bet · H501NU4 · 2017-11-17 00:00:00 — Uttalanden av i olika frågor som rör förvaltningen av statliga företag förordas i motionerna 2017/18:928 (SD), 2017/18:3420 (M, C, L, KD) och 2017/18:3405 (M). Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra att bolagen med statligt ägande ytterst ägs av svenska folket och utgör en betydande del av svenskt näringsliv. Därför ska staten vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. För staten som ägare är det centralt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att ett långsiktigt värdeskapande uppnås. Det är väsentligt att ge de statliga bolagen möjlighet att utvecklas, växa och med ett balanserat risktagande skapa värde för ägaren. Den aktiva förvaltningen ska ske på ett professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Som utskottet inledningsvis anförde är staten en betydande företagsägare i . I den statliga bolagsportföljen finns 48 hel- och delägda företag, varav två är börsnoterade. Ofta spelar bolagen en viktig roll i det svenska samhället, där de i ett flertal fall startat som affärsverk, affärsverksamhet i en myndighet eller statliga monopol. Därefter har verksamheterna bolagiserats för att bedrivas effektivt och för att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden, dit nya privata aktörer vanligen sökt sig. Huvuddelen av bolagen med statligt ägande drivs på affärsmässiga grunder och verkar på fullt konkurrensutsatta marknader, medan vissa bolag har samhällsuppdrag som är särskilt beslutade av . Vidare vill utskottet påminna om Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017 (ägarpolicyn) som beslutades . I ägarpolicyn anges, som framgår av det föregående, ramverket för bolagsförvaltningen som förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning tydliggörs. När det gäller utvecklingen av arbetet med hållbart företagande som rör de statliga bolagen kan utskottet konstatera att det i den beslutade ägarpolicyn uppställs en rad krav på bolagen på att de ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sådant sätt att de får offentligt förtroende. Det framgår även att internationella riktlinjer, Agenda 2030 och de globala målen för en hållbar utveckling är vägledande för detta arbete. Avslutningsvis kan utskottet konstatera att kontinuerligt genomför ett omfattande analysarbete i fråga om bolagen med statligt ägande. Där ingår att pröva skälen för fortsatt statligt ägande liksom att överväga samtliga bolags olika uppdrag och inriktning. Som ett resultat av detta arbete har det också skett förändringar av den statliga bolagsportföljen. Mot denna bakgrund ser utskottet inga skäl att gå vidare med några uttalanden om förvaltningen av statligt ägda företag så som förordas i de aktuella motionerna. Utskottet avstyrker därmed dessa motioner i berörda delar. Jämställdhet och statliga företag I motionerna 2017/18:928 (SD), 2017/18:1796 (S), 2017/18:3405 (M) behandlas frågor som rör dels jämställdhetsmål för statliga bolags sponsringsverksamhet, dels arbetet med jämställdhet i sammansättningen av de statliga bolagens styrelser. Utskottet kan inledningsvis konstatera att arbetet med att genom ägarstyrning uppnå en balanserad könsfördelning på ledande befattningar i de statliga bolagen fortsätter. Den beslutade ägarpolicyn innehåller flera krav inom jämställdhetsområdet som ägaren inom ramen för förvaltningen ställer på de statligt ägda bolagen. Här berörs arbetet med styrelserekrytering, som syftar till att säkerställa en jämställd sammansättning av de statliga bolagens styrelser. Det framgår exempelvis att enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess för bolag med statligt ägande ska tillämpas och att andelen kvinnor respektive män i styrelserna ska vara . I arbete med styrelsenomineringsprocessen ingår också en löpande utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. När det gäller rena verksamhetsfrågor vill utskottet framhålla att de statligt ägda bolagen är självständiga juridiska personer. Det är bolagets styrelse som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Mot denna bakgrund avstyrks de aktuella motionerna i berörda delar. Övrigt om uppdrag och mål för de statligt ägda företagen I ett flertal motioner framförs förslag med innebörden att de statliga bolagen bör styras mot att ta ett större samhällsansvar inom olika områden. I motion 2017/18:1456 (S) förordas ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn av om det finns möjligheter att ge de statliga bolagen nya ägardirektiv med syfte att inkludera fler på arbetsmarknaden. I två andra motioner, 2017/18:1005 (M) och 2017/18:3488 (C), behandlas frågor om ett ökat regionalt ansvar för de statliga bolagen, och i motion 2017/18:3757 (C) förordas ett tillkännagivande om att statliga bolag som är markägare ska få i uppdrag att ta fram förslag på mark där bostäder kan byggas. När det gäller statliga bolags samhällsansvar vill utskottet åter framföra att den övergripande utgångspunkten för förvaltningen av de statliga bolagen är att staten ska vara en aktiv ägare och en professionell förvaltare så att de statligt ägda bolagen genererar en god avkastning till svenska folket. En förutsättning för att de statligt ägda bolagen ska kunna bidra till ekonomisk effektivitet och konkurrenskraft i hela landet är att staten tillämpar en god bolagsstyrning. Som redovisats ska styrningen ske i enlighet med den svenska bolagsstyrningsmodellen, vilket bl.a. innebär att de statliga bolagen associationsrättsligt styrs på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär att det är styrelsen som ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att bolagets ledning sköter den operationella driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder alltså som utgångspunkt under samma lagar som privatägda bolag. Vidare vill utskottet framhålla det faktum att de flesta av bolagen med statligt ägande bedriver sin verksamhet på affärsmässiga grunder men att vissa bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag. I det sistnämnda fallet har beslutat att respektive bolag ska bedriva en verksamhet som syftar till att generera andra effekter än ekonomisk avkastning för ägaren. I den statliga bolagsportföljen finns bolag som exempelvis har i uppdrag att bidra till forskning och utveckling, läkemedelsförsörjning, kapitalförsörjning, upprätthållande av infrastruktur och att skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med nedsatt arbetsförmåga. Utöver det som anförts vill utskottet även framhålla följande när det gäller frågan om att ge statliga bolag i uppdrag att ta fram förslag på byggbar mark för bostäder. Som redovisats har en särskild utredare i uppdrag att bedöma vilka förutsättningar som finns för bostadsbyggande på statens mark. Uppdraget ska slutredovisas , och utskottet avser inte att föregripa utredarens slutsatser genom att förorda något uttalande från sida i denna fråga. När det handlar om riktlinjer för ersättning för ledande befattningshavare förordas ett tillkännagivande på området i motion 2017/18:2208 (S). I detta sammanhang vill utskottet åter påminna om den beslutade ägarpolicyn där ramverket för bolagsförvaltningen anges och förhållandet mellan ägare, styrelse och bolagsledning klargörs. Som redovisats innehåller ägarpolicyn de riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare som gäller för de statligt ägda företagen. Statens ägarpolicy tillämpas i majoritetsägda bolag med statligt ägande, och i övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas. Frågor om de statliga bolagens opinionsbildande roll behandlas i motionerna 2017/18:1872 (S) och 2017/18:2704 (M). Här framförs bl.a. att de statliga bolagen inte ska ta ställning i politiska frågor och att det av denna anledning dels bör göras en översyn av de statliga bolagens medlemskap i olika bransch- och arbetsgivarorganisationer, dels bör bolagens kommunikationsarbete i opinionsbildande syfte ses över. Här vill utskottet åter framhålla att statligt ägda bolag liksom aktiebolag som ägs av andra är underkastade regelsystemet i aktiebolagslagen (2005:551). Det betyder att även ett statligt ägt bolag är en självständig juridisk person, där det högsta beslutande organet är bolagsstämman, vid vilken aktieägarna kan utöva sin rätt att besluta i bolagets angelägenheter. Enligt aktiebolagslagen ansvarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och ska, liksom bolagets ledning, se till bolagets bästa. Det är styrelsen som utser bolagets verkställande direktör och som gör bedömningen av hans eller hennes övriga uppdrag. Utskottet vill emellertid påpeka att det, som utskottet även vid tidigare tillfällen framhållit, är viktigt att de statliga företagen präglas av öppenhet och föredömlighet och agerar på ett sätt så att de får allmänhetens förtroende. Mot bakgrund av det anförda avstyrks samtliga i avsnittet aktuella motioner i berörda delar. Förvaltningen av vissa statligt ägda företag Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om SJ AB:s avkastningskrav, uppdrag, förvaltningen av , Saminvest AB:s verksamhetsinriktning och AB:s uppdrag och mål. Jämför reservation 6 (SD, V), 7 (V), 8 (SD), 9 (SD), 10 (V), 11 (KD), 12 (SD) och 13 (V) samt särskilt yttrande 1 (SD) och 2 (V). m.fl. (SD) anför i kommittémotion 2017/18:922 att måste driva en mer aktiv gruvpolitik och att staten och gruvnäringen har ett gemensamt intresse för att stimulera och bidra till gruvnäringens tillväxt. En del i en mer aktiv gruvpolitik är enligt motionärernas mening att det statligt ägda får ändrade ägardirektiv med ett tydligare fokus på prospektering (yrkande 3). I kommittémotion 2017/18:926 av m.fl. (SD) påpekas att det trots att de finansiella målen för reviderades fortfarande finns problem med låg tågstandard och trafikneddragningar. Motionärerna menar att avkastningskravet därför bör sänkas och begär därmed ett tillkännagivande från om att se över de finansiella målen för SJ. I motion 2017/18:2785 skriver och (båda MP) att utdelningskravet till staten för ska tas bort. Motionärerna framhåller emellertid att det är bra att SJ går med vinst, men att vinstutdelningskravet till staten bör tas bort och att vinsten i stället ska återinvesteras i verksamheten (yrkande 2). I partimotion 2017/18:1142 av m.fl. (V) påpekas att har ett uppdrag av staten att skapa företagsekonomisk vinst och har ett avkastningskrav som innebär att staten kräver utdelning till statskassan på den redovisade nettovinsten. Enligt motionärerna leder avkastningskravet till starkt fokus på att skapa vinst, vilket i sin tur gör att resenärernas behov prioriteras ned. Avkastningskravet missgynnar även den regionala utvecklingen, eftersom SJ tvingas prioritera bort lågtrafikerade sträckor. Regeringen bör enligt motionen därför återkomma med ett förändrat avkastningskrav för senast till bolagsstämman 2019 (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:914 anför m.fl. (SD) att bör ompröva sitt beslut att skapa s.k. buffertzoner runt samt att inte bör skapa ännu fler buffertzoner runt andra naturreservat. Sådana buffertzoner kan enligt motionärerna påverka skogsägare och enskilda skogsbrukare negativt. I motion 2017/18:2096 av (SD) framförs att systemutsläppen av växthusgaser från användningen av förnybar diesel baserad på tallolja (HVO) är högre än motsvarande utsläpp från fossil diesel. Svenska staten är, via det statliga bolaget , delägare i produktionskedjan av HVO genom delägarskap i . Motionären anför att staten därför bör kräva att avyttrar sitt innehav i Sunpine. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2017/18:1149 yrkande 8 att det statliga ägandet av skogsområden bör samlas i ett bolag. Motionärerna menar att det nya skogsbolaget bör ha ett hållbart brukande av skogens resurser, inte avkastning, som främsta mål. Enligt motionen medför dagens vinstkrav att det blir svårt för ett statligt bolag eller en statlig förvaltare att avstå produktiva skogar till andra intressen. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 3 framgår att det statligt ägda i sin verksamhet bör driva de tidigare statliga bolagen inriktningar. I motion 2017/18:1795 av (S) anförs att samhället och vattenkraftbolagen är beroende av lokalbefolkningens acceptans i de områden där energin produceras. När det gäller det statligt ägda och bolagets neddragning av personalstyrkan i energiproducerande kommuner påpekar motionären att detta skadar förtroendet för bolaget och även förståelsen för och betydelsen av den storskaliga vattenkraften. Motionären menar att regeringen därför bör överväga att vidta åtgärder för att i högre grad ska agera på ett sätt som inte riskerar att skada förtroendet för vattenkraften lokalt. I motion 2017/18:1515 av (M) framförs bl.a. att det statligt ägda på kommersiella grunder borde placera sitt huvudkontor i norra närmare sina produktionsenheter. Där finns enligt motionären en god rekryteringsbas och goda levnadsvillkor för de anställda. Vidare anför motionären att delar av vinsterna från vattenkraften borde kunna användas till att bidra till att hela ska kunna utvecklas. Detta kan ske genom att ges ett kommersiellt uppdrag att exempelvis samverka med universitet och högskolor i för att utveckla nya energikällor. I kommittémotion 2017/18:918 av m.fl. (SD) framhålls att när det gäller förnybar energi bör ses över och anpassas efter rådande förhållanden på den svenska och europeiska energimarknaden. Motionärerna framhåller dessutom att även bör flytta fokus från expansion i utlandet till att värna den svenska elförsörjningen ur ett långsiktigt perspektiv (yrkande 1). I motionen framförs vidare att inte ska åläggas några restriktioner när det gäller att ansöka om, undersöka eller förbereda för uppförande av ny kärnkraft (yrkande 2). I kommittémotion 2017/18:3393 anför m.fl. (V) att man vill se en stark vattenkraftsproduktion som kombineras med biologisk mångfald och uppsatta miljömål. I motionen anges att Letsi kraftstation, som ägs av och ligger mellan och Vuollerim, är ett exempel där en förbättring kan ske. Motionärerna vill att får i uppdrag att utreda investeringskostnaderna för att återföra ett ekologiskt hållbart flöde av vatten till den torrlagda delen av (yrkande 8). Enligt 3 § i bolagsordning ska föremålet för bolagets verksamhet vara att eftersöka, utvinna och förädla mineraliska tillgångar samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. , vid utskottets behandling av redogörelse för företag med statligt ägande (bet. 2016/17:NU4), avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att bör ha tydligare fokus på prospektering. Utskottet uttalade att detta var en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte en fråga för att avgöra. Utskottet såg därför ingen anledning att göra något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna anförde. I betänkandet finns en avvikande mening (SD). antog regeringens proposition Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt (prop. 2015/16:110, bet. 2015/16:NU23). I propositionen föreslogs att ett nationellt statligt ägt utvecklingsbolag ska inrättas (). Bolaget ska bedriva finansieringsverksamhet med inriktning mot innovativa företag med hög tillväxtpotential genom marknadskompletterande indirekta investeringar. Utskottet ansåg att ett dylikt fond-i-fond-upplägg kommer att främja det privata utbudet av riskkapital, och volymerna av riskvilligt utvecklingskapital förutses öka när statliga medel växlas upp med privata. Statens del av fondkapitalet finansieras av befintliga medel inom de statligt ägda bolagen . Den nya lagen trädde i kraft , och startade sin verksamhet . När det gäller inriktningen på Saminvests verksamhet behandlade utskottet ett motionsyrkande om att bolaget ska driva de avvecklade statliga bolagen tidigare inriktningar (bet. 2016/17:NU12). Utskottet hänvisade vid nämnda tillfälle till hur den nya strukturen för statligt riskkapital ser ut. Yrkandet, som följdes upp i en reservation av är identiskt med det nu aktuella i motion 2017/18:3747 (KD). , som är helägt av svenska staten, bildades i samband med bolagiseringen av affärsverket . avstyrkte utskottet tre motionsyrkanden (2016/17:153 [SD], 2016/17:2536 [MP] och 2016/17:1199 [V]) om slopat eller förändrat avkastningskrav för SJ (bet. 2016/17:NU4). Utskottet påminde bl.a. om de ekonomiska mål som antagits på och om bakgrunden till att staten fastställer ekonomiska mål för vissa statliga bolag. Andra uppfattningar uttrycktes i två reservationer (SD och V) I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 55) lämnar regeringen en återrapport om SJ och tillkännagivande om förvaltningen av (bet. 2015/16:NU4). I tillkännagivandet framhöll utskottet att regeringen bör omvärdera sina prioriteringar till och att regeringen inom ramen för SJ AB:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt. I återrapporten anför regeringen att SJ uppvisat en god utveckling ur såväl ett verksamhetsmässigt som ett ekonomiskt perspektiv. har bolaget investerat i verksamheten. Till följd av bolagets goda konkurrensförmåga och marknadens tillväxt har nämnda investeringar samt de utdelningar som gjorts till ägaren ändå inte medfört att bolagets skuldsättning nått målintervallet. Regeringen konstaterar vidare att den beslutade investeringsplanen om totalt ca , omfattande total uppgradering av X 2000-flottan, inköp av nya snabbtåg samt renovering av nattågsflottan, bedöms medföra att SJ AB:s kapitalstruktur blir i enlighet med ägarens mål. Regeringens återrapport av tillkännagivandet kommer att hanteras av utskottet i betänkande 2017/18:NU1. är största skogsägare och förvaltar totalt ca mark. Bolagets skogsinnehav är spritt över hela men har sin tyngdpunkt i norra . fattade beslut om förändrat uppdrag för (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22). Innebörden av beslutet är att bolagets verksamhet ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning. Bolaget ska vara en oberoende aktör med kärnverksamhet inom skogsbruk utan egna stora intressen som slutanvändare av skogsråvara. bör också kunna bedriva närliggande verksamhet om det bidrar till att öka bolagets avkastning. När det gäller inrättande av s.k. buffertzoner runt naturreservat, vilket behandlas i motion 2017/18:914 (SD), kan nämnas att utskottet med hänvisning till hur de statliga bolagen styrs avstyrkte ett identiskt yrkande (bet. 2016/17:NU4). Yrkandet följdes upp i en reservation av . När det gäller frågan om att samla det statliga ägandet av skog i ett bolag kan nämnas att , (bet. 2016/17:NU4), mot bakgrund av uppdrag har avstyrkt motionsyrkanden med denna innebörd. Vid det nämnda tillfället följdes yrkandet upp i en reservation av . beslutade att godkänna att uppdraget för skulle förtydligas i enlighet med vad regeringen hade föreslagit (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23). Detta innebär att ska generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. I betänkandet framhöll utskottet att en ledande position i koldioxideffektiv teknik och hållbar energiproduktion är en viktig komponent för framtida värdeskapande för . Som en följd av beslut antogs en ny bolagsordning för vid en extra bolagsstämma . Enligt denna (3 §) är föremålet för bolagets verksamhet att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag • affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion • tillhandahålla och bedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar, stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- och telekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster, • bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inom främst energiområdet, • äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier och andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter, • för koncernens räkning bedriva kapital- och likviditetsförvaltning samt handel med värdepapper samt att bedriva därmed förenlig verksamhet. Frågor om uppdrag och mål tas upp i ett flertal motioner som behandlas i detta betänkande, bl.a. 2017/18:918 (SD) och 2017/18:3393 (V). Identiska förslag dels om en översyn av uppdrag mot bakgrund av bl.a. ändrade förhållanden på den svenska och den europeiska energimarknaden, dels om att inte ska åläggas några restriktioner för att planera, förbereda eller bygga ny kärnkraft, dels om en utredning av kostnaderna för att åtgärda den torrlagda vattenfåran i avstyrktes av utskottet (bet. 2016/17:NU4). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande att det inte finns några skäl för att ta initiativ för att ändra uppdrag. och reserverade sig mot utskottets ställningstagande. Utskottets ställningstagande när det gäller förvaltningen av vissa statligt ägda företag redovisas under följande rubriker: – SJ AB:s avkastningskrav – Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för – Förvaltningen av m.m. – Saminvest AB:s verksamhetsinriktning – AB:s uppdrag och mål. I motionerna 2017/18:926 (SD), 2017/18:1142 (V) och 2017/18:2785 (MP) förordas tillkännagivanden om förändringar av SJ AB:s ekonomiska mål. Som framgår av det föregående avstyrkte utskottet identiska och liknande motionsyrkanden om en förändring av de ekonomiska målen för SJ. Utskottet påminde om att en viktig utgångspunkt när de ekonomiska målen för de statliga bolagen fastställs är ägarens kostnad för eget kapital. Det är denna kostnad som ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och marknadsmässig kompensation för det risktagande som ägandet i ett bolag innebär. Utskottet framhöll vidare att för lönsamhetsmålet är kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Utskottet påminde bl.a. om att nya ekonomiska mål hade antagits vid . Utskottet ser ingen anledning att ändra uppfattning i denna fråga och avstyrker därmed de nämnda motionerna i berörda delar. Genomförande av ett förändrat avkastningskrav för Utskottet avser inte att förorda något tillkännagivande om att ett förändrat avkastningskrav för bör vara genomfört senast vid 2019. Därmed avstyrks motion 2017/18:1142 (V) i denna del. I motion 2017/18:922 (SD) begärs ett tillkännagivande om att bör få ett reformerat ägardirektiv med tydligare fokus på prospektering. I denna fråga har utskottet uttalat att detta är en fråga som rör bolagets operativa verksamhet och inte är en fråga för att avgöra. Utskottet vidhåller denna uppfattning och är därmed inte berett att förorda något tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna begär. bör således avslå den aktuella motionen i denna del. I motionerna 2017/18:914 (SD) och 2017/18:2096 (SD) förs olika förslag fram om verksamhet. Dessa rör bolagets avverkningsstrategier runt och delägandet i företaget . Utskottet har behandlat yrkanden om verksamhet och framhållit att frågor som rör bolagets verksamhet inte är något som bör uttala sig om. Utskottet vidhåller denna uppfattning och vill påminna om att är ett statligt ägt bolag som agerar på marknadsmässiga villkor och att det är bolagsledningen som ansvarar för frågor som rör den löpande verksamheten och operativa beslut. Utskottet ser följaktligen inga skäl till att ska agera i dessa frågor och avstyrker de aktuella motionerna i berörda delar. Vidare föreslås i motion 2017/18:1149 (V) att det statliga ägandet av skog ska samlas i ett bolag med hållbart brukande som främsta mål.