bet · H401NU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Även Energikommissionen belyser frågor på detta tema i sitt betänkande (SOU 2017:2) och gjorde bedömningen att ska få bevilja demonstrations- och pilotprojekt för särskilda områden i elnäten där nya affärsmodeller och annan prissättning än för övriga kunder får prövas . Inom ramen för ett regeringsuppdrag om efterfrågeflexibilitet har också berört frågor om dylika pilotprojekt. Uppdraget redovisades i rapporten för ökad efterfrågeflexibilitet i det svenska elsystemet (Ei R2016:15). Ett förslag i rapporten är att det ska bli möjligt att tillåta ett stegvist införande av nya tariffer och att tillåta pilotprojekt om tariffer och att därigenom skapa incitament för elkunderna att erbjuda sin flexibilitet till olika aktörer på elmarknaden. Det kan också nämnas att regeringen i forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) framhåller att test- och demonstrationsmiljöer är ett viktigt komplement till forskningsinfrastrukturer. I sådana miljöer kan komplexa produkter, tjänster och idéer testas och utvärderas under verkliga förhållanden. Som ett exempel nämner regeringen att bygga nya lägenheter med innovativa system för energiförsörjning där hyresgästerna deltar i utvärderingen och därmed förbättrar och utvecklar systemen. FoU på temat elektrifiering av fordonssektorn Ett av fem prioriterade forskningsområden är en fossiloberoende fordonsflotta. Inom transportforskningen prioriterar energieffektiva transportsätt och fordon samt förnybar energi. Även demonstrationsanläggningar på drivmedelsområdet som innefattar ett flertal större projekt är prioriterade. Den forskning som myndigheten finansierar bedrivs i nära samarbete mellan andra myndigheter, industri, universitet, högskolor och institut. Bland program med koppling till elektrifiering av vägtransporter kan följande nämnas: – Batterifondsprogrammet är ett FoU-program med inriktning mot teknikområdena batteriåteranvändning/-återvinning och fordonsbatterier. – Demonstrationsprogram för elfordon 2011–2018. Programmet ska ur ett användarperspektiv identifiera och om möjligt undanröja barriärer för en storskalig introduktion av elfordon på den svenska marknaden. – Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) är ett samarbete mellan staten och fordonsindustrin. ansvarar för samverkansprogrammet Energi & miljö inom FFI som bl.a. är inriktat på fordonsrelaterade forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter inom området eldrift och elvägar. När det gäller FFI kan det nämnas att regeringen i sin forskningsproposition (2016/17:50) konstaterar att företag inom fordonsindustrin tillhör de mest FoU-intensiva och att regeringen anser att FFI ska fortsätta som ett avtalsreglerat samverkansprogram med oförändrad budget. Av forskningspropositionen framgår också att regeringen har inrättat Nationella innovationsrådet och att man inom rådet har bildat fem samverkansprogram. Ett av dessa program betecknas Nästa generations resor och transporter. I beskrivningen av programmet lyfts bl.a. elektrifiering av fordon fram. har i sitt betänkande fört ett resonemang på temat elanvändning i transportsektorn (SOU 2017:2, s. 181 f.). Det noteras att det globalt sett förutspås en kraftig ökning av elfordon och att en elektrifiering av vägtrafiken kommer att medföra en ökad efterfrågan på el. Vidare refereras studier i vilka efterfrågeökningen på el förutspås bli förhållandevis liten och ske gradvis . När det gäller teknikutvecklingen konstaterar att det historiskt sett har varit svårt att förutse kostnads- och prestandautvecklingen för ny teknik som förknippas med elektrifiering av vägtrafiken. Det framkommer också att Miljömålsberedningen har funnit att det skulle kunna vara möjligt att nå ett utsläppsmål om minst 70 procents utsläppsminskning i transportsektorn (inrikes transporter) till 2030 genom en relativt omfattande och snabb övergång till framför allt eldrift i transportsektorn, stöttad av en ökad användning av biodrivmedel och åtgärder som kan minska behovet av biltransporter (framför allt i städer) samt åtgärder som möjliggör en ökad effektivisering av godstransporterna. Elvägar omnämns också av som ett sätt att elektrifiera transportsystemet. Det innebär att el kontinuerligt tillförs från elnätet, och då behövs endast liten eller ingen lagring i batterier. är detta mest intressant för tunga lastbilar och bussar i fjärrtrafik där elförsörjning enbart med el från batterier inte är möjligt. I stadstrafik används tekniken redan för trådbussar. har gjort bedömningen att kontinuerlig strömförsörjning också är tänkbar för lätta vägfordon på . Vidare redovisas det att är ett av de första länderna i världen som genomför tester med eldrift för tunga transporter på allmän väg. har i samråd med Verket för innovationssystem () och beslutat att ge stöd till två testanläggningar (vid E16 i och vid ). gjorde bedömningen att en övergång till förnybara energislag samt elektrifiering av hela transportsektorn måste påskyndas. Genom att tillvarata digitaliseringens möjligheter kan transporterna effektiviseras och deras klimatpåverkan minska. Kommissionen konstaterar dock att regelverken i många fall inte är anpassade till den nya tekniken. Det kan gälla skatter, avgifter, tekniska krav m.m. Det befintliga regelverket bör anpassas till nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och försäljning av el. Enligt Energikommissionen behöver dessa frågor utredas närmare. Avslutningsvis kan nämnas att närings- och innovationsminister i samband med den tyska förbundskanslern besök i tillkännagav en överenskommelse mellan om ett nytt innovationspartnerskap mellan de båda länderna. Överenskommelsen omfattar bl.a. en studie om elvägar där man bl.a. kommer att undersöka finansiering, affärsmodeller och drift av sådana vägar. Förhoppningen är att samarbetet ska kunna leda till en snabbare teknikutveckling. En strategi för elektrifiering av transporter Yrkandet i motion 2016/17:3579 (C) om att det behövs ett helhetsgrepp och en långsiktig strategi för elektrifiering av transporter har även väckts i anslutning till regeringens infrastrukturproposition (prop. 2016/17:21). Yrkandet som finns i motion 2016/17:3507 (C) kommer att behandlas av trafikutskottet . I budgetpropositionen framhåller regeringen att möjligheterna till energilagring ska tas till vara och utvecklas. Energilagring kan bidra till ökad effektivitet i energisystemet och till att öka enskilda kunders möjlighet att lagra sin egenproducerade el för att utnyttja , något som skulle öka möjligheterna att utnyttja prisvariationer på elen. utlyste stöd inom flera forsknings- och innovationsprogram som kopplar till energilagring. Det s.k. Batterifondsprogrammet är ett FoU-program med inriktning mot teknikområdena batterianvändning/-återvinning och fordonsbatterier. Batterifondsprogrammet ska bidra till en långsiktigt hållbar användning av alla typer av batterier. Programmet ska också bidra till energieffektivisering av vägfordon genom bättre batterisystem för ökad elektrifiering. Världsledande forskning och utveckling genom nära samarbete mellan akademi och näringsliv ska ge ett betydande bidrag till samhällets omställning mot ett långsiktigt hållbart energisystem och till att skapa arbetstillfällen och ekonomisk tillväxt. beviljade stöd till företaget för en satsning på en storskalig svensk batterifabrik. Det beviljade startstödet på ska delfinansiera det första steget i en satsning som kan leda till att försörjer bil- och elindustri med högkvalitativa litiumjonbatterier. Avslutningsvis kan det nämnas att och samarbetar i en satsning på projektbidrag till energiinriktad grundforskning. Bland de projekt som har beviljats stöd finns sådana som avser energilagring. I detta avsnitt tar utskottet ställning till ett antal motionsförslag som på olika sätt har energiforskningsanknytning. När det inledningsvis gäller det som sägs i motion 2016/17:3579 (C) om möjligheter för nätföretag att testa prissättning och affärsmodeller i avgränsade områden konstaterar utskottet att frågor på detta tema har belysts av såväl , som forumet för smarta elnät. Utskottet ser mot denna bakgrund inte att det finns anledning för att uttala sig i linje med vad som föreslås i motionen och avstyrker den därför i de delar som har denna inriktning. Utskottet ser inte heller några övertygande skäl för att hörsamma de önskemål som finns i samma motion om elektrifiering av transporter och om elvägar. Av det som har redovisats ovan på detta tema framgår att det pågår mycket arbete med att minska transportsektorns fossilbränsleberoende och att elektrifiering och utveckling av elvägar är en viktig del i det arbetet. Vidare bör nämnas att en motion om en långsiktig strategi för elektrifiering av transporter kommer att behandlas i samband med att tar samlad ställning till regeringens infrastrukturproposition senare innevarande år. När det avslutningsvis gäller forskning om energilagring konstaterar utskottet att regeringen har lyft fram vikten av att möjligheterna till energilagring utvecklas och tas till vara samt att har utlyst stöd till energilagringsprojekt inom flera forsknings- och innovationsprogram. Dessutom finansieras grundforskning bl.a. med inriktning på energilagring i samverkan mellan . Utskottet anser att FoU-frågor med koppling till energilagring redan ges sådan uppmärksamhet att ett tillkännagivande från med den innebörden kan undvaras. Motion 2016/17:3579 (C) avstyrks därför även i den del som gäller energilagring. Avslag på propositionen, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 1. Jag anser i likhet med vad som anförs i Liberalernas kommittémotion 2016/17:3572 att det saknas skäl att revidera de mål som finns för forskning och innovation på energiområdet. Enligt min uppfattning vore det mer rimligt att ges möjlighet att ta ställning till energipolitikens övergripande inriktning innan det dras upp nya riktlinjer för energiforskningen. Regeringens förslag innebär dessutom en målstruktur som utgår från den energiöverenskommelse som slöts mellan fem partier och vars innehåll Liberalerna inte står bakom. Med hänvisning till det anförda och med instämmande i förslaget i motionen ovan föreslår jag att avslår propositionen. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag i fråga om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:66 och motionerna 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 33 och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3571 av m.fl. (SD) och 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 2. välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring. Den svenska energipolitiken ska värna klimatet, vara ekologiskt hållbar, säkra el till konkurrenskraftiga priser och garantera att el finns när den behövs. Alla delar av samhället är beroende av att dessa mål uppnås. Detta ställer höga krav på hur energipolitiken utformas. Utmaningarna på det energipolitiska området är många, och behovet av långsiktighet stort. Därför valde att sluta en ramöverenskommelse om energipolitiken med regeringen, och . Genom energiöverenskommelsen säkerställs ett robust elsystem på tre ben bestående av vattenkraft, kärnkraft och ny, förnybar energi. Långsiktighet och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och för den svenska konkurrenskraften. Vi vill i detta sammanhang lyfta fram det som sägs i motionerna 2016/17:3568 (M) och 2016/17:3577 (M) om att många av morgondagens utmaningar på det energipolitiska området kommer att kunna mötas med morgondagens teknik. ligger långt framme på det miljö- och energitekniska området till gagn både för möjligheterna att komma till rätta med klimatproblem och energipolitiska problem och för svensk innovation och konkurrenskraft på en global marknad. I likhet med vad som sägs i dessa motioner anser vi att genom ett tillkännagivande bör lyfta fram värdet av fortsatta ansträngningar för teknik- och tjänsteutveckling inom energiområdet för att tillvarata de möjligheter som finns inom digitalisering, förnybar energi och modern distribution. Med det anförda tillstyrks motionerna i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag i fråga om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:66 och motion 2016/17:3571 av m.fl. (SD) och 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9, 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 1. Vi och anser att den svenska energipolitiken måste vila på tre ben: leveranssäkerhet, kostnadseffektivitet och miljö. Vidlyftiga subventioner till förnybar energiproduktion eller oöverlagda skattepålagor som belastar kärn- och vattenkraften riskerar att allvarligt begränsa förutsättningarna för att energipolitiken ska bli framgångsrik. Vi anser att den rådande svenska klimat- och energipolitiken ofta kännetecknas av ett alldeles för snävt synsätt i fråga om vad som krävs för att kunna bemästra världsomspännande klimat- och energiförsörjningsproblem. I likhet med vad som sägs i kommittémotion 2016/17:3571 ser vi emellertid positivt på stora delar av den nu aktuella energiforskningspropositionen om övergripande frågor, även om det mot bakgrund av vad vi anförde inledningsvis av förklarliga skäl finns en del skilda åsikter. Vi anser exempelvis att det är nödvändigt med en mer tillåtande attityd när det gäller forskning om alla typer av fossilfria energislag. Målet bör vara att genom riktade insatser till prioriterade forskningsområden nå maximal samhällsnytta, minskade utsläpp av växthusgaser och minskat koldioxidläckage. Med ett tydligt fokus på detta mål anser vi att det saknas hållbara skäl till att plocka bort vissa energislag från forskningsagendan. Således instämmer vi i förslaget i motionen om att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att energiforskning ska tillåtas på alla fossilfria energislag. Motionen tillstyrks i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag i fråga om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 2 och avslår proposition 2016/17:66 och motionerna 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3571 av m.fl. (SD) och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 1. Jag och Liberalerna anser att den pågående uppvärmningen av jorden som en följd av ökande utsläpp av växthusgaser är den största framtidsutmaningen för nuvarande och kommande generationer. Därför är det centralt för oss att värna klimatsmarta energisystem och på så sätt hålla nere växthusgasutsläppen. En långsiktig och stabil energiförsörjning är avgörande för klimatet, de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften och därmed för både tillväxten och välfärden i vårt land. Både näringslivet och hushållen måste kunna lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser . Liberalerna har valt att inte stå bakom den energiöverenskommelse som slöts mellan , , , och . Sammanfattningsvis anser jag att överenskommelsen är dyr och saknar klimatnytta. Mot den bakgrunden är det enligt min uppfattning beklagligt att regeringen har valt att lägga fram en energiforskningsproposition som tar sin utgångspunkt i denna överenskommelse. Jag har redan ställt mig bakom kravet i motion 2016/17:3572 (L) om att propositionen bör avslås. Även om inte hörsammar detta krav anser jag att det finns tungt vägande skäl för att regeringen ska låta ta ställning till den övergripande energipolitiska inriktningen och först därefter återkomma till med en ny energiforskningsproposition som bygger på energipolitiska beslut som har ställt sig bakom. Energipolitiska uppgörelser av det slag som träffades saknar, enligt min uppfattning, demokratisk legitimitet innan de har passerat . Jag anser således med instämmande i vad som sägs i motionen att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma till med en ny proposition om forskning och innovation på energiområdet när väl har fattat beslut om nya energipolitiska mål. Den nya energiforskningsproposition jag efterfrågar bör bl.a. ta fasta på det som anförs i Liberalernas partimotion 2016/17:1070. Där konstateras det bl.a. att det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet och att tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Jag instämmer i det som anförs i motionen om att en ökad andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet och att det motiverar satsningar på forskning och innovation kring energilagring och batterier. Vidare står jag bakom det som sägs i motionen om satsningar på fjärde generationens kärnkraftsreaktorer och på forskning som kan göra det möjligt att tillverka järn från järnmalm i utan koldioxidutsläpp. Med det anförda tillstyrks motionerna 2016/17:1070 (L) och 2016/17:3572 (L) i de aktuella delarna. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Övergripande mål för forskning och innovation på energiområdet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag i fråga om det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet och ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller proposition 2016/17:66, bifaller delvis motion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkandena 8 och 9, 2016/17:3568 av m.fl. (M) yrkande 33, 2016/17:3571 av m.fl. (SD), 2016/17:3572 av m.fl. (L) yrkande 2 och 2016/17:3577 av m.fl. (M) yrkande 1. En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor för den svenska ekonomin och avgörande för välfärdens fortsatta utveckling i vårt land. Svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en tillförlitlig elför-sörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. Jag och har länge förespråkat ett partiöverskridande energipolitiskt arbete, och jag ser således positivt på den energiöverenskommelse som träffades mellan fem riksdagspartier . Trots energiöverenskommelsen är det viktigt att det energipolitiska arbetet inte stannar av. Jag och har exempelvis pekat på behovet av satsningar på forskning för att trygga den framtida energiförsörjningen. Även om forskningsfokus bör ligga på förnybar energi bör det också finnas utrymme för forskning på kärnenergiområdet, inte minst för att kunna tillgodose det kompetensbehov som finns för att säkerställa en trygg och effektiv drift av de befintliga kärnkraftverken. Jag instämmer således i det som sägs i motion 2016/17:3393 (KD) om vikten av att det satsas på forskning inom såväl förnybar energi som kärnteknik för att trygga framtida energiförsörjning med goda förutsättningar att möta framtida energibehov. I motionen – som väcktes under den allmänna motionstiden – begärs ett tillkännagivande om att forskning med denna inriktning bör finnas med i den kommande energiforskningspropositionen. Även om propositionen nu är överlämnad till innan yrkandet behandlas anser jag att det finns skäl att påtala vikten av att energiforskningen får denna inriktning. Motionen tillstyrks därför delvis i den aktuella delen. De övriga motionerna i avsnittet avstyrks i de aktuella delarna. Vissa genomförandefrågor, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3579 av m.fl. (C) yrkandena 13–15. För att nå framgång på energiforskningens område i krävs ett väl fungerande utbildningssystem och att verksamheten kan locka kompetenta forskare och idérika innovatörer. Detta kräver i sin tur att både kvinnor och personer med utländsk bakgrund ges den uppmärksamhet de förtjänar i sammanhanget. Frågor om kompetens och rekrytering är framtidsutmaningar inte bara för energibranschen, utan för hela industrisektorn. Enligt min uppfattning har regeringen inte tagit sig an dessa frågor på ett tillfredsställande sätt i den nu aktuella propositionen. Jag och ser med tilltagande oro på den brist på ingenjörer och yrkesutbildade som bl.a. SCB har identifierat. Enligt min uppfattning kan denna brist utgöra ett hot mot den framtida energiforskningen. Jag instämmer därför i det förslag som finns i motion 2016/17:3579 (C) om att genom ett tillkännagivande ska påtala denna risk för regeringen. Även om regeringen för en del resonemang i propositionen om jämställdhetens betydelse för energiforskningen anser jag att dessa frågor bör få en mer genomgripande belysning. Enligt min och uppfattning måste jämställdhet vara ett tydligt inslag i alla delar av lärosätenas verksamhet – från rekrytering och tillsättning av styrelser, ledningar och högre forskartjänster till fördelning av forskningsresurser. Jag är övertygad om att främjande av jämställdhet och därmed fler kvinnor i energibranschen kan påskynda möjligheterna att nå målet om ett hållbart energisystem. För att understryka detta anser jag att genom ett tillkännagivande bör framföra till regeringen att jämställdhetsperspektivet alltid ska vara gällande i energiforskning och högre utbildning. Detta innebär att jag tillstyrker det yrkande med den innebörden som finns i motion 2016/17:3579 (C). Jag tillstyrker även yrkandet i samma motion som gäller vikten av jämställdhetsperspektiv när forskningsprogram för energieffektivisering tas fram, eftersom en studie har visat att det är svårare att nå kvinnor när sådana program sätts samman. Forskning om förnybar energi, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkandena 30 och 33 samt 2016/17:3579 av m.fl. (C) yrkandena 1–4, 10 och 11 samt 2016/17:563 av (M) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 11. Min och syn på energiforskningspolitiken präglas av hållbarhet och teknikoptimism. De goda möjligheterna att utveckla förnybara lösningar för transporter och elproduktion kommer att vara viktiga pusselbitar i arbetet med att nå målet om ett hållbart samhälle. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet. Jag och anser att bör bli fritt från fossila bränslen, nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska nå ett förnybart energisystem till 2040.