bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — –informationsinsatser och kunskapshöjande insatser som syftar till uppfyllelse av de transportpolitiska målen –viss myndighetsutövning inom transportområdet –ärendehantering av körkort med villkor om alkolås och försöksverksamhet med villkorlig körkortsåterkallelse –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv –administration av vägavgifter som inte är systemutgifter –bidrag till enligt avtalet mellan staten och –avgifter enligt avtalet om Öresundsbroförbindelsen –eventuellt infriande av betalningsutfästelser av villkorade aktieägartillskott till –eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till –eventuella kreditförluster avseende den obligationsportfölj som härrör från de numera avslutade amerikanska leasingtransaktioner som ingicks av dåvarande –åtgärder förknippade med statens miljöansvar inom transportområdet –inbetalning av aktiekapital till det schweiziska bolaget (for the Financing of Railroad Rolling Stock) –ersättning till utrustning inklusive installation som säkerställer funktionen hos tågfordonens befintliga telekommunikationssystem för talkommunikation och som säkerställer funktionen hos befintlig ombordutrustning för signalsäkerhetssystemet ERTMS –uppdatering av Försvarsmaktens flyghinderdatabas till den del som avser den civila luftfarten –att ersätta transportörer för kostnader för identitetskontroller som utförs med stöd av lagen (2015:1073) om särskilda åtgärder vid allvarlig fara för den allmänna ordningen eller den inre säkerheten i landet –investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar –underlag och stöd kring bilstöd till personer med funktionshinder –bidrag till kollektivtrafik till skolungdomar –utgifter för förvaltningskostnader och andra åtgärder för beredskap och civilt försvar inom transportområdet. Anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk får användas till utgifter för –bidrag som EU beviljar genom det äldre regelverket om finansiering på området för transeuropeiska nät, TEN-T, och den nya fonden för ett sammanlänkat , CEF. Anslaget 1:11 Trängselskatt i får användas till utgifter för –investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten –statlig medfinansiering till projektering av tunnelbaneutbyggnaden i –medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i –system- och administrationsutgifter för trängselskatten i . Anslaget 1:14 Trängselskatt i får användas till utgifter för –finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i –system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Regeringen föreslår att anvisar anslagen enligt följande tabell: Tabell 1 Budgetförslag för utveckling av statens transportinfrastruktur m.m. Utveckling av statens transportinfrastruktur Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av fördelningen på poster för anslag 1:1 redovisas i tabellen nedan. UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN 2017/18:TU1 Tabell 2 Anslag 1:1 – fördelning på anslagsposter Större investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Det kan inledningsvis konstateras att har beslutat om en ny långsiktig ekonomisk ram på för åtgärder i den statliga transportinfrastrukturen m.m. –2029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen framför att de ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut medför stora utmaningar för . För att ge förbättrade förutsättningar att möta denna utmaning föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag med 2018. Finansiering sker delvis genom att an- slaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med 2018. Vidare anger regeringen att stadsmiljöavtalen är en del av den ekonomiska ramen för utvecklingen av transportsystemet och beräknas omfatta 2018–2029. Regeringen föreslår i årets budgetproposition en satsning på investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll. Som ett första steg ska relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Satsningen omfattar totalt –2020, varav för investeringar i anläggningarna och för drift av dessa. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 ökas med 2018. Kostnaderna för arbete med bilstöd till personer med funktionsnedsättning ska belasta anslaget 1:1. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . Regeringen har beslutat att och Statens maritima museer ska inleda förberedelser för att föra över uppgiften att förvalta och utveckla och de samlingar som ansvarar för till Statens maritima museer. har beslutat att de uppgifter och verksam- heter som avser bevarande av transporthistoriska samlingar och som finan- sieras från anslaget 1:1 ska flyttas till utgiftsområde 17 Kultur, medier, tros- samfund och fritid (prop. 2016/17:100, bet. 2016/17:KU26, rskr. 2016/17:305). Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 minskas med 47 mil- För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen en utökning av den satsning på kollektivtrafik på landsbygden som aviserades i budgetpropositionen . föreslår därför att anslaget 1:1 ökas med 2018. ska genomföra förbättringsåtgärder på vägnät i syfte att öka framkomlighet och förbättra trafikmiljön. att anslaget 1:1 ökas med 2018. Regeringen föreslår vidare att ett statligt bidrag på per år införs 2018–2020 för att finansiera avgiftsfri kollektivtrafik för skol- Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 ökas Regeringen har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att medel anvisas som ett riktat statsbidrag till kommuner. medel bör användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 ökas med Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet och händelser som visat på samhällets sårbarhet ser regeringen ett behov av att Regeringen föreslår därför att anvisas i syfte att stärka Luftfarts- verkets, , och Transportstyrelsens arbete med civilt försvar inom transportområdet. samhällsinvesteringar omfattar investeringar och reinvester- ingar som ingår i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 och i länsplanerna för regional och länens årliga investeringsvolymer bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via med- finansiering, bl.a. externa bidrag från kommuner och landsting samt bidrag från EU genom det äldre regelverket för TEN-T och den nya fonden för ett sammanlänkat , CEF, samt förskotteringar. investeringsvolymen ett visst år men inte den totala investeringsvolymen över De trängselskatteinkomster som används för investeringar ingår i anvisade beräknar att de sammanlagda samhällsinvesteringarna i form av nyanskaffning och vidmakthållande beräknas uppgå till . Tabell 3 Investeringsplan för Anskaffning och utveckling av nya investeringar Väg – nationell plan Väg – regional plan Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Anslag 1:1 Utveckling av statens Anslag 1:10 EU-stöd TEN Övrig kreditram (lån i ) Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens Övrig kreditram (lån i ) Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Regeringen pekar på att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 106 2019–2050. Regeringen redovisar att det i aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, som Västlänken i . Avgörande för när ett åtagande inträffar är enligt gällande redovisningsregler vanligen när respektive kontrakt tecknas, enligt propositionen. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs en viss buffert i bemyndigandet. Utan en sådan buffert försämras enligt regeringen möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Exempelvis kan det då bli nödvändigt att skjuta upp den avslutande delen av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet, vilket försenar och även kan fördyra projektgenomförandet. Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart och därutöver vissa andra väganknutna projekt i . De investeringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet av samma skäl som ovan. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 29 2019–2057. Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bl.a. Västlänken och en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det även här behövs en viss buffert i bemyndigandet. Regeringen föreslår att den bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2019–2037. har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade väg- och järnvägsprojekt, investeringar i el- och teleanläggningar, statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten samt investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. investeringskostnader för uppbyggnad av system för administration av trängselskatt och infrastrukturavgifter belastar också låneramen. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. Vidare är investeringsutgifterna för Svinesundsförbindelsen lånefinansierade. har beslutat (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i för de prioriterade vägprojekten delen –Hogdal, E20 delen –samt genom , delen –, delen –Ljungarum, delen – , delen Båberg–Väne-Ryr och –samt de prioriterade järnvägsprojekten –Degerön, –, –samt järnvägsprojekt i . Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 samt länsplanen för regional transportinfrastruktur i innehåller ett antal investeringar som delvis har finansierats eller kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller infrastrukturavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida trängselskatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. I detta inkluderas även kostnader för uppbyggnaden av administrationen av systemen. Regeringen föreslår att den bemyndigas att ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 39 för vissa infrastrukturprojekt. I tabell 4 nedan redovisas den ackumulerade skulden –2019 och i diagram 1 den ackumulerade skulden –2025. Tabell 4 Beräknad låneskuld 2017–2019 för projekt som med godkännande finansieras med lån Västsvenska infrastrukturpaketet (vägar) Västsvenska infrastrukturpaketet (bana) Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Diagram 1 Beräknad låneskuld 2016–2025 för projekt som med godkännande finansieras med lån 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Kostnaden för räntor och amortering av lån för prioriterade infrastrukturobjekt, el- och teleanläggningar samt belastar anslaget 1:1 Ut- veckling av statens transportinfrastruktur. I diagram 2 nedan redovisas det beräknade årliga anslagsbehovet för perioden –2025 för dessa kostnader. Kostnader för räntor och amortering av lån för dels de projekt som enligt Stockholmsöverenskommelsen och Västsvenska infrastrukturpaketet delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt, dels de avgiftsfinansierade broarna kommer att finansieras genom inkomster från trängselskatt respektive avgifter. Diagram 2 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar och järnvägar 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur får användas till utgifter för –trafikledning, drift, underhåll och bärighetsåtgärder på statliga vägar och järnvägar –bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut –statsbidrag till drift av enskilda vägar –ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon eller spårbundna fordon liksom administrations- och fakturahanteringsutgifter för detta –eventuella böter till följd av försenat genomförande av EU-direktiv –betalning av kvalitetsavgifter till följd av avvikelser från i tågplan och trafikeringsavtal fastställt användande av infrastrukturen som orsakats av –ersättning som betalas ut av i egenskap av infrastrukturförvaltare med stöd av gällande lagstiftning för järnvägstrafik –kompensation till godstransportörer på spår för icke internaliserade kostnader som gäller godstransporter på väg respektive inom sjöfarten –forsknings- och innovationsinsatser inom transportområdet –räntor och amorteringar på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor på statens vägnät –drift och underhåll av anläggningar för nykterhetskontroll i hamnar. Regeringen föreslår att anvisar anslaget enligt följande tabell: Tabell 5 Budgetförslag för vidmakthållande av statens transportinfrastruktur m.m. Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. 2017/18:TU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 6 Anslag 1:2 – fördelning på anslagsposter – Drift och underhåll – Bärighet och tjälsäkring – Bidrag för drift av enskild väg – Drift, underhåll och trafikledning Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Som framgår av föregående avsnitt har beslutat om en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen framför att de ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut medför stora utmaningar för . För att ge förbättrade förutsättningar att möta denna utmaning föreslår regeringen en förstärkning av förvaltningsanslag med 2018. genom att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur minskas med 2018. Regeringen föreslår en satsning på investeringar i anläggningar för nykterhetskontroll. Som ett första steg ska relevanta hamnar förses med automatiserade nykterhetskontroller. Satsningen omfattar totalt –2020, varav för investeringar i anläggningarna och för drift av dessa. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:2 ökas med 2018. För att främja den regionala tillväxten och goda levnadsvillkor på landsbygd föreslår regeringen en satsning på förbättrat vägunderhåll. Satsningen inriktas på vägar på landsbygden. Regeringen lyfter vidare fram åtgärder för bärighet och tjälsäkring. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:2 ökas med 2018. Inom ramen för sitt ansvar som infrastrukturförvaltare och som ett led i att öka säkerheten och tryggheten planerar för en översyn och utökning av antalet järnvägsstationer som har bevakning och kameraövervakning samt en förstärkning av trygghetsskapande åtgärder. Kostnaderna som belastar är bl.a. kostnader för teknisk övervakningsutrustning, arbetsledning och andra omkostnader till ett belopp av 2018. har fortlöpande behov av att se till att det statliga väg- och järnvägsnätet förvaltas så att trafiksäkerheten säkerställs och anläggningarnas ska inom ramen för underhållsverksamheterna för väg och järnväg skapa sysselsättning till personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Kostnaderna som belastar är i huvudsak kostnader för arbetsledning, maskiner och andra omkostnader upp till ett belopp av , varav hälften utgör vägunderhåll och hälften järnvägsunderhåll. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 28 2019–2022. Regeringen anger att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Regeringen konstaterar att det behövs en viss buffert i bemyndigandet – utan en sådan försämras möjligheterna att genomföra kostnadseffektiva upphandlingar och därmed också ett kostnadseffektivt byggande. Anslaget 1:3 får användas för förvaltningsutgifter. Från anslaget finansieras utgifter för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster eller prestationer. An- slaget finansierar vidare administration av statens miljöansvar inom det transportpolitiska området. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet. Anslaget får också användas för verksamhet som rör den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom sjö- och luftfartsområdet samt för administration av drift- och investeringsbidrag till icke-statliga flygplatser och administrationen av trafikavtal. Anslaget 1:7 Trafikavtal får användas till utgifter för statens trafikavtal som rör transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Anslaget får användas till utgifter för tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt till förvaltningsutgifter som är direkt hänförliga till trafikavtal. Anslaget får även användas till statligt tonnage för färjetrafiken till och från . Anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet får användas till utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Anslaget får även användas till utgifter som omfattar avgifter till internationella organisationer inom transportområdet. Anslaget 1:9 får användas till utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild ut- rustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transport- forskningsinstituts (VTI) deltagande i EU-projekt. Anslaget får även användas för inrättandet och driften av ett nationellt om cykling. Anslaget 1:12 Transportstyrelsen får användas för Transportstyrelsens för- valtningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella orga- nisationer inom transportområdet. Anslaget får även användas för system- och administrationsutgifter som förknippas med Transportstyrelsens uppbörd av andra skatter än trängselskatt samt administration av bonus till klimatbonus- Anslaget 1:13 Trafikanalys får användas till Trafikanalys förvaltnings- utgifter, vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet samt statistik som gäller maritima näringar. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 7 Budgetförslag för trafikslagsövergripande frågor Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Som framgår av tidigare avsnitt har beslutat om en ny långsiktig ekonomisk ram på för perioden –2029 (prop. 2016/17:21, bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). De ökade verksamhetsvolymer som följer av beslut medför enligt regeringen stora utmaningar för . För att ge förbättrade förutsättningar att möta denna utmaning föreslår regeringen en förstärkning av anslaget 1:3 med 2018. Vidare föreslås att anslaget 1:3 ökas med för att genomföra en översyn av hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. För att genomföra en översyn av förutsättningarna för fossilfrihet för statligt ägda fartyg, t.ex. vägfärjor och lotsbåtar, föreslår regeringen att anslaget 1:3 ökas med . När det gäller anslaget 1:7 Trafikavtal föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018 för nattågstrafik till även under de perioder då det inte bedrivs regelbunden nattågstrafik. En god tillgänglighet i hela är nödvändig för att det ska vara möjligt att bo, leva och verka i alla delar av landet samt för att få ett som håller ihop. När det gäller anslaget 1:9 föreslår regeringen att ett nationellt för forskning och utbildning om cykling inrättas med VTI som administrativ värd. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2018. Regeringen föreslår att anslaget 1:12 Transportstyrelsen minskas med 2018 på grund av en tidigare felaktig ökning som gällde ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. Vidare föreslås en ökning med för att administrera det bonus–malus- system som regeringen också föreslår i budgetpropositionen. Dessutom föreslås en ökning med för utökade uppgifter med anledning av ett förslag till ny säkerhetsskyddslag som regeringen avser att återkomma till med. Slutligen föreslås att anslaget ökas med för en översyn av hur regelefterlevnad kan säkerställas vid nya typer av miljözoner. När det gäller anslaget 1:13 Trafikanalys föreslår regeringen en ökning med 2018 på grund av en tidigare felaktig minskning som gällde ett avgiftsfritt utbyte av grunddata mellan statliga myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2019–2027. Anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål får användas för utgifter inom ansvarsområde som inte finansieras via handelssjöfarten, såsom flyg- och sjöräddning, isbrytningsverksamhet och fritidsbåtsinfrastruktur. Anslaget 1:5 Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur får användas till utgifter för statsbidrag för att täcka drift och administration av och slussar och samt övrig kanalverksamhet och byggnadsminnen. Anslaget 1:15 Sjöfartsstöd får användas till utgifter för sjöfartsstöd som lämnas till fysiska och juridiska personer samt till partrederier som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på svenskregistrerade fartyg. 2017/18:TU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 8 Budgetförslag för sjöfartsområdet Ersättning för sjöräddning och fritidsbåtsändamål Ersättning för viss kanal- och slussinfrastruktur Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen föreslår en sänkning av anslaget 1:15 Sjöfartsstöd i enlighet med en ny bedömning av antalet stödberättigade fartyg. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. I propositionen konstaterar regeringen att ekonomiska resultat har påverkats negativt, vilket främst har sin grund i omvärderingar av pensionsskulden till följd av låga marknadsräntor samt ökade kostnader för isbrytningen för vissa stränga isvintrar. Regeringen uppger att pensionsskulden har ökat med mer än 2007–2017 till följd av ändrade beräkningsgrunder.