bet · H401FiU23 · 2017-04-20 00:00:00 — betänkande 2016/17:FiU23 Utskottet föreslår att beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2016. Utskottet föreslår också att fastställer resultat- och balansräkning och godkänner riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Utskottet avstyrker riksbanksfullmäktiges förslag om att räknas av från inleveransen till statens budget och att bemyndigar att använda medlen för att finansiera extern forskning om penningpolitik och finansiell stabilitet. Utskottet delar riksbanksfullmäktiges uppfattning att det kan finnas behov av avancerad forskning och allmänt kompetensförstärkande insatser inom kärnområden, men anser att finansiering av extern forskning ligger utanför de uppgifter som enligt riksbankslagen ankommer på . Utskottet föreslår därför att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen i beredningen av statens budget ska pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning som riksbanksfullmäktige föreslår i framställningen 2016/17:RB2. Framställning 2016/17:RB1 Årsredovisning för riksbank för . Framställning 2016/17:RB2 Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse . Redogörelse /17:RR2 redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2016. Fem yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Fullmäktiges förslag till disposition av vinst ............................. redogörelse om revisionsberättelsen .............................. Tillverkning av sedlar och mynt ................................................................. Den svenska guldreserven .......................................................................... En gemensam nordisk valutaunion............................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Framställning 2016/17:RB1 ...................................................................... Framställning 2016/17:RB2 ...................................................................... Redogörelse /17:RR2 ........................................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Balansräkning och resultaträkning................................................................ Tabell 1 resultat 2012–2016 ...................................................... Tabell 2 balansräkning 2016 och 2015 ...................................... Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet ....................................................... Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen ....................................... Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF .......................... Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst.................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut a)redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning lägger redogörelse /17:RR2 till handlingarna. b)Ansvarsfrihet för fullmäktige i beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dess verksamhet . c) Ansvarsfrihet för direktion beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningen av . d) resultat- och balansräkning fastställer resultat- och balansräkningen för enligt bilaga 2. Därmed bifaller framställning 2016/17:RB1. e) Disposition av vinst beslutar att vinst , som uppgår till , ska fördelas så att levereras in till statens budget enligt vinstdelningsprincipen, förs till och förs till samt att pengarna ska levereras in till statens budget senast efter beslut. Därmed bifaller framställning 2016/17:RB2 punkterna 1 och 3. f) Avräkning från inleverans till staten avslår riksbanksfullmäktiges förslag om att bemyndigar att finansiera extern forskning med medel som avräknas från inleveransen av vinst till statens budget. Därmed avslår framställning 2016/17:RB2 punkt 2. 2.Medel för forskning om penningpolitik och finansiell stabilitet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i beredningen av statens budget ska pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning som riksbanksfullmäktige föreslår i framställning 2016/17:RB2 och tillkännager detta för regeringen. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 3.Tillverkning av sedlar och mynt 2016/17:2618 av (MP) yrkande 1. 2016/17:2638 av m.fl. (MP). 2016/17:2437 av (SD) yrkandena 1 och 2. 6.En gemensam nordisk valutaunion avslår motion 2016/17:103 av (MP). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (S), (SD), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (S), (M), (M), (M), (V) och (KD). Enligt riksbankslagen (1988:1385) ska direktion före lämna en redovisning av det senaste räkenskapsåret till , (RiR) och riksbanksfullmäktige. Fullmäktige ska sedan lämna ett förslag till disposition av vinst till och RiR. ska enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. granska redovisning och lämna en revisionsberättelse till senast efter att lämnat sin årsredovisning. uppgift är att förbereda beslut om –ansvarsfrihet för fullmäktige och direktion för verksamhetsåret –fastställande av resultat- och balansräkning –hur vinst för verksamhetsåret ska disponeras. Utskottets underlag för beredningen är Årsredovisning för riksbank för (framst. 2016/17:RB1), Förslag till disposition av vinst för samt riksbanksfullmäktiges verksamhetsberättelse (framst. 2016/17:RB2) och redogörelse om revisionsberättelsen över riksbanks årsredovisning 2016 (redog. 2016/17:RR2). Inga motioner har lämnats med anledning av ärendet. Däremot behandlas fem motionsförslag från allmänna motionstiden /17. Förslagen handlar om tillverkningen av sedlar och mynt, demokratisering av , den svenska guldreserven och en gemensam nordisk valutaunion. Utskottets förslag i korthet beviljar riksbanksfullmäktige ansvarsfrihet för dess verksamhet och beviljar direktion ansvarsfrihet för förvaltningen av 2016. fastställer resultat- och balansräkning . godkänner också riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst . Förslaget innebär bl.a. att levererar in till statens budget. Pengarna ska levereras in senast efter beslut. Utskottet avstyrker riksbanksfullmäktiges förslag om att räknas av från inleveransen till statens budget och att bemyndigar att använda medlen för att finansiera extern forskning inom penningpolitik och finansiell stabilitet. Utskottet förslår i stället att riktar ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen i beredningen av statens budget ska pröva möjligheterna att utöka resurserna för forskning och utbildning inom de områden och i den omfattning som riksbanksfullmäktige föreslår i framställning 2016/17:RB2. Sammanfattning av verksamhet i punktform •För att stödja uppgången i inflationen fortsatte att bedriva en mycket expansiv penningpolitik. Reporäntan sänktes från –0,till –0,som köpen av svenska statsobligationer utökades med ytterligare . höjde dessutom beredskapen för att intervenera på valutamarknaden om kronan skulle utvecklas alltför starkt. Inflationen mätt enligt konsumentprisindex (KPI) var i genomsnitt – låg inflationen under inflationsmålet . Inflationen enligt KPIF, dvs. KPI exklusive effekten av ränteförändringar, var . •Riksbanken bedömde att det svenska finansiella systemet fungerade väl , men pekade på ett antal risker för den finansiella stabiliteten. För att begränsa riskerna rekommenderade banken att ett s.k. bruttosoliditetskrav på bankerna skulle införas och att kraven på likviditetstäckningsgrad i bankerna skulle utökas. Banken rekommenderade också åtgärder för att hantera den stigande skuldsättningen hos hushållen. •Utbytet av sedlar och mynt fortsatte. De äldre 20-, 50- och 1 000- kronorssedlarna blev ogiltiga . introducerades de nya 100- och 500-kronorssedlarna och de nya 1-, 2- och 5- kronorsmynten. •Verksamheten gav en vinst på , en ökning jämfört med med till följd av bl.a. lägre nedskrivningar på finansiella tillgångar. •Omslutningen av balansräkning ökade med till bl.a. till följd av köp av svenska statsobligationer för att göra penningpolitiken mer expansiv. •Värdet på guld- och valutareserven steg med till till följd av bl.a. en svagare krona. verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Det är en ökning med jämfört med . Som framgår av tabell 1 förklaras vinstuppgången framför allt av lägre nedskrivningar av värdepappers- och valutainnehav. försvagades kronan mot flertalet av valutorna i valutareserven (ju svagare desto högre värde på valutareserven i kronor räknat). Det gav en positiv valutakurseffekt på resultatet med nästan . Som också framgår av tabell 1 ökade ränteintäkterna med nästan , vilket bl.a. förklaras av det ökade innehavet av svenska statsobligationer och lägre räntor. Vidare framgår av tabellen att valt att behålla innehavet av guld oförändrat. Innehavet har därmed inte heller haft någon effekt på resultatet . Posten Övriga kostnader och intäkter i tabellen innehåller framför allt räntekostnader och personal- och administrationskostnader. steg posten något, vilket bl.a. beror på ökade räntekostnader (i kronor räknat) på det lån i utländsk valuta som lånat upp via för att stärka valutareserven. Tabell 1 resultat 2012–2016 ¹ Summan av realiserade kursförluster och kursvinster och orealiserade kursförluster. Risk för betydande förluster framöver I årsredovisningen redovisar en analys av bankens resultatutveckling. har banken i penningpolitiskt syfte och stabilitetssyfte utökat sin balansräkning kraftigt (se nedan under . Det har ökat risken i verksamheten, dvs. utrymmet har ökat för både större vinster och större förluster. resultat beror till stor del på kronans och de internationella och svenska räntornas utveckling. Räntorna är extremt låga, och kronan är relativt svag. räknar i sina prognoser med att räntorna kommer att stiga framöver som kronan stärks. Det innebär visserligen att bankens ränteinkomster kommer att öka efter hand, men framför allt innebär högre räntor att värdet på bankens innehav av utländska och svenska obligationer kommer att minska. En starkare krona betyder att värdet av tillgångarna i valutareserven minskar i svenska kronor räknat. drar slutsatsen att bankens resultat kommer att vara väsentligt lägre än . Om kronan stärks kraftigt eller räntorna stiger kraftigt kan komma att redovisa betydande förluster. Det kommer att minska bankens möjligheter att lämna utdelning till staten. I analysen skriver banken att de buffertar i form av orealiserade vinster som byggts upp kan användas om räntorna stiger. I årsredovisningen görs dock bedömningen att bankens egna kapital är tillräckligt stort för att genomföra redan beslutade penningpolitiska åtgärder och eventuella framtida åtgärder utan att finansiella oberoende äventyras. Under finanskrisåren ökade sin balansräkning kraftigt för att motverka finanskrisens effekter. Åren därefter minskade balansomslutningen något i takt med att en del av krisåtgärderna avvecklades. har återigen ökat balansomslutningen för att göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Som framgår av tabell 2 ökade omslutningen med , till totalt . Ökningen beror till största delen på bankens köp av svenska statsobligationer för att öka likviditeten i ekonomin. tillgångar består till stor del av guld- och valutareserven som sammanlagt uppgick till 2016. Jämfört med 2015 är det en ökning med . Uppgången förklaras framför allt av att värdet på innehav av utländska obligationer har ökat och av att kronan blivit svagare gentemot valutorna i valutareserven. Tabell 2 balansräkning 2016 och 2015 banktillgodohavanden, lån och värdepapper Värdepapper (svenska kronor) Skulder och eget kapital Utelöpande sedlar och mynt Valutaskulder (till ) Skulder till centralbanker och internationella organisationer Övriga skulder och avsättningar Summa skulder och eget kapital Syftet med valutareserven är bl.a. att snabbt ska kunna ge tillfälliga likviditetsstöd i utländsk valuta till svenska banker, att ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot () och att ska kunna intervenera på valutamarknaden. För att banken med kort varsel ska kunna ge likviditetsstöd är reserven placerad i tillgångar som snabbt kan omvandlas till likvida medel och i valutor som kan bli aktuella vid ett eventuellt stöd. Av den anledningen är reserven framför allt placerad i statsobligationer och i dollar och euro. uppgick tillgångarna i dollar och euro till av guld- och valutareserven. Värdet av guldet uppgick till (125,). Det är en uppgång med jämfört med , och den beror på att guldpriset i dollar steg som kronan försvagades mot dollarn. Värdepapper i svenska kronor tillgångar i svenska värdepapper, framför allt statsobligationer med en återstående löptid , uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Uppgången förklaras av att köpte svenska nominella och reala obligationer för för att ytterligare öka likviditeten i ekonomin och därmed göra penningpolitiken ännu mer expansiv. Övriga tillgångar i balansräkningen på ca utgörs i huvudsak av upplupna intäkter och förutbetalda kostnader. Den största skuldposten i balansräkningen är de penningpolitiska skulderna. De svarade för av balansomslutningen och består framför allt av inlåning från banksystemet via s.k. finjusterade transaktioner Inlåningen uppgick till ca 376 miljarder, vilket är en ökning med jämfört med , och den motsvaras i stor utsträckning av köp av svenska statsobligationer i Ökningen förklaras också av att värdet på utelöpande sedlar och mynt minskade med . av kontanter minskar behöver bankerna inte hålla lika stora lager av kontanter I stället sätter de in pengarna i . Den näst största posten på skuldsidan är de lån i utländsk valuta som lånat upp via för att förstärka valutareserven. Värdet av lånen uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. bl.a. av att dollarn stärkts i förhållande till kronan. Sedlar och mynt (sedelmängden) Som redovisades ovan minskade den utestående sedelmängden med 11,1 miljarder kronor, från 2015 till Storleken på sedelmängden nådde sin topp , då värdet på utelöpande sedlar och mynt uppgick till . har värdet minskat med . balansomslutningen har minskat från 2007 till 2016, vilket till viss del beror på nedgången i sedelmängden men framför allt på att balansomslutningen ökat med drygt 630 Eget kapital och värderegleringskonto Det egna kapitalet utgörs av en grundfond (som enligt riksbankslagen ska uppgå till ) och reserver. Reserverna består av en reservfond, en dispositionsfond samt en resultatutjämningsfond. riksbankslagen uppgå till . Som framgår av tabell 3 uppgick reserverna till sammanlagt , vilket är en minskning med jämfört med . UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2016/17:FiU23 Tabell 3 Reserverna i det egna kapitalet Förändringen av reserverna mellan åren förklaras av hur resultat disponeras, i det här fallet disponeringen av resultat . Vinsten uppgick till . Utifrån riktlinjerna för vinstdisposition och fullmäktiges förslag beslutade att skulle levereras in till statens budget, skulle tas bort från resultatutjämningsfonden medan skulle tillföras dispositionsfonden. På värderegleringskontot redovisas orealiserade vinster och förluster, t.ex. skillnaden mellan anskaffningsvärde och marknadsvärde för ett värdepapper eller ett valutainnehav. Vid slutet av uppgick värdet på kontot till , vilket är en ökning med nästan jämfört med . Tabell 4 Värderegleringskontot i balansräkningen Som framgår av tabell 4 delas förändringar på kontot upp i priseffekt (kursförändringar på värdepapper), valutaeffekt och guldvärdeeffekt. Ökningen berodde framför allt på en svagare krona och lägre räntor. Det egna kapitalet inklusive värderegleringskontot och årets vinst uppgick till , en ökning med jämfört med . Även här beror uppgången till största delen på en svagare krona och därmed en högre guld- och valutareserv räknat i kronor och på lägre räntor och högre kurser på värdepapperen. Ansvarsförbindelser och avtal utanför balansräkningen har olika åtaganden, ansvarsförbindelser och olika avtal om in- och utlåning som inte räknas in i balansräkningen men som redovisas i en not i anslutning till balansräkningen (i redovisningen betecknas detta som ”inom linjen förda poster”). absolut största åtaganden utanför balansräkningen är bankens åtaganden gentemot IMF. Åtagandena redovisas i tabell 5. Som framgår av tabellen ökade de med och uppgår till nästan . Åtagandet Särskilda dragningsrätter (SDR) förklaras av att enligt är skyldig att vid begäran köpa SDR motsvarande sammanlagda nettotilldelning av SDR. I åtagandet ingår också det faktum att tillsammans med ett tiotal andra länder är en s.k. market maker i SDR. Innebörden av det är att gentemot IMF har åtagit sig att köpa alternativt sälja SDR mot betalning i amerikanska dollar eller euro inom ett spann på 50–av sammanlagda nettotilldelning av SDR. Nettotilldelningen uppgick vid utgången av 2016 till motsvarande . Åtagandet betyder att ett land som i sin valutareserv har SDR men behöver utländsk valuta för olika betalningar kan begära att växlar landets SDR mot dollar eller euro (inom de angivna gränserna, mellan ca 12 och ). Tabell 5 Utlånings- och växlingsåtaganden gentemot IMF Särskilda dragningsrätter (SDR) Åtagandet Reservposition i tabellen förklaras av att enligt IMF- stadgarna också har skyldighet att vid anmodan växla saldot på IMF:s kronkonto till utländsk valuta. Saldot på IMF:s kronkonto uppgick till . Åtagandena gentemot IMF:s lånearrangemang New Arrangement to Borrow (NAB) och General to Borrow () innebär att är skyldig att låna ut högst 2 256 miljoner SDR till IMF, vilket motsvarar ca . utlåning via NAB uppgick till . Det återstående åtagandet uppgår därmed till , vilket framgår av tabellen. Bilaterala kreditavtal avser det avtal om en kredit till IMF på som efter godkännande tecknade med IMF . Avtalet löpte ut . beslutade att fick teckna ett nytt bilateralt avtal med IMF om ca . avser det avtal om en kredit till IMF på motsvarande (vid beslutstillfället ) som efter godkännande tecknade med IMF för vidareutlåning till s.k. låginkomstländer via IMF:s fond Poverty Reduction and Growth Trust (PRGT). Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Fullmäktige föreslår att levereras in till statens budget minus för finansiering av extern forskning (se vidare nedan). Förslaget bygger vinstutdelningsprincip med de kompletteringar av principen som genomförts . Principen innebär i korthet att av de fem senaste årens genomsnittliga resultat, exklusive valutakurs- och guldvärdeeffekter men inklusive de priseffekter som redovisas på balansräkningens värderegleringskonto, ska levereras in till statskassan. Valutakurs- och guldvärdeeffekterna samt i normalfallet av det justerade genomsnittliga resultatet ska föras till eller från dispositionsfonden. Det belopp som återstår efter detta förs till eller från resultatutjämningsfonden. Tabell 6 Fullmäktiges förslag till disposition av vinst Till dispositionsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet Till resultatutjämningsfonden förs: – av det genomsnittliga justerade resultatet – orealiserad priseffektvinst på värdepapper – Årets justerade resultat minskat med genomsnittligt resultat Inleverans till statens budget Källa: /17:RB2. Detta ger följande beräkning: verksamhet gav en vinst före bokslutsdispositioner på . Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekter och guldvärderingseffekter räknas bort. redovisas endast valutakursvinster på , någon guldvärderingseffekt redovisas inte eftersom inte sålt något guld (se not 29 RB1). Det ger ett resultat på (– ) . Vidare läggs till underlaget en orealiserad prisvinst på värdepapper om (se not 24 RB1). Det ger ett underlag för inleverans och vinstdisposition på (+ ). När sedan läggs till de senaste fyra årens resultat efter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligt resultat på . av det resultatet, motsvarande 2 500 (avrundat till jämt hundratal ), ska enligt fullmäktiges förslag levereras in till statens budget. Finansiering av forskning som enligt fullmäktiges förslag ska avräknas från inleveransen av vinstmedel till staten I RB2 föreslår fullmäktige att bemyndigar att finansiera extern forskning inom kärnområden med högst 60 miljoner Fullmäktige vill att beslutet om forskning ska kopplas till , i likhet med de beslut om att instifta och i ekonomisk vetenskap till minne som togs i anslutning till 300-årsjubileum Medlen ska enligt fullmäktige gå till att finansiera två professurer. Huvudsyftet är dock att öka antalet doktorander inom kärnområden, vilket enligt fullmäktige innebär att det är rimligt att komplettera professurerna med doktorander inom ramen för det totala Enligt 1 kap. 1 § riksbankslagen får endast bedriva eller ta del av sådan verksamhet som enligt lag ankommer på . finansiering av extern forskning, och om skulle finansiera det med budgetmedel skulle det minska utrymmet för inleverans av överskott till Enligt 10 kap. 4 § riksbankslagen är det som beslutar hur vinst ska disponeras. Fullmäktige föreslår därför att beslutar att de föreslagna räknas av från de av resultat som fullmäktige föreslår ska levereras in till statens budget. I artikel 123 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) förbjuds s.k. monetär finansiering, dvs. En extern finansiering av forskning skulle enligt fullmäktige kunna betraktas som otillåten monetär finansiering eftersom det ses som finansiering av den offentliga sektorns åtaganden gentemot tredje man. centralbanker har dock rätt att dela ut vinstmedel till staten enligt särskilda vinstdelningsprincip för att dela ut vinstmedel till staten. finansieringen av den externa forskningen ska vara förenlig med EU:s bestämmelser om monetär finansiering bör finansieringen enligt fullmäktige avräknas från vinstutdelningen. bedriver en egen forskningsverksamhet och bekostar även en viss uppdragsforskning. direktion uttalat att den i möjligaste mån kommer att anpassa budgetutrymmet för den interna forskningsverksamheten med hänsyn till kostnaderna för den I fullmäktiges framställning diskuteras olika principiella och administrativa frågor om den föreslagna forskningssatsningen. Det handlar t.ex. om hur tillsättningen av professurerna ska gå till, vilka möjligheter ska ha att påverka tillsättningen och forskningsinriktningen och hur finansieringsavtal ska utformas. Dessa frågor kräver ett fortsatt utredningsarbete. Banken överväger dock enligt fullmäktige att utforma och förverkliga forskningssatsningen tillsammans med . kommer att utvärdera forskningssatsningen och . Därefter kan banken enligt fullmäktige begära hos att få avsätta ytterligare medel för en ny finansieringsperiod, om det fortfarande finns behov. Sammanfattning av fullmäktiges verksamhet i punktform •Fullmäktige sammanträdde vid nio tillfällen . •Direktionen samrådde med fullmäktige om tre framställningar till om lån till IMF. Direktionen samrådde också om två framställningar till regeringen: en om modernisering av äldre lagar som påverkar beredskapsansvar och en om statistik. •Fullmäktiges ordförande och vice ordförande följde direktionens arbete genom att delta vid direktionens sammanträden och en del andra informella möten. •Direktionen deltog i normala fall i fullmäktiges sammanträden och informerade om bl.a. den aktuella penningpolitiken, arbetet med att övervaka stabiliteten i det finansiella systemet och den ekonomiska och finansiella utvecklingen i och globalt.