bet · H501UbU2 · 2017-12-05 00:00:00 — Normalt skrivs studielån av vid 65–, beroende på typ av studieskuld. Om möjligheten för äldre att ta studielån ska utökas är det också enligt vår mening rimligt att åldersavskrivningen avskaffas. Det beräknas stärka de offentliga finanserna med 2018. Unga som inte gått ut gymnasiet sommaren de fyller på grund av en funktionsnedsättning ges automatiskt aktivitetsersättning. Det fungerar i praktiken som en förtidspensionering. Arbetskraftsdeltagandet är redan mycket lågt för personer med funktionsnedsättning och den automatiska infasningen i bidragsberoende skapar ännu högre trösklar in på arbetsmarknaden. anser att unga med förlängd skolgång i stället för att direkt placeras i bidragsberoende borde erbjudas studiestöd med det förhöjda beloppet. Tillsammans med tillgång till relevant studiehjälp och möjlighet till eftergymnasial utbildning ökar både incitamenten att gå vidare till arbete, vilket skapar en större likvärdighet med andra elever. Att placera unga personer i bidragsberoende är att göra dem en björntjänst. Aktivitetsersättningen kan upplevas som förmånlig för den 19-åring som får den, men erbjuder knappast någon frihet eller inkomstutveckling längre fram i livet. motsätter sig införandet av det av beslutade studiestartsstödet, vilket påverkar anslagen 1:1 Studiehjälp, 1:7 Studiestartsstöd och 1:8 . föreslår att det ska införas ett nytt anslag 1:10 Incitament avseende skuldavskrivning. Anslaget föreslås tillföras till följd av förslag om att skriva av studielån för deltagare i Teach for och till följd av förslag om att skriva av studielån för människor som flyttar till glesbygd. Anslag inom utgiftsområde 15 (L) (L) anför: Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den jag önskar avstår jag från att delta i beslutet och från att redovisa något formellt motförslag när det gäller anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. Liberalernas budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället behandlar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i Liberalernas kommittémotion 2017/18:3811. Nedan redovisas en sammanfattning av vårt förslag. Utbildning och högre studier ger möjligheten att lära sig mer om omvärlden och få nya perspektiv. Det ger unga människor en möjlighet att tillsammans lär sig analysera omvärlden och ifrågasätta det som ofta tagits för givet. Högre utbildning för framåt. Det handlar inte bara om att rusta unga personer för arbetsmarknaden, det handlar även om att öka kunskapen och bildningen i . Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa och ger alla människor goda möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Studiemedelssystemet har förstärkts påtagligt, främst genom att alliansregeringen genomförde höjningar av studiemedelsbeloppet, tilläggsbidraget för studerande med barn och fribeloppet. Studiestödssystemet är viktigt för att alla ska kunna gå vidare till högre studier och förverkliga sina drömmar. Liberalerna anser att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet, inte aktivitetsersättning (se även vårt förslag inom utgiftsområde 10). Liberalerna anslår därför ytterligare till anslaget 1:1 Studiehjälp. De minskade utgifterna för aktivitetsersättningen redovisas inom utgiftsområde 10. Regeringen föreslår en snabb utökning av utbildningsplatserna inom regionalt yrkesvux, , förarutbildningen, folkhögskolan och högskolan. Liberalerna avvisar delvis förslaget, då vi tror att en alltför stor och snabb utbyggnad innebär stora risker för sänkt kvalitet i utbildningsväsendet. En så omfattande allmän utbyggnad, där bl.a. utökningen av lärarutbildningen ingår, måste föregås av en omfattande kvalitetshöjning på de nuvarande utbildningarna. När det gäller utbyggnaden av noterar vi att regeringen gör en utökning av antalet platser, men vi menar att denna framgångsrika utbildningsform kan utvidgas ännu mer och föreslår därför en ytterligare utbyggnad. Som ett alternativ till regionalt komvux vill Liberalerna införa en yrkesskola som är en yrkesutbildning för vuxna med som modell. Utbildningen ska motsvara gymnasial nivå och ha ett stort inslag av arbetsplatsförlagt lärande och yrkesskola. Liberalerna avvisar regeringens anslagshöjningar inom anslaget 1:2 Studiemedel men anslår till studiemedel på inom anslaget. Även anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor påverkas. Regeringen föreslår att studiemedlens totalbelopp ska höjas med ca per studiemånad genom en höjning av bidragsdelen. Den senaste höjningen av totalbeloppet skedde 2015 med ca genom en höjning av lånedelen. Liberalerna delar regeringens uppfattning att totalbeloppet bör höjas, men att höjningen även bör ske genom en motsvarande höjning av lånedelen. Förslaget om en höjning av studiemedlens bidragsdel avvisas till förmån för en motsvarande höjning av studiemedlens lånedel med ca . Det innebär en minskning med av anslaget 1:2 och en höjning med av anslaget 1:3. Regeringen föreslår en utbyggnad av sommarkurserna vid högskolor och universitet. En satsning på fler sommarkurser skulle få en rad positiva effekter. Antalet sommarkurser är inte lika högt som förut och därför finns det skäl att utöka dessa. Med sommarkurser skulle genomströmningen öka genom att fler studenter snabbare skulle kunna avsluta sina studier. De sommarjobb dessa har skulle kunna fyllas av arbetslösa ungdomar. Liberalernas satsning på sommarkurser innebär en höjning med 2018 till studiemedel inom anslaget 1:2, en höjning med inom anslaget 1:3 och en höjning med inom anslaget 1:4. Som redovisas närmare inom utgiftsområde 16 föreslår Liberalerna en kvalitetssatsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar. För att finansiera denna satsning justeras antalet platser på vissa högskolor, vilket får konsekvenser för anslagen för studiestöd. Anslaget 1:2 minskas därför med 2018. Även anslagen 1:3 och 1:4 påverkas. Liberalerna föreslår att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av . Inga andra lån skrivs av vid en viss ålder och Liberalerna anser därför att det är rimligt att åldersavskrivning inte omfattar nya lån. Förslaget om ett avskaffande av åldersavskrivning bedömer vi leda till att utgifterna för anslaget 1:3 minskar med 2018. har fattat beslut om ett studiestartsstöd. Studiestartsstödet är ämnat för arbetslösa som är och som har en kort tidigare utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Stödet administreras av () men är inte ett traditionellt studiemedel. Liberalerna anser att alla i ska ha möjlighet att kunna slutföra . När det gäller gymnasieskolan är den en frivillig skolform och det finns skäl att misstänka att avhoppen kan öka om man skapar ekonomiska incitament för att hoppa av så att man senare kan slutföra sina gymnasiestudier med bättre ekonomiska villkor. Dessutom kan det vara problematiskt att elever i samma komvuxklass har olika ersättningar. Studiestartsstödet har inte heller blivit särskilt omfattande. Liberalerna avvisar därför förslaget, vilket innebär en kostnadsbesparing på på anslaget 1:7 Studiestartsstöd . Regeringen föreslår införandet av ett körkortslån som ska administreras av CSN. Förslaget innebär att lånet ska användas för att bekosta körkortsutbildning. Liberalerna avvisar förslaget, vilket innebär en kostnadsbesparing på på anslaget 1:8 . Det behövs enligt motionärerna en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår motionärerna att det ska införas en premie för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För denna premie satsar motionärerna . Liberalernas bedömning är att studiemedelssystemet i många delar är väl avpassat. Ytterligare reformer kan dock bli aktuella. Liberalerna vill bl.a. fortsätta arbetet för bättre matchning och kompetensutveckling på den svenska arbetsmarknaden. I det perspektivet bör det vara aktuellt att pröva om individuella kompetenskonton kan byggas upp för att användas vid vidareutbildning och omskolning. För att fortsätta stimulera framväxten av ett allt längre arbetsliv bör det även i fortsättningen vara aktuellt att se över åldersgränserna i studiemedelssystemet. Liberalerna vill även öka genomströmningen i högskolan genom att öka drivkrafterna för studenterna, t.ex. inom ramen för studiestödsområdet, att klara sin examen . Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas anslaget 1:8. Anslag inom utgiftsområde 15 (KD) (KD) anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag ska behandlas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället behandlar jag i detta särskilda yttrande den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 15 som förordas i kommittémotion 2017/18:3599. Nedan redovisas en sammanfattning av vårt förslag. Studiestödet, både bidragsdel och lånedel, är en viktig del för att kunna bedriva en ändamålsenlig utbildningspolitik. Studiestödet ska minska ekonomiska hinder för personer som vill börja studera och därmed bidra till att fler väljer att utbilda sig. Studiestödet ska också utjämna skillnader mellan enskilda och grupper i befolkningen och ge goda förutsättningar för alla att studera. Studiestödet ska också bidra till en god samhällsutveckling. Alla delar av studiestödet, dvs. studiebidrag under gymnasiestudier, bidrag till elever med funktionsnedsättning, lärlingsersättningar och studiemedel med bidrags- och lånedel, ska bidra till att utjämna skillnader i ekonomiska förutsättningar hos enskilda och mellan grupper i samhället. För att värna ett generöst studiestödssystem måste målet vara att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. anser därför att det är rimligt att ta bort den åldersavskrivning av studielån som finns . beräknar att ytterligare 2018 ska kunna återbetalas vid avskaffad åldersavskrivning. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. Högre studier syftar till att dels ge kompetens för kommande yrkesliv, dels att sökandet efter kunskap är bra i sig för den enskildes utveckling och för samhällets utveckling. kan studiemedel beviljas i högst (). Det finns också en övre åldersgräns för att beviljas studiemedel. Åldersgränsen för bidragsdelen är men rätten att låna begränsas redan från . Detta innebär att antalet veckor det är möjligt att få studielån minskar successivt . I när vi blir äldre och förväntas arbeta högre upp i åldrarna ökar även behovet av fortbildning. Därför menar att det är rimligt att också höja åldern för att kunna få studielån. föreslår att denna åldersgräns höjs , till . För detta ändamål satsar vi . motsätter sig regeringens förslag att höja bidragsdelen i studiemedlen. I stället föreslår att lånedelen i studiemedlen höjs med och föreslår för detta ändamål. bedömer att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning för att på så sätt effektivisera och finansiera prioriterade satsningar. Justeringen är beräknad som en 30-procentig minskning av pris- och löneomräkningen –2020. Anslaget 1:8 anslag justeras därför ned. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 15: 1.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.7.1 och 3.7.2). 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 223 (avsnitt 3.7.9). 3.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt tabell 1.1. 4.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:2793 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:2978 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja fribeloppet för studerande och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3592 av m.fl. (M): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bättre möjligheter att finansiera studier mitt i livet och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3599 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa åldersavskrivningen av studielånet och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att öka möjligheterna för äldre att studera med CSN-lån och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3683 av m.fl. (C): 43.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att möjliggöra avskrivning av studielån i landsbygdskommuner och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3702 av m.fl. (C): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen avslår de delar av regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (regeringens förslag 2.1) som rör höjt studiemedel. 2017/18:3760 av m.fl. (C): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ett mer flexibelt studiemedelssystem vilket även ger bättre möjlighet att studera vidare högre upp i åldrarna, och detta tillkännager för regeringen. 2017/18:3811 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3856 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 Studiestöd enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja fribeloppet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att utöka antalet studieveckor med 20 för den som fyllt , och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja åldersgränsen för studiemedel och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en satsning för att höja tilläggslånet för studerande med barn och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden Förslag till beslut om beställningsbemyndigande inom utgiftsområde 15 Studiestöd Bidrag till vissa studiesociala ändamål [1] Antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag. Jag ska börja med att säga att vi från sida har ett särskilt yttrande rörande detta beslut, då vårt budgetförslag har fallit och vi därför avstår från att delta i omröstningen om förslaget. Den budgetdebatt vi ska ha nu handlar om studiestöd. Jag tänkte börja med att gå in på vad som står i vårt särskilda yttrande och vad vi från sida tycker är viktigt att prioritera. Vi lägger fram förslag på det här området först och främst för att göra det lättare för människor att studera också mitt i livet. Det är där vi ser att vi och kanske ännu mer framöver kommer att ha stora utmaningar. Vår arbetsmarknad förändras. Ny teknik och innovationer underlättar. Det förlänger våra liv, men det ställer också nya krav. De kraven behöver vi i politiken anpassa oss efter och möta, och vi behöver möta de problem som kan uppstå i och med de stora samhällsförändringar som sker. Det ska också poängteras att många både vill och behöver kunna byta yrke någon i livet. Gamla jobb försvinner, och många nya kommer till. Möter vi inte det från politiskt håll kommer människor att falla mellan stolarna. Då kommer människor som har jobb, som bidrar enormt och har varit med och byggt vårt samhälle, inte att ha kvar sina jobb framöver. Där är utbildning en avgörande nyckel. Det gäller utbildning på högskolenivå, på universitetsnivå, i yrkeshögskola, i vuxenutbildning - många olika utbildningsinstanser runt om i . handlar det kanske delvis om platser, men jag tycker också att det är extremt viktigt att inse att det för de allra flesta mitt i livet spelar mindre roll om det finns en plats att studera på ifall man inte har råd att ta den. Det behöver vi ta till oss. Här kommer frågan om studiestöd in. När vi lever behöver många också ha ett längre yrkesliv. En förändrad arbetsmarknad och ett längre yrkesliv gör att man inte bara behöver studera när man är ung, utan man kommer att behöva studera mitt i livet - när man har barn, lån och många fler än bara sig själv att ta hand om. Regeringen ökar som sagt gärna antalet platser på utbildningar, vilket vi i Alliansen också har gjort tidigare och såklart även fortfarande gör på vissa utbildningar. Men det hjälper som sagt inte att ha rätt till utbildning om man inte har råd att läsa den. Vi vill därför anpassa studiestödssystemet till detta. Det är inte bara viktigt för samhället i stort, för vår fortsatta tillväxt och för vår fortsatta konkurrenskraft i världen, utan det är väldigt viktigt även för enskilda personer. Det tycker jag är viktigt att vi kommer ihåg, tänker på och lyfter fram i en sådan här debatt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd Det vi gör i det moderata budgetalternativet för att möta detta är att höja fribeloppet. Vi ger vuxna människor större möjlighet att ha kvar en fot på arbetsmarknaden som de studerar. Vi utökar också antalet studieveckor, det vill säga veckor då man får uppbära studiemedel även om man är . Vi tar även bort hinder som finns för äldre studenter att över huvud taget ta studielån. Vi höjer dessutom de tilläggslån du som student får ta om du har barn. Alla dessa förslag sänker trösklarna och gör att fler kan studera mitt i livet. Det gör det möjligt för människor att hålla sig anställbara och vara beredda på att behöva byta yrke. Med anledning av att vi fick en rapport från om just antalet utbyggda platser hoppas jag verkligen att jag kan få svar från representanter för regeringen gällande hur man framöver kommer att använda de medel som finns bättre, så att de går till någonting som ger effekt. Vi kan säkerligen ha olika åsikter om vad som ger effekt och vad som är bra i sig - det har jag respekt för - men vet alla vi här inne att av de medel som har gått till högskola och universitet inte kommer någon till del. Det är alltså över 12 miljarder som ligger och inte ger någon utbildning. Det påverkar även denna budget. För varje utbildningsplats vi tillför avsätter vi nämligen såklart även studiemedel. Om ingen kan ta den platsen används inte heller pengarna till studiemedel. Även i den här budgeten blåser vi alltså upp det hela till en mycket större storlek än vi egentligen behöver, och vi får ingen effekt för de pengarna. Det tycker jag är värt att komma ihåg, och jag hoppas verkligen att jag ska få svar på frågan hur man ser framåt när det gäller detta. Vi står bakom vårt särskilda yttrande men deltar i övrigt inte i beslutet. Innan jag börjar tala om det jag hade tänkt vill jag säga att jag noterade att ett knivdåd hade utförts på en gymnasieskola i södra . Det var med bedrövelse jag läste artikeln, och jag hoppas att vi kan vända denna mycket trista utveckling. har ett av världens mest generösa studiemedelssystem, och vår uppfattning är att vi ska ha kvar ett mycket generöst system. Studiemedlen gör det möjligt för alla samhällsklasser att studera på högskolan, där även människor från arbetarklassen kan skaffa sig vilken utbildning de vill. Det är bara det egna engagemanget och den egna förmågan som sätter gränser. Så ska det också vara, tycker vi. Så vill vi ha det, och vi tänker aldrig förespråka något annat system. Studiemedelssystemet tjänar inte bara den enskilda individen, utan det tjänar även samhället i stort. Vårt samhällsbygge kräver utbildad och kompetent arbetskraft för att företag och institutioner i samhällets tjänst ska få tillgång till rätt kompetens. Utan utbildade människor som erbjuds möjlighet till forskarutbildning och forskning skulle både uppfinningar och innovationer lysa med sin frånvaro. Utan tillräckligt många utbildade lärare skulle vi inte kunna besätta lediga tjänster på grundskolorna, och utan utbildade läkare - som kommer från alla samhällsklasser - skulle vården kollapsa. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Studiestöd I själva verket är det till stor del ett väl utbyggt utbildningssystem, naturligtvis med tillhörande finansieringssystem för studenterna, som skiljer ett avancerat industriland från ett utvecklingsland. Här vill jag dock betona vikten av att vi behåller - eller helst ökar - kvaliteten på våra utbildningar. Det räcker inte att studenterna visar upp ett examensbevis för att vi ska få en trevlig siffra att jämföra med i statistiken, utan examensbeviset måste också vara ett bevis på faktiska kunskaper om den enskilde och samhället ska utvecklas i enlighet med det jag anförde tidigare. Om vi har störst andel högskoleutbildade per capita i EU men kvaliteten på utbildningarna ligger under snittet är vi i vilket fall som helst förlorare. Alla medborgare blir på lång sikt förlorare. Alla behöver inte och ska inte gå en teoretisk högskoleutbildning. Det råder stor brist på yrkesutbildat folk inom vissa områden, och det är lika viktigt att vi förser arbetsmarknaden med kompetens när det gäller mer praktiska yrkesutbildningar. vill avskaffa studiestartsstödet. Orsakerna till det är väl delvis principiella, kan vi säga - vi vill inte låta en grupp ha andra förutsättningar än vad övriga studerande har. Det är orättvist och bäddar för problem , tror vi. Dessutom är vi ytterst tveksamma till om den här reformen kommer att öka studiemotivationen hos avsedd grupp. För att klara av en krävande högskoleutbildning krävs en helt annan motivation än den som skulle väckas för att man får bidrag i stället för lån. Däremot vill vi att högsta antalet år med lån utökas just för den avsedda gruppen, som då skulle få samma förutsättningar som övriga grupper. Slutligen, fru talman, vill vi införa ett extra bidrag för dem som väljer att studera på utbildningar där det råder explicit brist på arbetskraft. Bidraget är inte till för att gynna enskilda som går utbildningarna utan för att tillgodose samhällets behov av utbildad arbetskraft inom vissa bristyrken. Tillgodoser vi inte behovet av arbetskraft inom de områden där det råder brist kommer samhället att lida skada. Därför vill vi införa detta bidrag, som kanske även det kan uppfattas som orättvist av någon. I detta anförande instämde (SD). Vi i deltar inte i beslutet utan har i stället ett särskilt yttrande som vi hänvisar till. Vi ska diskutera studiestöd. Oavsett vem man är, var man kommer ifrån eller vilka föräldrar man har ska man ha goda möjligheter i .