bet · H401UU15 · 2017-05-09 00:00:00 — betänkande 2016/17:UU15 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik föreslår att lägger regeringens skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår alla motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns 31 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik. Sju yrkanden i följdmotioner. Cirka 120 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens huvudsakliga innehåll................................................................ Mål- och resultatuppföljning ...................................................................... Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och FN och de mänskliga rättigheterna ............................................................. Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m............................................................................ Yttrandefrihet m.m. på internet .................................................................. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter............................................. Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter................................... Religions- och övertygelsefrihet................................................................. Mänskliga rättigheter i arbetslivet .............................................................. Folkrätt, internationell humanitär rätt och Internationella Mål- och resultatuppföljning, punkt 1 (M, C, L, KD) .......................... Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, punkt 2 (M, C) ........... Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, punkt 2 (SD) .............. Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, punkt 2 (L) ................. EU-delegationers och svenska ambassaders arbete med demokrati och mänskliga rättigheter, punkt 3 (C, L) ............................................. Rättsstatens principer inom utrikespolitiken, punkt 4 (C, L) ................ FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 5 (V)................................... FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 5 (KD)................................ Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (SD) .............................................. Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (C, KD)......................................... Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (L)................................................. Yttrandefrihet m.m. på internet, punkt 7 (M, C, L, KD)....................... Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet, punkt 8 (M, KD) ................................................................................................ Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet, punkt 8 (SD) ...................................................................................................... Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet, punkt 8 (C, FN-resolution om kvinnor och demokratiseringsprocesser, punkt 9 (L)......................................................................................................... Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 10 (SD) .............. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 10 (C, L) ............ Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, punkt 10 (V) ................ Barnets rättigheter, punkt 11 (SD) ........................................................ Barnets rättigheter, punkt 11 (V) .......................................................... Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter, punkt 12 (M, C, L, KD).............................................................................................. Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter, punkt 12 (V) ...... Religions- och övertygelsefrihet, punkt 13 (SD) .................................. Religions- och övertygelsefrihet, punkt 13 (V) .................................... Religions- och övertygelsefrihet, punkt 13 (L) ..................................... Religions- och övertygelsefrihet, punkt 13 (KD) ................................. Mänskliga rättigheter i arbetslivet, punkt 14 (V).................................. Folkrätt, internationell humanitär rätt och Internationella brottmålsdomstolen m.m., punkt 15 (M) .............................................. Folkrätt, internationell humanitär rätt och Internationella brottmålsdomstolen m.m., punkt 15 (V)............................................... Folkrätt, internationell humanitär rätt och Internationella brottmålsdomstolen m.m., punkt 15 (KD) ............................................ Folkrätt, internationell humanitär rätt och Internationella brottmålsdomstolen m.m., punkt 15 (C) ..................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /16 ......................................... Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 16 ....................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:3589 av m.fl. (KD), 2016/17:3593 av m.fl. (M) och 2016/17:3596 av (C). Reservation 1 (M, C, L, KD) 2.Övergripande frågor om mänskliga rättigheter 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4. Reservation 2 (M, C) Reservation 3 (SD) Reservation 4 (L) 3.EU-delegationers och svenska ambassaders arbete med demokrati och mänskliga rättigheter 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkande 5 och 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 5 (C, L) 4.Rättsstatens principer inom utrikespolitiken 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 6 (C, L) 5.FN och de mänskliga rättigheterna 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 22–27 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 12. Reservation 7 (V) Reservation 8 (KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 6.Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m. 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 1, 3, 6 och 7, 2016/17:464 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 7 samt 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21. Reservation 9 (SD) Reservation 10 (C, KD) Reservation 11 (L) 7.Yttrandefrihet m.m. på internet 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 6. Reservation 12 (M, C, L, KD) 8.Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 4, 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 38 samt 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 13 (M, KD) Reservation 14 (SD) Reservation 15 (C, L) 9.FN-resolution om kvinnor och demokratiseringsprocesser 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 6 och 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 8. Reservation 16 (L) 10.Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 6, 8 och 9, 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 3, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 17 (SD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Reservation 18 (C, L) Reservation 19 (V) 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkandena 1, 7 och 10, 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkande 7 och 2016/17:2504 av m.fl. (SD) yrkande 15. Reservation 20 (SD) Reservation 21 (V) 12.Hbtq-personers åtnjutande av mänskliga rättigheter 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 6, 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 1, 4, 5, 17 och 18, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 22 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 5. Reservation 22 (M, C, L, KD) Reservation 23 (V) 2015/16:82 av m.fl. (V) yrkandena 1–4, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 5, 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkandena 3 och 6, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkande 8, 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 19. Reservation 24 (SD) Reservation 25 (V) Reservation 26 (L) Reservation 27 (KD) 14.Mänskliga rättigheter i arbetslivet 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkande 11 och 2016/17:1195 av m.fl. (V) yrkandena 1, 2, 7, 8 och 11–13. Reservation 28 (V) 15.Folkrätt, internationell humanitär rätt och m.m. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 25, 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkande 14, 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 21, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 27 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 29 (M) Reservation 30 (V) Reservation 31 (KD) avslår motionerna 2015/16:200 av (FP), 2015/16:810 av m.fl. (S), 2015/16:1082 av (M), 2015/16:1246 av (M), 2015/16:1442 av (S) yrkandena 2 och 3, 2015/16:1592 av m.fl. (MP), 2015/16:2163 av m.fl. (S), 2015/16:2301 av i (M), 2015/16:2330 av i (M) yrkande 1, 2015/16:2698 av Skånberg (KD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2708 av Skånberg och (båda KD) yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2016/17:90 av (KD) yrkande 1, 2016/17:91 av (KD) yrkande 2, 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 1, 7 och 9, 2016/17:986 av m.fl. (S), 2016/17:1055 av och (båda MP), 2016/17:1923 av i (M) yrkande 1 och 2016/17:2349 av (S). 17.Skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik lägger skrivelse 2016/17:62 till handlingarna. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), Töyrä (S) och (S). Ärendet och dess beredning behandlar i princip under varje ett betänkande om mänskliga rättigheter. I betänkande 2014/15:UU15 behandlade utskottet mänskliga rättigheter i ett multilateralt perspektiv. I betänkande 2015/16:UU15 behandlade utskottet situationen i ett antal enskilda länder när det gäller de mänskliga rättigheterna. I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:62 Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik. Fyra följdmotioner har lämnats in med anledning av skrivelsen. Utöver följdmotionerna behandlas i betänkandet även tematiska motioner om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer från allmänna motionstiden /16 och 2016/17. Mänskliga rättigheter och demokrati tas genomgående upp till diskussion under utskottets inkommande och utgående besök och resor. När det gäller inkommande besök under pågående kan nämnas att utskottet tog emot kommissionär från den svenskstödda internationella kommissionen mot straffrihet i (CICIG). Under det pågående har utskottet även kallat utrikesminister för att redogöra för regeringens skrivelse 2016/17:62. Denna föredragning ägde rum . I skrivelsen redogör regeringen för ambitioner och prioriteringar vad gäller arbetet för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer i svensk utrikespolitik. Skrivelsen redogör för utvecklingen i omvärlden samt vilka instrument som står till förfogande för agerande. Skrivelsen fastslår att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ska genomsyra hela den svenska utrikespolitiken. Skrivelsen fastslår också att ska vara ledande globalt i att främja, förebygga och påverka utvecklingen på dessa tre områden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om att regeringen ska återkomma till med en ny skrivelse om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Jämför reservation 1 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att regeringen ska återkomma i en skrivelse med klara prioriteringar och mål som är möjliga för att följa upp. I kommittémotion 2016/17:3589 av m.fl. (KD) anförs att regeringen ska återkomma i en skrivelse med klara prioriteringar och mål som är möjliga för att följa upp. I kommittémotion 2016/17:3593 av m.fl. (M) anförs att regeringen ska återkomma i en skrivelse med klara prioriteringar och mål som är möjliga för att följa upp. I motion 2016/17:3596 av (C) anförs att regeringen ska återkomma i en skrivelse med klara prioriteringar och mål som är möjliga för att följa upp. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att aktivt arbeta för att stärka respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer och att detta arbete även i fortsättningen ska vara en av de främsta prioriteringarna i utrikespolitikens samtliga delar. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är dessutom grundförutsättningar för genomförandet av de nya globala hållbarhetsmålen i Agenda . Utskottet konstaterar att den senaste skrivelsen om mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik överlämnades till 2007 (skr. 2007/08:109, bet. 2007/08:UU9) och välkomnar att regeringen – i tider då det har blivit allt vanligare att grundläggande värderingar om de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer ifrågasätts – har överlämnat en skrivelse till om regeringens internationella arbete på detta centrala område. Utskottet påminner om betänkande 2007/08:UU9 där utskottet framhöll vikten av ett resultatinriktat arbete för de mänskliga rättigheterna med målet att de mänskliga rättigheterna efterlevs fullt ut av alla stater. i betänkandet också att arbetet för mänskliga rättigheter ska genomsyra alla områden inom utrikespolitiken och sambandet stärkas mellan mänskliga rättigheter, demokrati och utveckling byggd på rättsstatens principer. Utskottets uppfattning ligger fast. Utskottet kan konstatera att regeringen i skrivelsen anger en tydlig ambition att skydda och främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer på ett integrerat och ömsesidigt förstärkande sätt. Utskottet noterar att det i skrivelsen anges att den är nära kopplad till skrivelse 2016/17:60 för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd, som behandlats av utskottet i betänkande 2016/17:UU11. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i skrivelsen lyfter fram inkluderande demokratiska samhällen, lika rättigheter för alla och trygghet, rättvisa och ansvar och inom ramen för respektive område identifierar ett antal specifika frågor för vilka det i punktform framgår hur regeringen avser att agera. Vikten av ett integrerat angreppssätt och en rättighetsbaserad utrikespolitik framhålls också. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i skrivelsen redogör för ett antal arenor och verktyg för att genomföra politiken. Utskottet konstaterar slutligen att utrikesministern, i samband med en föredragning för utskottet , anförde att uppföljningen av strategins genomförande sker löpande inom ramen för både bilaterala och multilaterala dialoger och processer. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:3585 (L) yrkande 3, 2016/17:3589 (KD), 2016/17:3593 (M) och 2016/17:3596 (C). Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Utskottets förslag i korthet avslår motioner som berör övergripande frågor om mänskliga rättigheter, EU-delegationers och svenska ambassaders arbete med demokrati och mänskliga rättigheter och rättsstatens principer inom utrikespolitiken med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 2 (M, C), 3 (SD), 4 (L), 5 (C, L) och 6 (C, L). I regeringens skrivelse anförs genomgående att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer är nära sammankopplade och ömsesidigt förstärkande, och det framhålls att en internationell rättsordning baserad på mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer ständigt måste värnas. I kommittémotion 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkande 1 anförs att de sociala och ekonomiska rättigheterna bör prioriteras i högre grad i arbetet med mänskliga rättigheter i utvecklingsländer. I yrkande 2 framhålls vikten av att verka för att fler stater lever upp till FN:s allmänna förklaring om mänskliga rättigheter. I kommittémotion 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 presenteras samma förslag som i motsvarande yrkanden i motion 2015/16:2109. I kommittémotion 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkande 5 anförs att svenska ambassader tydligare bör prioritera arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter och att bör påverka EU- delegationer världen över att göra detsamma. Detta återkommer i partimotion 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 4. I kommittémotion 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 4 framhålls bl.a. att tillväxt och välstånd har kunnat skapas i länder där medborgerliga och politiska rättigheter respekteras. Motionärerna anser därför att fokus måste ligga på att främja respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna för att på så sätt skapa förutsättningar för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Detta upprepas i kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 3. I kommittémotion 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkande 1 anförs att medborgerliga och politiska rättigheter ska prioriteras före de sociala och kulturella rättigheterna. I yrkande 2 framhålls att ett fritt domstolsväsen, tillgång till rättvis prövning och frånvaro av korruption är centrala element i en fungerande rättsstat och måste framhållas i arbetet med att främja rättsstatens principer inom utrikespolitiken. I yrkande 4 anförs att regeringen ska återinföra utrikesförvaltningens årliga granskningar av de mänskliga rättigheterna i enskilda länder. Utskottet konstaterar inledningsvis att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer har stärkts i ett långsiktigt perspektiv men ser med oro på en global utveckling där de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer ifrågasätts allt oftare. Den negativa utvecklingen på global nivå bekräftas i rapporten in the World 2017. I rapporten bedömer organisationen att respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer försämrades . Utskottet framhåller att värnandet av de mänskliga rättigheterna är en hörnsten i samlade utrikespolitik. De mänskliga rättigheterna är en central del av folkrätten och en förutsättning för upprätthållandet av fred och säkerhet samt för en rättvis, jämställd och hållbar utveckling. Utskottet upprepar att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer också är grundförutsättningar för genomförandet av Agenda 2030. De mänskliga rättigheterna är centrala såväl i definition som i upprätthållandet av demokrati och rättsstatens principer. är de beroende av demokratiska och rättsstatliga system för att kunna åtnjutas fullt ut. Utskottet instämmer därför i vad som anförs i skrivelsen om att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer måste behandlas integrerat. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att regeringen i skrivelsen framhåller vikten av att oförtröttligt arbeta för att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatens principer inom utrikespolitikens samtliga delar – dvs. inom utrikes- och säkerhetspolitiken, det internationella utvecklingssamarbetet och handels- och främjandepolitiken. Utskottet framhåller att detta är särskilt viktigt i ljuset av den oroande utveckling där dessa värden ifrågasätts i ökande grad. antog 1948 den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. I förklaringens första artikel slås principen om alla människors lika värde och rättigheter fast. I den allmänna förklaringens inledning slås det vidare fast att de mänskliga rättigheterna skyddas genom rättsstatens principer samt att var och en har rätt att delta i sitt lands styre, direkt eller genom fritt valda ombud. Sedan FN:s allmänna förklaring antogs har dess grundläggande normer slagits fast i ett antal folkrättsligt bindande konventioner. Den allmänna förklaringen har stått som utgångspunkt för FN:s konventioner om de medborgerliga och politiska respektive de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samt för såväl FN:s specialkonventioner som de regionala konventionerna om mänskliga rättigheter. I linje med vad som slogs fast vid världstoppmötet och som bekräftades vid världstoppmötet , och i likhet med vad utskottet framfört i ett flertal betänkanden (t.ex. bet. 2012/13:UU15 och 2014/15:UU15), är utskottets uppfattning att de mänskliga rättigheterna är universella, odelbara och ömsesidigt samverkande. Detta innebär att de mänskliga rättigheterna gäller lika för alla människor och ska tolkas på samma sätt i alla länder oavsett tradition eller kultur (universalitet) och att de medborgerliga, politiska, ekonomiska och sociala rättigheterna är lika viktiga och förstärker varandra (odelbara och ömsesidigt samverkande). Eftersom alla mänskliga rättigheter har samma värde kan stater inte sålla bland sina folkrättsliga åtaganden, och ingen regering kan hävda särskilda förhållanden som tradition, kultur eller religion som ursäkt för att kränka de mänskliga rättigheterna. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att det i skrivelsen anförs dels att traditionellt har värnat de medborgerliga och politiska rättigheterna såsom yttrande-, åsikts- och föreningsfrihet, dels att de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna som rätten till utbildning, rätten till hälsa och fackliga rättigheter tillmäts en större betydelse . I en motion framhålls att ett fritt domstolsväsen, tillgång till rättvis prövning och frånvaro av korruption är centrala element i en fungerande rättsstat och måste framhållas i arbetet med att främja rättsstatens principer inom utrikespolitiken. Utskottet instämmer i detta och konstaterar att det i skrivelsen framhålls att rättsstatens principer alltid måste respekteras i mötet mellan den enskilda människan och det offentliga och att detta gäller i förhållande till polis, åklagare och domstolar men även i mötet med de myndigheter och andra organ som kontrollerar olika typer av tillstånd m.m. som avgör människors möjligheter att leva och utvecklas i vardagen. anges i skrivelsen att möjligheterna att säkerställa ansvarsutkrävande är centralt för att skydda rättsstatens institutioner mot manipulation och korruption m.m. och att regeringen därför vill verka för att uppmärksamma strukturer för regeltillsyn, revision och effektivt ansvarsutkrävande inom förvaltningen och rättsskipningen. Utskottet ser positivt på detta. I en motion anförs att svenska ambassader och EU-delegationer tydligare bör prioritera arbetet med mänskliga rättigheter. är, och ska fortsätta att vara, en stark röst som står upp för, försvarar och främjar mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. praktiken innebär detta bl.a. att behöver fortsätta och fördjupa arbetet med att bygga breda nätverk och etablera ett nära samarbete med det civila samhället runt om i världen. Det anges i skrivelsen att svenska utlandsmyndigheter inom ramen för sin verksamhetsplanering ska konkretisera sitt arbete för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och Utskottet ser positivt på detta mot bakgrund av att