bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — Utifrån vår principiella utgångspunkt att värna alla staters suveränitet, självbestämmande och territoriella integritet är vi kritiska till den överstatliga inriktningen inom EU, och utifrån samma utgångspunkt är vi ännu mer kritiska till stormaktsfasoner som utgör ett säkerhetspolitiskt hot i vårt närområde. ställer sig positiva till EU:s starka reaktion mot agerande på och i östra . ställde sig bakom att avbryta förhandlingarna om det nya samarbetsavtalet med och avtalet om förhandlingsprocessen om viseringsfrihet, och partiet stöder ett fortsatt fryst förhandlingsläge. anser liksom regeringen att ämnen som mänskliga rättigheter och demokrati även i fortsättningen bör ha en framträdande ställning när samtal förs mellan och . står bakom det paket av sanktioner som EU infört mot och välkomnar utvidgningen som skett , och partiet anser att ska ställa sig bakom ytterligare utvidgningar om det skulle visa sig nödvändigt. Det är viktigt att hållning står fast när andra EU-länder börjar vackla i frågan om sanktioner gentemot . För att sanktionerna ska ge största möjliga effekt uppmanar regeringen att arbeta inom EU för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden. anser att målet med EU:s Mellanösternpolitik bör vara en varaktig fred där båda parter kan leva i fred och säkerhet. ser det som omöjligt att Hamas kan bli en del av en sådan långsiktig lösning. Förutom den fysiska faran från terrororganisationen är Hamas terrortaktik en form av psykologisk krigföring som är ägnad att göra livet så svårt som möjligt för civila israeler. efterlyser här ett mycket starkare ställningstagande från EU. anser att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. Krav bör ställas för att den palestinska myndigheten ska få stöd från EU. anser vidare att inom EU bör verka för att EU-institutionerna inte går vidare med genomförandet av märkning av produkter från israeliska bosättningar. Vi anser att detta inte för fredsprocessen framåt utan snarare missgynnar många människor från som tjänar sitt uppehälle genom att arbeta inom industrier i dessa områden. De fruktansvärda inbördeskrigen i och har varit särskilt förödande för minoriteter och i synnerhet ländernas kristna sådana. Både det europeiska parlamentet och den amerikanska senaten erkände händelserna i området som folkmord, vilket vi välkomnar. stöder utökad autonomi och självständighet för såväl kurder som kristna. Vi ser därför mycket allvarligt på att EU i praktiken gjort sig beroende av för att hantera flyktingfrågan, som använder sin militär för att förhindra utökad kurdisk autonomi i . Beslut i sådana frågor måste fattas efter noggrant övervägande för att förhindra att nya konflikter uppstår. anser därför att regeringen bör verka i EU för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för kristna och andra utsatta minoriteter i området. Vidare bör regeringen verka i EU för att öka de humanitära insatserna i konfliktområdena, och vi välkomnar att så i viss mån skett, även om volymen är otillräcklig. Eftersom behoven är närmast gränslösa är det också viktigt att pengarna används så effektivt som möjligt. Regeringen bör i EU verka för att en långsiktig konstitutionell lösning utarbetas, som i praktiken tar hänsyn till, skyddar och bevarar områdets religiösa och kulturella minoriteter, så att det skapas ett område för kristna på med egen autonomi och en långsiktigt hållbar lösning som tar hänsyn till kurdernas anspråk på utökat självstyre. EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 24–26. Det är bra att EU har skärpt sanktionerna mot , men vi anser att de bör utvidgas till att också innefatta fler företag i energisektorn. Energipolitiken är för ett mycket användbart maktmedel. Det får aldrig accepteras att gränser i flyttas med våld. annektering av och fortsatta hybridkrigföring i östra är en grov kränkning av folkrätten och utmanar grunderna för den europeiska säkerhetsordningen. Sanktionerna mot ska fortsätta till dess att internationellt erkända gränser återupprättas. alltmer aggressiva beteende måste mötas brett. EU ska stödja politiskt och ekonomiskt samt verka för en långsiktigt fredlig lösning som respekterar landets självständighet och territoriella integritet. Dörren för ett framtida EU-medlemskap, när landet lever upp till kraven på nya EU-medlemmar, ska lämnas öppen. EU:s energiunion måste fullföljas för att långsiktigt minska beroendet av rysk gas. bör bl.a. inom EU arbeta för att motverka att den ryska gasledningen Nord Stream 2 dras i . EU ska fortsätta verka för att inte släpps in i det internationella energiorganet eller . EU:s bilaterala och regionala förbindelser, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 6, 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkandena 7 och 9 samt 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 18 och 24–26. Sönderfallet av visar vad som händer i avsaknad av en långsiktig färdplan, vilket vi ser konsekvenserna av . EU måste på allvar återuppta sitt engagemang. Stödet till terrorbekämpning och demokratisk utveckling är helt avgörande. Här måste vara en tydlig röst. Vid framtida militära interventioner måste en långsiktig färdplan ingå. Budget, ekonomi och finansiella frågor, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5, 7–9 och 28–33. Även om vi sverigedemokrater tycker att 2020-målen i sig är sympatiska finns det anledning att ifrågasätta om det verkligen är så EU ska fungera – med gemensamma mål som omvandlas till en harmoniserad strategi som i sin tur omvandlas till EU:s gemensamma rekommendationer om reformer i medlemsstaterna. Konvergens mellan medlemsstaternas ekonomier och tillväxt kommer snarare till genom sund konkurrens mellan medlemsstaterna och marknadstillträde inom unionen än genom en harmoniserad utbildningspolitik och användningen av strukturfonder. Med tanke på utfallet i folkomröstningen i borde även eurofilerna se ett behov av att förankra sina visioner hos befolkningen. Även om områden som ges specifikt till är relevanta, är detta något rikets förvaltning mer än väl klarar av att själv analysera. Som anfört är de nationella reformprogrammen en av de avgörande bitarna för att EU ska kunna utöva inflytande över en medlemsstats finanspolitik. När kommissionen gör analyser av medlemsstaternas ekonomi inom ramen för den europeiska planeringsterminen beaktas inte bara programmets relevans för hållbarheten i finanspolitiken utan också i vilken mån och riktlinjer iakttagits. Det är av avgörande vikt att regeringens förslag till nationellt reformprogram tillställs i en särskild skrivelse för att medborgare och de partier som är EU-skeptiska ska kunna ta del av förslagen och bilda opinion kring hur EU påverkar medlemsstaterna och vilka krav EU bör ställa på medlemsstaterna. vänder sig synnerligen starkt mot den snedvridning som råder inom unionen där vissa länder står för de finansiella tillgångarna och andra i stort sett bara får ta emot pengar nästan helt utan motkrav. Trots sin ringa storlek var den tredje största nettobetalaren till EU . sammanlagda EU-avgift uppgick till medan återflödet från EU:s budget endast var 2015. väntas återflödet hamna ungefär på ett jämförbart resultat. Denna mellanskillnad på kommer aldrig de svenska skattebetalarna till del utan används i stället för att finansiera vidare maktförflyttning och utvidgning av EU. kräver att svenska skattebetalares medel ska användas för utveckling av i stället för av . ser med stor oro på att EU vid sin halvtidsöversyn av den fleråriga budgetramen 2014–2020 inte kan motivera varifrån inkomsterna för de höjda anslagen ska tas. Behovet av ökad finansiering för migration och det rådande säkerhetsläget i anges som skäl för att öka budgetanslagen med . motsätter sig att svenska skattebetalare ska bli tvungna att ytterligare bekosta flyktingmottagningen och dess konsekvenser för EU:s medlemsländer. förstår inte varför EU:s och kommissionens direkta oförmåga att hantera budgetmedel inte har lyfts upp i större utsträckning. En felmarginal på 2015, 2013 visar på en avsevärt högre felmarginal än EU:s egna krav på . Detta visar på en trend med osunda finanser, vilket aldrig bör accepteras. kräver att regeringen lyfter fram frågan för att uppnå ett långsiktigt och respektfullt omhändertagande av svenska medborgares ekonomiska medel. är starkt kritiska till det makrofinansiella stödet från EU till på , på och på . EU bör inte engagera sig som bidragsgivare och högrisklångivare till länder som inte är medlemmar och än mindre till länder som tydligt har visat sig vara inkapabla att hantera sina egna statliga finanser. anser därmed att kommande planerade utbetalningar till utomstående länder ska dras in och återföras till medlemsstaternas medborgare. Utöver detta vill vi framhäva vikten av att låta medlemsländerna enskilt bestämma om de är beredda att erbjuda lån och stöd till krisande ekonomier. har byggt ett omfattande ramverk mot skatteundandragande och vinstförflyttning på bolagsskatteområdet, det omhuldade s.k. . Syftet med detta projekt är att skapa en global samsyn om väsentliga åtgärder mot BEPS och genomföra detta genom att lansera ett multilateralt skatteavtal. Vi sverigedemokrater anser att detta är den bästa vägen att gå för att komma åt de allvarliga konsekvenser som blivit resultatet av den snabbt utvecklade globaliseringen, där framför allt globala företag som opererar i många länder genom olika skatteupplägg ser till att endast behöva betala skatt i jurisdiktionerna med lägst bolagsskatt, eller att inte betala någon bolagsskatt alls. Det är väsentligt att detta arbete görs i så stor och bred internationell samsyn som möjligt för att det ska lyckas. arbetar aktivt för att utveckla internationellt samarbete för att komma till rätta med dessa problem, eftersom stabila skatteintäkter är en förutsättning för trygghet och välfärd i . Den springande punkten är huruvida EU avviker från eller harmoniseras med övriga länder globalt. Därför välkomnar också de insatser EU gör för att genomföra för dessa ändamål, enligt riktlinjer utan annat än triviala avvikelser. Detta gäller inom flera områden, t.ex. • företagens inkomstbeskattning och bolagsskattebasen • rapporteringskrav, dubbelbeskattning och instrument mellan länder När det gäller arbetet mot skatteflykt finns det också arrangemang inom mervärdesskatteområdet som är viktiga att hantera. Det är positivt att regelverk för bolagsskattebasen i huvudsak riktar in sig på större bolagskoncerner med en global omsättning om och att regelverken ska vara frivilliga för mindre bolag. I den mån syftet med bolagsskattebasen är att minska skatteundandragande är detta en god avsikt. har en försiktigt avvaktande hållning till utformningen av regelverket och ifrågasätter vad det verkliga syftet med detta är. När ärendet hanterades anförde följande: Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är en skattepolitisk åtgärd som ska förenkla skattereglerna, minska kostnaderna för att följa reglerna och undanröja skattehindren för företag som bedriver verksamhet över gränserna. Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen avses vidare ge en nystart för den inre marknaden och flaggskeppsinitiativet för industripolitik i 2020-strategin och bidra till att genomföra de breda målen i unionens industripolitik enligt 2020-strategin. Vid hanteringen av frågan anförde följande: Ett viktigt syfte med förslaget är att öka rättvisan i skattesystemet genom att hantera några av grundorsakerna till skatteflykt bland företag. Det är intressant att se hur motiveringarna till förslaget förändrats års fokus på den inre marknaden till fokus på skatteflykt. Mot denna bakgrund kan man ifrågasätta vad det egentliga syftet med förslaget är. är mycket kritiska till förslaget om avsikten egentligen skulle visa sig vara att använda arbetet med en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () för att ge EU en egen beskattningsrätt. De internationella skatteavtalen är positiva, men vill höja ett varningens finger och hålla ett vakande öga på de nu pågående förändringsprocesserna. I EU:s förslag om genomförande av direktiv och regelverk finns en risk att vi indirekt skapar överstatliga strukturer som i förlängningen innebär att beskattningsrätten flyttas över till EU-nivå helt och hållet. kan vi se hur EU har instiftat skattedirektiv på ett flertal områden. Dessa direktiv begränsar från att fritt kunna utforma vår en egen skattepolitik som är anpassad efter våra förhållanden, kulturella förtecken och inte minst vår nations föränderliga ekonomiska situation. Risken är att EU:s skattedirektiv och ett successivt överflyttande av makt över skattepolitiken blir en tvångströja på som smiter åt allt hårdare. Under vissa tidsperioder kan det innebära mycket stora problem för . Därför är emot den överstatliga inriktningen. Sedan den svenska folkomröstningen har många samarbetsområden och länder inlemmats i EU, vilket innebär ytterligare offentliga kostnader för EU-apparaten. EU vill nu göra så mycket att pengarna inte räcker. Parallellt med de juridiska skattedirektiven som begränsar friheten diskuteras därför allt oftare begreppet ”egna medel” i samband med olika arrangemang i EU. Denna introduktion av vad som i förlängningen blir en EU-skatt motsätter vi Sverigedemokrater oss med skärpa. hållning bör vara att inte gå med på en utveckling i riktning mot en egen beskattningsrätt för EU. Med utgångspunkt från mervärdesskattedirektivet har upprättat en handlingsplan för gemensam mervärdesskatt inom EU, och man har presenterat två alternativ när det gäller framtiden. • Fortsätta på den inslagna vägen och vidareutveckla mervärdesskattedirektivet med nya skatteregler för alla medlemsländer. Medlemsländerna får bistå med sina åsikter i frågan, men fattar besluten. • Erbjuda medlemsländerna en något större frihet att själva utforma sin mervärdesskatt vad gäller reducerade momssatser och undantagsregler. är kritiska till mervärdesskattedirektivets reglering av svensk beskattning och vill därför stödja det andra alternativet. Detta skulle bidra till att ge ett ökat självbestämmande i mervärdesbeskattningen. är kritiska till den föreslagna punktbeskattningen av finansiella transaktioner, delvis eftersom inte alla länder kunnat enas om förslaget. har vi kunnat se hur denna typ av punktskatter eller förbud flyttat transaktioner till andra jurisdiktioner, varför en sådan typ av reglering i princip förutsätter en global multilateral lösning för att nå resultat. För att en skatt på finansiella transaktioner ska komma på tal bör den utformas som en punktskatt på instrument som är skadliga för den finansiella stabiliteten. Även på energiområdet och i andra sammanhang agerar EU aktivt för att hitta olika punktskattearrangemang där EU står som mottagare av skatterna. Vi sverigedemokrater motsätter oss också denna utveckling å det bestämdaste. Sättet genom vilket EU-budgeten fastställs och på vilket skattemedel från de olika medlemsstaterna behandlas av kommissionen m.fl. visar på vikten av att EU:s ekonomiska medel minskas så länge är medlem. Vi sverigedemokrater vill därför att regeringen inom EU ständigt ska verka för att hålla onödiga kostnader nere. Budget, ekonomi och finansiella frågor, punkt 8 – motiveringen (V) av (V). Orsakerna till den ekonomiska krisen i EU är komplexa och sammanflätade men har synliggjort flera brister i det finansiella systemet. EMU-länderna är genom valutaunionen låsta till en gemensam penning- och valutapolitik, som de saknar nationella centralbanker som kan agera som långivare i sista instans. Den förda politiken har bidragit till att fördjupa och förlänga krisen i flera länder. tar avstånd från de avsteg från nationell bestämmanderätt över finanspolitiken som kommissionens förslag om förstärkt samordning och styrning av den ekonomiska politiken innebär och som det kommer till uttryck i den s.k. sexpacken inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Priset för den förda krishanteringen är att det blir en allt djupare social, demokratisk och politisk kris. EU:s hantering av den ekonomiska krisen visar på en brist på demokratisk legitimitet. En bankunion riskerar att förstärka EU:s makt på medlemsstaternas bekostnad. anser att det behövs betydligt kraftigare åtgärder för att trygga den finansiella stabiliteten. En sådan åtgärd är att införa en lag om bankdelning som separerar traditionell bankverksamhet från spekulativ investmentverksamhet, vilket föreslås i den s.k. Liikanenrapporten som tyvärr verkar ha hamnat längre ned på den politiska dagordningen bl.a. på grund av motstånd från den . fortsatte arbetet med att följa upp stegen i rapporten av EU:s ekonomiska monetära union, även benämnd De fem ordförandenas rapport. Rapporten innehåller mycket långtgående förslag om ett fördjupat EU-samarbete. Stora steg tas mot ökad överstatlighet, och makten förskjuts från medlemsstaterna till EU. är starkt kritiskt till rapportens förslag. Problemen i euroområdet kan inte lösas genom att man beskär medlemsstaternas nationella beslutanderätt över finanspolitiken. Då länderna står inför olika utmaningar och det finns obalanser i de individuella ekonomierna som måste lösas är steg i federal riktning fel väg att gå. Enligt vår mening är det viktigt att medlemsstaternas kompetens inte beskärs ytterligare. De åtgärder som föreslås i rapporten innebär ett ökat EU-inflytande. Grundläggande befogenheter flyttas från medlemsstaterna, och fördragsändringar kommer att bli nödvändiga. menar att det krävs en bred debatt och att de nationella parlamenten aktivt bör involveras i diskussionen om ett framtida EMU. Demokratisk legitimitet är här en central fråga. föreslog kommissionen en förlängning av Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Det är bra att kommissionen tar initiativ för att öka investeringarna i EU i syfte att bidra till högre tillväxt, ökad sysselsättning och stärkt konkurrenskraft. Efsi ska stödja strategiska investeringar av europeisk betydelse inom bl.a. infrastruktur, utbildning, forskning och innovation samt förnybar energi. Investeringarna bör kunna bidra till omställningen mot en grön resurseffektiv ekonomi, t.ex. genom hållbara investeringar på energi-, miljö- och klimatområdet med fokus på innovativa teknologier. Vidare anser att förslaget om en transaktionsskatt bör genomföras. Även bör införa transaktionsskatten. En sådan skatt skulle öka den finansiella stabiliteten. Intäkterna från skatten ska dock gå till de enskilda medlemsstaterna för att öka de sociala investeringarna såväl här hemma som i olika EU-länder. anser att EU:s budget bör minskas kraftigt. Vi motsätter oss generellt förslag som ökar EU:s makt. På områden där det är möjligt att flytta fram positionerna för en progressiv politik måste en bedömning göras från fall till fall om fördelarna överväger riskerna med att ytterligare politikområden förs till EU-nivå. Vi anser vidare att bör omförhandla sitt avtal med EU där en av utgångspunkterna bör vara att få lämna EU:s gemensamma jordbrukspolitik för att bygga upp en nationell politik inom det området. Rättsliga och inrikes frågor, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 17, 27 och 34–37 samt 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3661 av (C) yrkande 1. Vi sverigedemokrater anser att EU inte ställer tillräckligt höga krav på länder vid förhandlingar om visumfrihet och vill att regeringen inför ett ensidigt visumtvång gentemot . anser att riktade sanktioner mot ledarskap är ett mer proportionellt och ändamålsenligt sätt att bemöta utpressningstaktik. De europeiska länderna har tillsammans ett utmärkt förhandlingsläge med , och en tuff linje i kombination med hotet om sanktioner skulle sannolikt få landet att bli mer lyhört. Regeringen bör därför driva som första krav på att landet ratificerar utan geografiska begränsningar, att börjar prestera enligt det befintliga, bilaterala återvändandeavtalet med samt tar kontroll över sina gränser och bekämpar den illegala flyktingsmugglingen på turkisk mark. är av åsikten att viseringsfrihet endast ska ges medborgare i länder där alla inre konflikter är lösta, som har en godtagbar ekonomisk standard och där landet kan garantera det yttre gränsskyddet och påvisa mätbara framsteg i kampen mot korruption, organiserad brottslighet och terrorism. Det ska också ställas krav på att landet är en utvecklad demokrati och fungerande rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Vi ser fallet med som ett tydligt exempel på att EU på grund av andra intressen troligen kommer att se mellan fingrarna med att nödvändiga krav inte är uppfyllda och ställer oss mycket kritiska till EU:s hantering av visumlättnader och viseringsfrihet generellt. Ett land som med stora problem med fattigdom, inre konflikter och brist på demokrati har beviljats visumfrihet, vilket vi anser är problematiskt. Regeringen bör verka för att kravet på visering för resande från återupprättas respektive behålls. Principiellt ser positivt på att medborgare från länder i EU:s närområde reser till EU för att studera eller fylla luckor på arbetsmarknaden som inte på annat sätt går att fylla. Dessa personers erfarenheter i kan ha väldigt positiv inverkan på vederbörandes hemländer efter att de återvänt. Dessa i och för sig lovvärda syften motiverar dock inte en generell viseringsfrihet då de som studerar och har jobb sällan har problem att få visum. Regeringen bör därför verka för att visum och underlättande att få visum även tilldelas på individuell basis så länge landet i fråga inte uppfyller ovanstående krav. förstår de motiv som motiverat den nya förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning. Dock anser vi att kontroll av det egna territoriet är och bör förbli en nationell uppgift. Gränskontroller är ett viktigt verktyg för att hävda territoriell integritet, upprätthålla lag och ordning och skydda den nationella säkerheten. Vi anser att förslaget inkräktar på medlemsstaternas rätt att kontrollera och upprätthålla sina gränser. Enligt vår mening kan målen för de föreslagna åtgärderna bättre nås på nationell nivå, och vi anser därför att förslagen i sin helhet strider mot subsidiaritetsprincipen. utgångspunkt är att liksom andra EU-länder ska vara självständigt och oberoende i utformningen av sin invandringspolitik. Mot bakgrund av att EU-institutioners passivitet redan har lett till katastrofala konsekvenser för men även för andra EU-medlemmar ska regeringen verka för att avbryta förhandlingarna om det gemensamma europeiska asylsystemet som innebär att styrningen av migration och invandring lämnas över till EU-strukturer i en ännu högre utsträckning än vad som är fallet . Vi anser att svenska folket genom sina representanter ska kunna bestämma vilka som kommer till och på vilka villkor. Omfördelningsmekanismen, som är grundbulten i det gemensamma asylsystemet, har bevisligen inte fungerat.