportbransch. Besöksnäringen är på flera platser i landet helt avgörande för de lokala samhällena, och dessutom får många ungdomar sitt första arbete inom branschen. Vi noterar att en statlig utredning har tillsatts, vilket är bra. Ett samlat grepp på området är välkommet. Regeringen kan dock inte enbart förhålla sig passiv 2016/17:NU12 RESERVATIONER och invänta utredningens förslag när det gäller att ha en tydlig plan för att locka besökare till . För att fortsätta stärka svensk besöksnäring är det enligt vår mening t.ex. viktigt att Visit fortsätter att agera på utländska marknader för att attrahera utländska besökare till , såväl i form av turism som möten och konferenser. I enlighet med vad som sägs i motionerna 2016/17:16 (L), 2016/17:2649 (C, M, L, KD), 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3129 (M) och 2016/17:3148 (M) efterlyser vi en tydlig riktning i politiken för att utveckla och stärka som turistmål. Vi anser att i ett tillkännagivande därför bör tydliggöra detta för regeringen. Därigenom blir de nyssnämnda motionerna tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. 24.Övrigt om besöksnäringen, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:721 av (M) yrkande 1 och 2016/17:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5 samt avslår motionerna 2016/17:142 av och (båda M) yrkande 1, 2016/17:160 av (M), 2016/17:187 av (M), 2016/17:234 av (M), 2016/17:721 av (M) yrkande 2, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 28, 2016/17:1133 av (S) yrkandena 1–4, 2016/17:2151 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2154 av (M) yrkande 1, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2016/17:2992 av och (båda C) och 2016/17:3095 av och (båda C) yrkandena 1 och 4. När det handlar om främjande insatser för vissa delar av besöksnäringen vill vi här framhålla att vi ser att det finns särskilda näringar som behöver få bättre förutsättningar för att kunna utvecklas och nå sin fulla potential. RESERVATIONER 2016/17:NU12 exempel är camping – en näring som tar ett stort ansvar när det gäller att ge ungdomar det första jobbet. Camping är en av de allra största turistaktiviteterna i med fortsatt växande intresse. Vi vill underlätta för campingverksamheter att kunna verka med en enklare tillståndsgivning och större möjligheter att anpassa verksamheterna till säsongerna. Orter som varit starkt säsongsbetonade bör få möjlighet att erbjuda turism även under andra årstider. Det kan exempelvis vara skidorten som får möjlighet att rikta in sig på fjällvandring och ekoturism då backarna inte är täckta av snö. Därför bör en översyn göras av de regler som hindrar campingverksamheterna att utvecklas. Det kan exempelvis handla om att se över delar av miljölagstiftningen och för att få en bättre anpassning när det gäller t.ex. campingreservat och enklare villkor för uppställning av villavagnar. En annan del av besöksnäringen som enligt vår mening behöver uppmärksammas är tyst turism. I finns en fantastisk rikedom i platser och områden där det är riktigt tyst. Många andra länder saknar platser med såväl stillhet och ro som närhet till naturen. Vi ser att turister har börjat söka sig till för ta del av dessa platser, och vi menar att det bör tas krafttag för att utveckla denna del av besöksnäringen. Avslutningsvis vill vi framhålla att de investeringar som görs för en stärkt besöksnäring måste genomsyras av effektivitet och utväxling utifrån väl underbyggda analyser, bra genomföranden samt uppföljning och utvärdering. Med en sådan utgångspunkt blir besöksnäringen hållbar och långsiktigt bärkraftig. Vi vill därför att effekterna av statens samlade besöksfrämjande utvärderas. Med det ovan sagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:721 (M) och 2016/17:3129 (M) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 25.Övrigt om besöksnäringen, punkt 12 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 28 och avslår motionerna 2016/17:142 av och (båda M) yrkande 1, 2016/17:160 av (M), 2016/17:NU12 RESERVATIONER 2016/17:187 av (M), 2016/17:234 av (M), 2016/17:721 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1133 av (S) yrkandena 1–4, 2016/17:2151 av m.fl. (S) yrkande 3, 2016/17:2154 av (M) yrkande 1, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkandena 15 och 16, 2016/17:2992 av och (båda C), 2016/17:3095 av och (båda C) yrkandena 1 och 4 samt 2016/17:3129 av m.fl. (M) yrkandena 2, 4 och 5. Turism och besöksföretag skapar arbetstillfällen och gör det möjligt för människor att leva och verka i hela landet. Näringen kan bl.a. sysselsätta nya svenskar, ungdomar och personer som saknar högre utbildning. Därför är det viktigt att identifiera och presentera incitament för företag att växa och anställa fler. Eftersom många av besöksnäringens företag är små eller medelstora är det viktigt att ge dem rätt förutsättningar att anställa. För att besöksnäringen ska vara långsiktigt konkurrenskraftig har lagt förslag om att det behövs en samlad översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen och de regler som har betydelse för branschens utveckling. föreslog dels en utredning som identifierar och presenterar incitament som förenklar för företag att växa och anställa inom turist- och besöksnäringen, dels att regeringen tar initiativ för att berörda myndigheter i samarbete med besöksnäringen ska undersöka vilka infrastruktur- och transportsatsningar som är nödvändiga för att besökare ska kunna ta sig till och från platser på ett effektivt sätt. Jag noterar att en statlig utredning därefter har tillsatts som kommer att göra en genomlysning av området. ser jag därmed inget behov av att gå vidare med att förorda tillkännagivanden i dessa delar. Jag avser emellertid att noga följa utvecklingen på området framöver. Svensk turism har haft en positiv utveckling och allt fler utländska turister upptäcker som turistland. Besöksnäringen är en internationellt växande sektor, och för att ska fortsätta utvecklas som turistland behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Detta anser jag att i ett tillkännagivande bör tydliggöra för regeringen. Vid ett sådant beslut får motion 2016/17:820 (C) anses tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del.