bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — har genom rambeslutet avvisat Liberalernas förslag till inkomstberäkning och fördelning av utgifter per anslagsområde. Därmed tar nu en annan väg än den som Liberalerna vill se. kommer att tappa i jobb, kunskap och försvarsförmåga. Vårt budgetförslag är att betrakta som en helhet. På majoriteten av utgiftsområdena överensstämmer inte beslut med det förslag till ram som Liberalerna förespråkade. Liberalerna ser ett värde i att budgeten och budgetprocessen hålls samman. Även enskilda och på kort sikt motiverade utbrytningar riskerar att på lång sikt försvaga budgetprocessen och effektiviteten i finanspolitiken. Jag väljer därför att inte delta i beslutet om fördelningen till anslag inom utgiftsområde 22. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i Liberalernas budgetförslag för utgiftsområde 22. Välfungerande kommunikationer och en modern infrastruktur är grundläggande förutsättningar för individens frihet, ett blomstrande näringsliv och en öppen marknad. Människor transporterar sig mellan skola, jobb och bostad. Flödet av varor och tjänster skapar hållbar tillväxt för , och handeln med andra länder stärker position i den globala ekonomin. Transportsystemet är på så sätt en grundbult för landets utveckling, och därför är det viktigt att infrastrukturinvesteringar analyseras långsiktigt och ur ett helhetsperspektiv. Transportpolitiska beslut kan ha stor påverkan på den lilla staden eller den enskilda företagaren, i både positiv och negativ bemärkelse. Transportsektorn bär ett stort ansvar i arbetet för miljömålen. Vägtrafiken står fortfarande för en mycket stor del av utsläppen av växthusgaser även om det har skett en förbättring. Men omställningen går inte tillräckligt snabbt. Bilåkandet måste minska och fler bilar måste bli klimatsmarta. Liberal miljö- och klimatpolitik utgår från försiktighetsprincipen och att förorenaren ska betala. Tanken är att de bilar som drivs på fossila bränslen i större utsträckning ska gå över till framför allt el. Vi reser allt mer, vilket är positivt i en globaliserad värld. Vi i Liberalerna vill inte förhindra resandet i sig utan fokusera på att minska utsläppen. Flyget ska liksom andra trafikslag stå för sina klimatkostnader genom ekonomiska styrmedel som riktas mot utsläppen. måste högre kostnader för flygtrafiken också ses i förhållande till den roll som flyget har att hålla samman med sina långa avstånd. Det är utsläppen – inte flygtrafiken i sig – som är problemet. Därmed motsätter vi oss det förslag till flygskatt som regeringen har tagit fram. Vårt avslag till regeringens förslag till flygskatt innebär att vi avvisar regeringens förslag om på anslaget 1:6 för att kompensera ökade driftsunderskott till icke-statliga flygplatser i . Vi menar att fler måste välja kollektivtrafik där möjligheten finns, och järnvägen måste rustas upp för att möta de nationella och regionala behoven. Liberalerna vill se en omläggning av reseavdraget genom att det begränsas i de regioner där det finns en fungerande kollektivtrafik. avslår vi regeringens satsning på för gratis kollektivtrafik för skolungdomar och prioriterar i stället kollektivtrafik på landsbygden som inkluderar åtgärder för höjd säkerhet i anslutning till hållplatser och perronger. Resenären ska enkelt kunna göra klimatsmarta val. Bilpooler kan bli en del av framtidens kollektivtrafik liksom delningsekonomins nya koncept för taxi. Hyrcyklar och elcyklar ska bli en del av resan, och nya flexibla biljettlösningar behöver utvecklas i syfte att underlätta för resenären. Införandet av en nationell mobilitetsplan skulle kunna länka samman samtliga trafikslag genom en digital plattform. Liberalerna vill avsätta under anslaget 1:3 för att genomföra en pilotstudie om hur en nationell mobilitetsplan kan utformas. vägar är viktiga för att hela landet ska fungera, och många sträckor behöver rustas upp och förstärkas. Det blir särskilt tydligt nu när 74 tons last- bilar kommer att trafikera våra vägar. Det är viktigt att värna vägarna i an- slutning till industri och hamnar så att de håller för tyngre lastbilar. prioriterar vi förstärkning av vägar som är viktiga från näringssynpunkt. välkomnar även regeringens satsning på upprustning av vägnät men väljer att göra en riktad satsning på vägen mellan och för att bl.a. gynna den växande cykelturismen. För att finansiera förstärkning av vägar i anslutning till industri och hamnar vill Liberalerna avsätta 50 miljoner kronor under anslag 1:1. Skoterleder är också infrastruktur med avgörande betydelse i norr. För att främja skoterlederna vill Liberalerna avsätta medel under utgiftsområde 20. Liberalerna vill prioritera cyklismen och avsätter därför medel till en stor nationell satsning på utveckling av cykelinfrastruktur. utbildning om cykling och trafiksäkerhet, och deras framkomlighet i trafiken Vi ser dessutom att det finns behov av ett nationellt kunskapscenter för att bistå kommuner och regioner i planering och utform- ning av strategier för cykling. Vi välkomnar regeringens alternativa satsning på ett nationellt för cykling men anser att det är fel att förlägga uppdraget under . avslår vi regeringens satsning på under anslaget 1:9. vill vi avsätta till en nationell satsning på cykel- infrastruktur under anslaget 1:1 samt till ett nationellt för cykling. Vi prioriterar även en satsning på cykling och barn som uppgår till . läggs under ett nytt anslag för ett cykelkansli. Vidare vill vi öppna för möjligheten att använda intäkterna från trängsel- skatten till medfinansiering av cykelinfrastruktur. Vi avvisar dock regeringens förslag till utökade stadsmiljöavtal då vi anser att satsningen riskerar att komma enstaka kommuner till del snarare än samtliga. Vi vill därför avveckla regeringens satsning på stadsmiljöavtal på under De miljövänliga transportsätten måste vara attraktiva och konkurrens- kraftiga för näringslivet, annars kommer mer lönsamma vägtransporter att för- bli det självklara valet. Den största miljömässiga vinsten uppnås genom att flytta godstransporter från väg till järnväg och sjöfart. förutsättningar i form av färre avgifter, nya slussar och utökad muddring vid Vi välkomnar därför att regeringen ser över Vi vill även understryka vikten av inre vatten- vägar och specifikt slussarna i och är oroade över hur anslagen till slussarna fördelas i förslag till nationell plan. naden för nya slussar förläggs och resterande efter. inte längre garantera slussarnas säkerhet, vilket kommer att innebära en nedstängning. Jag vill även understryka att Liberalerna samman- taget har ett större ekonomiskt utrymme för investeringar i åtgärdsplaneringen med anledning av vår inställning till offentlig-privat samverkan (OPS) och infrastrukturavgifter. Bostadsbyggandet kan öka om det går hand i hand med att ny infrastruktur byggs ut. Samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig, och det behövs därför en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommuner och andra intressenter. bör få i uppdrag att medverka till samplanering av infrastruktur och bostäder och ges en tydlig roll i detta. För arbetet med att öka samplanering vill Liberalerna avsätta till under anslag 1:3. Till infrastruktur hör även möjligheter att kommunicera digitalt. har en stark position inom it-området, men många som bor på landsbygden och i glesbygd har fortfarande inte tillgång till bredband. Mot denna bakgrund avsätter Liberalerna medel under utgiftsområde 23 för att påskynda utbyggnaden av bredband i glesbygd. Vidare är en fungerande postservice en del av samhällets basservice. Det är viktigt att garantera medborgarna en rimlig service även på landsbygden. Liberalerna vill utreda möjligheten till differentierade avgifter för t.ex. övernattsbefordran. För att prioritera andra satsningar avvisar vi regeringens förslag om ökade medel för att förstärka totalförsvaret, dvs. på anslaget 1:1 och på anslaget 2:1. Vidare avvisar vi regeringens förslag om att öka anslaget 1:12 med då vi i stället för bonus– malus vill se en omvänd miljöbilsbonus, vilket tas upp under utgiftsområde 20. Vi föreslår slutligen att pris- och löneomräkningen –2020 justeras ned , vilket påverkar bl.a. anslagen 1:1, 1:2, 1:3 och 1:12. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis Liberalernas förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 16 Liberalernas förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Cykelkansli (nytt anslag) Angående regeringens hantering av tillkännagivande om en cykelstrategi Allt fler väljer cykeln framför bilen, och den som cyklar gör en stor insats för bl.a. miljön, klimatet och folkhälsan. Cyklismen behöver ges bättre förutsättningar; saknas exempelvis regelverk som beaktar cykeln som ett eget transportsätt. Jag delar därför inte regeringens uppfattning att tillkännagivandet om en nationell cykelstrategi, som beaktar vad utskottet anför om bl.a. en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (bet. 2014/15:TU5, rskr. 2014/15:123), är slutbehandlat. 6.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (KD) (KD) anför: I budgetmotion , Välfärdslöftet – Budget för vård, omsorg och trygghet (2017/18:3798), presenteras vårt budgetförslag. vill skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. En välfungerande ekonomisk politik ger oss resurser att satsa på välfärden. Med genomtänkta reformer kan vi förbättra människors möjlighet att lämna arbetslöshet och utanförskap. Den ekonomiska politiken ska också stärka familjerna och det civila samhället, vilket är en grund för ett samhälle byggt på gemenskap där människor känner tillit till varandra. Just nu ser ekonomi stark ut. Men finns betydande problem och stora utmaningar som den nuvarande regeringen står alltför passiv inför. Tudelningen på arbetsmarknaden är stor, bostadsmarknaden fungerar dåligt, tryggheten brister och tillgängligheten i vården och omsorgen har försämrats. avsätter stora resurser för att göra reformer möjliga. Välfärden måste utvecklas genom fortsatt valfrihet, tydligt kvalitetsarbete och effektivt användande av resurser. Politiken måste inriktas på att underlätta för fler jobb och för företag att växa. har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens budgetproposition och de utgiftsramar och beräkningar av inkomster som föreslås där. Eftersom har gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än önskar, avstår jag från att delta i beslutet om anslagens fördelning. budgetförslag ska behandlas som en helhet där delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3766. Goda kommunikationer är en förutsättning för att ska kunna utveckla sitt välstånd, öka sysselsättningen och stärka sin konkurrenskraft. För ett glest befolkat land är transporterna av särskilt stor betydelse. transportpolitik utgår från att människor ska kunna bo och arbeta i hela landet. Ett väl utbyggt och effektivt transportsystem av vägar, järnvägar, flygförbindelser, sjöfart samt snabb tele- och datakommunikation är därför en viktig förutsättning för hela framtida utveckling. Effektiva kommunikationer och transporter är också avgörande för att företag ska kunna ha kvar verksamhet på mindre orter och möjliggöra arbetspendling till och från städerna. Underhåll och nyutbyggnad av järnvägar, vägar och kollektivtrafik måste ske för att säkra goda kommunikationer i hela landet och möjliggöra ett ökat bostadsbyggande. vill bl.a. öka investeringar i drift och underhåll av järnvägen. Laddinfrastrukturen för elbilar ska byggas ut och flygets miljöpåverkan minskas. Vi vill se en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen såväl nationellt, regionalt som lokalt och inom ramen för landsbygdsprogrammet bidra till bredbandsutbyggnad i glesbygd och på landsbygden. Vi konstaterar att det byggs infrastruktur i hög takt. Med infrastrukturen möjliggörs också nya lägen för bostäder. Vi vill bl.a. lyfta fram att investeringarna i nya stambanor och höghastighetsjärnväg ska anslagsfinansieras och vill särskilt framhålla behovet av att Ostlänken byggs ut först med högsta prioritet för etappen –. Vi avvisar regeringens förslag om avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar , vilket innebär en budgetförstärkning på . föreslår vi att ytterligare minskas på tidigare aviserade åtgärder för stadsmiljöavtal. Vi föreslår att anslaget 1:1 minskas med jämfört med regeringens förslag. vill satsa mer på drift och underhåll av järnvägen och öka investeringarna i väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden för att främja den regionala tillväxten och människors möjligheter att bo i hela landet. Vi vill, liksom regeringen, öka investeringarna i väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden med . Vi anser vidare att regeringens satsning på säkerhet ska utökas med samt riktas mer på övervakningskameror och andra åtgärder som syftar till att stärka säkerheten. En nationell flygskatt, som regeringen föreslår, vore skadlig för svensk ekonomi och tillväxt. avvisar därför regeringens förslag att öka anslaget 1:6 för att kompensera ökade driftsunderskott vid vissa flygplatser till följd av en flygskatt. Detta innebär att anslaget 1:6 minskas med jämfört med regeringens förslag. Ett välutvecklat transportsystem har inte enbart positiva effekter utan belastar också miljön. utgår från förvaltarskapsprincipen som innebär att vi har ett ansvar för våra medmänniskor och vår miljö, men också ett ansvar att utveckla och förvalta våra tillgångar. Vi anser att måste bryta sitt beroende av fossila bränslen inom transportsektorn och främja teknikutvecklingen för att nå ett mer hållbart transportsystem. Bland annat genom elbilar, elhybrider, elektrifierade vägar, förarlösa bilar och inte minst genom att se till att det finns tillräckligt med biodrivmedel. För att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar är det viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas. Vi föreslår därför fortsatt stöd till investeringar i laddinfrastruktur, vilket ska kunna ges till företag, bostads- rättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner. behövs därför ett nytt anslag för laddinfrastruktur omfattande 125 miljoner anser att framkomligheten för cyklister ska priori- teras vid stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Det finns också behov av en särskild satsning för att främja cykling bland ungdomar och nya Vi föreslår därför ett nytt anslag för cykelinfrastruktur omfattande Slutligen bedömer vi att det finns utrymme för en nedjustering av pris- och löneomräkningen, vilket skulle bidra till en effektivisering av myndigheterna, som det finansierar prioriterade satsningar. anslagen 1:1, 1:2, 1:3 och 1:12. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 17 förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Cykelinfrastruktur (nytt anslag) Laddinfrastruktur (nytt anslag) Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:1 Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: 1.Riksdagen bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 39 för vissa infrastrukturprojekt (avsnitt 3.7.1). 2.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16). 3.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16). 4.Riksdagen godkänner investeringsplanen för för 2018- 2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.7.16). 5.Riksdagen godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.17). 6.Riksdagen bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.17). 7.Riksdagen godkänner investeringsplanen för flygtrafikledning för 2018-2020 som riktlinje för investeringar (avsnitt 3.1.17). 8.Riksdagen fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1). 9.Riksdagen anvisar för ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enlig tabell 1.1. 10.Riksdagen bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorde åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i tabell 1.2. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG Skrivelse 2017/18:13 Regeringens skrivelse 2017/18:13 om underhåll av vägar. 2017/18:3909 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ge i uppdrag att förbättra metodiken för bedömningar av eftersläpande vägunderhåll och att tydligt redovisa kunskapsbrister i underlagen till regeringen, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:641 av (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samordna statliga verksamheter på trafikområdet genom att utreda sammanslagning av myndigheter och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utreda förutsättningar och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2532 av Per Klarberg m.fl. (SD): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3627 av (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nationellt cykelkansli med en cykelsamordnare och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3699 av och (båda C): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 2017/18:3758 av m.fl. (C): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att anslag för underhåll ska kunna förskjutas över budgetår och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3766 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 22.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för drift och underhåll av järnvägen och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om resurserna för väg- och järnvägsunderhållet på landsbygden och tillkännager detta 46.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja cykling bland ungdomar och nya svenskar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3818 av m.fl. (L): anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2017/18:3832 av m.fl. (M): 1.Riksdagen anvisar anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt förslaget i tabell 1 i motionen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på utveckling av statens transportinfrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på drift, underhåll och förstärkning av vägnätet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att satsa på att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3833 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta ett transportpolitiskt råd med syfte att granska och utvärdera investeringar i transportinfrastruktur utifrån ett transportpolitiskt ramverk och tillkännager detta för regeringen. Regeringens och oppositionens anslagsförslag Ersättning för sjöräddning och Ersättning för viss kanal- och Ersättning avseende icke statliga Från EU-budgeten finansierade stöd till REGERINGENS OCH OPPOSITIONENS ANSLAGSFÖRSLAG Ersättning för särskilda tjänster för Driftsäker och tillgänglig elektronisk Anslag för att avskaffa Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Avvikelse från Utskottets förslag Utveckling av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning och Ersättning för viss kanal- och Ersättning avseende icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Ersättning för särskilda tjänster för personer Driftsäker och tillgänglig elektronisk Uppföljning av regeringens resultatredovisning BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 BILAGA 4 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING BILAGA 4 Tryck: , 2017 Vi brukar normalt använda den här talarstolen för att tala om vad vi är oeniga om. Jag tänker dock använda min talartid i första hand till vad vi är överens om. enades världens länder om ett nytt klimatavtal. Detta skedde på ett i . Den globala temperaturökningen ska hållas långt , och vi ska jobba för att den ska stanna . Det är mycket ambitiöst. åtagande vid klimatmötet i var att bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer. Eftersom cirka tre fjärdedelar av all oljeimport i används inom transportsektorn står denna i centrum för den samhällsförändring som måste ske. Här i har vi partier enats om att klimatpåverkan från inrikes transporter ska minska med till 2030. Det är jag väldigt nöjd med. Jag tänker här skissera fem strategier för att vi ska nå det målet. Den första handlar om att investera i elektrifierade transporter där varje terawattimme el kan göra störst nytta när det gäller att transportera människor och varor, alltså transporter på järnväg.