bet · H401SkU26 · 2017-03-31 00:00:00 — Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Den uttryckliga bestämmelsen om hur bedömningen av en verksamhets självständighet ska göras infördes och syftar till att göra det möjligt för fler att få F-skatt (prop. 2008/09:62, bet. 2008/09:SkU18). I praxis har den s.k. avbytardomen (RÅ 2001 ref. 25) lett till att fler sökande anses bedriva näringsverksamhet. Rättsfallet rörde frågan om huruvida verk-samhet som avbytare inom jordbruket kunde anses tillräckligt självständigt bedriven för att ses som näringsverksamhet. Domen tar inte enbart fasta på de omständigheter som finns när det gäller avbytarverksamhet utan beskriver i huvuddrag problematik och praxis vid gränsdragningen mellan närings-verksamhet och tjänst. Domen bidrog till att man lämnade synen att vissa yrkeskategorier alltid anses som arbetstagare. Hur verksamheten faktiskt bedrivs har i stället fått en mer avgörande betydelse vid bedömningen av om näringsverksamhet bedrivs eller inte. har i ett ställningstagande (, dnr 131 751308-08/111) förtydligat hur en ansökan om F-skatt bör bedömas efter de förändringar som genomfördes för att göra det möjligt för fler att få F-skatt. I ställningstagandet klargörs att exempelvis följande kategorier kan anses bedriva näringsverksamhet: • Den som hyr ut sig själv för kortare uppdrag (kortare än ) till flera olika uppdragsgivare i syfte att ersätta ordinarie anställda till följd av tillfälliga behov av arbetskraft, t.ex. på grund av sjukfrånvaro eller arbets-toppar, kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det framgår att det är uppdragstagarens avsikt att bedriva uthyrningsverksamheten som näringsverksamhet. Detta gäller även om förmedlingen av uppdrags-tagaren sker via ett bemanningsföretag. • En säljare som arbetar på provisionsbasis och som har sitt tjänsteställe i bostaden eller i egen lokal kan anses bedriva näringsverksamhet eftersom han eller hon inte är inordnad i verksamheten. • Dagbarnvårdare som tar hand om andras barn (regelmässigt tre barn eller fler) kan anses uppfylla kraven på näringsverksamhet om tillsynen sker i egen regi. • Konsulter, t.ex. ekonomi- eller it-konsulter, som påbörjar sin närings-verksamhet med bara enstaka kunder och där den tidigare arbetsgivaren är en av kunderna kan anses bedriva näringsverksamhet förutsatt att det handlar om avgränsade uppdrag. • Arbete som styrelseledamot, som inte är hänförligt till eget eller närståendes ägande i bolaget, bör kunna utgöra näringsverksamhet, antingen som ett led i en bedriven konsultverksamhet eller som egen verksamhetsgren om det fortlöpande finns minst tre sådana uppdrag. Däremot kan, enligt ställningstagande, även efter förändringen följande verksamheter inte anses uppfylla kraven på näringsverksamhet: • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för längre uppdrag i syfte att ersätta ordinarie anställda kan normalt inte anses uppfylla kraven för näringsverksamhet även om parterna kommit överens om att uppdrags-tagaren ska utföra arbetet som näringsidkare. Det kan exempelvis gälla lärarvikarier, vikarierande sjukvårdspersonal eller chaufförer som ställer sin arbetskraft till förfogande till en och samma uppdragsgivare för (eller mer). • En verksamhet som bygger på att man hyr ut sig själv för kortare uppdrag räknas inte som näringsverksamhet om det sker till endast enstaka uppdragsgivare. • En barnflicka eller au pair som arbetar åt en familj och utför merparten av arbetet i familjens bostad kan inte anses bedriva näringsverksamhet. I de fall där det klart framgår att uppdragstagaren är beroende av uppdrags-givaren och inordnad i uppdragsgivarens verksamhet på liknande sätt som uppdragsgivarens ordinarie personal kan kravet på näringsverksamhet inte anses vara uppfyllt trots att partsviljan ger uttryck för att den beskrivna verksamheten ska utgöra näringsverksamhet. anförde i ett tillkännagivande till regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet. När fler får möjlighet att vara näringsidkare behöver konsekvensen för skatteuppbörden belysas. Effekterna på arbets-marknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor bör också ingå i en sådan utvärdering. Utvärderingen bör bedrivas skyndsamt (bet. 2011/12:SkU17). lämnade (dnr 131-165148-13/113) en rapport till regeringen om effekterna av det förändrade näringsbegreppet. I rapporten anförs bl.a. följande. Av utvärderingen har framkommit att tillämpning av reg-lerna började förändras i en mindre restriktiv riktning innan lagändringen genomfördes. En anledning till detta var ett antal domar som signalerade att näringsbegreppet tolkades väl snävt i vissa avseenden. Som en följd av dessa domar utfärdade tydligare riktlinjer som innebar att kraven för att få F-skatt sänktes. En grupp som efter detta lättare fick F-skattsedel var personer som endast hade en eller ett fåtal uppdragsgivare. förändrades arbetssätt även på andra sätt. Ett exempel på detta var att ansökningsförfarandet blev enklare, dels genom att färre uppgifter behövde lämnas i ansökan, dels genom att det infördes möjligheter att lämna ansökan elektroniskt. När lagändringen kom hade således näringsbegreppet utvidgats pga. ändrad praxis och en annan tillämpning av . Enligt uppfattning medförde lagändringen i sig ytterligare en utvidgning, som dock i sammanhanget kan betraktas som liten. Det handlar om perso-ner vars verksamhet kännetecknas av korttidsuppdrag, t.ex. personer som hyr ut sin egen arbetskraft vid semestrar, sjukskrivningar och arbetstoppar. Denna grupp nekades ofta F-skatt före lagändringen, men kom efter denna att innefattas i näringsbegreppet. Sammanfattningsvis skedde alltså ganska stora förändringar av tilldelningen av F-skatt före lagändringen, förändringar som är att betrakta som en anpassning till den utveckling som skett inom näringslivet och på arbetsmarknaden, och som innebar att fler fick möjlighet att få F-skattsedel. När sedan lagändringen kom vidgades näringsbegreppet ytterligare, men i en omfattning som i sammanhanget kan betraktas som liten. ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Detta gäller emellertid inte om det finns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas ansökan bara grundar sig på en delägares intäkter från ett svenskt handelsbolag • har brutit mot villkor som har meddelats eller på annat sätt missbrukat ett godkännande för F-skatt och missbruket inte är obetydligt • inte har redovisat eller betalat skatter eller avgifter i en utsträckning som inte är obetydlig • inte har följt ett föreläggande att lämna inkomstdeklaration eller särskild uppgift eller har lämnat eller godkänt så bristfälliga uppgifter att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattning • är försatt i konkurs. Om det finns särskilda skäl får beslut om godkännande för F-skatt fattas trots hindren under punkt 3. Ett godkännande för F-skatt gäller tills vidare. I motion 2016/17:376 av (S) yrkandena 1–4 anförs att F-skattelagstiftningen bör ses över ur både ett arbetsmarknadsperspektiv och ett skatteuppbördsperspektiv. De förändringar som genomfördes av F-skatten 2009 innebar att ansvaret för bedömningen lades över på . prövning är svag och tar enbart sin utgångspunkt i skattelagstiftningen. Arbetsrättslagstiftningen lämnas helt därhän. Uppgifter har kommit från olika branscher om att löntagare tvingats att bli ”företagare” för att behålla eller få ett arbete. En sådan översyn ska inbegripa kontakter med fackliga organisationer i branscher där uppdragstagare konkurrerar med arbetstagare. En översyn av åtgärder för att försvåra användningen av F-skattsedel för kriminell verksamhet bör också göras. Kriminella organisationer ska enligt motionären inte tillåtas att bedriva företag och att ha F-skatt. En kombinerad spärr- och karensregel skulle kunna övervägas. Den som dömts till fängelse skulle fråntas sin F-skattsedel som återfås först efter en viss karenstid. Även näringslivsregistret bör utnyttjas på ett bättre sätt för att förhindra felaktiga beslut om F-skattsedel. Slutligen måste frågan om registrering av utländska företag och näringsidkare som är verksamma i lösas. En översyn av F-skatten skulle kunna kopplas samman med registrering av utländska företag och utländska näringsidkare genom t.ex. obligatorisk svensk F-skattsedel. finns inte något krav på att utländska företag eller utländska enskilda näringsidkare ska registrera sig i för att få bedriva näringsverksamhet här. Det är ett problem att dessa företags och näringsidkares verksamhet i inte är synlig för våra myndigheter. I motion 2016/17:618 av (S) yrkandena 2 och 3 anförs att alla företag som är verksamma i ska vara registrerade i samt ha en juridisk ansvarig för att möjliggöra konkurrens på lika villkor. finns svenska företag registrerade hos och/eller . Utländska företag i kan ansöka om F-skatt, men det är inte ett krav, varför det kan vara svårt att få ut information om utländska företag som är verksamma i men som väljer att inte registrera sig i . Motionären anför vidare att det borde finnas en anmälningsplikt för utländska företag som bedriver näringsverksamhet på plats i . Anmälnings- och registreringsplikt ska även gälla utländska näringsidkare som vill bedriva verksamhet i . Enligt motion 2016/17:1047 av m.fl. (S) bör reglerna om F-skatt ses över i syfte att motverka löne- och villkorsdumpning på arbetsmarknaden. Det har efter de förändringar av lagstiftningen som genomfördes blivit enklare att bli beviljad F-skattsedel, eftersom kravet på flera arbetsgivare togs bort. Arbetsgivaren slipper en mängd skyldigheter, och med en påtvingad F-skatt tappar arbetstagaren en mängd rättigheter och försvagas i sitt förhållande till arbetsgivaren. Detta skapar en parallell arbetsmarknad där varken arbetsrätt eller kollektivavtal gäller, där villkoren är mycket sämre och inkomsterna låga. I motion 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 3 anges att det bör krävas fler uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. Reglerna för F-skatt förändrades vid ingången av 2009. Det är tillräckligt att innehavaren av F-skatt har en enda uppdragsgivare. Vi anser att det bör krävas mer än en uppdragsgivare för att godkännas för F-skatt. Om någon blir godkänd för F-skatt på felaktiga grunder kan detta utnyttjas för att försvåra upptäckten av svartarbete. Vidare bör ett tidsbegränsat godkännande av F-skatt införas. gäller ett godkännande av F-skatt tills vidare. Som ett försök att begränsa fusk bör ett tidsbegränsat godkännande införas. Tidsbegränsningen ska avse såväl obegränsat som begränsat skattskyldiga. Kretsen som omfattas bör begränsas till de uppdragstagare vars debiterade skatt understiger en viss summa. I motion 2016/17:1680 av m.fl. (S) yrkande 4 anförs att självständighetskriteriet i inkomstskattelagen bör återställas till att det ska krävas minst två arbetsgivare för att bli beviljad F-skatt. F-skatt bör inte beviljas för uthyrning vid tillfälliga arbetstoppar. Den förändring som skedde 2009 av regelverket för F-skatt har inneburit att en person kan arbeta för en och samma arbetsgivare men utan den anställningstrygghet det innebär att vara anställd. Enligt motion 2016/17:1716 av (L) bör medborgare tilldelas F-skattsedel vid födseln eller när de får uppehållstillstånd i . tillkännagav för regeringen att det fanns skäl att göra en förutsättningslös utvärdering av effekten av det förändrade näringsbegreppet 2009 (bet. 2011/12:SkU17, rskr. 2011/12:163). Regeringen redovisade i budgetpropositionen (avsnitt 6.46.2) att – i enlighet med tillkännagivande – fått i uppdrag att utvärdera de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. Regeringen redovisade vidare att uppdrag avrapporterats och att samlade bedömning var att effekterna på skatteuppbörden och skattefelet var små på aggregerad nivå samt att effekterna på arbetstagarnas ställning, företagandets villkor och arbetsmarknaden var obefintliga eller mycket små. Regeringen återkom därefter i skrivelse 2014/15:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser och anförde att regeringen övervägde att lägga den nu aktuella riksdagsskrivelsen till handlingarna. Utskottet noterade i sitt yttrande över regeringens skrivelse till vad regeringen anfört (yttr. 2014/15:SkU5y). ska efter ansökan godkänna den som uppger sig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverksamhet i för F-skatt. Med näringsverksamhet avses enligt 13 kap. 1 § inkomstskattelagen förvärvsverk-samhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt. Med yrkesmässigt menas att verksamheten bedrivs varaktigt och med vinstsyfte. Verksamheten ska således kännetecknas av varaktighet, vinstsyfte och självständighet. Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs självständigt ska det särskilt beaktas vad som avtalats med uppdragsgivaren, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdragsgivaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdragsgivarens verksamhet. Utskottet anser att antalet uppdragsgivare i de flesta fall är ett ganska bra mått på det som i lagstiftningen kallas ”beroende av uppdragsgivaren” och ”inordnad i dennes verksamhet”. Utskottet utgår från att antalet uppdrags-givare därför är en omständighet som har betydelse när bedömer om en person ska betraktas som självständig företagare eller anställd. Regeringen har inte slutbehandlat skrivelse om en utvärdering av det förändrade näringsbegreppet. Utskottet är inte berett att föreslå att , som motionärerna föreslår, riktar ett nytt tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. När det gäller motionsförslaget om en översyn av vilka åtgärder som kan försvåra användningen av F-skattsedel i kriminell verksamhet vill utskottet anföra följande. Att förebygga och avslöja ekonomisk brottslighet i näringsverksamhet är en prioriterad fråga, bl.a. för . Regeringen har gett och en rad andra myndigheter i uppdrag att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslig-het (Ju2015/09350/PO). Frågan tas upp i regleringsbrev . Verket har återrapporterat resultatet av del av regeringens särskilda satsning för att bekämpa den organiserade brottsligheten i sin årsredovisning . Utskottet anser att det är som bäst kan bedöma i vilken utsträckning innehavet av F-skattsedel kan främja kriminell verksamhet och om några regelförändringar för godkännande respektive återkallelse av F-skatt skulle vara ett verksamt medel för att bekämpa sådan brottslighet. Utskottet utgår från att i så fall rapporterar detta till regeringen. Utländska företag och privatpersoner som är verksamma i kan ansöka om och godkännas för svensk F-skatt. Frågan om registrering av utländska företag aktualiserades genom betänkande SOU 2010:46. Utskottet noterar också att registrering av utländska företag är ett av tre förslag som lämnats av Stora Branschgruppen i skriften Tre åtgärder för konkurrens på lika villkor. Utskottet anser att frågan får anses aktualiserad i genom det nämnda utredningsbetänkandet. Något tillkännagivande från behövs därför inte. F-skattsedel ska tilldelas den som avser att bedriva näringsverksamhet. Det är därför inte aktuellt att, som föreslås i motion 2015/16:1477, tilldela medborgare vid födseln eller i samband med att uppehållstillstånd beviljas. Utskottet avstyrker motionsförslagen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att ge i uppdrag att ta fram en snabb övergång från (Ung Företagsamhet) till F-skattsedel. Jämför reservation 11 (L). Genom UF-utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Under /17 drivs 8 603 företag av 27 769 elever. Eleverna tar först fram en affärsidé, gör marknadsundersökningar och skaffar startkapital genom försäljning av riskkapitalsedlar. Sedan startar verksamheterna – med produktion och tjänsteutveckling, marknadsföring, försäljning samt ekonomisk redovisning. får eleverna träna sin förmåga att samarbeta, lösa problem, fatta beslut och ta ansvar för sitt handlande. Vid verksamhetsårets slut upprättar UF-företaget en årsredovisning, och UF-företaget avvecklas. Det lånade kapitalet återbetalas tillsammans med eventuell utdelning. I motion 2016/17:1783 av (L) yrkande 3 föreslås att elever som drivit UF-företag ska kunna fortsätta driva dessa efter utbildningens slut. måste elever som läst Ung Företagsamhet avveckla sina företag vid kursens slut. Detta riskerar de värden som ungdomarna byggt upp under sitt UF-företagande. Framtidens företagare måste få en enklare och mer positiv start på sitt entreprenörskap. Motionären föreslår att ska få i uppdrag att se över och ta fram en lösning som innebär en snabb övergång från till F-skattsedel. Utskottet vidhåller (se bet. 2015/16:SkU20) att ett undantag för affärsverksamheter som bedrivs i utbildningssyfte kan framstå som en enkel och välmotiverad åtgärd, men det innebär enligt utskottets mening att skattelagstiftningen tillförs ytterligare en gränsdragning som ska hanteras av och de skattskyldiga som har kontakt med de undantagna verksamheterna. Utskottet anser inte att det finns tillräckliga skäl att tillföra skattereglerna ett undantag av denna karaktär och avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att göra företagsformen egenanställningsföretag mer känd. Jämför reservation 12 (C). Det förekommer att frilansare med A-skatt som utför tillfälliga uppdrag åt olika uppdragsgivare ansluter sig till ett egenanställningsföretag (kallas ibland för plattformsföretag, faktureringsföretag eller självanställningsföretag). Egenanställningsföretaget har F-skatt och fakturerar uppdragsgivarna mot viss provision, redovisar arbetsgivaravgifter och gör skatteavdrag och betalar sedan ut resten som lön till uppdragstagaren. Detta kallas för att man är egenanställd. I motion 2016/17:1186 av och (båda C) yrkande 3 anförs att företagsformen egenanställningsföretag behöver bli mer känd för att medverka till lägre arbetslöshet. behöver fler personer som arbetar, det behövs fler företag och fler vägar in i yrkeslivet. Ett nytt sätt att arbeta på är egenanställningsföretag. Framväxten av delningsekonomin har skapat frågor om hur dessa tjänster ska beskattas. Här kan egenanställningsföretagen spela en viktig roll genom att vara en seriös partner som ser till att delningsekonomin fungerar i enlighet med rådande lagar och regler och att staten får in skatteintäkter. Utskottet ser inte något behov av att göra ett tillkännagivande med den inriktning som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker motionsförslaget. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att det personliga betalningsansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska. Jämför reservation 13 (M, C, L, KD). En företrädare för en juridisk person kan bli personligen ansvarig för i princip alla skatter och avgifter, inklusive ränta, som påförts den juridiska personens skattekonto. Det personliga ansvaret har sin grund i att – skatteavdrag inte gjorts med rätt belopp – skatt eller avgift inte har betalats – oriktiga uppgifter har lämnats som har lett till att den juridiska personen har tillgodoräknats överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt med ett för stort belopp eller att ingående mervärdesskatt eller punktskatt har betalats tillbaka med ett för högt belopp. De juridiska personer som berörs är främst aktiebolag men även ekonomiska och ideella föreningar samt stiftelser, konkursbon och utländska juridiska personer som ska betala skatt i . Företrädare är vanligtvis den eller de personer som sitter i styrelsen. Även den som utan att vara legal företrädare har haft ett bestämmande inflytande i den juridiska personen kan vara företrädare. Om företaget inte kan betala skatt eller avgifter i sådan tid att beloppet har kommit in till konto senast på förfallodagen och inte heller har beviljats anstånd med betalningen löper företrädaren risk för att personligen bli betalningsansvarig för den juridiska personens skatteskulder. För ett personligt betalningsansvar krävs dock att företrädaren har agerat uppsåtligt eller grovt oaktsamt. En betalningsunderlåtelse anses aldrig uppsåtlig eller grovt oaktsam om det senast på förfallodagen vidtagits sådana åtgärder som krävs för att få till stånd en samlad avveckling av skulderna med hänsyn till samtliga borgenärers intressen. Sådana åtgärder kan vara en konkursansökan, en ansökan om företagsrekonstruktion eller en betalningsinställelse som följs av en ansökan om ackord eller konkurs. Om det finns särskilda skäl kan företrädaren helt eller delvis befrias från betalningsskyldigheten. I motion 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 2 föreslås att regeringen ska ta fram förslag i syfte att avveckla det skatterättsliga företrädaransvaret. Reglerna har utsatts för mycket kritik. Trots tidigare tillkännagivanden i har regeringen inte återkommit med konkreta förslag. Enligt information i skrivelser till bereder regeringen ärendet och har så gjort , varför regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag. Enligt motion 2016/17:3152 av m.fl. (M) finns det anledning att se över reglerna om företrädaransvar i skatteförfarandelagen. Enligt reglerna om personligt betalningsansvar för företrädare för aktiebolag kan styrelseledamöter åläggas ett betalningsansvar på ett sätt som inte framstår som proportionerligt. När det gäller skatter och avgifter till det allmänna finns regler om personligt betalningsansvar, s.k. företrädaransvar, i skatteförfarandelagen. Reglerna har kommit att tillämpas mycket strängt, vilket kan få stora oväntade konsekvenser i den privata ekonomin för den enskilde. När man går längre när det gäller skulder till det allmänna jämfört med andra skulder, gynnas det allmänna på ett sätt som inte framstår som rimligt. I motion 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att reglerna om företrädaransvar i aktiebolag måste vara rimliga. Det personliga ansvaret för ett aktiebolags skatteskulder bör minska. Enligt aktiebolagslagens regler för personligt ansvar vid kapitalbrist är ett aktiebolags styrelse och ledning inte ansvariga gentemot borgenärerna. Motsvarande bestämmelser gäller dock inte skatteskulder där en styrelse kan hållas ansvarig om det saknas skatteinbetalningar vid likvidation, även om styrelsen följt alla steg i fråga om kontrollstämma m.m. Regelverket bör ses över, och styrelsens och ledningens personliga ansvar för skatteskulder i de fall där lagen har följts bör begränsas, enligt motionärerna. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att regeringen ska se över reglerna om företrädaransvar, om tillämpningen av bestämmelserna har blivit för hård och om bestämmelserna bör ändras för att öka rättssäkerheten och förutsägbarheten, förbättra villkoren för att starta, driva och utveckla företag och minska riskerna för att livskraftiga företag avvecklas i onödan (bet. 2014/15:SkU20). Enligt skrivelse 2016/17:75 s. 92 bereds frågan inom . Utskottet ser inte skäl för att med anledning av motionerna göra ytterligare uttalanden i denna fråga. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att kassaregisterlagen ska ses över bl.a. med hänvisning till svårigheten att finna kassaregister som klarar svenska väderförhållanden och när det gäller dispensmöjligheter. Jämför reservationerna 14 (C) och 15 (KD). Den som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning måste ha ett certifierat kassaregister. Till kontant betalning räknas även betalning med kontokort. Undantag gäller bl.a. för taxi, distans- och hemförsäljning, försäljning av varor eller tjänster mot betalning i automater och automatspel.