bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — Hot mot fred och säkerhet avvärjs i gemenskap och samverkan med andra stater och organisationer. Utskottet anser, i likhet med i betänkande 2015/16:UU10, att EU ska vara en stark röst för frihet och en stark kraft för fred samt att har ett ansvar för att i europeisk samverkan bidra till fred, säkerhet och utveckling såväl i vårt eget närområde som globalt. EU behöver stå upp för demokrati, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, var än de hotas. EU ska bevara och skydda den europeiska säkerhetsordningen som fortsätter att utmanas av aggression gentemot . En gemensam säkerhets- och försvarspolitik som omfattar en effektiv krishanteringsförmåga och förmår att hantera både extern och intern säkerhet är avgörande för en bibehållen säkerhetsordning i . Att genomföra en global strategi leder till ett mer proaktivt EU som kan utveckla den civila och militära krishanteringsförmågan och tar ett större globalt ansvar. Utskottet stöder ambitionen att stärka den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, men understryker att samarbetet ska vara mellanstatligt. Utskottet anser i likhet med försvarsutskottet att det europeiska säkerhets- och försvarssamarbetet inte präglas av överstatlighet eller att inflytande över beslut om ett svenskt deltagande i internationella militära insatser är begränsat. Militära och försvarsrelaterade beslut med konsekvenser på EU-nivå fattas enligt gällande fördrag med enhällighet. Om det skulle vara fråga om svenska väpnade styrkor utomlands krävs ett riksdagsbeslut. Utskottet konstaterar att EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för EU:s gemensamma försvars- och säkerhetspolitik är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. Sammanlagt 16 insatser bedrevs . Utskottet anser att det är viktigt att EU:s stridsgrupper är användbara och flexibla. I likhet med i betänkande 2015/16:UU9 anser utskottet att inom ramen för EU-samarbetet bör vara fortsatt pådrivande för att göra säkerhetsrådsresolution till en naturlig del i planeringen, utformningen, genomförandet och utvärderingen av EU:s civila och militära krishanteringsinsatser, liksom i andra konfliktförebyggande och fredsfrämjande insatser. När det gäller EU som aktör i FN konstaterar utskottet att EU:s status i FN formaliseras genom resolution 65/276 av . Utskottet noterar att EU , med aktiv svensk medverkan i säkerhetsrådet och andra FN-organ, spelade en viktig roll i FN:s arbete. Utskottet konstaterar att EU:s medlemsstater är överens om vikten av att reformera säkerhetsrådsarbetet, men att det inte finns någon gemensam EU-ståndpunkt för hur en sådan reform bör se ut. Utskottet anser, i likhet med i betänkande 2015/16:UU10, att Europeiska utrikestjänsten (, EEAS) är ett viktigt verktyg för en samlad och effektiv extern politik. Genom en stark och väl fungerande utrikestjänst finns det enligt utskottet bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s globala agerande än tidigare och ökade möjligheter att tydligare samordna de instrument som finns till förfogande. Internationell samverkan är en förutsättning för att kunna bekämpa terrorism framgångsrikt, och samarbetet inom EU är här av central betydelse. Utskottet välkomnar att EU uppnådde en politisk överenskommelse om ett direktiv om att bekämpa terrorism. Direktivet stärker för att förebygga terroristattacker genom att kriminalisera handlingar som att ta emot utbildning i terrorism eller resa för terroriständamål. Därtill stärks rättigheterna för terrorismens offer. Ett motionsyrkande avser att PKK ska strykas från EU:s terroristlista. Som en del i EU:s terroristbekämpning listas sådana organisationer som vid listningstillfället ägnar sig åt terroristhandlingar. Listningarna grundar sig på myndighetsinformation om terroristhandlingar. Vid senaste översynen beslöt att behålla PKK på denna lista. Frågan har varit föremål för samråd med , då regeringen fick stöd för ståndpunkten att behålla listningen. anmälde då en avvikande mening och anförde att PKK skulle strykas från listan. Utskottet delar i övrigt de ställningstaganden som görs i yttrandet från försvarsutskottet (2016/17:FöU6y). Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:159 yrkande 25, motion 2016/17:457 yrkande 4, motion 2016/17:1738 yrkande 4, motion 2016/17:2767 yrkandena 10, 15, 16 och 19, motion 2016/17:3208 yrkandena 4, 6 och 13, motion 2016/17:3346 yrkande 24, motion 2016/17:3382 yrkande 2 och motion 2016/17:3662 yrkandena 14–16. Utskottets förslag i korthet avslår två motionsyrkanden om EU:s gemensamma handelspolitik. Jämför reservationen 9 (SD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av EU:s gemensamma handelspolitik (s. 42–45). I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 19 anför m.fl. att handelsavtalen ska följa () standard. Vidare i samma motion yrkande 20 anförs att även andra intressen än rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken. En öppen och rättvis frihandelsvänlig handelspolitik är en av grundstenarna för tillväxt och sysselsättning i och i EU. betonar i likhet med i betänkande 2015/16:UU10 vikten av att fortsätter att vara en tydlig röst inom EU och internationella forum, såsom WTO, för en öppen och fri handel, där WTO:s multilaterala handelssystem utgör stommen, och att verkar för att motverka protektionistiska krafter. Det är viktigt att handeln med länder utanför EU kan bedrivas på öppna och likvärdiga villkor. Med anledning av motionsyrkandet om att även andra intressen än de rent ekonomiska bör kunna beaktas inom handelspolitiken vill utskottet understryka vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv och prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:3662 yrkandena 19 och 20. EU som global utvecklingspolitisk aktör Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om inriktning, styrning och instrument för EU:s utvecklingsbistånd. Jämför reservationerna 10 (M), 11 (SD), 12 (V) och 13 (L). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för EU:s verksamhet som global utvecklingspolitisk aktör (s. 45–48). I kommittémotion 2016/17:812 yrkande 10 anför m.fl. att bör driva på för att EU:s utvecklingspolitik ska bidra till att stärka hbtq-personers rättigheter i världen. Liberalerna anför i motion 2016/17:1066 yrkande 2 att bör göra större ansträngningar för att påverka EU:s biståndsstrategier för ett ökat fokus på demokratiinsatser. I kommittémotion 2016/17:2767 yrkande 3 anför m.fl. att EU ska använda sitt ekonomiska inflytande för att påverka länder när det gäller mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. I samma motion yrkande 13 anför motionärerna att EU behöver en mer effektiv styrning och hantering av biståndsmedel. I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 21 anför m.fl. att exportbidrag, som är direkt skadliga för utvecklingsländernas självförsörjningsgrad, ska avskaffas. Vidare i samma motion yrkande 22 motsätter sig att ytterligare investeringsfonder som Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFSD) inrättas med hänsyn till att värdet av sådana investeringsfonder är tveksamt. Utskottet konstaterar att ska ha en ambitiös utvecklingspolitik där bilateralt och multilateralt stöd ska samverka. får genom EU ökade möjligheter till globalt genomslag för grundläggande värderingar och utvecklingspolitiska prioriteringar. Utvecklingssamarbetet ska bidra till att uppnå 2030-agendan för hållbar utveckling. De nya hållbarhetsmålen som antogs i 2015 syftar till att utrota fattigdom och främja en hållbar utveckling – ekonomiskt, socialt och miljömässigt – på ett integrerat sätt. Utskottet har välkomnat EU:s arbete med samstämmighetspolitiken och betonat vikten av resultatuppföljning och bättre samordning inom de olika EU-institutionerna för att bättre uppnå politikens mål. har aktivt drivit att demokrati ska vara en integrerad del av landsstrategier med gemensamma prioriteringar för EU:s arbete med mänskliga rättigheter på lokal nivå. I rådande tider av konflikter och kriser behövs det ett starkare EU som står upp för grundläggande värderingar som demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Regeringen kommer att ta ett starkare grepp om arbetet med EU:s utvecklingssamarbete och verka för att dess strategiska roll i EU:s externa relationer bidrar till en globalt hållbar utveckling. Utskottet vill understryka vikten av att EU:s utvecklingspolicy respekterar de kriterier för offentlig utvecklingsfinansiering som man kommit överens om i Dac och principerna om biståndseffektivitet. Vidare bör regeringen säkerställa en effektiv och ändamålsenlig användning av externa finansieringsinstrument. Utvecklingsländer har länge krävt avskaffande av exportsubventioner och andra typer av exportstöd, och har drivit denna fråga . Utskottet välkomnar att WTO:s medlemsländer vid den tionde ministerkonferensen enades om att avskaffa exportsubventioner till jordbruksprodukter samt att andra former av exportstöd ska minska och att lättnader införs för de minst utvecklade länderna. Utskottet anser, i likhet med i betänkande om utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (2016/17:UU2), att det är ett grundläggande krav att människor oavsett kön, ålder, funktionsnedsättning, etnisk tillhörighet, religion och andra trosuppfattningar, sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck ska kunna åtnjuta sina rättigheter. I likhet med i utskottets betänkande om mänskliga rättigheter (2016/17:UU5) ser utskottet positivt på att EU har antagit riktlinjer om hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter till stöd för dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeland. Utskottet konstaterar vidare att utvecklingssamarbetet bör ses som ett verktyg i det samlade svenska engagemanget för hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:812 yrkande 10, motion 2016/17:1066 yrkande 2, motion 2016/17:2767 yrkandena 3 och 13 samt motion 2016/17:3662 yrkandena 21 och 22. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s grannskapspolitik. Jämför reservationerna 14 (M, C, L, KD), 15 (SD) och 16 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av EU:s grannskapspolitik (s. 49–53). I kommittémotion 2016/17:2766 yrkande 10 anför m.fl. att regeringen inom EU ska arbeta för att partnerskapsländerna utvecklar rena, säkra och långsiktigt hållbara energikällor. Motionärerna anför i samma motion yrkande 11 att regeringen inom EU måste ställa högre krav på partnerskapsländerna när det gäller korruptionsbekämpning. I kommittémotion 2016/17:2767 yrkande 8 anför m.fl. att i EU ska arbeta för en fortsatt stark satsning på länderna i det östliga partnerskapet och understryka vikten av att gjorda åtaganden genomförs. I kommittémotion 2016/17:3208 yrkande 7 anför m.fl. bl.a. att länder som kan och vill gå längre i sitt reformarbete ska erbjudas en närmare politisk associering och successiv integrering i EU:s inre marknad. Därtill ska länderna i det östliga partnerskapet ha möjligheten att ansöka om medlemskap i . I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 23 anför m.fl. bl.a. att regeringen bör arbeta för ett mellanstatligt samarbete mellan fria självständiga stater samt en renodlad frihandelszon som utvidgas genom frihandelsavtal med utomstående stater i stället för att uppta ytterligare medlemsstater. Om ändå associeringsavtal ska tecknas anser att kraven måste skärpas, och de vill se tydligare reformer och uppfyllda krav innan avtal ingås, t.ex. när det gäller arbete mot korruption och organiserad brottslighet, fungerande rättsstat, fungerande gränskontroller, säkerhet, demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet anser, i likhet med i betänkande 2015/16:UU10, att det är en viktig utmaning för EU att bidra till ett fortsatt öppet , vilket inkluderar att bidra och stödja en positiv utveckling i EU:s grannländer såväl inom det östliga partnerskapet som i den södra . Ökad handel, rörlighet över gränserna och gemensamma regelverk bidrar till välstånd och säkerhet och stöder en demokratisk utveckling. När det gäller motionsyrkanden om grannskapspolitiken vill utskottet betona, i likhet med vad som anförts i tidigare betänkanden och utlåtanden, att det krävs en ambitiös strategi för att utveckla partnerskapen med sikte på att fördjupa och bredda dem. Partnerskapen ska grundas på ömsesidiga utfästelser om rättsstatens principer, god samhällsstyrning, respekt för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter samt principerna om marknadsekonomi och hållbar ekonomisk tillväxt. Det är av central vikt för EU:s trovärdighet att säkerställa ett fortsatt fokus på länder som tydligt tagit ställning för en integration med EU genom särskilda avtal. Utskottet betonar att det i linje med mer för mer-principen ska finnas ett tydligt medlemskapsperspektiv för de partnerländer som är geografiskt belägna i och som genomför politiska och ekonomiska reformer. En sådan ansats förutsätter att EU:s engagemang för reformer är långsiktigt och att EU erbjuder ett omfattande stöd, inklusive bistånd, för de partnerländer som vill närma sig EU. Utskottet framhåller även vikten av att EU och partnerländerna fördjupar samarbetet när det gäller energisäkerhet. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:2766 yrkandena 10 och 11, motion 2016/17:2767 yrkande 8, motion 2016/17:3208 yrkande 7, och motion 2016/17:3662 yrkande 23. EU:s bilaterala och regionala förbindelser Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden om EU:s bilaterala och regionala förbindelser, framför allt med och . Jämför reservationerna 17 (M), 18 (SD), 19 (L) och 20 (KD). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för utvecklingen av EU:s bilaterala och regionala förbindelser (s. 54–66). Liberalerna anför i motion 2016/17:1067 yrkande 7 att ska verka för att EU:s sanktioner mot utvidgas till att också omfatta energisektorn. I partimotion 2016/17:1077 yrkande 6 efterlyser Liberalerna en tydlig europeisk hållning gentemot . I kommittémotion 2016/17:2767 yrkande 7 anför m.fl. att genom EU måste stötta gentemot militära destabiliseringspolitik. Vidare i yrkande 9 anförs att i EU ska verka för ett förstärkt partnerskap mellan EU och Afrikanska unionen (AU). I kommittémotion 2016/17:3208 yrkande 9 anför m.fl. att EU på allvar måste återuppta sitt engagemang i . I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 18 anför m.fl. att konsulär beredskap även fortsättningsvis ska vara en nationell kompetens. I samma motion yrkande 24 anförs att regeringen i EU ska arbeta för en tydlig utvärdering och uppföljning av sanktionernas effekter och eventuella tillkortakommanden för att sanktionerna mot ska ge största möjliga effekt. I fråga om fredsprocessen i anför motionärerna i yrkande 25 bl.a. att inom EU ska verka för att en regeringsbildning där Hamas ingår inte ska anses vara legitim. Motionärerna anför i yrkande 26 bl.a. att regeringen bör verka i EU för att uppmärksamma de humanitära och kulturella värden som håller på att gå förlorade i inbördeskrigens och samt visa sitt tydliga stöd för kristna och andra utsatta minoriteter i området. Därtill bör de humanitära insatserna i konfliktområdena öka och en långsiktig konstitutionell lösning utarbetas för att skydda områdets religiösa och kulturella minoriteter. Utskottet betonar, i enlighet med i betänkande 2015/16:UU10, vikten av en fortsatt konsekvent sanktionspolitik mot . Utskottet välkomnar att EU tog beslut om att förlänga sanktionerna. Det är utskottets ståndpunkt att EU:s sanktioner mot ska upprätthållas så länge destabilisering av fortsätter och den olagliga annekteringen av och Sevastopol kvarstår. Utskottet betonar vidare vikten av att genomför Minsköverenskommelsen. Utskottet stöder att regeringen är aktiv i arbetet med att utforma och upprätthålla EU:s sanktioner mot med anledning av landets agerande i . Utskottet betonar betydelsen av att ge ett starkt och tydligt stöd till för att bemöta de svårigheter som landet drabbas av till följd av aggression. Utskottet understryker vikten av ett nära samarbete och ett starkt partnerskap vad gäller såväl partnerskapet EU–som EU–Afrikanska unionen (AU). Det ligger i svenskt intresse att fortsätta att bekräfta stödet till AU som central aktör och stödja utvecklingen av den afrikanska freds- och säkerhetsarkitekturen. Vad gäller fredsprocessen i stöder utskottet att regeringen i enlighet med skrivelse 2016/17:115 verkar för att EU ska behålla och genomföra sin politik till stöd för meningsfulla förhandlingar och verka för en tvåstatslösning där och kan leva sida vid sida i fred och säkerhet. EU har löpande betonat att utvecklingen av EU:s framtida relationer med parterna kommer att vara avhängig deras engagemang för fred på basis av en tvåstatslösning. välkomnar bildandet av den s.k. kvartetten (EU, FN, och Afrikanska unionen) och dess koordinerade ansträngningar för att nå en fredlig lösning på konflikten i . Utskottet understryker, såsom i betänkande 2015/16:UU12, vikten av att EU står redo att bidra till långsiktig stabilitet i och att EU:s insatser samordnas med FN och andra berörda aktörer. I likhet med vad som konstaterats återkommande i resolutioner av , i EU:s rådsslutsatser och av framhåller utskottet att lösningen på konflikten i är politisk. Utskottet betonar vikten av intensifierade EU-ansträngningar till stöd för att genomföra säkerhetsrådsresolution (2015), med fokus på vapenvila, fullt humanitärt tillträde, kvinnors deltagande och ansvarsutkrävande. Utskottet välkomnar att EU antog en Syrienstrategi som inkluderar målsättningen att verka för en genuin och inkluderande politisk transition i enlighet med ovan nämnda säkerhetsrådsresolution, tillgodose humanitära behov, stärka civilsamhället, kräva ut ansvar för krigsbrott och stöd till den syriska befolkningen. Utskottet påminner om att beslutat om deltagande i den militära utbildningsinsats som utförs av koalitionen mot Daish i norra (bet. 2016/17:UFöU2). Utöver att stärka det irakiska försvarets förmåga att stå emot Daish, är den militära utbildningsinsatsen enligt utskottet också ett viktigt bidrag till att skydda etniska och religiösa minoriteter i . EU och dess medlemsstater är de viktigaste humanitära givarna i . EU:s och biståndsinsatser är också centrala för att lindra nöd och rädda liv även bland minoritetsgrupper. När det gäller yrkanden om en konstitutionell lösning som skyddar och bevarar minoriteter i konfliktområdena i och konstaterar utskottet att EU i rådsslutsatser slagit fast att unionen står bakom enighet, suveränitet och territoriella integritet. Utskottet påminner även om att ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott har konstaterat att erkänner suveränitet och landets rätt att besluta om konstitutionella strukturer (bet. 2014/15:UFöU 4 och bet. 2015/16:UFöU2). I fallet har både FN och EU framhållit att en politisk lösning i landet måste baseras på respekt för sammanhållning, oberoende och territoriella integritet. Enligt säkerhetsrådets resolution (2015) ska en ny konstitution utarbetas för som en del av en politisk lösning. Utskottet konstaterar att en ny konstitution måste beslutas inom ramen för en demokratisk process. En grundläggande princip för samarbetet inom EU på det konsulära området är att dessa frågor är nationella angelägenheter och att samarbetet därmed är mellanstatligt. Enligt artikel 23 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har dock varje EU-medborgare rätt att få konsulärt skydd av en annan medlemsstats representation i tredjeland om medborgarens egen medlemsstat saknar representation. Med hänvisning till det anförda avstyrker utrikesutskottet motion 2016/17:1067 yrkande 7, motion 2016/17:1077 yrkande 6, motion 2016/17:2767 yrkandena 7 och 9, motion 2016/17:3208 yrkande 9 och motion 2016/17:3662 yrkandena18 och 24–26. Budget, ekonomi och finans Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsyrkanden relaterade till 2020-målen, EU:s budget och samarbetet inom EU på skatteområdet. Jämför reservationerna 21 (SD) och 22 (V). I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för 2020-strategin och den europeiska terminen. Även översynen av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020 behandlas (s.19–21). Det finns vidare kapitel om ekonomi och finans, finansmarknaden, skatter, EU:s budget och skydd av EU:s finansiella intressen (s. 66–84). I kommittémotion 2016/17:3662 yrkande 4 framför m.fl. kravet på att kostnaderna för EU ska minska, detta särskilt med tanke på troliga utträde. I samma motion yrkande 5 anförs att regeringen ska verka för att icke-euroländer ska undantas från 2020-målen. Vidare i yrkande 7 anförs att regeringen ska verka för att utjämna och likställa relationen mellan utgifter och inkomster till EU. Motionärerna anför i yrkande 8 att regeringen ska motsätta sig ytterligare kostnader för svenska skattebetalare till följd av ökade anslag för migration. anför i yrkande 9 att regeringen ska verka för att EU ska följa den fastställda felmarginalen på i budgeten. Vidare anförs i yrkande 28 att regeringen ska verka för att dra in kommande utbetalningar till icke-EU-medlemmar samt återföra de ekonomiska medlen till medlemsstaterna och låta medlemsländerna enskilt besluta om att ge makrofinansiellt stöd. I yrkande 29 anförs att ska stödja de förslag mot skatteflykt på bolagsskatteområdet som överensstämmer med riktlinjer för skatteavtal och arbetet mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS). Vidare anförs i yrkande 30 att måste verka för konsekventa och tydliga beskrivningar av syfte och mål för de genomföranden de avser att driva igenom. Motionärerna anför i yrkande 31 att bör vidmakthålla den nationella suveräniteten inom skattepolitiken och säga nej till att utveckla projektet Egna medel samt olika former av EU-skatter. anför i yrkande 32 att bör stödja en utveckling av EU:s mervärdesskattedirektiv som syftar till ökat nationellt självbestämmande och frihet inom mervärdesbeskattningen. I yrkande 33 anförs att fortsatt ska säga nej till en skatt på finansiella transaktioner av den typ som EU arbetar med. noterar att beslut att lämna EU-samarbetet kommer att bli en stor utmaning för unionen och för . Utskottet noterar även att det skett en ekonomisk återhämtning inom EU med försiktigt stigande tillväxt och en minskad arbetslöshet. har som EU-medlem åtagit sig att nå 2020-målen och att omvandla dem till nationella mål och tillväxtfrämjande strategier. För att samordna alla länders enskilda insatser och inrikta dem mot samma mål har infört en återkommande cykel för samordning av ekonomi- och finanspolitiken – den europeiska planeringsterminen. Arbetet med terminen är en del av reformen av om samordning av medlemsländernas ekonomiska politik som har sin grund i stabilitets- och tillväxtpakten. Reglerna i stabilitets- och tillväxtpakten behöver dock stramas upp så att alla länder för en ansvarsfull finanspolitik över hela konjunkturcykeln och fokuserar mer på tillväxt. En positiv ekonomisk utveckling förutsätter att stabilitet och tillväxt går hand i hand. Utskottet har tidigare framhållit att det är viktigt för hela att respekten för stabilitets- och tillväxtpakten återställs. Det långsiktiga ansvaret för de offentliga finanserna och den samhällsekonomiska stabiliteten i medlemsstaterna är av central betydelse för att bevara finanspolitikens trovärdighet. Det ligger i intresse att även andra länder har finanspolitiska ramverk och regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt samt att dessa finanspolitiska ramverk i fortsättningen tillämpas effektivt.