bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 23 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 21 och 2016/17:2416 av (SD) yrkande 5. behöver få fram fler bostäder till rimliga priser och en mer industrialiserad byggprocess än . Det måste därför bli möjligt att bygga billigare. Fler hus än ska kunna byggas med standardiserade komponenter och fler typgodkända hus, inte minst flerbostadshus, måste kunna byggas i hela landet. Typgodkända hustyper bör kunna medföra bl.a. att byggkostnaderna pressas effektivt och att handläggningstiden vid bygglovsärenden förkortas eftersom varje byggnadsnämnd inte skulle behöva detaljgranska serietillverkade hus. Utredningen om bättre konkurrens för ökat bostadsbyggande beskriver att större volymer och möjligheter att bygga bostäder för hela landet skulle kunna underlätta för utländska byggentreprenörer att etablera sig och/eller lämna anbud vid allmännyttans upphandling av bostäder. har fått i uppdrag att ta fram förslag för en enhetlig bedömning av byggnadsverk som i allt väsentligt är likadant utformade. kommer att redovisa sitt uppdrag . Vi anser att det är angeläget att regeringen därefter påskyndar arbetet och omgående återkommer med lagförslag. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Fri tillgång till bygg- och anläggningsstandarder, punkt 26 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 16. Vid handläggning av bygglov ska kommunerna eftersträva kort, enkel och generös handläggning. I tillväxtkommuner bör det finnas en markberedskap så att fler och mindre byggföretag kan konkurrera med de stora byggföretagen. Ett sätt att minska kostnader för byggande och förbättra konkurrensen är att göra bygg- och anläggningsstandarder (SIS eurokoder), föreskrifter och allmänna råd fritt tillgängliga för alla. Det nu gällande avtalet med löper endast och det är angeläget att frågan om förlängning hanteras . Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tidsbegränsade bygglov m.m., punkt 27 (M, C) av (M), (M), (M), (C) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:1162 av i (S) och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 6. lider av bostadsbrist, och byggandet måste komma igång i stor skala. Bristen på bostäder försvårar integrationen och innebär stora utmaningar lokalt. Dessutom bor just nu tusentals människor kvar på dyra upphandlade asylboenden utan sysselsättning, trots att de fått uppehållstillstånd och borde kunna påbörja sin etablering i . Det krävs stora och långsiktiga reformer för ett ökat bostadsbyggande. Men för att bostäder tillräckligt snabbt ska kunna växa fram krävs också kortsiktiga satsningar på t.ex. tidsbegränsade bygglov. har beslutat om ändringar i PBL som utökar möjligheterna att uppföra bostäder med tidsbegränsade bygglov. Detta är ett steg i rätt riktning, men regeringen bör återkomma med lagförslag som är avsedda att göra lättnaderna i dessa krav permanenta. Svenska städer tillhör de mest konkurrenskraftiga, innovativa och miljövänliga i världen. Det bör ske en reglerändring som gör det enklare att ordna kulturevenemang, försäljning av mat och dryck och annan verksamhet som bidrar till ett mer dynamiskt gatuliv i staden. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ i frågan. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tidsbegränsade bygglov m.m., punkt 27 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 6 och 2015/16:3245 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 12 och 2016/17:1162 av i (S). missbrukas systemet med tillfälliga bygglov för att upprätta långvariga lösningar för asylboenden. Enligt rättspraxis måste åtgärden avse ett tillfälligt behov, exempelvis i samband med att en skola byggs om och eleverna tillfälligtvis måste inhysas någon annanstans. Ett annat exempel är när antalet elever utökas och kommunen behöver tillgodose detta genom tillfälliga åtgärder. Det är också viktigt att kommunen i prövningen av tidsbegränsade lov beaktar de allmänna och/eller enskilda intressen som påverkas när lovet beviljas, särskilt eftersom tidsbegränsade lov får ges för en användning som strider mot detaljplan. Ett tillfälligt asylboende som sträcker sig framöver kan inte anses rymmas inom ramen för temporärt tillstånd. Existerande regler behöver skärpas för att upprätthålla syftet med reglerna om tidsbegränsade bygglov. Vi föreslår därför att regeringen bör återkomma till riskdagen med lagförslag som skärper reglerna för tidsbegränsade bygglov. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Bostadsnära centrumanläggningar och etablering av externa köpcentrum, punkt 28 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 27 och 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4. Etableringen av externa köpcentrum är en miljöfråga, en jämlikhetsfråga och en jämställdhetsfråga. Det är de utan bil i samhället som drabbas medan bilägarna, som till övervägande del är män, ökar sin tillgänglighet. Införande av externhandelscentrum kring våra städer bidrar till en infrastruktur som inte är jämställd. Kommuner saknar ofta samordning och övergripande konsekvensutredningar för handelns utveckling. Ur ett miljö- och klimatperspektiv är det inte hållbart att etablera verksamheter som bygger på bilen som transportmedel. Externa affärscentrum medför att fler stimuleras att använda bilen och att resorna blir allt längre. Det i sin tur medför ökad miljöbelastning med buller, resursförbrukning, barriäreffekter från nya vägar, ökad energiförbrukning samt utsläpp av hälso- och klimatstörande ämnen. Det numera nedlagda gjorde en sammanställning som visade att utbyggnad av externhandel är en viktig orsak till att allt fler affärer stänger både i städer och på landsbygden. Verket krävde därför ett tillfälligt stopp för utbyggnaden. De befintliga stadskärnorna bör utvecklas hållbart och transportsnålt. Regeringen bör återkomma med lagförslag om att i PBL införa begränsande bestämmelser rörande detaljhandelsanläggningar i externa lägen. I avvaktan på lagändringar angående detaljhandelsanläggningar i externa lägen bör ett moratorium för externa köpcentrum omgående införas. Alla medborgare ska ha tillgång till god service i sin närhet, såväl offentlig som privat. Det är därför viktigt att bostadsnära centrum tillhandahåller god offentlig och privat service. har många centrumanläggningar privatiserats, i synnerhet i . I takt med att kommunen inte längre äger och förvaltar de bostadsnära centrumen har det privata vinstintresset tagit överhanden. Hyresnivåer har generellt höjts vilket fått till följd att många mindre butiker har tvingats stänga. har många myndigheters lokalkontor och kommunala verksamheter flyttat. Servicenivån har i många bostadsnära centrum försämrats kraftigt. Många privatägda bostadsnära centrum kan av de boende upplevas som slitna, nedgångna och dåligt underhållna. Trots att dessa centrumanläggningar utgör en så viktig del av stadsmiljön, en plats där många uträttar sina ärenden, är det ofta svårt för lokala politiker att åtgärda problemen. Det behöver utredas huruvida fler verktyg och sanktioner, såsom exempelvis böter riktade mot fastighetsägare som inte sköter sina centrumanläggningar, skulle vara ett effektivt sätt att få bukt med problemet. Regeringen bör därför tillsätta en utredning med uppdrag att se över hur kommunerna ska kunna ställa krav på privata centrumägare i syfte att säkerställa god service till medborgarna i bostadsnära centrumanläggningar. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillgänglighetsfond, punkt 30 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 20 och 2016/17:1950 av (M) yrkande 2. Alliansregeringen genomförde flera reformer som ger större handlingsfrihet i utformandet av bostäder. Bland annat avskaffades kravet på hiss för vindslägenheter upp till 35 kvm. Syftet med dylika reformer är att uppnå en standard som bättre motsvarar vad bostadskonsumenter efterfrågar för modern boendestandard än vad som är fallet . Dagens byggregler för hur invändiga mått i bostäder ska uppnås fördyrar byggprojekt och motsvarar inte vad bostadskonsumenter efterfrågar. Krav som avser att anpassa lägenheter för funktionsnedsättningar verkar på samma sätt och leder till stora ytor med standardmått som i flera delar måste säkras för att godkännas. I stället för dyra, generella standardmått i bostadsutformningen bör lösningar som anpassas efter individen eftersträvas. Personer med funktionsnedsättningar kan ha olika behov som till och med står i konflikt med varandra. För att bättre tillmötesgå individuella behov kan en fond skapas för att finansiera tillgänglighetsanpassning av boende. Finansiering av fonden kan göras av byggföretagen utifrån de vinster som ett utökat handlingsutrymme i utformning skapar. Därmed kan ett flertal fördyrande krav som dikterar bostäders utformning avskaffas. bör i samband med inrättandet av en fond för individuell anpassning av bostäder ges i uppdrag att revidera dagens regler för bostadsutformning i syfte att reducera dem. Uppdraget bör göras i samråd med företrädare från byggbranschen. Det är ett uppdrag för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Gatukostnader, punkt 32 (M, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 10. I samband med att en kommun vill rusta upp eller uppgradera en gata eller allmän plats finns möjligheten att efter samråd med villaägare vars tomter angränsar till gatan, belasta dem med kostnaderna för upprustningen. Det kan finnas situationer då det är försvarbart att fastighetsägare står för hela eller delar av gatukostnaderna, exempelvis i samband med nyexploateringar. I dessa situationer är sambandet mellan kostnaden och den nytta fastighetsägaren får av vägen tydlig. I många fall undviker kommuner att belasta enskilda eller minimerar kostnaderna genom att t.ex. inte asfaltera vägar med låg trafikbelastning. I 37 av landets 290 kommuner har man emellertid etablerat en praxis där enskilda återkommande belastas med belopp för gatukostnader som får mycket stora konsekvenser för privatekonomin. Gatukostnader kan innebära kostnader på för småhusägare som bor nära en väg som rustas upp eller byggs. Särskilt drabbade riskerar småhusägare med stora tomter att bli då man kan få betala både för befintlig byggnad och framtida byggrätter. Reglerna behöver förändras, vilket var anledningen till att alliansregeringen uppdrog åt att komma med förslag på lösning i frågan. Vi anser att de lösningar som redovisas i Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91) är framkomliga och har efter maktskiftet efterlyst att detta formuleras i proposition. Regeringen har dock valt att ta fasta på en annan lösning i utredningen som vi tillsammans med tunga remissinstanser inte ser som framkomlig. Förfarandet att inte använda samråd gör enskilda maktlösa och riskerar att välta tillvaron för många om det genomförs. Vi anser mot bakgrund av vad som anförts att reglerna om gatukostnader bör ses över. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Tillfälligt undantag från PBL, punkt 33 (KD) av Skånberg (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2015/16:1869 av (M). Kommunerna har stora möjligheter att ta initiativ som ger fler bostäder men detta är inte tillräckligt. Regeringen behöver också utifrån dagens behov av bostäder vidta ett antal steg för en storskalig satsning på nya bostadsområden. Utbudet av villor ligger på den lägsta nivån sedan internetsajten Hemnet inledde sina mätningar . Marknaden har halverats . Bristen på villor medför att bostadskedjan stelnar. Presumtiva villaköpare bor kvar i för små lägenheter som i sin tur inte frigörs. Den förra bostadsministern formulerar i Fastighetsägarnas rapport ny social bostadspolitik ett antal steg för en storskalig satsning på nya bostadsområden. Det första steget är att möjliggöra tidsbegränsade undantag eller avvikelser från regler i PBL som står i vägen för bostadsbebyggelse. Förslaget gäller undantag från kraven om allmänna intressen i 2 kap., detaljplanekravet i 4 kap., kraven på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader i 8 kap., kravet på planenlighet, reglerna om bygglov och reglerna om byggprocessen. Jag anser mot bakgrund av detta att regeringen bör återkomma med lagförslag som möjliggör tillfälliga undantag från PBL i fler situationer än den som föreslås i den beslutade lagrådsremissen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:267 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förslag bör verkställas enligt tidsplan och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kommunerna bör ges möjlighet att återta en byggherres markanvisning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regional nivå för fysisk planering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:438 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn med avsikten att ytterligare förenkla byggreglerna för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:494 av m.fl. (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska tas bort som överklagandeinstans och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:534 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra (2010:900) så att privat verksamhet som är offentligt finansierad inom utbildning och sjukvård ges rätt att erhålla bygglov samt bedriva verksamhet på mark med benämningen kvartersmark för allmänt ändamål, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:538 av (FP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samhällsplaneringen lägga stor vikt vid gröna lungor, som trädgårdar, parker och andra stadsnära grönområden, för ökad folkhälsa och bättre miljö och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om fritidsodlingens betydelse för hälsa, rekreation och stadsmiljö och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmärksamma samhällskostnaderna för utebliven fysisk aktivitet som en följd av brist på lättillgängliga grönområden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:726 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslaget om nya byggregler och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:737 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla regelverken för bostadsbyggande, främst för studentbostäder, och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:943 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att genomföra försöksprojekt med fria detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1095 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förenklad planprocess för campingplatser och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1102 av (FP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att cykel som transportmedel ska beaktas i framtida regional planering och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1120 av Boriana (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en avgift för överklagande av detaljplan eller bygglov och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att införa ett kostnadsansvar för den förlorande parten i ett överklagandemål och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1315 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa radonmätning i energideklarationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1328 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till ändringar i på så vis att en administrativ avgift kan tas ut för varje enskilt överklagande och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna till fortsatta förenklingar i i syfte att minska byråkratiska hinder som förlänger byggprocessen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1350 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort länsstyrelserna som överklagningsinstans i plan- och byggärenden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avgiftsbelägga överklagan på bygglov och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1440 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stadsodling och koloniträdgårdar och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1453 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa liknande regler för båtboende i som finns i och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1538 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om förenklade byggregler och kortare handläggningstider för att öka bostadsbyggandet och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1658 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över tillämpningen av och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1869 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om temporärt undantag från lagar och regler för byggande av fler bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1938 av m.fl. (KD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att åstadkomma en effektivare prövningsordning och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skapa incitament för kommunerna att snabbare handlägga bygglovsärenden genom reduktioner av bygglovsavgiften och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att expandera listan för bygglovsbefriade åtgärder kraftigt och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att underlätta boendemöjligheterna för studenter och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa nya och kortade tidsgränser för kommunernas och länsstyrelsernas handläggning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förenkla kommunernas beslutsprocess vid antagande av och förändring inom detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra möjligheter att överklaga byggbeslut och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en privat initiativrätt till detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utreda ytterligare anpassningar av tillgänglighetskrav och pröva andra lättnader i byggregler för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1992 av och (båda KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör vara försökskommun i utredningen om privat initiativrätt för detaljplaner och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2019 av (SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillåta privat initiativrätt och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till ökade kostnader för obebyggd mark och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förkorta plan- och byggprocessen och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att mark- och miljödomstolen ska bli första överklagandeinstans och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en avgift för överklagande av plan- och bygglovsärenden och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om bullerreglering och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en regional, snarare än , bostadsplanering och tillkännager detta för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma byggregler och tillkännager detta för regeringen. 17.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektiviseringssystem och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energiklassningssystem och tillkännager detta för regeringen. 19.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett tydliggörande av energipåverkan och tillkännager detta för regeringen. 20.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om zonindelning för energihushållning och tillkännager detta för regeringen. 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om typgodkännande för hustyper och tillkännager detta för regeringen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffad byggfelsförsäkring och tillkännager detta för regeringen. 31.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillfälliga bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2039 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fortsätta att utreda möjligheterna att förenkla och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om enklare krav för studentbostäder och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om stärkt skydd för historiska byggnader i och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en kulturell planering och tillkännager detta för regeringen. 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om energieffektivt boende och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2099 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över en lättnad av byggnormer för att möjliggöra mer byggande av små och billiga bostäder och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2161 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att göra en översyn om att korta handläggningstiderna vid överklagande av kommunala planärenden och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2369 av m.fl. (C):