bet · H501UbU5 · 2017-11-10 00:00:00 — Nationella prov – rättvisa, likvärdiga och digitala Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen och förslag till lag om ändring i lagen om försöksverksamhet med branschskolor. De lagändringar som utskottet tillstyrker berör delvis nationella prov och bedömningsstöd. En elevs resultat på ett nationellt prov ska särskilt beaktas vid betygssättning i ett ämne eller en kurs som det ges nationella prov i, om det inte finns särskilda skäl för annat. Bedömningsstöd ska benämnas nationella bedömningsstöd, och en följdändring av namnbytet görs i bemyndigandet om att meddela föreskrifter om skyldighet att använda sådana i årskurs 1. De bestämmelser som reglerar stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd ska kompletteras. Därmed ska användningen av nationella bedömningsstöd ingå i exemplifieringen av på vilka sätt det kan framkomma att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Lagändringarna i dessa avseenden föreslås träda i kraft . Övriga lagändringar som utskottet tillstyrker berör korrigeringar i skollagen och en ändring av en hänvisning i lagen om försöksverksamhet med branschskolor. Lagändringarna i dessa delar föreslås träda i kraft . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. I betänkandet finns tolv reservationer (M, SD, C, L, V, KD). Proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala. 13 yrkanden i följdmotioner. Sex yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Nationella prov – rättvisa, likvärdiga och digitala Utveckling av nationella prov 1.Skollagen i fråga om provresultat och betygssättning, punkt 1 (V) 2.Digitalisering och rättning, punkt 4 (M) 3.Digitalisering och rättning, punkt 4 (SD) 4.Digitalisering och rättning, punkt 4 (C) 5.Digitalisering och rättning, punkt 4 (V) 6.Prövoverksamhet, punkt 5 (M, C, L, KD) 7.Utveckling av nationella prov, punkt 6 (M, C, L, KD) 8.Utveckling av nationella prov, punkt 6 (SD) 9.Tidpunkt och antal, punkt 7 (M) 10.Tidpunkt och antal, punkt 7 (SD) 11.Tidpunkt och antal, punkt 7 (V) 12.Skolverkets arbete, punkt 8 (M, C, L, KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Skollagen i fråga om provresultat och betygssättning antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser – 10 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a §, – första dels-satsen i ingressen. Därmed bifaller proposition 2017/18:14 punkt 1 i denna del och avslår motion 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) Skollagen i fråga om användning av nationella bedömningsstöd antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) i de delar det avser 3 kap. 5 a och 8 §§ och 29 kap. 28 a §. Därmed bifaller proposition 2017/18:14 punkt 1 i denna del. antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i skollagen (2010:800) i den mån lagförslagen inte omfattas av det som utskottet föreslagit ovan, 2. lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor. Därmed bifaller proposition 2017/18:14 punkterna 1 i denna del och 2. 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 1, 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 4, 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2017/18:2433 av (SD), 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 8 och 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 37. Reservation 2 (M) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (C) Reservation 5 (V) 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 4. Reservation 6 (M, C, L, KD) Utveckling av nationella prov 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 3, 2017/18:526 av Finn och (båda M) och 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Reservation 7 (M, C, L, KD) Reservation 8 (SD) 2017/18:477 av och (båda SD) yrkande 2, 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 9. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) 2017/18:685 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkandena 2, 3, 5 och 6. Reservation 12 (M, C, L, KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet proposition 2017/18:14 Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala och tre följdmotioner samt fem motioner från den allmänna motionstiden /18. Ett yrkande från avser avslag på del av propositionen. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. I propositionen behandlar regeringen vissa förslag i betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning (SOU 2016:25). Betänkandet lämnades av Utredningen om nationella prov (dir. 2015:36) och har remissbehandlats. Propositionen omfattar även förslag om ett antal korrigeringar i skollagen (2010:800) och om en ändrad laghänvisning i lagen om försöksverksamhet med branschskolor (2017:725). Förslagen är av teknisk karaktär. Regeringen har begärt in Lagrådets yttrande över de delar av propositionen som avser förslag om nationella prov m.m. men inte de delar som avser korrigeringar och en ändrad hänvisning. Lagrådet lämnade förslaget utan erinran. I propositionen behandlas även två tillkännagivanden från . Propositionen innehåller förslag om att det i skollagen (2010:800) ska regleras att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning. Vidare görs i propositionen bedömningen att det behövs vissa ändringar på förordningsnivå för att öka likvärdigheten och rättssäkerheten i det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning: syftet med nationella prov respektive nationella bedömningsstöd bör tydliggöras, elevlösningar på nationella prov bör bedömas av någon annan än den undervisande läraren och sådana elevlösningar bör vara avidentifierade. För att effektivisera det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning bör vidare de nationella proven och de nationella bedömningsstöden digitaliseras. Som ett första steg bör uppsatser och andra uppgifter som prövar skriftlig framställning få genomföras på dator. I propositionen föreslås även några korrigeringar i skollagen och en ändring av en hänvisning till kommunallagen (1991:900) i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor med anledning av att den nya kommunallagen (2017:725) träder i kraft . Korrigeringarna i skollagen och den ändrade hänvisningen i lagen om försöksverksamhet föreslås träda i kraft . Ändringarna i fråga om nationella prov och bedömningsstöd föreslås träda i kraft . Nationella prov – rättvisa, likvärdiga och digitala Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen i de delar förslagen berör nationella prov och bedömningsstöd. Lagändringarna innebär följande. Bedömningsstöd ska benämnas nationella bedömningsstöd. En följdändring av namnbytet görs i bemyndigandet om att meddela föreskrifter om skyldighet att använda sådana i årskurs 1. De bestämmelser som reglerar stöd i form av extra anpassningar och särskilt stöd ska kompletteras. Därmed ska användningen av nationella bedömningsstöd ingå i exemplifieringen av på vilka sätt det kan framkomma att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Vidare ska elevens resultat på ett nationellt prov särskilt beaktas vid betygssättning i ett ämne eller en kurs som det ges nationella prov i. Provresultat eller resultat på delprov ska dock inte särskilt beaktas om det finns särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Jämför reservation 1 (V). Betygssättning av en elev ska ske utifrån all tillgänglig information om elevens kunskaper i relation till kunskapskraven. De nationella proven ska dels stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning, dels ge underlag för i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Provbetyget ger information om elevens samlade kunskapsnivå i förhållande till det som provet prövar. När det gäller betygssättningen är det inte författningsreglerat vilken betydelse provresultatet ska ha för det betyg som sedan sätts i slutet av en termin eller kurs. I skollagen (2010:800) finns ett bemyndigande om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att delta i nationella prov (29 kap. 28 §). Regeringen har meddelat föreskrifter om nationella prov, t.ex. i vilka ämnen det ska finnas nationella prov och när de ska ges. Ytterligare föreskrifter om nationella prov har meddelats av . I skollagen (2010:800) finns också ett bemyndigande om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan (29 kap. 28 a §). Regeringen har meddelat föreskrifter om huvudmäns skyldighet att använda sig av bedömningsstöd i årskurs 1 i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik i de skolformer som bemyndigandet avser (9 kap. 19 a §, 10 kap. 11 §, 11 kap. 9 a § och 12 kap. 9 a § skolförordningen [2011:185]). har meddelat kompletterande föreskrifter om bedömningsstöd. I skollagen finns bestämmelser om extra anpassningar respektive särskilt stöd om det befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Behovet av extra anpassningar kan uppmärksammas på flera sätt, t.ex. genom resultatet på ett nationellt prov. Om det därefter på motsvarande sätt uppmärksammas att en elev trots extra anpassningar inte kommer att nå kunskapskraven ska behov av särskilt stöd utredas. Dagens system med nationella prov och bedömningsstöd brister i likvärdighet och rättssäkerhet Enligt regeringen stöder det nuvarande systemet med nationella prov och bedömningsstöd inte en likvärdig och rättssäker bedömning och betygssättning. Ett antal brister i systemet har uppmärksammats. Resultatet av den granskning av rättningen som Skolinspektionen ska genomföra visar att lärare som rättar sina egna elevers prov tenderar att göra generösa bedömningar och sätta relativt sett höga provbetyg. Enligt inspektionen är det rimligt att anta att detta även får genomslag på elevernas ämnes- och kursbetyg. granskning av skillnader mellan provresultat och slutbetyg visar att det generellt finns en stor variation mellan skolenheterna, vilket enligt verket kan indikera att skolor tolkar kunskapskrav på olika sätt. Vidare har Utredningen om nationella prov visat att lärare kan ha olika syn på de nationella provens vikt för betygssättningen. Detta kan medföra allvarliga konsekvenser för sökande till gymnasieskolan och högre utbildning där antagningen i första hand baseras på betygen. Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder för att säkerställa att kunskapsbedömningen och betygssättningen är mer likvärdiga, rättssäkra och effektiva. Det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning De begrepp som används för att beteckna nationella prov skiljer sig åt beroende på skolform. Enligt regeringen saknas det skäl att använda sig av olika benämningar, och regeringen anser därför att samtliga prov, oavsett i vilken skolform de används, ska benämnas nationella prov. Detta innebär att det behöver göras förändringar bl.a. på förordningsnivå. Eftersom bedömningsstöden är ett viktigt stöd för lärarnas bedömning av eleverna i olika ämnen och kurser bör enligt regeringen fortsätta att ta fram bedömningsstöd. För att betona att stöden är framtagna av staten bör de fortsättningsvis benämnas nationella bedömningsstöd. Regeringen föreslår också att nationella bedömningsstöd läggs till i bestämmelserna som ytterligare ett exempel på verktyg genom vilka en elevs behov av extra anpassningar respektive särskilt stöd kan identifieras (3 kap. 5 a och 8 §§ skollagen). Vidare föreslås att bemyndigandet i skollagen för regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om skyldighet för huvudmän att använda bedömningsstöd i årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska ändras. Därmed ersätts ordet bedömningsstöd med benämningen nationella bedömningsstöd (29 kap. 28 a § skollagen). Syftet med de nationella proven har de nationella proven två huvudsakliga syften: att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygssättning och att ge underlag för i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå. Enligt Utredningen om nationella prov råder det trots det oklarheter om provens syften. Det har i flera sammanhang framhållits att de nationella provens utformning gör dem bristfälliga som verktyg för uppföljning på skolnivå, på huvudmannanivå och på nationell nivå samt för trendmätning av resultat . De skäl som anges för att årsvisa jämförelser inte är möjliga är att svårighetsgraden varierar, att proven inte prövar alla kunskaper och färdigheter som utbildningen ska ge och att proven innehåller för få återkommande uppgifter (s.k. ankaruppgifter). Det faktum att proven bedöms av enskilda lärare och att det finns en bristande likvärdighet i bedömningen är ytterligare skäl till att de sammanräknade resultaten inte är lämpliga för trendmätningen, dvs. att följa kunskapsutvecklingen . Mot denna bakgrund anser regeringen att de nationella proven, för att stärka en likvärdig betygssättning och i förlängningen även elevernas rättssäkerhet, huvudsakligen bör användas som ett stöd för betygssättningen. För elever i årskurs 3 i , som genomför nationella prov men som inte får betyg, bör syftet även fortsättningsvis vara att bedöma elevernas lärande utifrån de uppställda kunskapskraven. Resultat på nationella prov ska särskilt beaktas vid betygssättning Enligt regeringen finns det ett behov av insatser för att säkerställa en mer objektiv bedömning av elevlösningar på nationella prov. Elevernas resultat på de nationella proven bör ha särskild betydelse som underlag för betygssättningen. En särskild bestämmelse i skollagens olika skolformskapitel bör därför införas, som uttryckligen reglerar att ett resultat på ett nationellt prov särskilt ska beaktas vid betygssättningen. Detta innebär emellertid inte att provet helt ska styra betyget, utan provet ska även fortsättningsvis vara ett stöd vid betygssättningen. Läraren ska, som ansvarig för betygssättningen, även framöver göra en slutlig och allsidig bedömning av de kunskaper och färdigheter som eleven har uppvisat i förhållande till de aktuella kunskapskraven. Resultatet på ett nationellt prov ska normalt ha större betydelse än vilket annat enskilt prov eller bedömningsunderlag som helst. Enligt regeringens mening medför den föreslagna lagändringen en ökad likvärdighet i bedömningen av elevers kunskaper. Det kan emellertid finnas särskilda undantagssituationer när en elevs resultat på ett nationellt prov inte ska beaktas. Det ska därför finnas en undantagsregel som anger att resultatet inte särskilt ska beaktas om det finns särskilda skäl. Sådana särskilda skäl kan avse situationer där resultatet inte ger en rättvisande bild av vad som tidigare är känt om elevens kunskaper och detta beror på omständigheter som eleven inte själv råder över, t.ex. felande teknik eller personliga förhållanden. Det kan även vara fråga om omständigheter som eleven själv styr över, t.ex. fusk. Övriga frågor om nationella prov och nationella bedömningsstöd I propositionen redovisar regeringen även bedömningar i ett antal aspekter av de nationella proven och de nationella bedömningsstöden. Regeringen anger att de nationella proven och de nationella bedömningsstöden bör digitaliseras och genomföras på datorer eller någon annan teknisk plattform för att bli mer effektiva och lätthanterliga. Uppsatser i svenska, svenska som andraspråk och engelska bör skrivas på dator fr.o.m. . Regeringen anser att elevlösningar av nationella prov bör bedömas av någon annan än den undervisande läraren. När det gäller elevlösningar på digitaliserade nationella prov bör de vara avidentifierade. De bedömningsstöd som tar fram varierar i sin utformning, och det kan enligt regeringen därför vara svårt att överblicka vilka bedömningsstöd som finns liksom vilket syfte respektive stöd har. Fortsättningsvis ska de nationella bedömningsstöden ha ett betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt syfte, och det ska framgå av varje enskilt stöd vilket syfte det har. Regeringen anger att de nationella bedömningsstöden i årskurs 1 i , sameskolan, specialskolan och grundsärskolan i ämnena matematik, svenska och svenska som andraspråk liksom dagens bedömningsstöd ska vara obligatoriska att använda, medan stöden i övriga årskurser och skolformer ska vara frivilliga. I kommittémotion 2017/18:553 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att ska avslå regeringens förslag om att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning. Enligt motionärerna löses skolans strukturella problem inte genom att man ger större tyngd till nationella prov. Utskottet välkomnar regeringens förslag om åtgärder för att öka likvärdigheten, rättssäkerheten och effektiviteten i kunskapsbedömning och betygssättning. De skillnader som finns med brister i bedömningar och synsätt om provens vikt vid betygssättning är allvarliga och kan få stora följder för den enskilda eleven i samband med ansökan till fortsatta studier. Enligt utskottet är det positivt att det genom de föreslagna bestämmelserna tydliggörs vilket syfte de nationella proven har och att provresultat ska ha en särskild betydelse vid betygssättningen. Formuleringen ”särskilt beaktas” innebär att provresultatet inte helt ska styra betyget utan att provet även fortsättningsvis ska utgöra ett stöd vid betygssättningen. Läraren ska även framöver göra en allsidig bedömning av de kunskaper och färdigheter som eleven har uppvisat i förhållande till de aktuella kunskapskraven. Resultatet på ett nationellt prov kan alltså inte ensamt utgöra underlag för betygssättningen. Utskottet anser också att det är viktigt att det även ges möjlighet att tillmäta resultat mindre betydelse, om det finns särskilda skäl. Enligt utskottets mening är det också naturligt att även nationella bedömningsstöd kan användas som underlag för att identifiera en elevs behov av extra anpassningar och särskilt stöd. När det gäller yrkandet om avslag på förslaget om att resultat på nationella prov särskilt ska beaktas vid betygssättning vill utskottet understryka att förslaget inte innebär att sådana resultat helt ska styra betyget. De nationella proven är dock särskilt konstruerade och utvecklade just för att vara ett stöd vid betygssättning, vilket enligt utskottet innebär att det är naturligt att resultat från dessa ska ha en särskild tyngd i förhållande till andra provresultat. Enligt utskottet innebär bestämmelserna om tydliggörande av detta att det finns goda förutsättningar för att bedömningen av provresultat, och i förlängningen betygssättningen, i ökad utsträckning kan göras på ett mer likvärdigt sätt för alla elever. Utskottet instämmer därmed med regeringen i detta avseende. Utskottet instämmer även i regeringens övriga förslag och bedömningar i detta avsnitt. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens proposition i denna del och avstyrker motion 2017/18:553 (V) yrkande 1. Utskottet övergår nu till att behandla propositionens förslag om korrigeringar och hänvisningar i skollagen (2010:800) samt om en hänvisning i lagen (2017: 571) om försöksverksamhet med branschskolor. Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) och lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor. Lagändringarna innebär att vissa skrivningar och hänvisningar i skollagen ska korrigeras. Vidare ska en ändring av en hänvisning till kommunallag i lagen om försöksverksamhet med branschskolor ändras till följd av att den nya kommunallagen träder i kraft. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen anger följande skäl för förslagen: Skrivningar och hänvisningar i skollagen Det har uppmärksammats att några skrivningar och paragrafhänvisningar i skollagen har blivit felaktiga. I propositionen Vissa skollagsfrågor (prop. 2013/14:148), som bl.a. rörde vissa icke legitimerade lärares rätt att undervisa, föreslog regeringen en ändring i 2 kap. 20 § tredje stycket. I författningsförslaget skrevs dock av förbiseende ordet ”särskilda” in i 2 kap. 20 § andra stycket 3, vilket har medfört att det, utöver kraven på att det inte ska finnas andra legitimerade sökande och att sökanden ska ha tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller den aktuella kursen, numera krävs ”särskilda” skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Ändringen är inte markerad som en ändring i lagtexten, omnämns inte i motivtexten eller författningskommentaren och har inte varit avsedd. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). Regeringen föreslår att bestämmelsen korrigeras så att det, utöver övriga krav som anges i 2 kap. 20 § andra stycket, endast ska krävas att det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Därmed är villkoret i punkten 3 återigen formulerat i enlighet med beslut med anledning av propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). I 15 kap. 32 § skollagen regleras hemkommunens skyldighet att lämna ekonomiskt stöd till inackordering. Hänvisningen i denna paragraf till 17 kap. 19 § andra stycket har blivit felaktig sedan ett nytt andra stycke, enligt förslag i propositionen Utbildning för elever i samhällsvård och på sjukhus (prop. 2014/15:43, bet. 2014/15:UbU4, rskr. 2014/15:136), skjutits in före det då befintliga andra stycket i 17 kap. 19 §, så att det andra stycket i stället blivit paragrafens tredje stycke. Regeringen föreslår därför att paragrafhänvisningen korrigeras. Hänvisningen i 15 kap. 32 § skollagen ska ändras till att ange 17 kap. 19 § tredje stycket skollagen. Genom beslut med anledning av propositionen Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5, bet. 2016/17:UbU6, rskr. 2016/17:65) infördes en bestämmelse om att den som har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå enligt 20 kap. 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i utbildningen i en annan kommun än sin hemkommun eller i ett landsting, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen (20 kap. 19 d §). I propositionen föreslogs att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna för sådan utbildning. I författningsförslaget (20 kap. 21 §) angavs dock att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna om den sökande har rätt till utbildningen enligt 20 kap. 19, 19 a eller 19 b §, i stället för att hemkommunen alltid ska åta sig att svara för kostnaderna om den sökande har rätt till utbildningen enligt 20 kap. 19 d §. Hemkommunen blir därmed skyldig att åta sig att svara för kostnaderna även om den själv erbjuder utbildningen. Eftersom hänvisningen i 20 kap. 21 § till 20 kap. 19, 19 a eller 19 b § inte har varit avsedd föreslår regeringen att paragrafhänvisningen korrigeras. Hänvisningen i 20 kap. 21 § skollagen ska ändras till att avse 20 kap. 19 d § skollagen. Genom beslut med anledning av propositionen Ökad indi-vidanpassning – en effektivare sfi och vuxenutbildning (prop. 2014/15:85, bet. 2014/15:UbU13, rskr. 2014/15:246) upphörde utbildning i svenska för invandrare (sfi) att vara en egen skolform inom skolväsendet för att i stället ingå i skolformen vuxenutbildning (komvux). Denna ändring ledde till följdändringar i ett stort antal paragrafer i skollagen där det hänvisades till sfi. Av förbiseende ändrades dock inte 29 kap. 3 och 12 §§, där, förutom komvux, sfi omnämns. Regeringen föreslår därför att bestämmelserna korrigeras så att de särskilda hänvisningarna till sfi tas bort.