bet · H501SfU3 · 2017-12-07 00:00:00 — Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag inom utgiftsområde 12, som totalt uppgår till . Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om höjt barnbidrag. Utskottet har även granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet. Samtliga motionsförslag, om bl.a. barnbidrag och föräldraförsäkringen, avstyrks. I betänkandet finns 20 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Cirka 90 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 Anslag inom utgiftsområde 12 Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring 1.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (SD) 2.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (C) 3.Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring, punkt 2 (KD) 4.Graviditetspenning, punkt 4 (SD) 5.Graviditetspenning, punkt 4 (KD) 6.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 5 (M) 7.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 5 (SD) 8.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 5 (C) 9.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 5 (L) 10.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning, punkt 5 (KD) 11.Företagare och studenter, punkt 6 (C) 12.Företagare och studenter, punkt 6 (V) 13.Underhållsstöd, punkt 7 (M) 14.Underhållsstöd, punkt 7 (SD) 15.Underhållsstöd, punkt 7 (C) 16.Underhållsstöd, punkt 7 (L) 17.Bostadsbidrag, punkt 8 (M) 18.Bostadsbidrag, punkt 8 (SD) 19.Övriga förmåner, punkt 9 (SD) 20.Övriga förmåner, punkt 9 (KD) 1.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (M) 2.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (SD) 3.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (C) 4.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (L) 5.Anslag inom utgiftsområde 12, punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens och oppositionens anslagsförslag Bilaga 3 Utskottets anslagsförslag Bilaga 4 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 12 anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 12 punkt 2 och avslår motionerna 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 42 och 43, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 9, 2017/18:1848 av m.fl. (L) yrkande 19, 2017/18:3178 av m.fl. (M) yrkande 48, 2017/18:3612 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 20, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 52, 2017/18:3713 av m.fl. (C), 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 105, 2017/18:3755 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 3, 2017/18:3808 av m.fl. (L), 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 13, 18, 34, 38 och 51, 2017/18:3842 av m.fl. (KD) yrkande 6 och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkande 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 12 punkt 1. Allmänt om familjepolitik och föräldraförsäkring 2017/18:537 av (-), 2017/18:799 av m.fl. (S), 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2017/18:1066 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1089 av (S), 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2017/18:1907 av (S), 2017/18:3084 av och (båda M), 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkande 16 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 1–6. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (KD) 2017/18:78 av (SD) och 2017/18:1043 av (M). 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkande 28 och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 4 (SD) Reservation 5 (KD) Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning 2017/18:62 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 41, 2017/18:1003 av (M), 2017/18:1075 av (S), 2017/18:1196 av (M), 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:2864 av (C), 2017/18:2870 av (C), 2017/18:3030 av m.fl. (M), 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 11, 2017/18:3262 av och (båda M), 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkande 13, 2017/18:3755 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 17 och 18 samt 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkandena 7, 9–11 och 16. Reservation 6 (M) Reservation 7 (SD) Reservation 8 (C) Reservation 9 (L) Reservation 10 (KD) 2017/18:1403 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2439 av och (båda C) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2512 av (M), 2017/18:2839 av (C) yrkande 3, 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 10 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkandena 18 och 19. Reservation 11 (C) Reservation 12 (V) 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 44, 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 10, 2017/18:3033 av m.fl. (M), 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 12, 2017/18:3631 av och (båda SD) och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 26. Reservation 13 (M) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C) Reservation 16 (L) 2017/18:1079 av m.fl. (S), 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2017/18:1709 av (MP), 2017/18:2937 av (M) och 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 33. Reservation 17 (M) Reservation 18 (SD) 2017/18:388 av (M), 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 15, 2017/18:1414 av (S), 2017/18:1909 av (S) och 2017/18:3836 av m.fl. (KD) yrkande 48. Reservation 19 (SD) Reservation 20 (KD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M)*, (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (C)*, (MP), (L)*, (V), (KD)*, (S), (S), (S), (SD)*, (S) och (M)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 1, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlas regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn och ett stort antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. Lagför-slagen finns i bilaga 4. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från förslaget som , föreslår i sina anslags-motioner. I bilaga 3 finns utskottets förslag till anslagsfördelning. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn till 94 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende (steg två) ska socialförsäkringsutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom ramen för utgiftsområdet. tar därefter ställning till anslagen för utgiftsområdet genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom respektive utskotts ämnesområde (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden granskat regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 i budgetpropositionen och kommer att använda denna i den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och de motioner som gäller anslag och lagförslag inom utgiftsområde 12. Slutligen behandlas ett stort antal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden /18. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor som i huvudsak rör den ekonomiska familjepolitiken. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 12 har beslutat om målet för utgiftsområde 12 (prop. 2015/16:1 utg.omr. 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88). Målet är: ”Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap.” För att redovisa resultaten inom utgiftsområdet används indikatorerna barnafödandet, barnfamiljernas inkomstutveckling, barnhushåll med låg ekonomisk standard, de familjeekonomiska stödens betydelse för hushållens inkomster, föräldrarnas arbetskraftsdeltagande och föräldrarnas användning av föräldraförsäkringen. Administrationen av den ekonomiska familje-politiken redovisas utifrån de verksamhetsmål som regeringen har gett i regleringsbrevet och i förordningen (2009:1174) med instruktion för . De aktuella verksamhetsmålen rörde bl.a. myndighetens uppdrag att verka för ett jämställt användande av föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning samt att informera och ge stöd till föräldrar i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet gentemot barn och, inom ramen för detta, bistå föräldrar med hjälp och stöd att dels beräkna underhållsbidrag, dels utforma avtal om sådant bidrag i det enskilda fallet. Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. att den ekonomiska familjepolitiken bidrog till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard. gick en fjärdedel av utbetalningarna av familjeekonomiska stöd till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, då hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. För ensamståendehushållen spelar de behovsprövade stöden störst roll, medan försäkringarna spelar störst roll för sammanboendehushåll med ett eller två barn. Enligt regeringen tenderar många hushåll med låg ekonomisk standard att få en förbättrad ekonomisk situation . Hushåll med ensamstående kvinnor, särskilt om de är utrikes födda, har en mer utsatt situation. Nästan vart femte sådant hushåll befinner sig i långvarig ekonomisk utsatthet. Barnafödandet och föräldrarnas arbetskraftsdeltagande är fortfarande högt, vilket indikerar att det finns möjligheter att förena arbetsliv med föräldraskap. Enligt regeringens bedömning är måluppfyllelsen acceptabel för utgiftsområdet. För en bättre måluppfyllelse behöver dock familjepolitiken utvecklas i mer jämställd riktning. Det är även av stor vikt att de familjeekonomiska stöden fortsätter att ge goda levnadsvillkor. De hushåll som lever i ekonomisk utsatthet behöver fortsatt stöd från familjepolitiken för att förbättra hushållets ekonomi. De kan även vara i behov av insatser utanför utgiftsområdet, t.ex. inom utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. När det gäller administrationen av den ekonomiska familjepolitiken gör regeringen bedömningen att den blir alltmer kostnadseffektiv och att kvaliteten i handläggningen av förmåner till barnfamiljer sammantaget är tillfredsställande. verksamhetsmål när det gäller information om föräldrapenningens regelverk bedöms vara uppfyllt. Vad gäller ansvar för information till särlevande föräldrar om underhållsreglering har flera åtgärder vidtagits för att informera föräldrar om underhåll. Regeringen bedömer att behöver fortsätta utvecklingen av arbetet och säkerställa att även föräldrar som inte kan komma överens om underhåll får det stöd de behöver. Resultatredovisningen är ett viktigt underlag för utskottets beredning av budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att resultaten inom utgiftsområdet, liksom , redovisas med en tydlig struktur och att de illustreras med ett antal tabeller och diagram. Ett flertal av dessa har en uppdelning på män och kvinnor som åskådliggör de könsskillnader som kan finnas. Utskottet uppskattar också att flera av diagrammen och tabellerna uppvisar tidsserier som möjliggör en analys . Med anledning av att målet för utgiftsområdet har kompletterats med att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till ett jämställt föräldraskap finns numera ett avsnitt om jämställt föräldraskap i resultatredovisningen. Där ges en genomgång av flera av de familjeekonomiska stöden utifrån detta mål. Som redan nämnts anser regeringen att måluppfyllelsen för utgiftsområdet är acceptabel men att familjepolitiken behöver utvecklas i mer jämställd riktning. Utskottet gör samma bedömning och räknar med att förslagen från den pågående utredningen om en modern föräldraförsäkring (dir. 2016:10), som bl.a. har till uppdrag att föreslå åtgärder för att uppnå en jämn fördelning av föräldraförsäkringsförmånerna, kommer att resultera i att den ojämställda fördelningen av föräldrapenning och föräldraledighet rättas till. Regeringen bedömer att administrationen av den ekonomiska familjepolitiken blir alltmer kostnadseffektiv och att kvaliteten i handläggningen av förmåner till barnfamiljer sammantaget är tillfredsställande. Dock visar uppföljningar att bedömning av rätten till graviditetspenning har varit alltför generös, att det varit vissa brister i kontrollen inför beslut och att snabbhet i handläggningen har premierats framför att göra rätt. Utskottet förutsätter att regeringen ser till att åtgärdar dessa brister. Anslag inom utgiftsområde 12 Utskottets förslag i korthet anvisar anslagen inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn i enlighet med regeringens förslag och antar regeringens förslag till ändring i socialförsäkringsbalken. Oppositionspartiernas alternativa förslag till anslagsfördelning avslås. Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). Regeringen föreslår att anslag 1:1 Barnbidrag bestäms till 31 . Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (nedan benämnd införandelagen). Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Utgiftsutvecklingen inom anslaget påverkas främst av barnbidragets nivå och antalet barn . Antalet barn i åldern 0–beräknas öka , vilket medför högre utgifter för barnbidrag och flerbarnstillägg. Utgifterna för förlängt barnbidrag beräknas också öka eftersom antalet barn i åldern 16–beräknas öka. I propositionen föreslår regeringen att barnbidraget höjs till och barn fr.o.m. . Enligt regeringen är en höjning av barnbidraget ett träffsäkert sätt att förbättra alla barnfamiljers ekonomiska situation. Förslaget, som föranleder ändringar i socialförsäkringsbalken, innebär att utgifterna kommer att öka med ca 2018. Sammantaget kommer kostnaderna för anslaget att öka . Regeringen föreslår att anslag 1:2 Föräldraförsäkring bestäms till 42 . Anslaget får användas för utgifter för föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen, statlig ålderspensionsavgift för dessa förmåner enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift samt jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Denna lag upphörde att gälla vid utgången av 2016 men korrigeringar av utbetalade belopp kan komma att göras . Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen påverkas framför allt av ersättningsnivån, antalet barn som föds, antalet barn i åldern 0–och fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande och en stigande timlön. infördes en begränsning av rätten till föräldrapenning för föräldrar som kommer till med barn. Begränsningen antas minska kostnaderna för anslaget med ca . Regeringen aviserar att ett förstärkt skydd för studerandes sjukpenninggrundande inkomst (SGI) införs . Förslaget bedöms innebära ökade kostnader för föräldraförsäkringen . Vidare avser regeringen att återkomma till med lagförslag om förbättrade regler för företagare vid uppbyggnadsskede, vilket kommer att innebära ökade kostnader för föräldraförsäkringen med ca 2018. Regeringen föreslår att anslag 1:3 Underhållsstöd bestäms till 2 . Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Betalningar från bidragsskyldiga föräldrar återförs till anslaget. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer, t.ex. antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Antalet barn med underhållsstöd har minskat trots att antalet barn i befolkningen har ökat . Minskningen kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen . Det har också blivit färre barn i systemet genom att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva. Regeringen har i proposition 2016/17:216 föreslagit att underhållsstödet ska åldersdifferentieras genom en höjning av beloppet för barn som är eller äldre med till . För att mildra effekten av ett högre betalningsbelopp för den bidragsskyldiga föräldern höjs även grundavdraget som han eller hon får förbehålla sig för egna levnadsomkostnader från till . De nya bestämmelserna ska enligt förslaget träda i kraft och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd och betalningsskyldighet som avser . Anslaget beräknas öka med . Vidare avser regeringen att ytterligare höja underhållsstödets nivåer för att dessa ska anpassas till de faktiska kostnaderna som hushållet har för ett barn. Regeringen har därför för avsikt att återkomma med förslag om att höja underhållsstödet för äldre barn. Förslaget innebär ökade kostnader för anslaget . Regeringen avser vidare att föreslå att underhållsstöd fr.o.m. endast ska kunna lämnas som fullt underhållsstöd och som utfyllnadsbidrag. Underhållsstöd vid växelvist boende avskaffas därmed och det införs i stället ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis. För att minska de negativa effekterna för föräldrar som förlorar på den nya reformen föreslås vissa övergångslösningar. Förslaget innebär att utgifterna för anslaget beräknas minska med . Regeringen föreslår att anslag 1:4 Adoptionsbidrag bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Utgiftsutvecklingen för anslaget är beroende av bidragets nivå och det antal barn som adopteras till genom sådana sammanslutningar. Bidragets nivå ligger på per adoption. Antalet barn som adopteras till har minskat i och regeringen föreslår att anslagsnivån sänks med . Regeringen föreslår att anslag 1:5 Barnpension och efterlevandestöd bestäms till . Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Barnpensionen är grundad på den avlidna förälderns inkomst, medan efterlevandestödet är ett grundskydd för barn som får låg eller ingen barnpension. Antalet barn med barnpension eller efterlevandestöd har minskat under . Antalet barnpensioner beräknas öka bl.a. till följd av att antalet barn i tonåren beräknas öka. har även antalet barn med efterlevandestöd ökat. Barn som har invandrat till och vars ena eller båda föräldrar har avlidit kan få efterlevandestöd. Med anledning av den ökade migrationen till har antalet ansökningar om efterlevandestöd ökat . Antalet asylsökande barn 2016 var dock färre än 2015. Enligt prognoser kommer antalet asylsökande barn att vara relativt lågt även kommande år. Eftersom efterlevandestöd kan beviljas först när barnet fått uppehållstillstånd beräknas kostnaden öka trots att antalet asylsökande förväntas minska. Sammantaget är det flera osäkra faktorer som påverkar utvecklingen av kostnaden för efterlevandestödet. Regeringen avser att återkomma med förslag om begränsad retroaktivitet för efterlevandestöd som beräknas innebära en besparing på anslaget . Regeringen föreslår att anslag 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för vårdbidrag enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen samt för utgifter för ålderspensionsavgift. Anslaget påverkas av andelen barn som det betalas vårdbidrag för, storleken på bidraget och antalet barn i åldersgruppen 0–. Antalet barn som föräldrar får vårdbidrag för fortsatte öka och utvecklingen antas fortsätta . Detta beror på att vårdbidrag antas bli vanligare bland barn i åldern 10–som antalet barn i samma ålder ökar. Antagandet grundar sig på tidigare års ökning av antalet barn med psykiska diagnoser i den åldersgruppen. Regeringen föreslår att anslag 1:7 Pensionsrätt för barnår bestäms till 7 . Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna för anslaget styrs av inkomstbasbeloppets utveckling, timlöneutvecklingen och ränteutvecklingen. Under ökade anslaget jämfört med . Ökningen beror bl.a. på löneökningar och att antalet födda barn har ökat. Regeringen föreslår att anslag 1:8 Bostadsbidrag bestäms till 4 . Anslaget får användas för utgifter för bostadsbidrag till barnfamiljer och till unga som fyllt men inte enligt socialförsäkringsbalken och införandelagen. Bostadsbidraget för barnfamiljer består av ett bidrag till bostadskostnader, ett särskilt bidrag för hemmavarande barn och umgängesbidrag. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av utvecklingen på arbetsmarknaden och sysselsättningen. Även demografiska förändringar påverkar kostnadsbilden, t.ex. antalet födda barn och antalet barnfamiljer som får uppehållstillstånd i . –2020 förväntas antalet barnhushåll minska som utgifterna ökar på grund av att kostnaden per bidrag ökar. Regeringen föreslår förstärkningar av bostadsbidraget för barnfamiljer genom att det införs ett nytt särskilt bidrag för barn som bor växelvis, höjt umgängesbidrag till föräldrar med boende barn samt stegvis höjda inkomstgränser. Det nya bidraget för barn som bor växelvis är tänkt att vara inkomstprövat och beroende av antal barn i hushållet. Förslaget innebär att utgifterna beräknas öka med 2018. m.fl. (M) föreslår i kommittémotion 2017/18:3755 yrkandena 1 och 3 att anvisar mindre än regeringen till utgiftsområdet. Till anslag 1:1 anvisas ca mindre än i regeringens förslag. Motionärerna anser att flerbarnstillägget endast ska lämnas till svenska medborgare eller till den som har förvärvsarbete. Vidare föreslår de att anslag 1:5 tillförs mindre än i regeringens förslag. Motionärerna anser att rätten till efterlevandestöd bör avskaffas för unga som bor i HVB-hem, familjehem och stödboenden. Till anslag 1:8 anvisas ca mer än i regeringens förslag. Ökningen är en följd av partiets förslag om vissa förändringar inom arbetsmarknadsområdet. Vidare minskas anslaget något genom förslaget om ändrad ersättningsmodell för unga som har förlängd skolgång. Enligt motionärerna bör dessa ungdomar omfattas av studiestödssystemet. Även i kommittémotion 2017/18:3178 av m.fl. (M) föreslås i yrkande 48 att rätten till efterlevandestöd för barn och ungdomar i HVB-hem eller motsvarande avskaffas. m.fl. (SD) föreslår i kommittémotion 2017/18:3612 yrkandena 1 och 2 att anvisar 3 mindre än regeringen till utgiftsområdet och att regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken avslås.