bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Utskottet noterar även att regeringen i budgetpropositionen avsätter medel för projekt som syftar till att skapa fler vägar in i yrkena och flexibla utbildningsvägar för dem som har tidigare studier och erfarenheter med fler kompletterande utbildningar, utbildning i modulform, och gemensamma former för validering. och Universitets- och högskolerådet tillförs också medel för att kunna bedriva informations- och kampanjinsatser om vägar till lärar- och förskolläraryrkena. har 28 lärosäten examenstillstånd för någon eller några lärar- eller förskollärarexamina. Utbildningarna kan erbjudas i olika studietakt och studieform inom ramen för olika typer av utbildningsinsatser för lärare och blivande lärare, t.ex. Lärarlyftet, Vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () och Utländska lärares och förskollärares vidareutbildning (). Insatser pågår också för att få fler behöriga lärare, genom t.ex. och en försöksverksamhet med särskild kompletterande utbildning vid ett antal lärosäten, bl.a. i samarbete med organisationen for . Regeringen satsar nu ytterligare resurser på fortbildning av lärare. När det gäller yrkandet om betald pedagogisk utbildning kan utskottet upplysa om att en student vid en kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) som leder till en ämneslärarexamen inom matematik, biologi, fysik, kemi, naturvetenskap eller teknik har rätt till studiemedel med den högre bidragsnivån, . Vidare finns den pågående satsningen KPU för forskarutbildade, där utbildningen vänder sig till personer med forskarexamen, i första hand inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. Studenterna läser 90 högskolepoäng , mot normala 60, och får ett skattepliktigt utbildningsbidrag på . Utbildningen ges på distans vid och , samt i samarbete mellan och Kungl. Utskottet välkomnar regeringens förslag i budgetpropositionen om fortsatt utbyggnad av utbildningar till lärare och förskollärare och olika insatser för att få fler behöriga lärare. Enligt utskottets mening innebär regeringens förslag sammantaget att omfattande satsningar görs för att på olika sätt stimulera intresset för att bli lärare och för att verksamma lärare ska kunna ta examen och bli behöriga. Enligt utskottet finns det möjligheter till ekonomiska bidrag och stöd för kompletterande utbildningar inom naturvetenskap och teknik som ligger i linje med motionärernas yrkande. Utskottet ser inget behov av ytterligare åtgärder från sida med anledning av motionsyrkandena. Kvalitet och övrig resursfördelning Ett antal yrkanden berör fördelningen av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå liksom fördelningen av medel till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå, utifrån kvalitet och särskilda områden. Utskottet vill i det sammanhanget påminna om den pågående utredningen för starka och ansvarsfulla lärosäten (dir. 2017:46) där utredaren ska göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Utredaren ska bl.a. föreslå hur styrningen bör utformas för att säkerställa att och regeringens mål får genomslag i verksamheten på ett ändamålsenligt sätt och hur ansvaret för dimensioneringen av utbildningsutbudet ska fördelas mellan regeringen och lärosätena för att säkerställa kompetensförsörjningen och andra samhällsbehov. När det gäller frågan om resursfördelning ska utredaren föreslå på vilket sätt anslag för utbildning och forskning bör tilldelas så att lärosätena får förutsättningar att bedriva långsiktig verksamhet, kan nå målen för utbildning och forskning samt uppnå högsta möjliga kvalitet. Vidare ska utredaren bedöma om dagens användningsområden för direkta forskningsanslag respektive externa forskningsmedel är ändamålsenliga, och föreslå hur samverkan med det omgivande samhället kan premieras ekonomiskt. Uppdraget ska redovisas . När det gäller motionsyrkanden om att avsätta medel för utbildningsplatser för läkare, sjuksköterskor och barnmorskor vill utskottet uppmärksamma att det pågår en utbyggnad av utbildningarna till sjuksköterska, barnmorska och specialistsjuksköterska. Regeringen föreslår i årets budgetproposition även ytterligare resurser för utbyggnad av läkarutbildningarna. När det gäller motionsyrkanden om ingenjörer kan utskottet konstatera att regeringen i budgetpropositionen föreslår att medel avsätts för att bygga ut ingenjörsutbildningar och även en satsning på utbildningsplatser särskilt inriktade mot samhällsbyggnadssektorn. Utskottet anser att regeringens fördelning av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå samt anslag för forskning och utbildning på forskarnivå är väl avvägd. Utskottet anser också att resultat från den pågående utredningen om ett nytt system för styrning och resurstilldelning bör inväntas. Motionsyrkanden om fördelningen av medel till lärosätenas anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå och till deras anslag för forskning och utbildning på forskarnivå avstyrks därmed. Övriga minskningar av anslag När det gäller övriga yrkanden om minskningar av anslag som föreslås i motionerna hänvisar utskottet till redovisningen av regeringens satsningar och reformer ovan under avsnittet Anslag och bemyndiganden för universitet och högskolor. Utskottet finner sammanfattningsvis att regeringens förslag är väl avvägda. Utskottet har här redovisat sina närmare skäl för att tillstyrka regeringens förslag om anslag och bemyndiganden samt avstyrka motionerna 2017/18:474 (L) yrkandena 2 och 8, 2017/18:900 (SD) yrkandena 5 och 6, 2017/18:909 (SD) yrkandena 1 och 7, 2017/18:911 (SD) yrkandena 1, 5 och 7, 2017/18:931 (SD) yrkande 4, 2017/18:2794 (SD) i denna del, 2017/18:3567 (M) yrkandena 17 och 21, 2017/18:3601 (KD) yrkande 1 i denna del och yrkande 47, 2017/18:3683 (C) yrkande 30, 2017/18:3711 (C) i denna del, 2017/18:3750 (KD) yrkande 30, 2017/18:3759 (C) yrkande 1, 2017/18:3812 (L) i denna del, 2017/18:3857 (M) yrkande 1 i denna del och yrkandena 7–9 (se utskottets förslag om anslag inom utgiftsområde 16 i avsnitt 2). Detta avsnitt inleds med en sammanfattning av inriktningen på regeringens politik inom verksamhetsområdet för och en närmare redogörelse för propositionen inom detta område. Sedan följer en beskrivning av de motioner som väckts med anledning av regeringens förslag. Avslutningsvis redovisas utskottets ställningstagande med utskottets skäl för att tillstyrka regeringens förslag i propositionen och avstyrka motionerna (se avsnitt 2 Anslag inom utgiftsområde 16). Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). Målet för verksamhetsområdet är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Resultaten för verksamhetsområdet sammanfattas nedan för de indikatorer som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 173 f.). Utöver indikatorerna som sammanfattas nedan lyfter regeringen i resultatredovisningen även in övriga utvecklingsinsatser och resultat för att bedöma måluppfyllelsen. Regeringen redovisar också övergripande indikatorer för svensk utbildning och universitetsforskning i förhållande till omvärlden i ett inledande avsnitt (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 43 f.), som sammanfattas under avsnitt 2 och återges kortfattat i bilaga 6. Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020 (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna i FoU skulle uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat sina avsättningar till FoU till följd av detta och uppnår därmed målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. Enligt () beräknas de statliga anslag som investeras i FoU uppgå till 2017, vilket är en ökning med jämfört med . FoU-medlen i statens budget 2017 beräknas därmed av SCB motsvara av BNP. Av de totala FoU-medlen 2017 om tilldelades universitet och högskolor som direkta forskningsanslag. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela . Försvarsmyndigheterna avsätter för FoU, till (Sida) används för FoU och till för energiforskning avsätts . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Förutom de medel som är avsatta till FoU i statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen. Inom kommuner och landsting avsattes 2015 sammantaget för FoU. Bidragen från EU:s forskningsmedel beräknades 2016 uppgå till . Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till 2017, utifrån antagandet att avsättningarna inom kommuner och landsting har varit konstanta och medlen från EU . Det motsvarar en andel av BNP på , vilket kan jämföras med 2015 och 2016 då statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgick till respektive . Det svenska näringslivet är ett av de mest FoU-intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2015, vilket är en ökning med . Företagens investeringar i FoU motsvarade 2015 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på 2015 avsattes därmed av BNP på FoU 2015. Indikatorn Vetenskapliga artiklar beskriver antalet vetenskapliga artiklar från , vissa mindre, medelstora och större europeiska länder och från , , och . Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på omfattningen av den forskning som bedrivs i ett land och på den vetenskapliga produktiviteten. , och är de tre länder i världen som producerar flest artiklar per capita. Svenska forskare publicerade ca 15 600 artiklar (fraktionerat[11]) 2016. Forskare i publicerade ca 10 900 artiklar och forskare i ca 15 700 artiklar med samma mått. Från publiceras därmed fler artiklar än från trots att det är ett mindre land. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar har ökat , medan den från har ökat och från . Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har tiofaldigat sin publicering av vetenskapliga artiklar , och har fyrfaldigat sin produktion . är , efter , med 311 000 fraktionerade artiklar , världens näst största producent av vetenskapliga artiklar. Därefter följer , och . Indikatorn Andelen artiklar som tillhör de högst citerade inom sina områden beskriver vilken påverkan ett arbete har på vetenskapen och brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. har andelen av sådana högciterade artiklar varit i och har legat , dvs. högre än världsgenomsnittet som är . Detta är i nivå med , och , men lägre än för (), (), (), (), (), () och (). De områden där har störst andel publikationer bland de högst citerade är agronomi följt av medicin . Regeringens analys och slutsatser Av regeringens resultatanalys framgår att i takt med den ökade finansieringen har antalet publicerade artiklar från ökat, men ökningen per capita har varit större i flera andra länder. , med en högre publicering per capita, ökar mer med motsvarande finansiering. Även från kommer fler artiklar per capita än från , med motsvarande finansiering. Regeringen framhåller att i förhållande till de offentliga anvisade medlen är antalet artiklar ändå jämförelsevis högt i och något högre än exempelvis , och . Regeringen redogör för att när vetenskapligt genomslag mäts som andelen artiklar som tillhör de högst citerade är ett av de 15 länder som presterat högst, 2016. Jämförbara länder presterar generellt bättre än . och , som båda avsätter ungefär samma resurser som mätt per capita, uppnådde respektive 2016. Regeringen redogör vidare för att andelen högt citerade artiklar i har varit , trots att finansieringen har ökat kraftigt . Regeringen konstaterar därmed att trots den ökade finansieringen har inte lyckats öka svensk forsknings genomslag mätt som andel högt citerade artiklar. Regeringen anför att behöver göra strategiska satsningar på forskningsområden för att möta de utmaningar som samhället står inför. Prioriterade globala samhällsutmaningar är klimat och miljö, hälsa och livsvetenskap samt en ökad digitalisering. Nationellt står även inför flera stora utmaningar som att skapa ett säkert, inkluderande och hållbart samhälle, att förbättra kunskapsresultaten i den svenska skolan och övriga utbildningssystem samt att utveckla välfärd och hållbart arbetsliv utifrån den demografiska utvecklingen. I forskningspropositionen 2016 (prop. 2016/17:50) presenterade regeringen sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Forskningsområden som särskilt lyftes fram var bl.a. biobanker och registerdata, klinisk forskning, antibiotikaresistens, migration och integration, forskning inom humaniora och samhällsvetenskap samt ökad kvalitet i skolan med forskarskolor. I enlighet med denna proposition föreslår regeringen i budgetpropositionen att de statliga anslagen för forskning ökas med 2018 till totalt för strategiska satsningar för att möta samhällsutmaningar. När det gäller beskrivningar av forskningssatsningar i fråga om och , se utgiftsområde 24, satsningar i fråga om Formas, se utgiftsområde 20 och satsningar i fråga om Forte, se utgiftsområde 9. Satsningar på forskning inom energiområdet beskrivs inom utgiftsområde 21. Regeringen understryker vidare att rymdverksamhet är av strategisk betydelse för samhället. Forskning baserad på satellitdata är avgörande för att förstå och hantera den globala klimat- och miljöutmaningen. De senaste årens utveckling har aktualiserat behovet av att även hantera de utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska aspekterna inom rymdverksamheten. Regeringen föreslår därför en satsning på forskning om rymdverksamheten. Regeringen framhåller att det är viktigt att forskningsinfrastruktur nyttjas av många olika aktörer i olika konstellationer och attraherar nya aktörer i systemet. Den forskningsinfrastruktur som byggs upp i ska nyttjas på ett tillväxtfrämjande och effektivt sätt som gynnar alla samverkande parter. För att få en ökad utväxling av befintlig forskningsinfrastruktur behöver den därför i högre grad tillgängliggöras för forskare från näringsliv, offentlig sektor och andra länder, enligt regeringen. 3:1 : Forskning och forskningsinformation Regeringen föreslår att anvisar 6 till anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation för . beräknas anslaget till 6 respektive 6 . Anslaget får användas för utgifter för stöd för forskning och forskningsinformation. Anslaget får även användas för utgifter för forskningsinfrastrukturer, internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Anslaget får även användas för bidrag till ett konsortium för konstruktionen och driften av European Spallation Source ESS, efter beslut av i varje enskilt fall. I enlighet med vad som presenterades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) ökar anslaget med 2018. Inom ramen för denna ökning föreslår regeringen en satsning på för att möta hälsoutmaningen där avsätts för biobanker och register, för klinisk forskning och för forskning om antibiotikaresistens. Vidare föreslår regeringen en satsning på för hållbart samhällsbyggande där avsätts för forskning om migration och integration, för forskning inom områdena humaniora och samhällsvetenskap och för forskning om jämlika villkor. Regeringen föreslår en satsning på för att möta digitaliseringsutmaningen och stöd till datadriven forskning, för ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer samt för forskarskolor. Anslaget föreslås minska med 2018 till följd av en minskning av satsningen för internationell rekrytering av framstående forskare (bet. 2014/15:UbU1, rskr. 2014/15:90). Vidare föreslår regeringen att anslaget minskar med 2018 för att finansiera ökade utgifter till följd av valutakursförluster inom anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer. Anslagsförändringar 2019 och framåt beräknar regeringen att anslaget ökar med i enlighet med vad som presenterades i ovanstående proposition. Inom ramen för denna ökning beräknar regeringen en ökning på för att möta hälsoutmaningen där avsätts för biobanker och register, för klinisk forskning och för forskning om antibiotikaresistens. Regeringen beräknar en ökning på för forskning om migration och integration, en ökning på till stöd för datadriven forskning och en ökning på för ökat nyttjande av forskningsinfrastrukturer. beräknar regeringen att satsas på forskning om biobanker och register, på klinisk forskning, på forskning inom området humaniora och samhällsvetenskap, på forskning om jämlika villkor samt på forskarskolor. Anslaget beräknas minska med 2019 till följd av att satsningen på fördjupad vetenskaplig eller teknisk verifiering (proof-of-concept), som presenterades i budgetpropositionen , avslutas. Vidare beräknas att anslaget minskar med i fråga om strategiska forskningsområden. Sammantaget beräknar regeringen att anslaget minskar med 2020 jämfört med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För en översikt över omfattningen av anslagets beställningsbemyndigande hänvisas till propositionen, tabell 10.248 (s. 324). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 17 2019–2028. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att den grundforskning som finansieras av vanligen bedrivs i form av fleråriga projekt. De medel som fördelar för vetenskaplig utrustning är också långsiktiga, eftersom rådet åtar sig att betala amorteringar och räntor för den aktuella utrustningen. Vidare tillkommer de åtaganden som följer av inrättandet av konsortiet för europeisk forskningsinfrastruktur, European Spallation Source (ESS). Konstruktionen av ESS har beräknats kosta för perioden –2025. andel är av den totala kostnaden, motsvarande ca priser. Fram har betalat för konstruktionen, varav från forskningsanslag, ca från Lunds universitets forskningsanslag samt från läns landsting (). I budgetpropositionen informerade regeringen om att det kunde bli aktuellt med ytterligare kostnader för byggnationen av ESS i och med att de totala kostnaderna för fastigheterna till ESS tidigare endast har varit preliminära (prop. 2015/16:1 utg.omr. Efter att ESS nu har slutit ett avtal med om den slutliga kostnaden för fastigheterna beräknas de totala kostnaderna öka med ca . De tillkommande kostnaderna bör fördelas mellan värdländerna och enligt de tidigare ägarandelarna i , vilket innebär att svarar för och för . folketing har beslutat i enlighet med denna ordning. På grund av de ökade kostnaderna för fastigheterna innebär detta för del att kostnaderna ökar med utöver de tidigare beräknade totala kostnaderna för ESS på ca . De tillkommande kostnaderna för del bedöms kunna finansieras inom ramen för forskningsanslag. Bemyndigande om bidrag till European Spallation Source (ESS) Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag på högst till European Spallation Source (ESS). Regeringen anger som skäl för sitt förslag att konstruktionen av ESS påbörjades och att anläggningen beräknas stå helt färdig 2025. Enligt vad som presenterades i tidigare forskningspropositioner (prop. 2008/09:50 och prop. 2012/13:30) anvisades , och ytterligare anvisades för att finansiera ESS. Vidare överfördes och ytterligare till forskningsanslag för finansieringen av ESS. Bemyndigande om beslut om medlemskap och avgift för medlemskap i Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i följande konsortier för europeisk forskningsinfrastruktur, s.k. ERIC-konsortier: Infrastructure in Medicine () med en medlemsavgift på högst och Infrastructure for Biomedical Imaging (Euro-Bioimaging-ERIC) med en medlemsavgift på högst . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under besluta om finansiering av de årliga medlemsavgifterna i följande konsortier: () med en medlemsavgift på högst , Infrastructure () med en medlemsavgift på högst , Survey of Health, Ageing and Retirement in Europe (SHAREERIC) med en medlemsavgift på högst , Biobanking and Infrastructure () med en årlig medlemsavgift på högst , European Social Survey () med en årlig medlemsavgift på högst , in Europe () med en medlemsavgift på högst och () med en medlemsavgift på högst . Som skäl för sitt förslag anger regeringen att för att underlätta för forskare att samarbeta med andra forskare i olika länder inom forskningsinfrastrukturer har ett antal ERIC-konsortier bildats och flera sådana konsortier planeras. För en närmare beskrivning av verksamheten hos aktuella konsortier, se propositionen, avsnitt 10.3.1 (s. 324–325). 3:2 : Avgifter till internationella organisationer Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer för . beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anslaget ökar med 2018 för att finansiera ökade utgifter till följd av växelkursförluster. Ökningen finansieras delvis genom att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation minskas med . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden För en översikt över omfattningen av anslagets beställningsbemyndigande hänvisas till propositionen, tabell 10.251 (s. 327). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2019–2023. Som skäl för sitt förslag anger regeringen att svarar för långsiktiga internationella åtaganden gentemot forskningsorganisationer. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:3 : Förvaltning för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för förvaltningsavgifter. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag. 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet för . beräknas anslaget till respektive . Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning och utveckling inklusive industriutvecklingsprojekt och fjärranalys inom nationella och internationella samarbeten. Anslaget får även användas för utgifter för information om rymdforskning och rymdverksamhet samt utgifter för deltagande i internationella rymdsamarbeten. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statsbidrag för verksamhet vid och till utgifter för ersättning till vissa samebyar samt till samefonden med anledning av verksamheten vid . I enlighet med vad som presenterades i propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) föreslår regeringen att anslaget ökar med 2018 för rymdforskning och rymdverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2018 för att finansiera det ökade antalet uppdrag inom området rymdforskning och rymdverksamhet inom anslaget 3:5 Rymdforskning: Förvaltning. Som en administrativ effektivisering föreslår regeringen att anslaget slås ihop med det tidigare anslaget 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer. Därmed överförs till anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet .