bet · H401JuU24 · 2017-04-20 00:00:00 — Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till lagändringar för att få en effektivare och mer ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden i mark- och miljöprocessen. • att prövningen i första instans av särskilda rättsmedel som gäller vissa kommunala beslut ska flyttas från till Mark- och • att det ska regleras att Mark- och är behörig att pröva särskilda rättsmedel som gäller de tidigare fastighetsdomstolarnas avgöranden • att mark- och miljödomstolar och Mark- och i vissa fall får förena mål eller ärenden som handläggs enligt ärendelagen till gemensam handläggning • att det införs en reglering om Mark- och sammansättning när den prövar överklagade ärenden och särskilda rättsmedel. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Proposition 2016/17:95 Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Bilaga 3 Utskottets lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar med den ändringen att 2 kap. 10 § ska ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3, 2. lag om ändring i lagen (2010:983) om upphävande av lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål. Därmed bifaller proposition 2016/17:95 punkt 2 och bifaller delvis proposition 2016/17:95 punkt 1. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), i (S), (S), (M), (M), (S), (C), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (SD), (MP) och (S). I betänkandet behandlar utskottet proposition 2016/17:95 Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Eftersom utskottet noterat vissa fel i den föreslagna lagtexten har utskottet tagit fram ett nytt förslag till lagtext. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. Ingen motion har väckts med anledning av propositionen. Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess, med den mindre ändring i lagtexten som utskottet föreslår. Särskilda rättsmedel i mark- och miljöprocessen I lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar (LOMM), som reglerar prövningen av mål och ärenden i mark- och miljödomstolar och Mark- och , saknas bestämmelser om särskilda rättsmedel. Genom en hänvisning till tvistemålsregler och till lagen (1996:42) om domstolsärenden (ärendelagen) blir dock reglerna om särskilda rättsmedel i dessa lagar tillämpliga i mark- och miljöprocessen (jämför 4 kap. 1 och 2 §§ samt 5 kap. 1 § LOMM). Detta får till följd att frågan om vilken domstol som är behörig att pröva särskilda rättsmedel i mark- och miljöprocessen avgörs enligt bestämmelserna i 58 och 59 kap. . Varken mark- och miljödomstolar eller Mark- och nämns dock i dessa kapitel. I organisatoriskt hänseende är en mark- och miljödomstol en allmän underrätt, dvs. tingsrätt, och Mark- och hovrätt, i mening (se Fitger m.fl., 1:4 f och 2:6). Detta innebär att Mark- och är behörig att pröva särskilda rättsmedel som gäller en mark- och miljödomstols avgörande och en förvaltningsmyndighets beslut, om beslutet skulle ha överklagats till en mark- och miljödomstol (58 kap. 4, 10 a, 12 och 13 §§ och 59 kap. 2 och 5 §§ ). Det innebär också att är behörig att pröva särskilda rättsmedel som gäller Mark- och avgörande, och detta oavsett om Mark- och är slutlig instans eller inte (58 kap. 4 och 12 §§ och 59 kap. 2 § och 11 kap. 13 § regeringsformen, se även NJA 2009 s. 102). Mark- och ska vara behörig att pröva särskilda rättsmedel som gäller kommunala beslut i vissa fall Inom mark- och miljörätten är det inte ovanligt att det första beslutet i ett ärende meddelas av en kommun, t.ex. ett beslut om bygglov eller dispens från strandskydd. Ett sådant kommunalt beslut kan överklagas till en förvaltningsmyndighet, t.ex. , och därefter vidare till en mark- och miljödomstol och, om prövningstillstånd ges, till Mark- och . I vissa fall kan det bli fråga om prövning även i (5 kap. 5 § LOMM). Det finns även kommunala beslut som kan överklagas direkt till en mark- och miljödomstol, t.ex. beslut om att anta, ändra eller upphäva en detaljplan (se 13 kap. 2 a § [2010:900]). Som framgått är det Mark- och som prövar frågor om särskilda rättsmedel som gäller beslut av en förvaltningsmyndighet, om beslutet skulle ha överklagats direkt till en mark- och miljödomstol. I finns däremot inte någon reglering som särskilt anger vilken domstol som ska pröva särskilda rättsmedel som gäller ett kommunalt beslut som först överklagas till en förvaltningsmyndighet innan det kan överklagas vidare till en mark- och miljödomstol eller ett kommunalt beslut som har fattats av kommunfullmäktige och som kan överklagas direkt till en mark- och miljödomstol. Avsaknaden av en sådan lagreglering innebär att denna prövning ska göras av (se 11 kap. 13 § regeringsformen, 59 kap. 2 och 5 §§ och t.ex. NJA 2010 s. 110). Enligt regeringen finns det dock inte något skäl till att prövningen av särskilda rättsmedel som gäller vissa kommunala beslut ska göras i som första och sista instans, medan prövningen av särskilda rättsmedel som gäller ett beslut av en förvaltningsmyndighet, t.ex. , ska göras i Mark- och som första instans. Regeringen föreslår därför att Högsta domstolens prövning av särskilda rättsmedel som gäller kommunala beslut ska flyttas till Mark- och . En sådan ordning stämmer bättre överens med instansordningens princip, som ger uttryck för att en prövning ska göras i lägre instans om det finns förutsättningar för det. Den nuvarande ordningen innebär dessutom att det saknas möjlighet att pröva de aktuella målen i en sammansättning med teknisk kompetens. Om behörigheten flyttas till Mark- och som första prövningsinstans kommer en sådan möjlighet att finnas i de fall det kan finnas behov av det. Mark- och nuvarande behörighet att pröva särskilda rättsmedel bör regleras i lagen om mark- och miljödomstolar Det är viktigt att det är klart och tydligt vad som gäller i fråga om Mark- och behörighet att pröva särskilda rättsmedel. När nu Mark- och behörighet att pröva särskilda rättsmedel som gäller vissa kommunala beslut ska regleras i lagen om mark- och miljödomstolar, bör man i lagen även ta in bestämmelser om domstolens behörighet att pröva särskilda rättsmedel i övriga fall, i stället för att detta som regleras genom en hänvisning till och ärendelagen. På så vis undanröjs eventuella oklarheter om domstolens behörighet. Mark- och behörighet att pröva särskilda rättsmedel som gäller de tidigare fastighetsdomstolarnas avgöranden När det gäller de tidigare fastighetsdomstolarnas avgöranden saknas det bestämmelser som uttryckligen reglerar om prövningen ska göras av Mark- och eller av den hovrätt till vilken fastighetsdomstolens avgöranden skulle ha överklagats. Som framgår av propositionen (s. 11) kan det dock sägas ha utvecklats en hovrättspraxis som innebär att Mark- och prövar särskilda rättsmedel mot fastighetsdomstolarnas avgöranden. Domstolarna anser dock att det är ett problem att denna fråga inte är uttryckligen reglerad. Enligt regeringen framstår det som en lämplig ordning att Mark- och prövar särskilda rättsmedel mot dessa avgöranden, i stället för att de fördelas på hovrätterna. Undantag bör dock göras för arrendetvister som efter mark- och miljödomstolsreformen prövas av en tingsrätt och inte av en mark- och miljödomstol. Mot denna bakgrund och i syfte att undvika eventuella oklarheter anser därför regeringen att en uttrycklig reglering om detta bör införas. Handläggningen av särskilda rättsmedel ska göras enligt den processlag som hade gällt vid en prövning i sak När det gäller prövningen av särskilda rättsmedel i Mark- och saknas det uttryckliga bestämmelser om vilken processlag som ska tillämpas i förfarandet. I praktiken prövar domstolen särskilda rättsmedel enligt den processlag som skulle ha gällt vid domstolens prövning i sak av det mål eller ärende som det särskilda rättsmedlet gäller, dvs. antingen eller ärendelagen. Att prövningen av särskilda rätts-medel görs enligt bestämmelserna i den processlag som hade använts vid en prövning i sak av målet eller ärendet är naturligt och överensstämmer med den ordning som i allmänhet gäller för prövning av särskilda rättsmedel. Inom mark- och miljöprocessen finns dock något enstaka exempel på när processlagen inte har varit densamma vid prövning i sak och i förfarandet om särskilda rättsmedel. Regeringen anser därför att det både i klargörande syfte och av enhetlighetsskäl bör anges i lagen om mark- och miljödomstolar vilken processlag, dvs. eller ärendelagen, som ska tillämpas i förfarandet om särskilda rättsmedel. I propositionen föreslås därför att det ska regleras i lag att Mark- och ska tillämpa ärendelagens bestämmelser när den handlägger en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla. regler ska dock tillämpas om frågan gäller ett avgörande av en mark- och miljödomstol som har handlagts enligt bestämmelserna om tvistemål i . Särskilda rättsmedel ska prövas i en sammansättning med tre lagfarna domare I avsaknad av särskilt författningsstöd prövar Mark- och särskilda rättsmedel i den sammansättning som gäller vid prövningen i sak av ett överklagat mål eller ärende, dvs. som huvudregel med minst fyra ledamöter av vilka minst tre är lagfarna domare. Regeringen föreslår att Mark- och i stället ska vara domför med tre lagfarna domare vid prövning av ansökningar om särskilda rättsmedel, med möjlighet att låta ett tekniskt råd ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Kumulation av mål eller ärenden som handläggs enligt ärendelagen För mål som en mark- och miljödomstol handlägger enligt tvistemålsregler finns möjlighet till gemensam handläggning, s.k. kumulation (4 kap. 1 § första stycket LOMM och 14 kap. 1–7 §§ ). Det är även möjligt för en mark- och miljödomstol att i annat fall än som avses i bestämmelserna i handlägga mål eller ärenden enligt i en och samma rättegång (21 kap. 3 § ). I fråga om mål och ärenden som mark- och miljödomstolar och Mark- och handlägger enligt ärendelagen finns det däremot inte någon bestämmelse om kumulation. har sådana mål relativt ofta samband med varandra. Visserligen finns det visst stöd i förarbetena till ärendelagen för att gemensam handläggning bör kunna ske även utan lagreglering om det är lämpligt, se propositionen En ny lag om domstolsärenden (prop. 1995/96:115 s. 142 f., jämför även NJA 1994 s. 297). Det har dock framkommit att det hos mark- och miljödomstolarna och Mark- och råder en osäkerhet i fråga om vilka möjligheter det finns att kumulera mål eller ärenden som handläggs enligt ärendelagen i mark- och miljöprocessen och att domstolarna även ser på frågan på olika sätt. Ett övergripande syfte med mark- och miljödomstolsreformen var att samordna och effektivisera handläggningen och domstolsprövningen av fastighetsmål, mål och ärenden enligt samt mål och ärenden enligt (prop. 2009/10:215 s. 114). För att öka genomslaget av reformen är det viktigt att mål eller ärenden kan kumuleras av mark- och miljödomstolarna när det innebär processekonomiska fördelar. Det får därför inte råda någon osäkerhet om huruvida det finns en möjlighet till kumulation. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att införa en lagreglerad möjlighet för mark- och miljödomstolarna och Mark- och att kumulera mål eller ärenden i mark- och miljöprocessen som handläggs enligt ärendelagen. Sammansättningen i Mark- och vid prövning av överklagade ärenden Mark- och sammansättning vid prövning av mål som har överklagats till domstolen framgår av 2 kap. 10 § första stycket LOMM, men det saknas en reglering av domstolens sammansättning vid prövning av överklagade ärenden. Detta beror enligt regeringen på ett rent förbiseende. När nu saken har uppmärksammats bör den åtgärdas. Det finns inte skäl att göra skillnad på sammansättningen vid prövning av överklagade ärenden. Sammansättningen bör således vara densamma som vid domstolens prövning av överklagade mål. Detta innebär att Mark- och vid prövning av överklagade ärenden ska bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna domare. Det innebär vidare att även regleringen i övrigt av Mark- och sammansättning, t.ex. att ett tekniskt råd som huvudregel ska ingå i rätten, ska tillämpas vid prövning av överklagade ärenden. Det är enligt regeringen angeläget att förslaget om att flytta prövningen av särskilda rättsmedel som gäller kommunala beslut från till Mark- och genomförs så snart det är möjligt. Detta bedöms vara . Övriga lagändringar bör träda i kraft . Det behövs inte några särskilda övergångsbestämmelser. Enligt utskottet kan de föreslagna åtgärderna bidra till en effektivare och mer ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden i mark- och miljöprocessen. Propositionen har inte heller lett till några motionsyrkanden eller andra invändningar under ärendets beredning. Utskottet anser att förslagen är ändamålsenligt utformade och att de därför bör antas av . Utskottet har noterat några mindre fel i redovisningen av den nuvarande lydelsen av 2 kap. 10 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark och miljödomstolar, vilket lett till att även den föreslagna lagtexten innehåller vissa fel. För att korrigera detta har utskottet tagit fram ett nytt förslag till lagtext. Utskottets lagförslag finns i bilaga 3. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:95 Vissa åtgärder för en effektivare och mer ändamålsenlig mark- och miljöprocess: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:983) om upphävande av lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 10 § lagen (2010:921) om mark- och miljödomstolar ska ha följande lydelse. I mål som har överklagats till Mark- och ska rätten bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna domare. Minst fyra lagfarna domare ska dock alltid delta i rätten, om tre lagfarna domare har ingått i rätten i mark- och miljödomstolen. Om en av de lagfarna domarna får förhinder sedan huvudförhandling eller annan handläggning har påbörjats, är rätten ändå domför. Fler än fem ledamöter får inte delta. Tekniskt råd ska alltid ingå i rätten, om det inte är uppenbart obehövligt. En av de lagfarna domarna ska vara rättens ordförande. I ett mål eller ärende som har överklagats till Mark- och miljö-överdomstolen ska rätten bestå av minst fyra ledamöter, av vilka minst tre ska vara lagfarna domare. Minst fyra lagfarna domare ska dock alltid delta i rätten, om tre lagfarna domare har ingått i rätten i mark- och miljödomstolen. Om en av de lagfarna domarna får förhinder sedan huvudförhandling eller annan handläggning har påbörjats, är rätten ändå domför. Fler än fem ledamöter får inte delta. Tekniskt råd ska alltid ingå i rätten, om det inte är uppenbart obehövligt. En av de lagfarna domarna ska vara rättens ordförande. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd ska Mark- och bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Vid behandling av frågor om prövningstillstånd eller vid prövning av en ansökan om resning eller återställande av försutten tid eller en klagan över domvilla ska Mark- och bestå av tre lagfarna domare. Ett tekniskt råd får dock ingå i rätten i stället för en av de lagfarna domarna. Om det i rätten ska ingå andra än lagfarna domare bestämmer rättens ordförande med hänsyn till de frågor som prövas i målet vilka som ska ingå. Vid avskrivning efter återkallelse får rätten bestå av en lagfaren domare. Denna lag träder i kraft .