bet · H501SfU1 · 2017-12-11 00:00:00 — För att stimulera till arbete bör det enligt motionären införas en omfördelande skatteskala. Det innebär att den som har en väldigt låg lön får ett påslag som sedan minskas om lönen höjs. m.fl. (MP) begär i motion 2017/18:3018 ett tillkännagivande om en utredning som på djupet undersöker vilka konsekvenser ett system med basinkomst skulle få i . Motionärerna anser att det är hög tid att utreda medborgarlön eller – med en modernare term – basinkomst som utan villkor ges till alla. Den som saknar inkomst bör vara garanterade ett stöd som det går att leva på, oavsett vilken inkomst man har haft tidigare och oavsett orsaken till att man saknar inkomst. Krav på kvalificering m.m. m.fl. (M) begär i kommittémotion 2017/18:3031 yrkande 1 ett tillkännagivande om kvalificering in i bidragssystemen. Motionärerna anser att endast försäkrade som arbetar i eller har en permanent och laglig bosättning i landet bör ha rätt till bidrag och ersättningar. Vuxna utan barn bör endast ha rätt till etableringsersättning eller försörjningsstöd samt bostads-bidrag innan de kvalificerat sig genom arbete. Äldre ska endast ha rätt till äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg. Personer med barn bör endast ha rätt till etableringsersättning – inklusive etableringstillägg – alternativt försörjningsstöd samt bostadsbidrag, barnbidrag, underhållsstöd och föräldra-penning fram till barnets ettårsdag. Regeringen bör utreda den närmare utformningen av en sådan lagstiftning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att stärka arbetslinjen i socialförsäkringssystemen. Motionärerna anser att regelverket bör ändras så att socialförsäkringsskyddet i högre grad än baseras på arbete. I motion 2017/18:2023 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att frysa svenska medborgares sjukpenninggrundande inkomst vid utflyttning från och att denna sedan kan återupptas på samma nivå. Förslaget skulle öka incitamentet för hemflytt. I motion 2017/18:2289 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att lagstifta om krav på uppehållsrätt för utbetalning av stöd från . Motionärerna anser att det bör ställas krav på laglig vistelse i landet för att en enskild ska få rätt till förmåner från socialförsäkringssystemet. I motion 2017/18:3784 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att endast svenska medborgare ska tillåtas ta del av välfärdssystem. Motionärerna anser att tillgången till de svenska välfärdssystemen bör reduceras för att komma till rätta med de skenande kostnaderna för migration. I partimotion 2017/18:3592 av (M) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om ökade möjligheter och drivkrafter för att jobba längre. Eftersom fler lever allt längre kan fler vara yrkesaktiva längre upp i åldrarna och arbeta längre. I kommittémotion 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att stärka drivkrafterna för återgång i arbete. Motionärerna anser att möjligheterna och drivkrafterna att agera för att hjälpa försäkrade tillbaka till arbetslivet måste stärkas för samtliga aktörer i sjukförsäkringssystemet. Även i kommittémotion 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande enligt ovan. I motion 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om tydligare drivkrafter till arbete i bidragen. Motionärerna anser att drivkrafterna till arbete bör förbättras för att fler ska kunna lämna bidragsberoende och ta steget ut på arbetsmarknaden; framför allt gäller det kvinnor. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att öka drivkrafterna för att gå från bidrag till jobb. Enligt motionärerna bör regler och bidragssystem uppmuntra människors drivkrafter att arbeta. Motionärerna anser att försäkrings- och bidragssystemen måste ha tydliga tidsgränser och den som börjar arbeta ska uppmuntras. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3835 yrkande 2 ett tillkännagivande om att det förebyggande arbetet för att minska antalet sjukskrivningar måste ses i ett bredare perspektiv. Motionärerna anser bl.a. att det är centralt med goda förutsättningar och villkor inom arbetslivet för att hålla nere sjukskrivningstalen. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om målet med sjukförsäkringen. Motionärerna anser att sjukförsäkringen bör vara trygg för den som saknar arbetsförmåga på grund av sjukdom. En person bör stimuleras till att delta i åtgärder som leder till en så god hälsa som möjligt och till snabb återgång till arbetslivet efter sjukdom eller skada. m.fl. (M) begär i partimotion 2017/18:3569 yrkande 63 ett tillkännagivande om att förebygga och bekämpa organiserad och systematisk ekonomisk välfärdsbrottslighet. Enligt motionärerna bör utredningen välfärdsbrottslighet (SOU 2017:37) genomföras skyndsamt. I motion 2017/18:1192 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att göra det möjligt för kommuner att göra oannonserade hembesök i kontrollsyfte. Motionärerna anser att kommunernas verktyg för att stävja bidragsfusk behöver stärkas. I motion 2017/18:2913 av (M) begärs ett tillkännagivande om att kommunerna bör ges verkningsfulla redskap för att motverka bidragsfusk. Motionären anser att kommunerna bör få rätt att göra oannonserade hembesök hos den som lever på försörjningsstöd och ställa större krav på den enskildes deltagande i insatser för att försvåra olagligt arbete och förkorta vägen till egen försörjning. (M) begär i motion 2017/18:2963 ett tillkännagivande om att häva breda undantag från lagen om underrättelseskyldighet. För att motverka bidragsbrott anser motionären att kommunens socialtjänster bör få rätt att underrätta relevanta statliga myndigheter. I motion 2017/18:1652 av (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att ge skyldighet att underrätta försäkringsbolag om förändringar av utbetalningar till myndighetens kunder. (M) begär i motion 2017/18:2589 ett tillkännagivande om skärpta straff för uppsåtligt bidragsfusk. Motionären anser att avancerat bidragsfusk bör betraktas som lika allvarligt som motsvarande bedrägerier mot enskilda. Straffsatserna för uppsåtligt bidragsfusk bör därför ses över. I kommittémotion 2017/18:1622 av och (båda SD) begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör tillsättas för att förbättra möjligheter att få uppgifter från vården. När en försäkrad har en svår sjukdom eller varit med om en olycka bör enligt motionärerna få uppgifter om personen från hälso- och sjukvården utan den försäkrades samtycke. Även i motion 2017/18:1592 av m.fl. (SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande enligt ovan. I motion 2017/18:2289 av och (båda SD) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en lagstiftning för att möjliggöra återkrav när bidrag betalats ut felaktigt. Motionärerna anser att har bristande kontroll över utbetalningar till vissa EU-medborgare, och myndigheten kan inte återkräva bidrag även om det har grundats på handlingar som varit falska. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om en generell justering av lagstiftningen för att undvika fusk. I motion 2017/18:1722 av och (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att tillsätta en utredning för att skapa en modell för vård av föräldrar. Motionärerna anser att kvinnors deltagande på arbetsmarknaden bör underlättas genom att införa en ersättning för vård av äldre anhöriga och att det bör utredas närmare hur ersättningen kan utformas. I motion 2017/18:964 av (C) begärs ett tillkännagivande om att uppdra till regeringen att se över rätten för föräldrar att sjukskriva sig vid allvarlig psykisk ohälsa hos deras barn. Motionären anser att skyddsnätet kring barn och ungdomar behöver stärkas. m.fl. (KD) begär i partimotion 2017/18:3750 yrkande 65 ett tillkännagivande om utvecklingen av ersättningssystem vid vård av föräldrar (VAF-dagar). Motionärerna anser att regeringen bör utreda om VAF-dagar kan införas för en äldre anhörig, närstående eller vän som är i behov av hjälp. I kommittémotion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur ett kompletterat stöd för vård av anhöriga skulle kunna utformas. Enligt motionärerna bör VAF-dagar införas för att en äldre anhörig, närstående eller vän som är i behov av hjälp av lite enklare slag exempelvis ska kunna få sällskap till läkare, tandläkare eller vid något annat viktigt besök. (KD) begär i motion 2017/18:1038 ett tillkännagivande om att utreda frågan om hur ett system med VANA-dagar (vård av nära anhörig) skulle kunna utformas. Motionären anser att regeringen bör utreda om VANA-dagar bör införas när övriga anhöriga eller närstående behöver ha sällskap till exempelvis en läkare. m.fl. (C) begär i partimotion 2017/18:3685 yrkandena 68 och 71 tillkännagivanden om att sjukpenning till anställda bör kunna ges med fler förmånsnivåer än 25, 50, och att i enlighet med Parlamentariska socialförsäkringsutredningens förslag bör möjligheterna att ersätta karensdagen med ett karensavdrag ses över. I kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att jämställdhetsaspekten av sjukskrivningarna bör bli belysta. Motionärerna anser att kvinnor står för en betydande del av sjuktalen , vilket har ett starkt samband med effekterna av dagens familjebildningsmönster. Även i motion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande som ovan. I motion 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att belysa jämställdhetsaspekten av de ökande sjukskrivningarna där kvinnor är överrepresenterade och kvinnor med funktionsnedsättning extra utsatta. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:2333 yrkande 5 ett tillkännagivande om att en utredning bör göras om reglerna för sjukpenninggrundande inkomst (SGI) så att fler av dem som är sjuka inkluderas i försäkringen. I motion 2017/18:3625 av (KD) yrkande 22 begärs ett tillkännagivande om att betrakta uppgiften som fosterförälder som förvärvsarbete i fler avseenden än vad som görs . Även 2016/17:3346 av (KD) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande som ovan. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2017/18:3835 yrkande 10 ett tillkännagivande om att slopa de fasta stegen i sjuk- och rehabiliteringspenningen och aktivitets- och sjukersättningen med en individanpassad procentsats mellan . Motionärerna anser att det behövs en större flexibilitet i sjukförsäkringen. I partimotion 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att en översyn bör göras så att SGI baseras på den fastställda lönerevideringen med retroaktiv verkan, oavsett när själva löneavtalet undertecknades. Enligt motionärerna undertecknas i många fall ett löneavtal mellan parterna efter att själva lönerevisionen skulle ha gjorts och arbetstagaren får sedan sin lönerevidering retroaktivt. I motion 2017/18:1415 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att se över lagstiftning och regelverk för att underlätta samverkan mellan huvudmän. Enligt motionärerna försvårar Datainspektionens beslut om att förelägga samordningsförbundet östra att sluta behandla personuppgifter för andra ändamål än enbart administrativa, samordningsförbundens möjligheter att vidareutveckla sitt arbete för den enskilde. Socialförsäkringen är en viktig del av de allmänna trygghetssystemen och har stor betydelse, inte bara för enskilda, hushåll och företag, utan för hela samhällsekonomin. Socialförsäkringen ska vara allmän och ge ekonomisk trygghet vid inkomstförlust under livets olika skeden. En återkommande fråga har varit hur huvudmannen för sjukförsäkringen (staten) kan stimulera huvudmannen för hälso- och sjukvården (landstingen) att vidta åtgärder som är rationella och nödvändiga ur ett sjukförsäkringsperspektiv. Flera utredningar har tagit upp denna fråga och lämnat förslag på ekonomiska drivkrafter som syftar till att stimulera hälso- och sjukvården att ta ett större ansvar för sjukfrånvaron. Ett bättre samordnat kostnadsansvar mellan sjukvården och sjukförsäkringen är enligt utskottets mening väsentlig. Det kan minska samhällets totala kostnader för sjukskrivning och sjukfrånvaro, bidra till ett effektivare utnyttjande av de ekonomiska resurserna i samhället och därigenom frigöra resurser som bl.a. kan ge ökad hälsa och bättre vård. En utredning ser över förutsättningarna för finansiell samordning mellan sjukförsäkringen och hälso- och sjukvården (dir. 2017:44). Även frågan om friare val av sjukförsäkringsleverantörer ingår i översynen. Uppdraget ska redovisas . Resultatet av utredningen bör avvaktas. Motionerna 2017/18:1770 (M) och 2017/18:2828 (M) avstyrks därmed. Motion 2017/18:3835 (KD) yrkande 1 om ett obligatoriskt och solidariskt socialförsäkringssystem får därigenom anses delvis tillgodosedd och avstyrks med det ovan anförda. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda inte att det finns anledning att tillstyrka motionsyrkanden om en basinkomst eller basförsörjning som ett ovillkorligt inkomstskydd som kan utges till alla. Motionerna 2017/18:1691 (MP) yrkande 1 och 2017/18:3018 (MP) avstyrks därför. Även motion 2017/18:1353 (KD) om en gemensam myndighet för välfärdssektorn avstyrks med det anförda. Utskottet noterar att en särskild utredare analyserar och ska lämna förslag om hur vissa statliga myndigheters lokala serviceverksamheter kan organiseras på ett mer sammanhållet sätt (dir. 2017:95). Statens servicecenter ska från ansvara för denna samlade serviceorganisation, och utgångspunkten är att samla de 103 servicekontor som , och driver gemensamt. En första del av uppdraget ska redovisas . Krav på kvalificering m.m. Socialförsäkringen omfattar personer som bor eller arbetar i . En person anses vara bosatt här om vistelsen kan antas vara längre än . Det svenska socialförsäkringssystemet innehåller olika typer av förmåner. En del förmåner är baserade på bosättning och andra på arbete. För att en person ska kunna beviljas rätt till en förmån måste han eller hon uppfylla villkoren som gäller för den aktuella förmånen. När det gäller krav på kvalificering, krav på laglig vistelse i för att få tillgång till socialförsäkringen eller möjligheten att frysa en sjukpenninggrundande inkomst när en person flyttar från för att öka incitamenten för hemflytt, behandlas dessa frågor i utredningen social trygghet i en internationell värld (SOU 2017:05. Utredningen föreslår bl.a. att en person ska vistas lagligt i för att få tillgång till svenska bosättningsbaserade förmåner. Utredningen gör även vissa överväganden om SGI-skyddet. Betänkandet bereds i . Utskottet anser att resultatet av regeringens beredning bör avvaktas. Motionerna 2017/18:3031 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2023 (M), 2017/18:2289 (SD) yrkande 1 och 2017/18:3784 (SD) yrkande 2 avstyrks därmed. Det har vidtagits en rad åtgärder för att pressa ned sjukfrånvaron och uppmuntra människors drivkrafter att arbeta och återgå i arbete. Från avskaffades den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen som regeringen presenterade ett brett åtgärdspaket med sju områden och 25 konkreta åtgärder för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro. Ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron att sjukpenningtalet högst ska uppgå vid utgången av 2020 angavs också. , arbetsgivare samt hälso- och sjukvården identifierades som de viktigaste aktörerna för att åstadkomma detta. I budgetpropositionen angav regeringen att åtgärdsprogrammet hade vidareutvecklats med fokus på hälso- och sjukvårdens och arbetsgivarens roll i sjukskrivningsprocessen. Åtgärder hade också vidtagits för att ge unga med funktionsnedsättning eller sjukdom bättre möjligheter att komma i arbete, i stället för att få aktivitetsersättning. I budgetpropositionen redovisar regeringen ytterligare åtgärder och hur dialogen utvecklas mellan aktörerna. Regeringen lämnar även förslag om att införa en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren att planera tidiga insatser som underlättar för den försäkrade att återgå i arbete. Skyldigheten kombineras med ett utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Utskottet ser positivt på de åtgärder som regeringen har vidtagit. Det krävs dock fortsatta åtgärder på bred front och av flera aktörer för att minska sjukfrånvaron och uppmuntra människors drivkrafter att arbeta och återgå i arbete. Varje enskild människas förmåga ska tas till vara och den som är sjukskriven ska erbjudas stöd för rehabilitering och omställning. Utskottet utgår från att det arbete som pågår ytterligare intensifieras för att genomföra åtgärdsprogrammet. Utskottet anser inte att det finns skäl för att nu göra ett tillkännagivande om drivkrafter till arbete. Motionerna 2017/18:3032 (M) yrkande 6, 2017/18:3182 (M) yrkande 2, 2017/18:3753 (M) yrkande 7, 2017/18:3683 (C) yrkande 4 och 2017/18:3835 (KD) yrkandena 2 och 6 avstyrks därför. När det gäller frågan om ett längre arbetsliv noteras att regeringen aviserar ett tioårigt nationellt forskningsprogram om arbetslivet i den forskningspolitiska propositionen (prop. 2016/17:50). Frågor om att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och att äldre ska kunna och vilja arbeta högre upp i åldrarna är centrala. En viktig del i att främja ett hållbart arbetsliv är även förslaget om att inrätta ett nationellt centrum för arbetsmiljö. Betänkandet Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (SOU 2017:28) bereds i . Utskottet noterar även regeringens dialog med parterna som resulterat i en avsiktsförklaring med inriktningen att åldersgränsen i lagen (1982:80) om anställningsskydd kan höjas från 67 till . Även tjänstepensionsavtalen ska ses över för att stödja strävanden efter ett längre arbetsliv. Yrkande 22 i motion 2017/18:3592 (M) om ökade möjligheter och drivkrafter att jobba längre får därmed anses delvis tillgodosett och avstyrks. Långsiktigt förutsätts att de krav som ställs på enskilda i socialförsäkringen är tydliga och att kontrollen över systemen är effektiv. Felaktiga utbetalningar och överutnyttjande av välfärden måste minska. Utskottet, som ser allvarligt på dessa frågor, noterar att det i betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra (SOU 2017:37) föreslås en rad åtgärder som ska förebygga, förhindra, upptäcka och bekämpa organiserad och systematisk ekonomisk brottslighet som riktas mot välfärdssystemen. Betänkandet har remitterats och bereds i . Vidare noteras att en delegation har tillsatts för att arbeta med att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (dir. 2016:60) och att en utredare har i uppdrag att utvärdera tillämpningen av bidragsbrottslagen och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet (dir. 2016:61). Dessutom ska en utredare föreslå åtgärder för att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig återkravshantering inom socialförsäkringen. Syftet är att åstadkomma dels en ökad återbetalning som både kan minska fordringsstocken och, framför allt, kan förhindra att den växer ytterligare, dels minska risken för att den enskilde hamnar i omfattande och långvarig skuldsättning (dir. 2016:104). Uppdraget ska redovisas . Utskottet anser att pågående utredningar och regeringens beredning bör avvaktas. Utskottet förutsätter att pågående arbeten bedrivs skyndsamt. Motionerna 2017/18:3569 (M) yrkande 63, 2017/18:1192 (M), 2017/18:2913 (M), 2017/18:2589 (M), 2017/18:2963 (M), 2017/18:1592 (SD) yrkande 1, 2017/18:1622 (SD) och 2017/18:2289 (SD) yrkandena 2 och 3 avstyrks med det anförda. Utskottet anser inte att kan åläggas att underrätta försäkringsbolag om att utbetalningarna av ersättning till en försäkrad har upphört eller minskats. Det torde åligga den försäkrade att göra detta och försäkringsbolaget att informera den försäkrade om denna skyldighet. Motion 2017/18:1652 (M) avstyrks därmed. En försäkrad som vårdar en närstående som är svårt sjuk har rätt till närståendepenning för tid då han eller hon avstår från förvärvsarbete i samband med vården, om den sjuke är försäkrad enligt vissa bestämmelser i socialförsäkringsbalken. Utskottet är inte nu berett att ställa sig bakom förslag om en utökad möjlighet till ersättning för vård och annat stöd till föräldrar eller andra närstående. Därmed avstyrks motionerna 2017/18:1722 (M), 2017/18:964 (C), 2017/18:3750 (KD) yrkande 65, 2017/18:3835 (KD) yrkande 13 och 2017/18:1038 (KD). Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår bl.a. att en försäkrad i vissa fall ska kunna få sjukpenning med fler förmånsnivåer än 25, 50, . Utredningen anser att flexibel sjukpenning ska kunna ges arbetsförmågan bedöms mot den försäkrades vanliga arbete eller annat arbete hos arbetsgivaren. Vidare föreslås i en departementspromemoria ett införande av ett lagstadgat karensavdrag i sjukförsäkringen (Ds 2017:18). Avdraget föreslås ersätta den nuvarande karensdagen. Förslaget har remitterats, och regeringen aviserar att återkomma med ett förslag som kan träda i kraft . Utskottet anser att regeringens pågående arbete bör avvaktas. Motionerna 2017/18:3685 (C) yrkandena 68 och 71 samt 2017/18:3835 (KD) yrkande 10 avstyrks därför. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår också i sitt betänkande bl.a. att standardtryggheten i socialförsäkringarna kan förbättras genom att ersättningarna baseras på tidigare faktiska inkomster – ersättningsgrundande inkomst (EGI). Regeringen aviserar nu att det pågår ett utredningsarbete i om detta. Yrkandena i motionerna 2017/18:2333 (V) yrkande 5 och 2017/18:3836 (KD) yrkande 12 om översyn respektive utredning av reglerna om den sjukpenninggrundande inkomsten får därmed anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet, som vill peka på vikten av att regeringen bedriver ett aktivt arbete mot en mer jämställd socialförsäkring, noterar att bedriver ett arbete inom ramen för regeringens satsning på jämställdhetsintegrering i myndigheter (JiM). Arbetet har bl.a. resulterat i att analyserat osakliga könsskillnader inom t.ex. sjukförsäkringen och konstaterat att det finns skillnader. avser att fördjupa dessa analyser för att kunna avgöra om skillnaderna är osakliga eller inte. Utskottet anser att det arbete som pågår bör avvaktas. Motionerna 2017/18:3776 (C) yrkande 6 och 2017/18:3789 (C) yrkandena 25 och 27 avstyrks därför. Samordningsförbundens uppdrag är att finansiellt samordna rehabiliteringsinsatser för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att regeringen har gett Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att utvärdera samordningsförbundens verksamhet. Planerad publicering är tredje kvartalet 2018. Utskottet anser att utvärderingen bör avvaktas. Motion 2017/18:1415 (S) om att se över regelverket för att underlätta samordningsförbundens verksamhet avstyrks därför. Familjehem är ett enskilt hem som på uppdrag av en myndighet tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna för vård och omvårdnad och vars verksamhet inte bedrivs yrkesmässigt. Ett familjehem är inte anställt av socialnämnden utan utför ett uppdrag, och ersättningen utges av socialnämnden i form av arvode och omkostnadsersättning. Arvodet anses som en skattepliktig inkomst och beskattas som inkomst av tjänst och är såväl sjukpenning- som pensionsgrundande. En familjehemsförälder som tar tids-begränsad tjänstledighet med hänsyn till den placerade personens behov kan få inkomstbortfallet kompenserat som en del av arvodet av socialnämnden till följd av den förlorade förvärvsinkomsten. Enligt utskottets mening saknas det med det anförda skäl för att göra ett tillkännagivande om att se rollen som familjehemsförälder som förvärvsarbete i fler avseenden än som görs . Motionerna 2017/18:3625 (KD) yrkande 22 och 2017/18:3346 (KD) yrkande 16 avstyrks med det anförda. Trygghetssystem för studerande och företagare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. avskaffa sjuklöneansvaret för företagare, att införa bättre ekonomiskt skydd under företagets uppbyggnadsskede och att underlätta för deltidssjukskrivna att studera på deltid. Jämför reservation 6 (C), 7 (V), 8 (C), 9 (V), 10 (L) och 11 (KD). Gällande ordning för studerande