bet · H501UU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism och som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld. har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. För majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Vi väljer därför att inte delta i beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 5. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 5. Anslag inom utgiftsområde 5, punkt 1 (KD) (KD) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Välfärdslöftet – budget för vård, omsorg och trygghet (2017/18:3798) presenteras budgetförslag och riktlinjer för den ekonomiska politiken. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden, såsom en god vård och omsorg och en bra skola. Med genomtänkta reformer kring arbetsmarknaden och i skattepolitiken kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Just nu ser ekonomi stark ut. Men finns betydande problem och stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är stor och trots högkonjunkturen blir det allt fler som står långt ifrån arbetsmarknaden. Bostadsmarknaden fungerar dåligt för stora grupper. Tryggheten brister bl.a. på grund av en polisorganisation som är för liten och fungerar för dåligt. Tillgängligheten i vården och omsorgen har försämrats och fortsätter nu att försvagas. Inför dessa utmaningar har regeringen få eller inga svar. Denna passivitet behöver bytas mot riktiga strukturreformer, och i alternativ föreslås en rad sådana. Sjukvården behöver stärkas. Kömiljarden behöver återinföras, primärvården byggas ut, överbeläggningarna minska och de tillgängliga vårdplatserna öka. Vi avsätter stora resurser för att göra dessa reformer möjliga. Fler platser i äldreboenden måste tillföras och en äldreboendegaranti införas som äldres ekonomi förbättras. Tryggheten måste öka och komma alla till del. Det kräver en polis och ett rättsväsen som fungerar, är mer synligt och lokalt förankrat. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Med politik stärks välfärden, som vi sänker skatter på arbete, för barnfamiljer och äldre. Vi står för ett välfärdslöfte att lita på. Politiken måste inriktas på att underlätta för fler jobb och för företag att växa så att fler blir en del av en arbetsgemenskap och skatteintäkterna kan öka. Sektorer där jobb inte utförs på grund av höga skatter och avgifter måste reformeras så att marknaderna kan växa. För de människor som står utanför arbetsmarknaden måste insatserna vara effektiva och kompletta. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag ska behandlas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Genom detta särskilda yttrande tydliggörs den fördelning av anslagen inom utgiftsområde 5 som förordas i anslagsmotion 2017/18:3745 och som redovisas i bilaga 2 till detta betänkande. menar att det är centralt att i som präglas av en stor internationell oro ska kunna ställa svensk personal till förfogande för fredsfrämjande, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet inom ramen för Nato, FN, EU och och att det måste finnas flexibilitet och utrymme att omprioritera för att kunna möta nya eller förändrade behov. Därför föreslår ett ökat anslag för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. anser att samarbetet med de nordiska grannländerna och länderna kring bör kunna bedrivas på ett mer kostnadseffektivt sätt än och föreslår en minskning av dessa anslag. Vidare anser att det i då världen är mer orolig inte är en rimlig prioritet att anslaget till fortsätter att växa. föreslår även en del andra mindre justeringar av utgiftsområdets anslag. En mer detaljerad bild av förändringarna presenteras i motionen Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (2017/18:3745). bedömer vidare att det finns utrymme för en justering av anslagen till de myndigheter som tillämpar pris- och löneomräkning (PLO). Lönekostnader svarar för en betydande del av myndigheternas utgifter. En nedjustering av PLO skulle bidra till effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. Politikens inriktning, punkt 2 (C) i (C) anför: Gällande politikens inriktning konstaterar jag att det föreslås kraftiga höjningar av anslag till freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet under olika punkter. Detta sker utöver den anslagshöjning som redan skedde 2017 och utan angivna tydliga underlag. Det är här av särskild vikt att säkerställa möjligheter att styra inriktningen av insatserna innan medlen tas i anspråk. Här måste en noggrann avvägning göras mellan olika anslag för att säkerställa den civila och militära krishantering för säkerhet som blir nödvändig. Det är självklart viktigt med forskning om säkerhetspolitik och nedrustning som grund för freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet. En kraftig utökning måste dock beskrivas tydligt för att kunna motiveras. När det gäller är det viktigt för dess verksamhet att fortsättningsvis söker anslag vid sidan om statsbudgeten. En inriktning som i denna del förändrar verksamheten måste föregås av tydligare underlag och debatt. Om instituten får en roll som opinionsbildande aktörer för regeringen kan deras uttalat oberoende profil hotas. I övrigt hänvisas till budgetmotion. Politikens inriktning, punkt 2 (L) (L) anför: backar demokratin globalt. Det är framför allt demokratisering som driver på en ekonomisk, miljövänlig och feministisk utveckling. Europeiska unionen utgörs av ett stort antal demokratier. EU måste därför fortsatt vara den viktigaste utrikespolitiska arenan för . Vi måste fortsätta att driva på för ett öppet, frihandelsinriktat och effektivt och för en effektiv gemensam utrikespolitik. Det är viktigt att EU fortsatt arbetar för att närområdet går i demokratisk riktning. Liberala demokratier ska alltid stå på rättvisans och frihetens sida i både ideologiska och geopolitiska konflikter. Det finns ett fortsatt behov av internationell kris- och konflikthanteringsförmåga. I arbetet för global fred och säkerhet har FN en särställning. Dessvärre är organisationen ineffektiv och drabbad av motsättningar mellan demokratier och diktaturer. Liberalerna vill reformera FN. Vi vill att utifrån sin plats i verkar för fler militära interventioner i FN:s regi. Omvärlden måste ingripa när civilbefolkningar far illa i väpnade konflikter. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 5: 1.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt tabell 1.1. 2.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att –2022 besluta om svenskt deltagande i verksamheten för för Countering Hybrid Threats i och –2022 för anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet besluta om en årlig medlemsavgift om högst . Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:159 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få ett särskilt uppdrag att arbeta för att främja en säkerhetsgemenskap och en demokratisk utveckling i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD): 21.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att intensifiera sina ansträngningar för att hjälpa frihetsberövade svenskar i utlandet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3409 av m.fl. (SD): 44.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utöka såväl utbud av konsulära tjänster som stöd vid olyckor och nödfall till svenska medborgare utomlands och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:915 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur bättre ska kunna ta vara på Svenska institutets stipendiater och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ta fram en förteckning över vilka länder som bör prioriteras och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2528 av m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3586 av m.fl. (L): 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om internationellt arbete mot hedersrelaterat förtryck och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3691 av m.fl. (C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1. 2017/18:3745 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3801 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3847 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om politikens inriktning och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3890 av m.fl. (SD): 50.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om svenska medborgares rättigheter utomlands och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Regeringens och oppositionens förslag till beställningsbemyndigande Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Utskottets förslag till beställningsbemyndigande Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Jag vill börja med att yrka bifall till reservation. Dessutom har vi ett särskilt yttrande som beskriver vår inställning till den nuvarande regeringens budget. föreslår inte några ändringar i anslaget i det här ärendet, men vi har en annan inriktning på politiken. Världen är mer oförutsägbar och osäker. Detta ställer krav på som internationell aktör och betonar vikten av fungerande internationell samverkan. ska vara en stark röst för fred, frihet och försoning. Vi ska främja demokrati, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling, och vi ska hävda internationell rätt och jämställdhet. Sammantaget är det nu viktigare än . Syftet med vår politik är att omvandla förtryck till frihet, fattigdom till framsteg och resursslöseri till hållbar utveckling. Utmaningarna är många och mycket svåra. Kriget i har lamslagit både regionen och det internationella samfundet. Flera länder i faller samman med våld, krig och flyktingströmmar som följd. blir alltmer auktoritärt. illegala annektering av och den ryska aggressionen mot har i grunden skakat den europeiska säkerhetsordningen. har eskalerat sitt kärnvapenprogram - inte minst gårdagens nyheter visar detta - och visar tydliga tecken på att vilja spela en alltmer central roll globalt, ekonomiskt och militärt. Trumpadministrationen har signalerat en förändrad syn på hur ska agera internationellt och på den transatlantiska länken. Detta har stabiliserats något, men många frågetecken kvarstår. beslut att lämna EU har också allvarligt påverkat vår utrikes- och säkerhetspolitiska struktur. Det oroliga och oförutsägbara omvärldsläget gör internationell samverkan än viktigare. behöver en genomtänkt politik för att kunna hantera de komplexa utmaningarna. Vi måste själva kunna förebygga och hantera de kriser vi ställs inför och dessutom göra det i samverkan med andra. måste därför föra en mer aktiv utrikes, försvars- och säkerhetspolitik. Den måste mycket tydligare än kopplas till och prioritera svenska intressen. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Genom EU har vi störst möjlighet att hantera många av våra framtidsutmaningar. Vi vill att och EU ska fortsätta verka för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer i en alltmer globaliserad värld där värden som dessa ofta ifrågasätts. Vi moderater välkomnar EU:s globala strategi. En sammanhållen vision för EU:s utrikesrelationer och en effektivare användning av EU:s resurser gör EU till en kraftfullare global aktör. ska driva på för att strategin nu ska få effekt och användas i praktiken. Nato är också helt centralt för säkerhet. ska fördjupa samarbetet med Nato och ta fram en färdplan för svenskt medlemskap. Det ger större möjligheter att ta ansvar för och påverka säkerhetssamarbetet. Vidare är det viktigt att fortsätter att stärka samarbetet och samhörigheten med våra nordiska och baltiska grannar. Här finns många vinster, bland annat ökad rörlighet och fortsatt integration mellan länderna. Gemensamma utmaningar som säkerhet och miljö kan lösas genom bättre samarbete i närområdet. ska fortsätta vara en hörnsten i svensk utrikespolitik. ska fortsatt vara redo att delta med militära förmågor i fredsfrämjande insatser under ledning av FN, EU eller Nato. agenda och prioriteringar i ska fokusera på konfliktlösning, mänskliga rättigheter och resolution . måste regeringen i FN-arbetet ställa krav och driva på frågan om reformer av FN-systemet för att komma till rätta med byråkrati, korruption och ineffektivitet. Med tanke på de senaste årens ökade oro i vårt närområde måste regeringen prioritera EU-arbetet mer. Vi menar att det inte finns något motsatsförhållande mellan att driva en aktiv EU-politik och att arbeta i säkerhetsrådet. Runt om i världen lever människor i diktaturer och under auktoritärt förtryck. De våldsamma och akuta humanitära kriserna runt om i världen uppmärksammas möjligen mer, men måste fortsätta att stödja demokratiska krafter i länder som , och . ska slå vakt om jämställdhet, SRHR - sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter - och kvinnors rättigheter. Detsamma gäller hbtq-personers rättigheter varhelst de ifrågasätts. Klimat- och resursfrågor blir i allt högre utsträckning också säkerhetsfrågor. Kampen om resurser riskerar att leda till konflikter och flyktingströmmar. ska fortsatt vara ledande i det internationella klimatarbetet och arbeta för ett effektivare resursutnyttjande. Kostnadseffektiva klimatåtgärder i andra länder, klimatsäkrat bistånd, ökad sammanlänkning av energinäten i och fortsatt främjande och utveckling av förnybara energikällor är viktiga åtgärder som måste prioriteras. Individens rätt till frihet, människans okränkbarhet och tron på potentialen för var och en att utvecklas och växa utifrån sina förutsättningar är centrala för vår politik. Därför är alla människors lika värde fundamentalt. Yttrande- och religionsfrihet är grunden för ett öppet och fritt samhälle. Internet och tekniken skapar enorma möjligheter, inte minst som ett verktyg för yttrandefriheten, men fel använt kan det innebära intrång och begränsningar och användas för repression. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Den personliga integriteten och den enskildes rättigheter måste värnas. Vi vill att ska vara en ledande aktör för såväl friheten som säkerheten på nätet. ska i internationella sammanhang arbeta för att värna utsatta minoriteter. ska också fortsätta att bekämpa all form av diskriminering. Internationell samverkan och att ha goda relationer med omvärlden anser vi är mycket viktigt. Vi behöver kunna visa upp en bild av vårt land som en seriös och trovärdig samarbetspartner och att vi är ett land som är värt att investera i eller besöka men också ett land som deltar i insatser och forskning för en fredligare värld. Vi vill arbeta för att ska handla, samarbeta och upprätthålla goda relationer med alla demokratiska och fredliga nationer och stater i världen. När problem blir globala behövs en global plattform för att bekämpa dem genom internationellt samarbete. Särskilt viktigt är detta då det är fråga om miljöhot, väpnade konflikter eller internationellt organiserad brottslighet och terrorism. Internationellt samarbete är också viktigt för att hitta gemensamma plattformar för att försvara demokrati samt mänskliga fri- och rättigheter. Vi sverigedemokrater betraktar oss i fallande ordning som en del av en nordisk, en europeisk, en västerländsk och en global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten samt bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. Våra länder har mycket gemensamt, och det nordiska samarbetet är väl inarbetat . Tillsammans utgör vi världens tolfte största ekonomi, och våra länder är på många områden och i många sammanhang världsledande. De nordiska länderna delar gemensamma värderingar och ett gemensamt kulturarv, men även de gemensamma dragen i de nordiska språken är en hörnsten i den gemenskap som binder de nordiska länderna samman. Därför vill vi anslå extra medel om för att bättra på den internordiska språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. Utskottet konstaterar vikten av att värna om ett starkt, öppet och värdegrundsbaserat nordiskt samarbete och att samarbetets betydelse kommer att bli alltmer aktuell när tar över ordförandeskapet i 2018 och har samordningsansvar i N5 och NB8. har man också betonat att det nordiska samarbetet på många sätt är unikt vid en internationell jämförelse och att det är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat. Jag tycker därför att det är tråkigt att man inte är beredd att tillstyrka en förändring för att satsa på just språkförståelsen och stötta insatser för kulturellt utbyte. I vår anslagsmotion till utgiftsområde 5 har vi även valt att göra en extra satsning på där vi, i likhet med föregående år, anslår 10 miljoner extra. Som alla vet har till uppgift att skapa förtroende för och svenska kompetenser och lägga grunden för långsiktiga relationer mellan och omvärlden. Detta gör man genom möten, nätverksbyggande och dialog med omvärlden, vilket underlättar för företag, universitet, kulturinstitutioner, kommuner och andra som är beroende av attraktionskraft. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan tillhandahåller genom sitt ledarskapsprogram utbildning för utländska medborgare, och det finns ett nätverk av stipendiater som genomgått utbildning där. Många av stipendiaterna har eller kommer att få viktiga poster och funktioner i sina hemländer, inom både näringslivet och det offentliga, till exempel inom diplomatkåren. För att ta vara på detta nätverk av stipendiater som studerat på Svenska institutets ledarskapsprogram och utnyttja det mer effektivt vill vi att tar fram en handlingsplan för detta, ur både diplomatisk synpunkt och handelssynpunkt. Utskottet konstaterar i betänkandet att institutet har fått en del uppdrag, men jag kan inte se att vårt förslag om handlingsplan bemöts på ett adekvat sätt. För när vi föreslår en handlingsplan inbegriper den mycket mer för att på ett ordentligt sätt kunna ta vara på nätverket. Vidare vill vi även se att tar fram en kommunikationsplan och väljer fem till tio länder som man satsar mer på. Tyvärr kan vi konstatera att utskottet anser att inga ytterligare åtgärder, utöver regeringens, är nödvändiga. Till skillnad från övriga partier har vi valt att lyfta in anslaget för internationella insatser i utgiftsområde 5 från utgiftsområde 6. Detta är givetvis bara en budgetteknisk sak, men jag vill ändå passa på att nämna något om detta. Sedan FN:s tillkomst har deltagit i många av organisationens fredsbevarande insatser, allt som allt uppgående till 120 internationella uppdrag i 60 länder. har dock nästan helt valt bort att delta i FN-ledda fredsbevarande insatser och i stället givit företräde åt EU- eller Natoledda insatser. FN har synbarligen valts bort som konflikthanterare av diverse svenska regeringar, vilket vi beklagar. Vi ser FN som det primära samarbetsorganet för att hantera konflikter och värna fred och säkerhet. En grundläggande förutsättning för internationella insatser ska vara ett tydligt mandat från . bör efter förmåga, när vi finner starka motiv därtill, aktivt delta i insatser inom ramen för FN och samt verka för att stärka dessa organisationers kapacitet. Det är också av vikt att insatserna har tydliga mål och en genomtänkt strategi för att insatsen ska kunna bidra till fred och stabilitet. Internationella insatser får dock inte leda till att vårt eget lands fortbestånd sätts på spel. Därför bör extra medel tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser. I det nya anslaget om , som vi föreslår i utgiftsområde 5, har vi finansierat för de svenska internationella insatserna i bland annat och norra . Insatsen i är just ledd av FN, och vi är positiva till den. Vi har också ställt oss bakom insatsen i norra , även om den inte bedrivs i FN:s regi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Internationell samverkan Däremot har vi inte tagit höjd för Afghanistaninsatsen, eftersom vi inte stöder deltagande i den. Jag tänker inte gå in i någon debatt om dessa insatser då vi återkommer till de två sistnämnda i samband med att ska fatta beslut om dem. Då ramen för utgiftsområdet redan är beslutad och vi har föreslagit utökad ram deltar vi inte i beslutet i punkt 1 utan har i stället lagt ett särskilt yttrande till betänkandet. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till SD:s reservation 2 i betänkandet. I detta anförande instämde (SD). beslutade ramarna för statsbudgetens utgiftsområden, även för utgiftsområde 5 Internationell samverkan, som vi nu behandlar. Av reservationen från detta beslutstillfälle framgår samlade budgetförslag och vår hållning i dessa delar. Detta är alltså ett betänkande där vi inte tar ställning till utgiftsområdet vid beslutstillfället utan avstår. konstaterar dock att det mål som gäller för detta utgiftsområde är brett. Därmed krävs tydliga delmål för att ska kunna följa upp resultatet. uttalade mål är att säkerställa svenska intressen i förbindelse med andra länder. För som litet och öppet land är det viktigt att vara en tydligare väktare av en normdriven världsordning. Om detta tror jag att vi kan vara överens.