bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — För att bibehålla den positiva utvecklingen inom svensk besöksnäring efterfrågar m.fl. (M) i kommittémotion 2016/17:3129 en samlad strategi som tydliggör hur kan attrahera besök, evenemang, möten och kongresser (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:3148 förordar m.fl. (M) ett tillkännagivande från om att främja svensk besöksnäring för att öka attraktivitet som turistmål (yrkande 8). I motion 2016/17:16 av (L) anförs att turismen i är en växande näring vars andel av bnp är högre än jordbruket, skogsbruket, yrkesfisket och livsmedelsindustrin tillsammans, och som sysselsätter 165 400 Vidare anförs att resandet till och inom förväntas öka med För att öka chanser att ta del av ökningen menar motionären att regeringen bör ta fram en nationellt sammanhållen strategi för svensk turistnäring. Regeringen beslutade att tillsätta utredningen sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring. Syftet med utredningen är att ge regeringen underlag för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela . Rådsdirektör har utsetts till särskild utredare. Av kommittédirektivet (dir. 2016:83) framgår att en politik för stärkt besöksnäring ska utgå från strukturella frågor, utmaningar och möjligheter som besöksnäringen möter, såväl nationellt som med en internationell utblick. Politiken ska utgå från nuläget med avsikt att möta inte bara nuvarande utan även kommande utmaningar och möjligheter. Politiken ska bidra till konkurrenskraftiga, innovativa, växande företag och destinationer samt ökad samverkan mellan privata och offentliga aktörer, ökad sysselsättning och en hållbar utveckling i hela landet. Utredarens förslag ska enligt kommittédirektivet kunna omsättas i konkreta insatser från regeringens sida, men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor. Analysen ska göras utifrån ett geografiskt perspektiv och analysera olika behov, utmaningar och möjligheter som finns inom besöksnäringen i olika delar av landet samt utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utredaren ska också föreslå en prioritering av föreslagna insatser. Utredaren ska göra följande: • analysera det befintliga målet för turismpolitiken, och om det finns skäl till det föreslå tillägg eller nytt mål för politiken samt lämna förslag på inriktning av politiken för att nå målet • kartlägga besöksnäringens behov, utmaningar och hinder för en hållbar utveckling på följande områden och därefter föreslå insatser och möjliga förenklingar: – digitalisering inklusive digital tillgänglighet – forskning och innovation – kompetensförsörjning och kompetensutveckling –trafikutbud i befintlig infrastruktur i fråga om besöksnäringen –nyttjande av exempelvis stads-, natur- och kulturmiljöer –företag inom naturturism och kulturturism. •föreslå hur samverkan och samordning mellan besöksnäringen och offentliga aktörer kan utvecklas för att stärka det gränsöverskridande turistiska erbjudandet ”äta-resa-göra-bo” och identifiera eventuella svaga samband som hämmar besöksnäringens utveckling. •föreslå hur kontaktytorna mellan myndigheter och andra offentliga aktörer, näringsliv, akademi och civilsamhället kan utvecklas. •lämna förslag på hur vidareutvecklad samordning mellan politikområden och politiknivåer, nationellt, regionalt och kommunalt bör se ut för att öka effekterna av en sammanhållen politik för turism och besöksnäring. •undersöka vilken typ av data och statistik som behövs för att öka kunskaperna om besöksnäringen samt föreslå hur befintliga data och befintlig statistik kan kompletteras och utvecklas ur ett nationellt, regionalt och kommunalt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Kommunikationsbolaget ägs gemensamt av staten och svensk besöksnäring och ska medverka till att turismen ökar genom marknadsföring av som turistland utomlands. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av som varumärke medan besöksnäringen finansierar riktade aktiviteter och produktmarknadsföring. Regeringen har för beslutat att via Visit satsa på nya tillväxtmarknader som och , marknadsföra hållbar natur- och ekoturism på landsbygden och genomföra insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . Under en frågestund i (prot. 2015/16:74 § 9) anförde närings- och innovationsminister att regeringen börjar se resultat av den satsning som har gjorts genom Visit . Närings- och innovationsministern framhöll bl.a. att antalet kinesiska turister som besöker har ökat avsevärt . Enligt uppgifter som publicerats på webbplats ökade turismen till snabbare än till övriga . Antalet övernattningar av kinesiska turister ökade . Besöksnäringen har stor potential att skapa tillväxt, sysselsättning och utveckling såväl i städer som på landsbygden. Det råder dock hård konkurrens om den växande internationella turismen och enligt utskottets uppfattning behövs det gemensamma krafttag och samverkan över både branscher och sektorer för att ska kunna vara konkurrenskraftigt och ta till vara den potential som finns inom besöksnäringen. Utskottet noterar också att en särskild utredare fått i uppdrag att göra en genomlysning av området för att stärka besöksnäringen som export- och jobbmotor i hela . 2016/17:16 (L), 2016/17:2649 (C, M, L, KD), 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3129 (M) och 2016/17:3148 (M) förordas olika riksdagsuttalanden om en plan för att öka attraktivitet som turistmål. konstatera att regeringen aviserat åtgärder för öka attraktionskraft som turistmål inom ramen för exportstrategin som har antagit. noterar utskottet bl.a. satsningarna på Visit verksamhet för att öka närvaron på nya tillväxtmarknader som och , öka marknads- föringen av hållbar natur- och ekoturism på landsbygden och insatser för att förlänga utländska besökares vistelse i . konstatera att tre av fyra allianspartier (M, L, KD) förordade lägre anslag till turismfrämjande än vad regeringen föreslog och sedermera beslutade (prop. 2016/17:1 utg. omr. 24, bet. 2016/17:NU1). Utskottet ser därmed inget behov av att förorda några tillkännagivanden så som föreslås i de aktuella motionerna, som därmed avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att främja svensk besöksnäring. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående insatser inom området. Jämför reservationerna 24 (M), 25 (C) och 26 (V). I motion 2016/17:1133 av (S) framhålls behovet av permanenta offentliga strukturer för att förbättra besöksnäringens förutsättningar. Enligt motionären bör regeringen därför överväga att permanenta offentliga strukturer såsom Dialogforum för företrädare inom besöksnäringen och Besöksnäringens myndighetsgrupp för samverkan (yrkande 1). Motionären anför att ytterligare ett sätt att verka för att stärka besöksnäringen är att utveckla framgångsrika, men småskaliga koncept. Då små aktörer har svårt att själva finansiera utveckling menar motionären att staten bör överväga någon form av offentlig delfinansiering av destinationsutveckling (yrkande 2). Vidare menar motionären att en nyckel till framgång är att bolag inom besöksnäringen kan etablera sig och börja verka. Därför måste staten garantera en rättssäker, snabb och effektiv tillsyn av t.ex. alkoholtillstånd (yrkande 3). Motionären anför också att som turistland bör ha en strategi för dra till sig olika typer av större arrangemang i syfte att marknadsföra internationellt (yrkande 4). I motion 2016/17:2151 av m.fl. (S) framhålls att ekoturism är en affärsidé som gör att kommersiell turism kan kombineras på ett hänsynsfullt sätt med traditionella ekonomier och ursprungskulturer. Motionärerna vill se en utveckling av ekoturismen, vilket man menar skulle stärka som resmål och vara av betydelse för naturvård och jobb på glesbygden (yrkande 3). För att bibehålla den positiva utvecklingen inom svensk besöksnäring vill m.fl. (M) enligt vad som framförs i kommittémotion 2016/17:3129 underlätta för campingverksamheter att bl.a. kunna verka med en enklare tillståndsgivning. Motionärerna efterfrågar att regeringen gör en samlad översyn av regler och villkor för camping i syfte att skapa fler arbetstillfällen inom näringen (yrkande 2). Vidare riktar motionärerna en uppmaning att se till de möjligheter som finns inom nya marknader med tyst turism, kulturturism, stadsturism och digital tillgänglighet för besöksnäringen (yrkande 4). Motionärerna menar också att de gemensamma investeringarna för en stärkt besöksnäring måste genomsyras av effektivitet och utväxling så att de blir så hållbara och långsiktigt bärkraftiga av sig själva som möjligt. Därför efterfrågar de effektutvärderingar av statens samlade besöksfrämjande (yrkande 5). och (båda M) framhåller i motion 2016/17:142 att naturturismen är på stark tillväxt och att svensk turism i löpande priser i princip har fördubblat sin omsättning . Motionärerna menar att det behövs ett helhetsgrepp kring frågor som rör svensk friluftsnäring och dess aktörer och anser att regeringen bör ta fram en samlad strategi för utvecklingen av svensk friluftsnäring (yrkande 1). I motion 2016/17:160 av (M) anförs att värdskap för större idrotts- och kulturevenemang ger genomslag i flera olika mediekanaler och är ett unikt sätt att visa upp landet. I förlängningen har det enligt motionären en positiv inverkan på sysselsättningen i landet och bidrar även med intäkter till företag, regioner och staten. Motionären föreslår att regeringen tar fram en nationell strategi för hur ska kunna söka och finansiera större, internationella idrotts- och kulturevenemang. I motion 2016/17:187 av (M) anförs att besöksnäringen är av stor betydelse för hela landet, inte minst i norra där utländska turisters efterfrågan av den svenska naturen, jakt, fiske, skidåkning och andra populära friluftsaktiviteter är av stor betydelse. Motionären yrkar på åtgärder för att fortsättningsvis stärka förutsättningarna för svensk turist- och besöksnäring. I detta sammanhang betonas vikten av regelförenklingar för små och medelstora företag, sänkta kostnader för att anställa unga samt god infrastruktur. I motion 2016/17:234 av (M) anförs att turismen spelar en allt större roll för den lokala ekonomin och utvecklingen, inte minst i landets glesare delar. Motionären efterfrågar åtgärder för att främja turismen i . Det kan exempelvis ske genom att uppmuntra utbildning inom turism, att från statens sida marknadsföra som ett turistland samt genom fortsatta regelförenklingar för småföretag inom turistnäringen. I motion 2016/17:721 av (M) anförs att det i till skillnad från i många andra länder finns många platser som erbjuder stillhet och ro i närhet till naturen och att det finns en stor potential i att utveckla sådana ”tysta” turistmål. Motionären vill att regeringen ska se till möjligheterna i nya marknader med tyst turism, kulturturism, stadsturism och digital tillgänglighet, vilka man menar kan bidra till långsiktig hållbarhet med jobb och inkomster på landsbygden (yrkande 1). Vidare anförs att har ett flertal kulturhistoriskt värdefulla platser som återfinns på FN:s Det är attraktioner som ger goda förutsättningar för att kunna hävda sig i konkurrensen om kulturturismen. föreligger en trend mot mer nischad turism såsom upplevelseresor, därför bör stärka sin marknadsföring av kulturarvet gentemot utländska turister (yrkande 2). (M) anför i motion 2016/17:2154 att det bör satsas mer på att marknadsföra som en turistdestination för att den svenska besöksnäringens positiva utveckling inte ska brytas. regeringen bör se över möjligheten till en översyn av anslagen till marknadsföring av som turistland så att de harmoniserar med övriga nordiska länders nivåer (yrkande 1). m.fl. (C) anför i partimotion 2016/17:820 att besöksnäringen är en internationellt växande sektor och att svensk turism har haft en positiv utveckling , med allt fler utländska turister som upptäcker För att ska fortsätta utvecklas som turistland menar motionärerna att det behövs en kvalitativ utveckling av nya och befintliga destinationer liksom en förstärkning av marknadsföringsinsatserna. Motionärerna vill därför se en strategi för hur ska ta del av den internationella tillväxten inom besöksnäringen (yrkande 28). I kommittémotion 2016/17:3095 av och (båda C) anförs att besöksnäringen är viktig för en hållbar tillväxt i hela landet. För att svensk besöksnäring ska vara långsiktigt konkurrenskraftig efterfrågar motionärerna en ny översyn av konkurrenskraften inom besöksnäringen (yrkande 1). Motionärerna vill också se en utredning som identifierar besöksnäringens behov (yrkande 4). I motion 2016/17:2992 av och (båda C) påpekas att turistdestinationers marknadskommunikation delvis finansieras genom kommunalt och regionalt skattefinansierade insatser, vilka baseras på antalet innevånare i en ort eller region och inte på hur attraktiv själva Detta innebär enligt motionärerna en konkurrensfördel för I motionen föreslås att man inför en ”bäddpeng”, vilket innebär att en avgift på några kronor läggs på besöksnäringens utbud av boende i syfte att stödja exempelvis lokal och regional marknadsföring, försäljning, samt utveckling av reseanledningar och olika produkter. m.fl. (V) framhåller i kommittémotion 2016/17:2474 att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till . Regeringen bör enligt motionärerna lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen så att den uppnår samma status som andra branscher (yrkande 15). Vidare menar motionärerna att regeringen bör utreda möjligheten att införa lokala bäddavgifter som går till kommunen för den lokala service (t.ex. sophantering och VA) besökare tar del av de övernattar i en kommun (yrkande 16). Det bör enligt motionärerna vara upp till de enskilda kommunerna att avgöra huruvida sådana avgifter ska införas eller inte. anordnar närings- och innovationsminister löpande dialogforum med företrädare för besöksnäringen i syfte att skapa bättre förståelse för näringens utmaningar och vad som behövs för att möta dem. Varje dialogforum fokuserar på en specifik fråga och hur det offentliga och det privata kan samverka för att stärka besöksnäringens konkurrenskraft utifrån den frågan. Enligt regeringen är dialogforumet ett komplement till regeringens kontinuerliga dialog med näringslivet och syftar till att samla näringens företrädare för strategiska samtal en gång . arbete med turism och besöksnäring är ansvarig myndighet för turism och besöksnäring. Turistfrågorna är en integrerad del av övergripande arbete med näringsutveckling. Myndigheten anordnar och deltar i flera olika typer av nätverk, dialoger och mötesplatser på turismområdet. leder t.ex. en strategisk myndighetsgrupp för dialog och samordning i turism- och besöksnäringsfrågor där myndigheter och statligt ägda bolag ingår. Myndigheten genomför även aktiviteter tillsammans med organisationer och företag som företräder turistbranschen för att bidra till ökad dialog mellan olika aktörer och fånga upp utmaningar som finns över landet. har ett särskilt ansvar för den officiella inkvarteringsstatistiken, samt tar fram statistik om svenskars resande och utländska besökare i . har genomfört en nationell kartläggning av de destinationsorganisationer som finns på turismområdet och en kartläggning av vilka utbildningar som finns kopplade till turism både på gymnasie- och högskolenivå samt yrkesutbildningar. Regeringen gav i uppdrag (N2012/508/ENT) att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer samt stärka kvalitet och konkurrenskraft i små och medelstora turist- och upplevelseföretag. Uppdraget slutrapporterades i rapporten destinationsutveckling. Resultaten från rapporten ligger till grund för fortsatta arbete med att främja besöksnäringen samt med att bistå destinationer och regioner i deras Regeringen gav 2015 i uppdrag att komplettera insatserna för fler exportmogna destinationer med destinationsutvecklande insatser i tidigare skeden (N2015/08958/FF). Uppdraget ska slutredovisas den 15 Besöksnäringen presenterade 2010 en gemensam strategi, Strategi 2020, för hur turismen med fokus på hållbarhetsfrågorna ska utvecklas . Strategin togs fram av föreningen i samarbete med bl.a. Visionen är bl.a. att omsättningen från turismen i ska fördubblas till , att värdet av utländska besökares konsumtion ska öka till och att resmålet ska vara ett naturligt förstahandsval för utvalda målgrupper. För att klara detta ska minst 35 exportmogna destinationer i kunna erbjuda attraktiva upplevelser som passar för internationella gäster med högt Besöksnäringen siktar nu på att samarbeta mer strategiskt och dels arbeta för att fler upplevelser ska kunna säljas till internationella besökare, dels utveckla marknadsföringen för att ska få mer uppmärksamhet. Vidare kan nämnas att det framgår av regeringens exportstrategi att regeringen tillsammans med idrottsrörelsen och andra relevanta aktörer ska verka för att fler internationella arrangemang förläggs till . Det finns flera hållbarhets- och kvalitetssystem som berör besöksnäringen i , t.ex. Swedish Welcome, Naturens Bästa, Krav, Bra Miljöval, ISO- standarder, , EMAS, Blå Flagg och Visitas klassificeringssystem. På nordisk nivå finns kvalitetsmärkningssystemen Svanen och på europeisk nivå EU Ecolabel eller den s.k. Blomman som bl.a. omfattar besöksnäringen. På EU-nivå och på nordisk nivå pågår diskussioner om kvalitetsmärkning och mot bakgrund av ett förslag från om att utveckla en hållbar certifiering av turistmål i , att det ska genomföras en analys av har regeringens uppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsliv och de myndigheter som berörs är bl.a. (förordning 2012:989). Vidare anordnar tillsammans med Miljö- och och myndigheterna en årlig tankesmedja för Syftet med arrangemanget är att vara ett forum för dialog, erfarenhetsutbyte och framtidsutsikter kring friluftsliv. beslutade med anledning av regeringens proposition Framtidens friluftsliv om att friluftspolitiken ska ha ett mål (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3). Målet anges vara att stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. beslutades att delegera fördelningen av statsbidrag till friluftsorganisationer från till den ideella föreningen . ska enligt sin instruktion bl.a. medverka till att främja och utveckla fiskerinäringen och fisketurismen (8a § i förordning 2009:1464). publicerade den nationella strategin för fritidsfiskets och fisketurismens utveckling, Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020. Strategin är gemensam för och Havs- och vattenmyndigheten och har tagits fram i samråd med representanter från berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. Den innehåller en vision och 13 mål för hur de båda myndigheterna avser att arbeta med utvecklingen av ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och fritidsturism . har för avsikt att sammanställa årliga rapporter om hur de olika aktörerna i den rådgivande gruppen arbetar för att uppfylla målen i strategin. Utskottet kan konstatera att turismen har utvecklats starkt talet vad gäller både tillväxt och sysselsättning. Besöksnäringens stora tillväxtpotential ligger i att öka antalet utländska besökare. Vidare skapar näringen många nya arbetstillfällen, och den är särskilt betydelsefull i och med att den även erbjuder jobbmöjligheter för personer som traditionellt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. I ett antal motioner förordas olika insatser för att främja besöksnäringen. Det gäller motionerna 2016/17:160 (M), 2016/17:187 (M), 2016/17:234 (M), 2016/17:721 (M), 2016/17:820 (C), 2016/17:1133 (S), 2016/17:2151 (S), 2016/17:2154 (M), 2016/17:2474 (V), 2016/17:2992 (C) och 2016/17:3095 (C). Här efterfrågas insatser för destinationsutveckling, ett permanent dialogforum, regelförenklingar samt mer marknadsföring för att fler internationella arrangemang ska förläggas i . Förutom att en särskild utredare har fått i uppdrag att ta fram en sammanhållen politik för hållbar turism och växande besöksnäring kan utskottet konstatera att ett flertal olika riktade insatser görs för att främja besöksnäringen. Här kan bl.a. nämnas inrättandet av ett dialogforum med aktörer från besöksnäringen, insatser för destinationsutveckling i tidigare skeden för att utveckla fler exportmogna destinationer och insatser av Visit för att öka marknadsföringen utomlands av som turistland. Mot denna bakgrund och oaktat de enskilda partiernas inställning i frågor som rör olika generella företagsfrämjande insatser ser utskottet ingen anledning för att göra några tillkännagivanden till regeringen i dessa delar. I motion 2016/17:2474 (V) förordas att regeringen inför en s.k. bäddavgift och tar fram ett samverkansprogram för turistnäringen. bäddavgift förs också fram i motion 2016/17:2992 (C). konstatera att olika aktörer på olika nivåer i samhället samverkar och samarbetar inom t.ex. natur, kulturmiljö, evenemang, kulturella verksamheter, värdskap, fysisk miljö och infrastruktur för att främja besöksnäringen. pågår även insatser inom flera politikområden såsom kultur-, miljö-, friluftslivs- och landsbygdspolitiken samt den regionala tillväxtpolitiken för att utveckla besöksnäringen. Vidare förordas i motionerna 2016/17:142 (M), 2016/17:721 (M), 2016/17:2151 (S) och 2016/17:3129 (M) olika åtgärder för att stärka ekoturism, friluftsnäringen, campingnäringen och tyst turism. framhållas att 2010 antog ett övergripande mål för friluftspolitiken, som senare kompletterades med tio mätbara mål. i uppdrag att samordna myndigheternas arbete med friluftsnäringen. konstaterade dessutom i nyssnämnda betänkande att enligt sin instruktion ska medverka till att främja och utveckla fiskenäringen och fisketurismen samt att den nationella strategin för fritidsfisket och fisketurismens utveckling antogs 2013 i samråd med berörda myndigheter, intresseorganisationer och branscher. När det gäller frågor om camping- näringen instämmer utskottet i vad motionärerna i motion 2016/17:3129 (M) framför om att campingen bidrar till sysselsättning och är en populär Utskottet ser dock ingen anledning att rikta ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Därmed anser utskottet att bör avslå samtliga här aktuella Plan för att stärka de kulturella och kreativa näringarna Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en plan för att stärka de kulturella och kreativa näringarna. Utskottet hänvisar till pågående insatser inom området. Jämför reservation 27 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:2886 av m.fl. (M, C, L, KD) framförs att Tillväxtanalys har haft i uppdrag att definiera begreppet kulturella och kreativa näringar i syfte att skapa förutsättningar för befintligt statistiskt material som i förlängningen skulle kunna användas för mätningar. Enligt motionärerna bör denna analys följas upp och ett nytt arbete påbörjas med att ta fram en plan för att långsiktigt stärka de kulturella och kreativa näringarna (yrkande 2). I kommittémotion 2016/17:3150 av m.fl. (M) framhålls att många olika aktörer kan bidra till att göra till världens bästa land för kreativa näringar. För att alla aktörer ska dra åt samma håll vill motionärerna se över möjligheten att ta fram en nationell strategi för den kreativa sektorn (yrkande 5). I regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48) anförs att export- och internationaliseringsrådgivningen ska anpassas för att möta behov av mer specialiserad karaktär hos innovativa och tidigt internationaliserade företag. Det handlar ofta om företag inom de kulturella och kreativa näringarna som t.ex. it, dataspel, mode, musik och design. Vidare anger regeringen att det genomförs en satsning för att öka internationaliseringen inom de kulturella och kreativa näringarna samt främja kulturdriven export.