bet · H501SoU5 · 2017-11-27 00:00:00 — Av rapporten framgår att statsbidraget fördelades efter invånarantal. Den nya fördelningsmodellen infördes och skulle vara fullt genomförd 2010. Denna nya modell är enligt rapporten konstruerad på ett sådant sätt att landstingens faktiska kostnader får större betydelse för storleken på statsbidraget . Fördelningsmodellen har som utgångspunkt att statsbidraget i genomsnitt ska finansiera av kostnader för tolktjänsten. I departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning (Ds 2016:7) föreslås en lag om tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Vidare behandlas frågor som rör en gemensam administrativ ingång för bokning av tolkar, insatser för att effektivisera tolktjänsten genom it och vissa frågor om tolkar i arbetslivet. Promemorian har varit ute på remiss (S2016/02162/FST). Ärendet bereds nu inom . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över om det behövs flexiblare insatser (exempelvis flexjobb) för att förbättra möjligheten för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete (dir. 2017:41). Utredaren ska bl.a. kartlägga och analysera dels målgruppens förutsättningar på arbetsmarknaden – särskilt de ungas – dels hur incitamentsstrukturerna och andra insatser för att ta eller behålla ett arbete fungerar för målgruppen. Utredaren ska vid behov överväga och föreslå de förändringar som behövs för att förbättra möjligheterna för målgruppen att få eller behålla ett arbete. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har antagit namnet (A 2017:01). En nationell strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck antogs av regeringen . Strategin utgör ett ramverk för ett långsiktigt och resultatinriktat arbete med syfte att stärka arbetet för hbtq-personers situation i . Ett antal fokusområden har pekats ut, och strategiska myndigheter har utsetts för att skapa förutsättningar för ökad kunskap på området och ett likvärdigt bemötande av hbtq-personer. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 13) framhålls att regeringen har fortsatt arbetet för att stärka hbtq-personers rättigheter utifrån den nationella strategin och dess olika fokusområden med de strategiska myndigheterna (), , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) och . Vidare anförs att de strategiska myndigheterna har genomfört en rad olika åtgärder, vilket bl.a. har bidragit till att kunskapen om hbtq-personers situation och levnadsvillkor har ökat och att frågor som rör hbtq-personers situation även har fått ökad synlighet inom myndigheternas olika verksamhetsområden. Arbetet har särskilt fokuserat på transpersoners lika rättigheter och möjligheter. I budgetpropositionen redovisas även att Statskontoret har utvärderat regeringens strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (Ku2016/01608/DISK). Statskontorets övergripande slutsats är att de statliga insatserna och strukturen i strategin har bidragit till att uppfylla strategins övergripande mål. Statskontoret anser dock att styrning, samordning, uppföljning och prioritering av insatser kan förbättras. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att arbetet med lika rättigheter och möjligheter för hbtq-personer har gått framåt genom de olika insatserna inom ramen för strategin. Enligt regeringen fortsätter arbetet för att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, och regeringen kommer att återkomma med åtgärder inom ramen för strategin. De rekommendationer som Statskontoret lämnat kommer att beaktas. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22) framhålls att arbetet för ökad digital delaktighet fortsätter att bedrivas brett och aktivt. Digitaliseringen påverkar allas vardag. Därmed krävs det att alla kan delta, men på grund av t.ex. ålder, funktionsnedsättning, bristande kunskap eller intresse riskerar människor att hamna utanför. Ambitionen är dock att alla som vill ska kunna ta del av digitaliseringens möjligheter. Regeringen avser därför att satsa på åtgärder som leder till att fler kan få de kunskaper och färdigheter som krävs för att vara digitalt delaktiga och känna tillit till digitaliserade samhällstjänster. Det statliga bilstödet syftar till att möjliggöra ett aktivt och självständigt liv för personer med funktionsnedsättning och leda till ökad delaktighet för dem som inte kan använda allmänna kommunikationer. I syfte att åstadkomma en mer ändamålsenlig och effektiv ordning har bilstödet reformerats genom ändringar i socialförsäkringsbalken och förordningen (2010:1745) om bilstöd till personer med funktionshinder (prop. 2016/17:4, bet. 2016/17:SoU3, rskr. 2016/17:44). De nya bestämmelserna tillämpas . Regeringen anförde i proposition 2016/17:4 Ett reformerat bilstöd att det är viktigt att reformeringen av bilstödet följs upp och utvärderas. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9) framhåller regeringen att det även i fortsättningen är angeläget att bilstödet används mer effektivt och att avsikten med den reform som genomförts är att bidra till en fortsatt utveckling i den riktningen. Enligt regeringen innebär reformen i huvudsak att grundbidraget för köp av bil halveras och att inkomstgränserna inom anskaffningsbidraget höjs. Det införs även ett tilläggsbidrag för köp av bilar som redan är delvis anpassade till eller mer lämpliga att anpassa till den som har ett funktionshinder. På så sätt riktas enligt regeringen bilstödet i högre grad till dem som har bristande ekonomiska förutsättningar som gör det svårt att finansiera ett bilköp och till dem som får extra kostnader för inköpet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera reglerna för särskilda persontransporter, dvs. färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor och vissa skolskjutsar (dir. 2016:85). Syftet är att identifiera hinder för kommunala och regionala myndigheter att åstadkomma en effektiv samordning av organiserandet och utförandet av sådana transporter och föreslå regler för att undanröja sådana hinder. Syftet med uppdraget är även att möjliggöra en effektiv samordning av särskilda persontransporter och bidra till att kommuner och landsting ska skapa en långsiktig hållbarhet när det gäller såväl kvaliteten för persontransporter som kostnaderna. Utredningen ska däremot inte göra en översyn av individers rätt eller tillgång till särskilda persontransporter, och inte heller utreda kvaliteten i utförandet. Uppdraget ska redovisas . Utredningen har antagit namnet Samordnade persontransporter (N 2016:03). har yttrat sig över den aktuella propositionen i de delar som berör utskottets beredningsområde och över motion 2016/17:3752 (L) yrkande 3 (yttr. 2017/18:TU2y). anser att socialutskottet bör avstyrka motionsförslaget. anför bl.a. följande: Med anledning av motionsförslaget vill utskottet även lyfta fram att antog propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) där regeringens prioriteringar och ekonomiska ramar för transportinfrastrukturen –2029 anges. I propositionen framhålls tillgänglighet och vikten av bl.a. universell utformning och myndigheternas kunskap om funktionsnedsättning. Det framhålls bl.a. att en mångfald av resenärer med olika förutsättningar och behov ställer höga krav på ett tillgängligt samhälle och att det är viktigt att samtliga trafikslag och transportsystemet som helhet utvecklas och anpassas så att alla kan använda det. I betänkande 2016/17:TU4 välkomnade utskottet att frågorna om tillgänglighet har hög prioritet för regeringen och framhöll att det avser att följa utvecklingen noga. Utskottet har vidare tagit del av att det i förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 bl.a. anges att planförslaget innebär en fortsatt positiv utveckling mot det transportpolitiska funktionsmålet när det gäller de delar som ansvarar för. Utskottet vill också framhålla att regeringen beslutade om två förordningsändringar för att motverka fusk och missbruk av parkeringstillstånd. Den ena ändringen i förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall gör det lättare för kommunerna att flytta fordon som använder ett ogiltigt parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Den andra ändringen, i förordningen (1976:1128) om felparkeringsavgift, höjde det högsta beloppet på en felparkeringsavgift som en kommun kan ta ut till . Ändringen ger kommunerna förbättrade förutsättningar att bedriva en effektiv parkeringsövervakning samt minskar incitament till fusk och missbruk av parkeringstillstånd. Utskottet ser avslutningsvis mycket positivt på att det viktiga arbetet med att utveckla färdtjänsten och öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning fortsätter. Utskottet välkomnar mot den bakgrunden de aviserade uppdragen till Trafikanalys och MFD. Med hänsyn till dessa uppdrag och till övrigt pågående arbete anser inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ i enlighet med vad som begärs i motionen. Motionsförslaget bör därför avstyrkas. Motionsyrkanden om hjälpmedel, assistanshundar och tolktjänst behandlades senast av utskottet i betänkande 2016/17:SoU8 Stöd till personer med funktionsnedsättning. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag. Motionsyrkanden om bilstöd behandlades senast av utskottet i betänkande 2016/17:SoU3 Ett reformerat bilstöd. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och följde utskottets förslag. Som redovisats ovan bereds betänkande På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen (SOU 2017:43) inom . Utskottet konstaterar att utredningens uppdrag bl.a. har varit att lämna förslag i syfte att öka likvärdigheten i fråga om hjälpmedel. Vidare noterar utskottet att utredningen har lämnat ett förslag om att det i HSL ska införas en definition av begreppet hjälpmedel som förtydligar sjukvårdshuvudmännens skyldighet att erbjuda hjälpmedel, bl.a. för deltagandet i vardagliga fritidssysselsättningar. Mot denna bakgrund anser utskottet att motionsyrkandena om hjälpmedel bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av beredningen. Motionerna 2017/18:1646 (SD) yrkandena 10–12, 2017/18:2899 (L) yrkande 7 och 2017/18:2942 (V) yrkande 2 avstyrks därmed. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen bedömer att anslagna medel för ledarhundar behöver öka med för att få in fler ledarhundar i tjänstgöring. Vidare noterar utskottet att regeringen avser att samla verksamheten med ledarhundar till MFD för att få till stånd en mer ändamålsenlig hantering. Därmed finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2017/18:1646 (SD) yrkande 14, 2017/18:1698 (MP) yrkande 1 och 2017/18:2618 (S). När det gäller ökade möjligheter till tolktjänst i arbetslivet kan utskottet konstatera att regeringen avser att genomföra en satsning i syfte att stärka förutsättningarna på arbetsmarknaden för kvinnor och män som är döva, dövblinda eller har nedsatt hörsel. Regeringen föreslår i budgetpropositionen insatser motsvarande . Utskottet finner med hänvisning till det anförda att motionerna 2016/17:3749 (SD) och 2017/18:1646 (SD) yrkande 6 kan lämnas utan vidare åtgärd. Även motion 2017/18:52 (KD) yrkande 1 avstyrks. Av redovisningen ovan framgår att regeringen fortsätter arbetet för att säkerställa hbtq-personers fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och avser att återkomma med åtgärder inom ramen för den nationella strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. Utskottet välkomnar detta arbete. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu föreslå något initiativ från med anledning av motion 2015/16:748 (V) yrkande 6. Utskottet vill framhålla att det i likhet med regeringen anser att alla som vill ska kunna använda digitaliseringens möjligheter, oavsett personliga förutsättningar som t.ex. ålder och funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar därför regeringens åtgärder i syfte att öka den digitala delaktigheten. Utskottet är dock inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:2689 (S). Motionen bör därför avslås. I fråga om bilstöd konstaterar utskottet att regleringen av bilstödet har reformerats i syfte att åstadkomma en mer ändamålsenlig och effektiv ordning. De nya bestämmelserna tillämpas . Utskottet konstaterar därmed att förflutit sedan bestämmelserna började tillämpas. Vidare anförde regeringen i proposition 2016/17:4 Ett reformerat bilstöd att det är viktigt att reformeringen av bilstödet följs upp och utvärderas. Utskottet utgår därför från att regeringen följer frågan. Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:3750 (KD) yrkande 119. Utskottet finner inte heller skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2017/18:1520 (M). Även den motionen avstyrks. Insatser för att förflytta sig anför i sitt yttrande att det med hänsyn till de aviserade uppdragen till Trafikanalys och MFD samt till övrigt pågående arbete inte finns skäl att ta något initiativ i enlighet med vad som begärs i motion 2016/17:3752 (L) yrkande 3. finner inte skäl att göra någon annan bedömning än trafikutskottet. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:3752 (L) yrkande 3. Med det anförda avstyrks även motion 2017/18:2899 (L) yrkande 12. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (L) och 5 (KD). De motionsyrkanden som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:SoU12 Folkhälsofrågor, 2014/15:SoU8 Funktionshindersfrågor, 2016/17:SoU3 Ett reformerat bilstöd och 2016/17:SoU8 Stöd till personer med funktionsnedsättning. avslog yrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra en annan bedömning när det gäller de väckta förslagen och avstyrker därför motionsyrkandena. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken, punkt 1 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) godkänner vad regeringen föreslår om mål för funktionshinderspolitiken, b) =utskottet. Därmed bifaller proposition 2016/17:188 och avslår motion 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 1. Vi anser att ett nationellt mål tydligt bör peka på vad som ska uppnås inom ramen för funktionshinderspolitiken, snarare än i samhället i stort. Genom regeringens förslag till mål framgår det tydligt att FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är en utgångspunkt. Respekt för olikheter och den mänskliga mångfalden i relation till personer med funktionsnedsättning finns angivet som en av de allmänna principerna i konventionens artikel 3. Dessa delar uttrycks således i de allmänna principerna och kommer därmed att kunna beaktas i tillämpningen av det nationella målet och i det funktionshinderspolitiska arbetet. Vi anser därför att bör godkänna vad regeringen föreslår om mål för funktionshinderspolitiken. Samlat helhetsgrepp om funktionshinderspolitiken, punkt 2 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2016/17:3751 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 2. Vi anser att regeringen i och med propositionen har tagit det första steget mot en ny, mer effektiv, systematisk och långsiktigt hållbar funktionshinderspolitik vad gäller såväl inriktning som genomförande och uppföljning. Vi konstaterar att regeringen i propositionen redovisar ett antal åtgärder som inom olika politikområden ska bidra till det nationella målet för funktionshinderspolitiken. Förutom åtgärder inom bl.a. transportområdet, samhällsplanering och it-politik läggs särskilt fokus på åtgärder inom områdena arbetsmarknad och utbildning, vilket vi välkomnar. Vi konstaterar även att regeringen presenterar en bredd av insatser och uppdrag som konkret ska bidra till kunskapsuppbyggnad och genomförande. Vi noterar särskilt att regeringen gör bedömningen att MFD bör få för genomförandet av funktionshinderspolitiken inom landsting och kommuner. Vidare välkomnar vi regeringens aviserade utredning om utformningen av ett stabilt och långsiktigt system för styrning och uppföljning av politikområdet. Sammantaget anser vi att det omfattande arbete som pågår på området ger goda förutsättningar för ökat genomslag för funktionshinderspolitiken och att aktörer i samhället med detta som grund kommer att kunna bidra till att skapa ett samhälle som möjliggör delaktighet för alla – oavsett funktionsförmåga. Med det anförda anser vi att det inte finns skäl för att nu göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan. Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3750 av och (båda C) och 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 89, 2017/18:1122 av (S), 2017/18:2188 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 112. En av huvudinriktningarna för funktionshinderspolitiken måste vara hur fler kan få möjlighet att få ett arbete och studera. Att fler personer med funktionsnedsättning liksom andra grupper i utanförskap kommer i arbete eller utbildning är en av de viktigaste frågorna för att få ett samhälle som håller ihop. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett nytt förslag till inriktning för genomförandet av funktionshinderspolitiken med mer konkreta skrivning-ar och där man tar ett helhetsgrepp på frågan om utanförskapet bland personer med funktionsnedsättning. Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 89, 2016/17:3750 av och (båda C), 2017/18:1122 av (S), 2017/18:2188 av (M) och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 112. Det har saknats ett genusperspektiv i funktionshinderspolitiken. I FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning erkänns vikten av särskilda åtgärder för kvinnor med funktionsnedsättning. Jag anser därför att ett feministiskt perspektiv och åtgärder för ökad jämställdhet bör vara en del av funktionshinderspolitiken. Jag anser även att det ska genomföras en fördjupad kartläggning som fokuserar på situationen för kvinnor med funktionsnedsättning. Funktionshinderspolitikens utformning, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 86, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 89 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 112 och 2015/16:748 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3750 av och (båda C), 2017/18:1122 av (S) och 2017/18:2188 av (M). Den kristdemokratiska politiken är förankrad i en människosyn som utgår från människans okränkbara värde och att alla människor är olika. Utifrån sina egna villkor ska alla ha rätt till full delaktighet i samhället, och personer med funktionsnedsättning ska ha likvärdiga levnadsförhållanden i förhållande till resten av befolkningen. Politiken ska fokusera på att förbättra tillgängligheten, utbildningsmöjligheterna och förankringen på arbetsmarknaden. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:946 av (S), 2016/17:1335 av (MP), 2017/18:223 av (L), 2017/18:2617 av och (båda S) och 2017/18:3015 av (MP) samt 2016/17:1612 av (S) och 2016/17:3018 av Per Lodenius och (båda C). Jag anser att bör anta FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning som svensk lag. Att anta konventionen som svensk lag innebär att konventionen kan åberopas av myndigheter och domstolar. Det är enligt min mening nödvändigt när det gäller beslut om individers rätt till samhällsservice som påverkar individens möjligheter att nyttja mänskliga rättigheter och att få fri tillgång till samhället. Insatser enligt LSS, punkt 6 (C, V, L, KD) av (KD), (C), (V) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3752 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2899 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2942 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkande 118. Vi anser att regeringen skyndsamt bör ge ett tilläggsdirektiv till som innebär att grundintentionen i lagen säkras och att besparingskraven dras tillbaka. Vidare behöver tryggheten säkras på kort sikt för dem som just nu nekats stöd och hjälp, och regeringen bör därför enligt vår mening skyndsamt lägga fram förslag om förtydliganden om rätten till personlig assistans. Avslutningsvis anser vi att regeringen även bör göra en översyn av de samhällsekonomiska konsekvenserna av beviljande eller nekande av insatser inom LSS. Grundläggande behov, punkt 8 (C, KD) av (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3750 av m.fl. (KD) yrkandena 115 och 116. Att utövande av föräldraskap inte räknas som grundläggande behov riskerar att medföra att en person måste avstå från att vara förälder eller fullt delaktig som förälder. Enligt vår mening är det inte heller rimligt att en person som har arbetsförmåga hindras från att arbeta på grund av avsaknad av personlig assistans eller annan insats inom lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, exempelvis ledsagning. Vi anser därför att regeringen bör ge ett tilläggsdirektiv till om att utreda förutsättningarna för att inkludera utövande av föräldraskap och arbete i de grundläggande behoven och om att inkludera utövande av arbete i de grundläggande behoven. Ersättning från kommunen, punkt 9 (SD, C) av Per Ramhorn (SD), (C) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 16 och 2017/18:3764 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1 och 2017/18:3206 av (M). När det gäller personer som har behov av assistans eller mindre är det kommunen som har ansvaret. har denna grupp inte samma valfrihet som de som får sin assistans från . Trots att möjligheten att välja en alternativ utförare finns är timersättningen ofta så lågt satt att den inte räcker till att anlita någon annan assistans än den som kommunen erbjuder. Vi anser därför att regeringen bör se över hur personer som är berättigade assistans ska få rättighet att välja utförare. Ersättningssystem, punkt 10 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 15. Vi anser att ersättningssystemet för assistans i kommunerna bör ses över så att det blir lika i hela landet. Daglig verksamhet, punkt 11 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD).