bet · H401KU21 · 2017-02-09 00:00:00 — Skrivelserna är inte slutbehandlade. Utskottet vill påminna om att har berört frågan om tidsutdräkten vid regeringens behandling av tillkännagivanden. har bl.a. understrukit vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsutdräkt (bet. 2003/04:KU21). Därutöver har bl.a. anfört att långa tidsutdräkter skapar en osäkerhet som ofta leder till att ämnet för tillkännagivandet kommer upp på nytt i olika sammanhang i (bet. 2007/08:KU21). Enligt utskottets mening är det angeläget att riksdagsskrivelser med tillkännagivanden behandlas skyndsamt. Det första tillkännagivandet om riktvärden för trafikbuller är . På grund av den akuta bristen på bostäder i många av landets tillväxtregioner ansåg utskottet att frågan var extra angelägen. gjordes därför ytterligare ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet står fortfarande fast vid sitt ställningstagande att riktvärdena för trafikbuller utomhus bör höjas i vissa delar. Utskottet har emellertid erfarit att regeringen avser att senast besluta ändringar i förordningen om trafikbuller vid bostadsbyggnader som i allt väsentligt överensstämmer med tillkännagivanden. Utskottet anser därför att det inte behövs något uttalande från i frågan. Flera riksdagsskrivelser avser också tillkännagivanden som är äldre än . Det gäller bl.a. tillkännagivandet om att regeringen ska återkomma till med förslag på ett regelverk om tillståndsprocesser för vattenverksamheter som är flexibelt och anpassat till småskaliga verksamheter (bet. 2015/16:CU13, rskr. 2015/16:191, punkt M14 i regeringens skrivelse). Här vill utskottet påminna om att har efterfrågat förbättringar när det gäller bedömningar om när riksdagsskrivelser kan antas bli slutbehandlade, i vart fall om tillkännagivandena är gamla (bet. 2006/07:KU17). Utskottet konstaterar att regeringen beträffande tillkännagivandet om vattenverksamheter inte har redovisat någon prognos om när arbetet beräknas vara avslutat. framhåller i sitt yttrande (yttr. 2016/17:FöU5y) vad som tillkännagivits regeringen när det gäller centrum med specialistkompetens i och forskning om veteraner i betänkandet Vissa frågor om Försvarsmaktens personal (bet. 2014/15:FöU7). I Försvarsmaktens regleringsbrev har regeringen uppdragit åt Försvarsmakten att inrätta ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. Utskottet ser positivt på detta. vill utskottet påminna om att utskottet i tillkännagivandet framhåller vikten av att veteranstödet även omfattar civila som tjänstgjort i olika insatser och att ett centrum ska tjäna såväl civila som militära veteraner, vilket är en viktig roll för ett veterancentrum. Utskottet konstaterar att det fortfarande finns ett behov av att komplettera redovisningen med vilka åtgärder som vidtagits för dessa veteraner. När det gäller betänkandet Beredskap för kris och krig (bet. 2015/16:FöU7) har tillkännagett att regeringen bör se över föreskriftsstödet för informationsinsatser till allmänheten inför och under en kris. Enligt skrivelsen har regeringen uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att stärka stödet till kommunerna i arbetet med att öka invånarnas kunskap om hur de ska förbereda sig för olika kriser och höjd beredskap. Regeringen har för avsikt att återkomma i frågan till i en proposition som planeras . Utskottet konstaterar att regeringen redovisar beredningsläget när det gäller tillkännagivandet i propositionen Viktiga meddelanden till allmänheten via telefon (prop. 2016/17:113). Utskottet bereder propositionen i betänkande 2016/17:FöU12. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2016/17:SoU7y) att regeringen har vidtagit åtgärder eller har påbörjat beredning i de fall då tillkännagivanden ännu inte har slutbehandlats. Utskottet är positivt till detta. I en avvikande mening (M, C, L, KD) erinras om betydelsen av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att vidta åtgärder för att tillgodose tillkännagivanden. Tillkännagivanden om organdonationsfrågor, legitimation för kuratorer inom hälso- och sjukvården, förebyggande insatser mot psykisk ohälsa och forskning om posttraumatiskt stressyndrom nämns. konstaterar i sitt yttrande (yttr. 2016/17:KrU2y) att det finns ett flertal tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde som ännu inte är tillgodosedda. Det äldsta är från /10 och gäller hyressättningen inom kulturområdet (bet. 2009/10:KrU1). Regeringen har hänvisat till pågående beredningsarbete. I årets redovisning anför regeringen att nya principer kommer att börja tillämpas (skr. 2016/17:75). Utskottet förutsätter att detta sker. Utskottet vill också peka på ett tillkännagivande som gäller som beslutades (bet. 2014/15:KrU4). Regeringen aviserade i förra årets redovisning (skr. 2015/16:75) att en proposition skulle lämnas . Någon proposition lämnades dock inte. Regeringen anför i årets redovisning (skr. 2016/17:75) att avsikten är att en proposition ska lämnas , men har inte lämnat någon förklaring till fördröjningen. Utskottet vill också lyfta fram de tillkännagivanden som gäller filmpolitiken och som beslutades . I samband med behandlingen av proposition 2015/16:132 Mer film till fler – en sammanhållen filmpolitik och motioner beslutade om sju tillkännagivanden som avsåg förutsättningarna för svensk film (bet. 2015/16:KrU11). Det gällde bl.a. grundläggande frågor såsom utredning om filmpolitikens framtid, Stiftelsen Svenska Filminstitutets roll och framtida organisationsform och finansieringen av filmpolitiken. Det rör sig om frågor som på ett avgörande sätt kan påverka förutsättningarna för svensk film. Regeringen har trots det inte initierat det utredningsarbete som förutsätts i tillkännagivandena. När det gäller tillkännagivandena om utredning om filmpolitikens framtid och om finansieringen av filmpolitiken hänvisar regeringen i stället till att man avser att göra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken när konsekvenserna av införandet kan bedömas. Det kan dock enligt utskottets mening inte anses till fyllest att utvärdera den filmpolitik som genom tillkännagivandena har haft invändningar mot. I en avvikande mening (S, MP) anförs att man delar bedömningen att det är viktigt att skrivelser respekteras och behandlas med skyndsamhet och att ansträngningar görs för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Regeringen har dock vidtagit åtgärder eller påbörjat beredning i samtliga de fall då tillkännagivanden inom utskottets beredningsområde inte har slutbehandlats. Det finns inte anledning att rikta kritik mot regeringens sätt att handlägga frågorna. anser i sitt yttrande (yttr. 2016/17:TU4y) att den redogörelse som har lämnats av regeringen i allt väsentligt synes ge en korrekt och rättvisande bild av hur skrivelser från trafikutskottet har behandlats. Utskottet har således inget att invända mot regeringens formella redogörelse; däremot har utskottet synpunkter på regeringens behandling av tillkännagivanden om en luftfartsstrategi (rskr. 2014/15:144) och om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206), vilket redovisas närmare nedan. Utskottet vill framföra att det är av stor vikt att regeringen behandlar tillkännagivanden med den skyndsamhet som krävs. Som ett exempel vill utskottet lyfta fram tillkännagivandet om infrastruktur och förutsättningar för cykling, i vilket regeringen uppmanas att ta fram en nationell cykelstrategi som beaktar vad utskottet anför om en sammanhängande cykelinfrastruktur och att cykeln bör betraktas som ett eget transportsätt (rskr. 2014/15:123). Det har gått nämnda tillkännagivande riktades till regeringen, och utskottet vill påminna om att det i sin senare beredning av frågan valt att avstyrka motionsyrkanden mot bakgrund av att regeringen låtit förstå att en cykelstrategi skulle presenteras . Eftersom utskottet anser att frågor relaterade till cykling har stor betydelse för ett hållbart resande förutsätter utskottet att regeringen inom en snar framtid återkommer i frågan och presenterar en nationell cykelstrategi. Utskottet uppmanar således regeringen att göra ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång i sin behandling av tillkännagivanden samt i möjligaste mån redovisa kommande åtgärder och sin bedömning av när ett tillkännagivande kan tänkas vara slutbehandlat. I likhet vill utskottet också peka på att det förekommer mer omfattande tillkännagivanden som innehåller olika delmoment, t.ex. tillkännagivandet om it och miljön (rskr. 2013/14:168). att regeringen vid behandlingen av tillkännagivanden beaktar samtliga sådana I tillkännagivandet om en luftfartsstrategi anges att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrenskraft för flyget bör tas fram . hänvisar i denna fråga till att den presenterade En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem, som förväntas bidra till ett hållbart flygresande, en minskad miljö- och klimatpåverkan samt sunda och rättvisa konkurrensvillkor. Utskottet kan visserligen konstatera att regeringen efter visst dröjsmål presenterade en flygstrategi där ett antal fokusområden och prioriteringar som anges vara viktiga för flyget både på kort och på lite lyfts fram. Dessvärre noterar utskottet att flygstrategin inte svarar mot tillkännagivande, eftersom fokus inte har lagts på sådana åtgärder som kan stärka flygets konkurrenskraft. kan vissa av de föreslagna åtgärderna förväntas ha en direkt motsatt effekt. Detta gäller framför allt det i utskottsmajoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt; regeringen uttalar i flygstrategin tydligt sin ambition att en sådan ska införas. Vidare reagerar utskottet på att regeringen i flygstrategin när det gäller endast hänvisar till den statliga samordnarens rapport flyg och bostäder, med tillägget att den avser återkomma i frågan. Mot denna bakgrund finner utskottet det otill- fredsställande att regeringen har valt att redovisa tillkännagivandet som Utskottet vill även påminna om att åsikt i denna fråga åter underströks med tydlighet i ett nytt tillkännagivande om att regeringen bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (rskr. 2016/17:185). I tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206) framhålls behovet av att regeringen skyndsamt utarbetar erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på tillåts trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, liksom behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på . ärendet hänvisar regeringen till att propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112), som presenterades , innehåller ett förslag om en ny bärighetsklass: BK4. Utskottet vill mot bakgrund av detta framhålla att det ställer sig positivt till lagförslaget men invänder mot regeringens uttalanden i propositionen om att upplåtandet av ett vägnät för BK4 bl.a. bör vägledas av principen att detta inte får åsidosätta regeringens ambition att flytta över gods från väg till järnväg och sjöfart, vilket utskottet inte anser ligger i linje med tillkännagivande. I praktiken skulle en sådan begränsning kunna innebära att endast av det statliga vägnätet, fördelat i fem åtskilda geografiska områden, upplåts för lastbilar med en högsta bruttovikt på . Utskottet är medvetet om att tillkännagivandet inte är slutbehandlat, men vill trots det framföra den oro som finns över att regeringen i beredning har infört nya principer som strider mot tillkännagivandets intentioner. I sammanhanget vill utskottet även påminna om att det i betänkande 2016/17:TU14 Väg- och fordonsfrågor valde att tillgodose motionsyrkanden om att anta regeringens proposition med ändrade motivuttalanden. Utskottet noterar vidare att regeringen inte redogör närmare för beredningsprocessen för det delmoment i tillkännagivandet som rör frågan om att tillåta längre fordonsekipage. Även i denna fråga vill utskottet hänvisa till betänkande 2016/17:TU14 där utskottet också föreslår att ett tillkännagivande riktas till regeringen om att den skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet. Avslutningsvis finner utskottet det således viktigt att påtala att regeringen inte bara bör behandla tillkännagivanden skyndsamt utan även samvetsgrant och under parlamentariskt ansvar. I en avvikande mening (S, MP, V) anförs att tillkännagivandet om en luftfartsstrategi (rskr. 2014/15:144) har hanterats på ett tillfredsställande sätt genom beslutet om en sådan strategi: En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. I strategin beaktas flygets stora betydelse för ekonomi och konkurrenskraft, liksom dess betydelse när det gäller att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter inrikes och utrikes. Flygstrategin innehåller tydliga prioriteringar och en bredd av fokusområden samt har tagits fram i samverkan med flera av branschens aktörer. Liksom regeringen framför i sin redogörelse kommer strategin att utgöra en plattform för det fortsatta arbetet med att utveckla flygets roll och förutsättningar i transportsystemet. Frågan om en nationell flygskatt bereds inte av trafikutskottet, och skatteutskottet har i sitt betänkande 2016/17:SkU24 Punktskatter avstyrkt motionsförslag om att inte införa en flygskatt med hänvisning till pågående beredning inom . Vidare anförs i den avvikande meningen i fråga om den beredning som har gjorts av tillkännagivandet om lastbilars och bussars längd och vikt (rskr. 2014/15:206) att man är positiv till att regeringen i proposition 2016/17:112 Godstrafikfrågor anger att ett upplåtande av ett vägnät för den nya bärighetsklassen BK4 bör vägledas av vissa principer för att säkerställa att vägnätet öppnas upp på ett ansvarsfullt sätt. Begränsningarna motiveras av infrastrukturens fysiska förutsättningar, men även av regeringens ambition att uppmuntra miljövänliga järnvägs- och sjöfartstransporter i de fall där dessa alternativ finns till hands. Ett generellt införande av den nya bärighetsklassen på hela det vägnät som har de fysiska förutsättningarna riskerar att leda till en överflyttning av gods från sjöfarten och järnvägen till vägtransporter – en utveckling som bör motverkas. Omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningarna som transportpolitiken står inför. För att klara omställningen måste samhället använda transporter smartare, vilket inbegriper en överflyttning av godstrafik från väg till mer kapacitetsstarka och klimatsmarta transporter på järnväg eller till sjöss, inte tvärtom. Vad gäller frågan om att tillåta längre lastbilar är det lämpligt att avvakta det pågående arbetet i frågan. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande Miljö- och jordbruksutskottet anser i sitt yttrande (yttr. 2016/17:MJU5y) att redogörelsen som lämnats av regeringen, med undantag för naturvårdsdirektiven, viltförvaltningsdelegationerna och vattendirektivet, i allt väsentligt ger en rättvisande bild av hur skrivelser inom utskottets beredningsområde har behandlats. Således har utskottet med nämnda undantag inga invändningar mot regeringens formella redovisning av de beslut som har fattat. Det är enligt utskottets mening angeläget att skrivelser behandlas med den skyndsamhet som krävs och att de handläggs samvetsgrant. Utskottet anser att det inte är tillfredsställande att regeringen har avslutat tillkännagivandena om naturvårdsdirektiven (rskr. 2014/15:182), om viltförvaltningsdelegationerna (rskr. 2014/15:182) och om vattendirektivet (rskr. 2015/16:209). När det gäller naturvårdsdirektiven anser utskottet att det är viktigt med en mer decentraliserad viltförvaltning, från europeisk nivå till nationell nivå och från nationell nivå till regional nivå. Det är mycket angeläget att regeringen fortsätter att verka på EU-nivå utifrån utskottets intentioner med tillkännagivandet. Mot bakgrund av regeringens redovisning anser utskottet att skrivelsen inte kan anses slutbehandlad. Vidare anser utskottet när det gäller viltförvaltningsdelegationerna att det är otillfredsställande att regeringen avslutat tillkännagivandet med hänvisning till att regeringen beslutat om en ändring i förordningen (2009:1474) om viltförvaltningsdelegationerna som innebär att miljö- och naturvårdsorganisationerna företräds av ytterligare en ledamot och natur- och ekoturismföretagen av en ledamot. I enlighet med tillkännagivandet anser utskottet att det borde göras en översyn av huruvida det är möjligt att förtydliga viltförvaltningsdelegationernas mandat och beslutanderätt samt om möjligt förstärka deras befogenheter. Utskottet ifrågasätter även regeringens bedömning att tillkännagivandet om vattendirektivet är slutbehandlat. slöts en ramöverenskommelse om den svenska energipolitiken. I överenskommelsen anges bl.a. att ska ha moderna miljökrav på svensk vattenkraft, men att prövningssystemet utformas på ett sätt som inte blir administrativt och ekonomiskt betungande för den enskilde i förhållande till den eftersträvade miljönyttan. Flera processer pågår inom ramen för överenskommelsen och regeringen har bl.a. aviserat att den avser att återkomma till med en proposition om prövning av vattenverksamheter. Utskottet delar därför inte regeringens bedömning att ärendet är slutbehandlat. Slutligen vill utskottet särskilt lyfta fram tillkännagivandet i riksdagsskrivelse 2014/15:182 om en översyn av strandskyddet. Utskottet vill återigen betona att det är angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas och att tillkännagivandet hanteras skyndsamt. I en avvikande mening (S, V, MP) anförs att man utgår från att skrivelser respekteras och hanteras skyndsamt av regeringen. När det gäller tillkännagivandena i riksdagsskrivelse 2014/15:182 om naturvårdsdirektiven och om viltförvaltningsdelegationerna och riksdagsskrivelse 2015/16:209 om vattendirektivet har dessa hanterats av regeringen på ett tillfredsställande sätt. Dessa punkter är slutbehandlade, i enlighet med regeringens bedömningar. När det gäller tillkännagivandet i riksdagsskrivelse 2014/15:182 om en översyn av strandskyddet har regeringen i skrivelse 2016/17:75 redovisat att det pågår arbete på området. Utfallet av detta bör avvaktas. finner i sitt yttrande (2016/17:NU6y) anledning att särskilt ta upp redovisningen av en av riksdagsskrivelserna: en riksdagsskrivelse med anledning av ett tillkännagivande om förvaltningen av (rskr. 2015/16:43 punkt 7). Utskottet vill dock, innan det kommenterar det enskilda tillkännagivandet om förvaltningen av , framhålla att det delar regeringens bedömning vad gäller övriga tillkännagivanden på utskottets beredningsområde. Utskottet har vid tidigare års behandling av regeringens skrivelse om behandlingen av skrivelser till regeringen påmint om vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsåtgång när det gäller att hörsamma tillkännagivanden. Utskottet konstaterar att flera av de tillkännagivanden som utskottet tidigare påtalat dragit ut nu är tillgodosedda, t.ex. tillkännagivandet i betänkande 2008/09:NU11 om att regeringen bör utvärdera lagstiftningen för civilrättsliga sanktioner på immaterialrättens område. Utskottet välkomnar detta. När det gäller tillkännagivandet om förvaltningen av anser utskottet däremot att regeringens redogörelse i budgetpropositionen inte motsvarar det som efterfrågas i tillkännagivande och att det därmed inte kan anses vara tillgodosett. Av tillkännagivandet framgår att regeringen inom ramen för SJ:s beslutade ekonomiska mål bör agera på ett mer ansvarsfullt sätt och att den bör omvärdera sina prioriteringar i förhållande till . Som framgår av det föregående avsnittet innehåller regeringens redovisning i budgetpropositionen, utöver ett konstaterande av regeringens nuvarande förvaltningsmandat för bolaget, endast en allmän beskrivning av de grundläggande principerna för statens förvaltning av bolag med statligt ägande och ett uttalande att regeringen avser att fortsätta förvalta bolag med statligt ägande enligt dessa principer. I regeringens skrivelse redogörelse för bolag med statligt ägande (skr. 2015/16:140), som regeringen hänvisar till i sin redogörelse, nämns inte tillkännagivande, och där finns endast den sedvanliga redogörelsen för i bilagan. Regeringen har således inte vidtagit några särskilda åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Utskottet har inget att invända mot de ekonomiska mål som har beslutats för och vill även framhålla att det står bakom de grundläggande principerna om att staten ska vara en aktiv, professionell och ansvarsfull ägare samt att förvaltningen av de statliga bolagen ska ske långsiktigt med värde- skapande som övergripande mål. Utskottet menar att tillkännagivandet måste ses i sitt sammanhang, dvs. bakgrund av att regeringen valde att göra ett vinstuttag ur på sammanlagt nästan 2015, vilket enligt vad utskottet tidigare uttalat inte kan anses vara i linje med en ansvarsfull förvaltning. noterar dessutom att det av bolagets helårsrapport framgår att planerar för investeringar på ca under den kommande femårsperioden – en uppgift som enligt utskottets mening väcker frågor om hur det kan påverka möjligheten att säkerställa en ansvarsfull förvaltning av Att då som regeringen gör endast hänvisa till befintliga mandat och principer menar utskottet inte är tillräckligt för att anse att tillkännagivandet är Regeringen bör därför återkomma till med en redogörelse för hur man har omvärderat sina prioriteringar i förhållande till SJ AB för att därmed agera på ett mer ansvarsfullt sätt i förvaltningen av bolaget inom ramen för befintliga ekonomiska mål. Utskottet konstaterar att regeringen i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram bör tillgodose tillkännagivande. regeringen inte skulle dela mening bör regeringen redovisa skälen Utskottet förutsätter därför att regeringen, om den inte delar uppfattning i den aktuella frågan, återkommer med en redogörelse för skälen till detta. I en avvikande mening (S, MP, V) anförs att tillkännagivandet om förvaltningen av i och med regeringens redogörelse i budgetpropositionen är tillgodosett. Utskottet noterade vid sin behandling av budgetpropositionen regeringens redogörelse med anledning av det aktuella tillkännagivandet och att regeringen i och med detta ansåg att tillkännagivandet var slutbehandlat. Inget av de partier som står bakom utskottets ställningstagande i detta yttrande anförde några invändningar mot regeringens redogörelse eller bedömning av tillkännagivandet i samband med utskottets behandling av budgetpropositionen . är ett bolag som driver sin verksamhet på affärsmässiga grunder och ska prestera i linje med de beslutade ekonomiska målen, mål som antogs på 2014 på förslag av den förra regeringen. anför i sin helårsrapport för 2016 att de uppnått ett historiskt starkt årsresultat och att omsättningen ökade till och rörelseresultatet förbättrades med drygt 200 Det finns således inget som indikerar att förvaltningen av bolaget inte skulle ske på ett ansvarsfullt sätt. När det gäller regeringens behandling av tillkännagivanden har framhållit att utgångspunkten, i enlighet med den konstitutionella praxis som vuxit fram, bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål bör den underrätta om detta inom den tidsgräns – när sådan anges – som angetts i tillkännagivandet. Även skälen till att regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör då redovisas (se t.ex. bet. 2011/12:KU21). En mer utförlig redogörelse för utskottets tidigare ställningstaganden finns i t.ex. betänkande 2014/15:KU21 s. 16 f. över skrivelse 75 . En redogörelse finns också i yttrande 2015/16:KU7y till utbildningsutskottet. I betänkande 2015/16:KU21 gjorde utskottet följande generella påpekanden (s. 30):