bet · H401NU14 · 2017-03-24 00:00:00 — Målen i överenskommelsen innebär att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med till 2030 jämfört med nivåer. Målen innebär också att energieffektiviseringen ska uppgå till och att andelen förnybar energi ska vara till 2030. Målet för minskningen av växthusgaser är bindande. presenterade kommissionen meddelandet En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (KOM(2015) 80). Strategin består av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner: – forskning, innovation och konkurrenskraft. Kommissionen lyfte fram 15 konkreta åtgärder för att få till stånd energiunionen, och i en bilaga listades 43 nya initiativ och lagförslag . betonade vid sitt möte att EU är fast beslutet att bygga en energiunion med en framåtsyftande klimatpolitik på basis av kommissionens meddelande. presenterade kommissionen det s.k. Vinterpaketet vars övergripande intentioner är att underlätta omställningen av energisektorn inom EU genom att prioritera energieffektivisering, genom att EU ska bli världsledande inom förnybar energi och genom rättvisa villkor för konsumenterna. Paketet innehåller förslag till revidering av energieffektiviseringsdirektivet (KOM (2016) 761) och byggnaders energiprestanda (KOM (2016) 765), revidering av förnybartdirektivet – inklusive hållbarhetskriterier för biomassa (KOM (2016) 767), flera förslag rörande en ny elmarknadsdesign (KOM (2016) 861–864) samt ett förslag om ett övergripande styrningssystem för energiunionen (KOM (2016) 759). Vid energirådets möte gavs medlemsstaterna tillfälle att ange sina prioriteringar inför de fortsatta förhandlingarna. Detta gällde även hur parterna bäst förverkligar ambitionen i överenskommelsen mellan rådet, och kommissionen om att i så hög utsträckning som möjligt slutföra förhandlingarna om Vinterpaketet . tog utskottet ställning till ett antal motionsyrkanden som på olika sätt gällde energipolitikens övergripande inriktning (bet. 2015/16:NU10). Flera av dessa var likalydande med eller snarlika de motionsyrkanden som behandlas här och samtliga yrkanden avstyrktes. Utskottet konstaterade att energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Den är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Liksom regeringen ansåg utskottet att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Vidare instämde utskottet i regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga. Genom satsningar på förnybar energi som ersätter fossila bränslen skapas förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. ska ha förnybar energi. Utskottet pekade på att det långsiktiga perspektiv som präglar både klimatfrågan och målsättningen att uppnå ett långsiktigt hållbart energisystem ökar värdet av att få till stånd en blocköverskridande överenskommelse om den framtida energipolitiken. Utskottet välkomnade därför det arbete som regeringen har initierat i form av en som skulle lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken. Mot bakgrund av det anförda och med särskild hänvisning till det arbete som då pågick inom ansåg utskottet det inte vara ändamålsenligt av att låsa arbete genom ett uttalande till förmån för den energiöverenskommelse som allianspartierna slöt 2009. Utskottet tar ställning till motionerna under rubrikerna En långsiktig energipolitik och Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning. I motion 2016/17:2670 (C, M, L, KD) förordas ett tillkännagivande om att behöver en långsiktig och effektiv energipolitik för att uppnå klimatmålen. Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande: Det långsiktiga perspektiv som präglar både klimatfrågan och målsättningen att uppnå ett långsiktigt hållbart energisystem har varit vägledande för det arbete som har bedrivits av den parlamentariskt sammansatta . slutbetänkande presenterades och är ute på remiss. Mot bakgrund av detta och eftersom det inte råder fullständig samstämmighet bland partier om förslag anser utskottet att man bör avvakta remissinstansernas synpunkter och den fortsatta beredningen av betänkande innan det finns skäl för att göra ett allmänt uttalande i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:2670 (C, M, L, KD) om att behöver en långsiktig och effektiv energipolitik. Motionen bör därför avslås av i den aktuella delen. Vissa övriga frågor om energipolitikens inriktning Den svenska energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, kon-kurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Fem partier har enats om att målet är förnybar elproduktion, och regeringen har dessutom satt upp målet att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi. Det mål som efterfrågas i motion 2016/17:1070 (L) om att värna det nästan helt fossilfria svenska elsystemet anser inte utskottet vara nödvändigt med tanke på de beskrivna målsättningarna som dessutom har en bred politisk förankring. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Energipolitiken är central i arbetet med att bygga ett hållbart samhälle, och sysselsättningen i är beroende av att det finns en god och tillförlitlig tillgång till el till konkurrenskraftiga priser. Liksom regeringen anser utskottet att svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att företagen inom energisektorn får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet, vilket skapar förutsättningar för de investeringar som är nödvändiga för omställningen av energisektorn. Utskottet instämmer också i regeringens uppfattning att klimatfrågan är vår tids stora ödesfråga. Genom satsningar på förnybar energi som ersätter fossila bränslen skapas förutsättningar för minskade utsläpp och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är motiverat för att uttala sig i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:3189 (M) om att ska ha ett robust energisystem som vilar på de tre benen vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Utskottet anser inte heller att det finns skäl för att ställa sig bakom förslaget i motion 2016/17:3393 (KD) om ett allmänt hållet uttalande om behovet av att intensifiera arbetet med klimat- och energifrågorna. Utöver detta konstaterar utskottet att den energipolitiska grundsyn som genomsyrar motion 2016/17:1772 (SD) till stor del står i kontrast till den ovan redovisade hållning som utskottet förespråkar. De två motionerna bör därför avslås av i de aktuella delarna. Utskottet anser inte heller att det är motiverat för att uttala sig i linje med förslaget i motion 2016/17:821 (C) om att regeringen ska verka för ett effektivt genomförande av energiöverenskommelsen. Det finns enligt utskottets uppfattning inget som talar emot att regeringen har för avsikt att agera för att energiöverenskommelsen omsätts i praktiken på ett effektivt sätt. Därutöver anser utskottet att det finns skäl att avvakta regeringens agerande med anledning av förslag – som remissbehandlas – innan det finns anledning att ställa krav på ett effektivt genomförande av innehållet i en överenskommelse som i betydande delar dessutom kommer att bli föremål för riksdagsbehandling. Motionen avstyrks i den aktuella delen. Vidare håller utskottet med om det som framförs i motion 2016/17:3393 (KD) när det gäller subventioner till olika energislag. Subventioner ska i första hand riktas till utveckling av sådan lovande teknik som ännu inte har egen ekonomisk bärkraft eller utformas på ett teknikneutralt sätt och inriktas på att gynna den teknik som på det mest kostnadseffektiva sättet bidrar till att uppnå övergripande klimat- och energipolitiska mål. Ett riksdagsuttalande om att alla subventioner till olika energislag ska ses över med denna inriktning anser utskottet dock kunna undvaras. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. Utskottet avstyrker även motion 2016/17:117 (SD) i vilken det begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska prioritera att gruvnäringen har tillgång till leveranssäker energi till globalt konkurrenskraftiga priser. Här vill utskottet erinra om att det övergripande målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på villkor som är konkurrenskraftiga jämfört med omvärlden. har föreslagit att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Därutöver kan nämnas att regeringens nyindustrialiseringsstrategi som antogs 2016 omfattar fokusområdet hållbar produktion, som innebär att ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft. Att peka ut någon särskild industrigren för riktade energipolitiska insatser anser utskottet därför inte vara nödvändigt, och motion 2016/17:117 (SD) avstyrks i den aktuella delen. Utskottet anser inte heller att det finns tillräckliga skäl för att tillstyrka förslaget i motion 2016/17:1737 (V) om att regeringen ska ta fram en nationell strategi för en klimatneutral basindustri till 2040. När det gäller det som sägs i motion 2016/17:3301 (SD) om energiforskning och EU hänvisar utskottet i första hand till redovisade ställningstagande till regeringens energiforskningsproposition (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Något tillkännagivande med anledning av förslaget i motionen anser utskottet inte behövs. Motionen avstyrks därför i den aktuella delen. EU:s roll på det energipolitiska området omnämns även i några andra motioner. Här vill utskottet framhålla att på många sätt kan ses som ett föregångsland på det energipolitiska området. Mot den bakgrunden är det också utskottets övertygelse att regeringen agerar så kraftfullt som det bara är möjligt för att få genomslag för svenska prioriteringar i EU:s energipolitiska arbete inklusive det arbete som bedrivs inom ramen för energiunionen. Detta gagnar inte bara EU och dess medlemsstater utan ökar även förutsättningarna för att nå övergripande energi- och klimatpolitiska målsättningar. Försörjningstrygghet och energipolitikens säkerhetspolitiska dimensioner är faktorer som alltid måste vara en del av detta arbete, vilket också inkluderar EU:s förhållningssätt till agerande på det energipolitiska området. Utskottet anser inte att det mot denna bakgrund finns skäl för att uttala sig i linje med vad som sägs i motion 2016/17:1077 (L) om att måste delta aktivt i arbetet med att genomföra energiunionen, bl.a. för att minska beroendet av rysk gas. Utskottet ser inte heller något behov av att tillstyrka motion 2016/17:3393 (KD) i de delar som gäller mer allmänt hållna uttalanden om genomförandet av energiunionen och de förslag som den omfattar eller om behovet av att minska beroendet av energi från tredjeland. Avslutningsvis avstyrker utskottet motion 2016/17:3393 (KD) i den del som gäller att avskaffa kravet på kommunerna att tillhandahålla energirådgivning och i stället föra över denna verksamhet till . Utskottet anser att den nuvarande ordningen fungerar väl och finner således inga skäl att gå motionärerna till mötes i detta avseende. Sammantaget innebär detta att utskottet avstyrker motionerna 2016/17:117 (SD), 2016/17:416 (M), 2016/17:821 (C), 2016/17:1070 (L), 2016/17:1077 (L), 2016/17:1737 (V), 2016/17:1772 (SD), 2016/17:3189 (M), 2016/17:3301 (SD) och 2016/17:3393 (KD) i de här aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet Med hänvisning bl.a. till blocköverskridande flerpartiöverenskommelser om mål för utsläpp av växthusgaser och om den framtida energipolitiken samt till att regeringen har satt upp målsättningen att ska ha ett energisystem som baseras på förnybar energi avslår motioner om förnybar energi. Jämför reservationerna 8 (M), 9 (SD), 10 (C), 11 (V), 12 (L) och 13 (KD). Allmänt om förnybar energi I kommittémotion 2016/17:3167 av m.fl. (M) framhålls vikten av att det skapas bättre förutsättningar och långsiktiga regler för förnybara bränslen och därmed en större andel sådana bränslen. Detta krävs bl.a. för att branschen ska våga investera långsiktigt i anläggningar för produktion av biobränslen. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande med den innebörden (yrkande 7). Närmare hälften av all energi som används i kommer från förnybara energikällor, konstateras det inledningsvis i motion 2016/17:416 av (M). har kommit långt på detta område, men motionären anser att det finns mer att göra särskilt när det gäller egenproducerad energi. Ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att främja egenproducerad energi efterfrågas. har en lång tradition av att driva politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet, sägs det inledningsvis i partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C). Motionärerna redovisar en vision om att till 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Som delmål på vägen till 2050 vill de ha förnybar energi till 2040, vilket ställer krav på energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. unika förutsättningar för att producera förnybar energi syns inte minst med den växande sol- och vindkraften, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om att den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut (yrkande 15). Landsbygden har fantastiska möjligheter att skapa jobb, sägs det i kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C). Landsbygden kan även bidra med grön och förnybar energi. Här pekar motionärerna på de enorma möjligheter som finns att anlägga solceller på ladugårdstak. Motionärerna vill göra det lättare att ansöka om investeringsstöd till förnybar energi (yrkande 19). I finns inte något klart planeringsmål för solceller, och har heller inte fått något särskilt uppdrag att ta fram ett sådant i sin strategi. Detta konstateras i kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V). vill se en kraftfull utbyggnad av solenergin i , och därför anser motionärerna att det utöver solstrategi bör inrättas nationella planeringsmål för solel och solvärme. Det pågår en snabb teknisk utveckling på energiområdet, konstateras det i Liberalernas partimotion 2016/17:1070 av m.fl. De anser att det finns en stor potential att fortsätta bygga ut förnybara energislag som exempelvis solenergi. Tekniska innovationer och produktutveckling liksom utvecklingen av nya tjänster och affärsmodeller är viktiga delar för att skapa ett långsiktigt hållbart energisystem. Motionärerna anser dock att det inte är bra att ge stora subventioner till förnybara energikällor när energimarknaden redan är så mättad att inga nya investeringar lönar sig. Subventionerna är dyra och snedvrider konkurrensen och slår mot vattenkraftens och kärnkraftens lönsamhet och bör därför fasas ut. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 4). Motionärerna är också kritiska till regeringens ambivalenta och otydliga politik när det gäller skatt på småskalig förnybar energi, såsom solenergi. Systemet med beskattning som utgår per juridisk person i stället för per anläggning drabbar fastighetsägare och andra med ett diversifierat fastighetsbestånd och hämmar därmed utbyggnaden av solenergi på platser där småskalig energiutvinning och energianvändning sker på samma punkt. Motionärerna begär ett tillkännagivande om solenergi (yrkande 10). I motion 2016/17:531 av och (M) slås det inledningsvis fast att har en mycket klimatvänlig elproduktion i form av vattenkraft, kärnkraft och förnybara energislag som vindkraft och biobränslen. Motionärerna är därför tveksamma till höga planeringsmål för vindkraften, när snarare behöver mer stabil än oregelbunden elproduktion. De betraktar det också som underligt att det inte finns några exakta siffror på vad den planerade vindkraftsutbyggnaden kommer att kosta skattebetalarna eller vad den har kostat . Enligt motionärerna saknas det en helhetssyn på vindkraftsutbyggnadens samhällsnytta, och de efterfrågar ett tillkännagivande från om möjligheten att utvärdera samhällsnyttan och kostnaderna för vindkraftsutbyggnaden i (yrkande 1). Vidare vill de ha ett riksdagsuttalande om möjligheten att redovisa kostnaderna för den vindkraftsutbyggnad som har gjorts och totalkostnaden när den är färdigutbyggd (yrkande 2). För beslutade om ett planeringsmål om vindkraftsel , konstateras det i kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Detta motsvarar enligt motionärerna mellan 6 000 och 7 000 tvåmegawattsverk med en totalhöjd . För att uppnå planeringsmålet, måste man ungefär tredubbla dagens vindkraft. Att reglera de produktionssvängningar som vindkraft medför innebär kostsamma utmaningar. Gas- och kolgenererad reglerkraft kan behöva importeras för att kunna hantera fluktuationerna vid en kraftig utbyggnad av vindkraften. Vidare framhåller motionärerna att vindkraften ur ett livscykelperspektiv långt ifrån är koldioxidfri. Vindkraft har också svårt att täcka effektbehovet under kalla vinterdagar. Sammantaget anser motionärerna att det finns stora problem med planeringsmålet om /år vindkraftsel, varför de anser att målet bör upphävas (yrkande 13). De senaste årens utbyggnad av vindkraften visar på en i grunden stor potential, sägs det i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD). m.fl. har tagit fram en vägledning för kommunerna som gäller tillstyrkan av tillståndsprövning för vindkraftverk, med syftet att klargöra och korta processen. Motionärerna anser att denna vägledning bör följas upp och utvärderas (yrkande 7). Om den inte följs, bör lagstiftning övervägas. I motion 2016/17:1027 av och (båda M) konstateras det inledningsvis att vattenkraften spelar en central roll för elförsörjning. En fortsatt hög produktion av vattenkraft är också en del i arbetet för att uppnå en större andel el från förnybara energikällor. För att nå en bättre harmoniering av småskalig vattenverksamhet i hela landet och i väntan på ny lagstiftning är det enligt motionärerna önskvärt att tillkännager för regeringen att den bör efterfölja intentionerna i energiöverenskommelsen bättre. I motion 2016/17:2655 av (M) redovisas en stark oro för den småskaliga vattenkraftens utveckling. Motionären påpekar att krav på nya tillstånd för anläggningar som funnits på plats mycket länge inte bidrar till en bättre miljö utan till mer krångel, byråkrati och onödiga kostnader. Motionären anser att det är av yttersta vikt att den småskaliga vattenkraften värnas, bl.a. genom att en konkret dialog inleds (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:1772 av m.fl. (SD) sägs det att den allt större andelen av kraftproduktionen som är väderberoende och därmed icke planerbar medför att en stor del av elproduktionen inte sker när efterfrågan är som störst. För att kunna öka den ekonomiska avsättningen och utöka uthålligheten i den svenska vattenkraften till tidpunkter när elenergin efterfrågas mer bör förutsättningarna utredas för en ökad magasineringskapacitet för vattenkraften (yrkande 2). Vidare konstaterar motionärerna att det finns en stor potential i kraftstationer där effektiviteten kan ökas ytterligare, utan att man behöver öka vattenflödet, som det nästan finns lika många nedlagda kraftstationer där verksamheten skulle kunna återupptas. Motionärerna ser därför skäl att utreda förutsättningarna för den småskaliga vattenkraften och där denna potential skulle kunna förverkligas. Ett tillkännagivande med den innebörden efterfrågas (yrkande 4). I motion 2016/17:1321 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge Havs- och vattenmyndigheten resurser att utveckla och förnya den befintliga tekniken i de svenska vattenkraftverken, då motionären menar att många vattenkraftverk bygger på ålderdomlig teknik. Det sägs vidare att man lämpligen finansierar detta genom en omdisponering av medel från vindkraftsområdet. är en av de nationer som använder och producerar mest vattenkraft i världen, och vattenkraften är en förnybar energikälla som spelar en avgörande roll för stabiliteten i elsystemet, står det i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD). Trots att vattenkraften räknas som en av de bästa och mest stabila kraftslagen, forskas det, enligt motionärerna, ganska lite kring vattenkraftens utvecklingspotential i . Motionärerna vill att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ge Svenskt Vattenkraftcentrum i uppdrag att utreda utvecklingspotentialen för svensk vattenkraft genom ny miljövänlig teknik (yrkande 4). Geoenergi levererar ca förnybar energi . Geotermisk energi är värme som hämtas från jordens inre och bildas vid radioaktivt sönderfall av vissa tyngre grundämnen, sägs det i kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD). Motionärerna konstaterar att förnybar geoenergi är en mycket lämplig energiform på våra breddgrader. Motionärerna vill lyfta fram geoenergin som en del i utvecklingen av ett än mer hållbart energisystem (yrkande 14). När utskottet behandlade allmänt hållna motionsyrkanden om förnybar energi anfördes följande (bet. 2015/16:NU10): Satsningar som på olika sätt gynnar produktion, distribution och användning av förnybar energi är enligt utskottets uppfattning viktiga för att kunna ställa om energisystemet i en mer hållbar riktning. Utskottet konstaterar att såväl den nuvarande som den förra regeringen har intagit en hållning som i stort överensstämmer med utskottets i detta avseende och noterar att de övergripande mål som finns för andelen förnybar energi i energisystemet till 2020 kommer att kunna uppnås. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns något behov av några tillkännagivanden från sida med den allmänt hållna innebörden. Allmänt om förnybar energi Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen, och inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i EU:s s.k. förnybartdirektiv. beslutade enligt regeringens förslag i proposition 2014/15:123 Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 (bet. 2015/16:NU6). Beslutet innebar att godkände ett nytt nationellt finansieringsmål för den förnybara elproduktionen inom det svensk-norska elcertifikatssystemet. Därutöver gjordes en justering av kvotkurvan i lagen (2011:1200) om elcertifikat (elcertifikatslagen) med anledning av den ambitionshöjning för den förnybara elproduktionen till 2020 som det nya finansieringsmålet innebär. godkände även de ändringar i avtalet mellan och som krävdes för att lagändringarna skulle kunna träda i kraft (prop. 2015/16:1, bet. 2015/16:FiU1). De ändringar som beslutades i elcertifikatslagen och den höjda ambitionsnivån inom det svensk-norska elcertifikatssystemet började gälla . Som har redovisats i detta betänkande har det i en överenskommelse mellan fem partier slagits fast att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp, och att målet 2040 är förnybar elproduktion. Det slås vidare fast att den förnybara energin ska fortsätta att byggas ut. Partierna bakom överenskommelsen är överens om att öka den förnybara elproduktionen inom ramen för elcertifikatssystemet.