bet · H501KU18 · 2017-12-21 00:00:00 — I förarbetena anges att samtycke dock behöver lämnas på nytt vid ett eventuellt omval eftersom samtycket gäller i ett val (prop. 2013/14:48 s. 94). Bestämmelsen infördes i vallagen i samband med lagändringar 2015 och tillämpas första gången i samband med valet . Valsedlar och kuvert tillhandahålls av (6 kap. 6 § vallagen). Det finns valsedlar med parti- och valbeteckning (s.k. partivalsedlar), med parti- och valbeteckning samt uppgift om kandidater (s.k. namnvalsedlar) samt med enbart valbeteckning (s.k. blanka valsedlar) (6 kap. 1 § vallagen). Valsedlar och valkuvert ska finnas på alla röstmottagningsställen. Partier som vill att partivalsedlar ska distribueras till röstmottagningsställen måste dock begära detta senast den dag som bestämmer. Begäran lämnas till för riksdagsvalen och val till samt till för val till landsting och kommunfullmäktige. Namnvalsedlar får partierna själva lägga ut på röstmottagningsställena. (6 kap. 6 och 7 §§ vallagen.) I valförordningen finns bestämmelser om hur partierna beställer valsedlar samt om valsedlarnas utformning och innehåll. För val till riksdag, landsting och kommun beställer partierna valsedlar hos och för val till hos (6 § valförordningen). beslutar om sista dag för partierna att beställa valsedlar. Partierna kan via valdatasystem beställa valsedlar genom att där lägga in erforderliga uppgifter, exempelvis om kandidatlistor, och på så vis skapa och granska korrektur till valsedlarna. Här kan också förklaringsblanketter som ska undertecknas av kandidaterna skrivas ut. Ska partibeteckningen ha ett särskilt utseende eller typsnitt måste ett särskilt underlag skickas in. En beställning via internet ska dock kompletteras med en skriftlig beställning av partiet genom att en undertecknad beställningsblankett skickas in. Det går även att göra en helt beställning och för detta finns blanketter på . För de beställningarna kommer det dock vid respektive administration av beställningen ingå att lägga in alla uppgifter och skapa valsedlarna i valdatasystemet. När en beställning kommit in till eller görs vissa kontroller, exempelvis av kandidaters personuppgifter och förklaringar, innan den skickas till tryck. Röstning i vallokal och röstningslokal Det är kommunernas ansvar att ordna lokaler för röstmottagning (4 kap. 20 och 22 §§ vallagen). Röstmottagningsställen utgörs av vallokaler och röstningslokaler (9 kap. och 10 kap vallagen). I en vallokal kan väljarna rösta på valdagen medan det i en röstningslokal går såväl att förtidsrösta som att rösta under valdagen (7 kap. 1 § vallagen). Förtidsröstningen påbörjas tidigast före valdagen och pågår t.o.m. valdagen (10 kap. 2 § första stycket vallagen). För de väljare som befinner sig utomlands finns möjlighet att rösta på vissa svenska utlandsmyndigheter. bestämmer, efter samråd med , hos vilka utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler (4 kap. 25 § vallagen). För röstning vid utlandsmyndighet påbörjas röstningen tidigast före valdagen och får pågå så länge att de fönsterkuvert som har gjorts i ordning kan antas vara hos senast dagen före valdagen (10 kap. 2 § andra stycket vallagen). Varje kommun ska alltså se till att det finns lämpliga lokaler för röstmottagning. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. (4 kap. 20 § andra stycket vallagen.) I val som gäller hela landet ska kommunerna även se till att det finns röstningslokaler. Det ställs vissa krav på vallokaler och röstningslokaler bl.a. i fråga om lokalisering och tillgänglighet. (4 kap. 20 § första stycket samt 21 och 22 §§ vallagen.) Vid omval ska det i de kommuner som valet gäller finnas lämpliga röstningslokaler enligt samma krav som vid ett ordinarie val (4 kap. 23 § första stycket vallagen). Enligt andra och tredje styckena i samma paragraf ska det i övriga kommuner finnas minst en lämplig röstningslokal. Dessa kommuner ska senast efter beslut om omval meddela var och när röstning inom kommunen kan ske. Det är röstmottagarna som ansvarar för ordningen i vallokalerna och röstningslokalerna (8 kap. 4 § vallagen). Väljare som inte kan ta sig till ett röstmottagningsställe bl.a. på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder kan rösta genom bud (7 kap. 4 § vallagen). En budröst får göras i ordning tidigast före valdagen vid ordinarie val. Vid andra val får en budröst göras i ordning tidigast före valdagen. (7 kap. 6 §§ vallagen.) I 7 kap. 3 a § vallagen finns också bestämmelser om möjlighet att rösta genom ambulerande röstmottagare för väljare som på grund av sjukdom, funktionsnedsättning eller ålder inte kan ta sig till ett röstmottagningsställe. Väljare utomlands kan brevrösta, liksom de väljare som vistas ombord på ett fartyg i utrikes fart. Brevröster får göras i ordning tidigast före valdagen. Vid andra val än ordinarie val får brevröster dock göras i ordning först sedan det har beslutats vilken dag valet ska hållas. (7 kap. 11 och 12 §§ vallagen.) I 7 kap. 2 och 3 §§ vallagen regleras hur en väljare gör i ordning sin röst. Väljaren ska ta en valsedel och utan att vika den lägga den i ett valkuvert samt försluta kuvertet. Det ska vara en valsedel och ett kuvert för varje val som väljaren deltar i. Det föreskrivs dessutom särskilt att väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm och därefter lämna valkuverten till röstmottagarna. I 8 kap. 1 § vallagen stadgas att det ska finnas ett lämpligt antal avskilda platser (valskärmar) där väljarna kan rösta utan insyn. Vidare ska det enligt 8 kap. 2 § vallagen i anslutning till ett röstmottagningsställe finnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut. Om detta inte är möjligt får en sådan plats för valsedlarna ordnas inne i lokalen. Väljarna ska där ha tillgång till valsedlar dels med enbart valbeteckning och dels, för de partier som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet, med parti- och valbeteckning. För de partier som inte uppfyller det kravet ska det vid landstings- och kommunfullmäktigeval även finnas valsedlar med parti- och valbeteckning för de partier som redan är representerade där, när det gäller röstmottagningsställen inom det landsting eller den kommun där partiet är representerat. När det gäller val till ska det finnas valsedlar med parti- och valbeteckning för varje parti som vid något av de två senaste valen till har fått av rösterna i hela landet eller valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater om ett sådant parti deltar med endast en valsedel. Räkning av röster och valets avslutning Rösträkningen i vallokalerna ska påbörjas efter att röstningen avslutats på valdagen. När denna preliminära rösträkning i vallokalen avslutats ska valmaterialet lämnas till valnämnden. Bestämmelser om detta finns i 11 kap. vallagen. efter valdagen ska valnämnden sammanträda för att granska och räkna de förtidsröster som inte räknats i vallokalerna. Om det behövs får rösträkningen fortsätta . ska sedan lämna nämndens protokoll och visst valmaterial till som gör den slutliga rösträkningen. (12 och 13 kap. Det finns bestämmelser i 10 kap. 7 § och 12 kap. 8 § vallagen om säkerhet beträffande förvaring av valsedlar som tagits emot och övrigt valmaterial, i avvaktan på rösträkning eller för det fall röstmottagning eller rösträkning avbryts. Enligt 13 kap. 6 § vallagen ska vid den slutliga rösträkningen förklara valsedlar ogiltiga om valsedlar inte har förvarats på ett säkert sätt och det kan antas att det gjorts något obehörigt med dem. I 13 kap. 7 § vallagen anges ytterligare ogiltighetsgrunder bl.a. om en valsedel saknar eller har mer än en partibeteckning, om en valsedel har en partibeteckning för ett parti som inte anmält sitt deltagande i valet, om en valsedel har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt eller om det finns mer än en valsedel i ett valkuvert. Vidare ska ett kandidatnamn på en valsedel anses obefintligt bl.a. om kandidaten inte är valbar eller om kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen (13 kap. 8 § vallagen). underrättar därefter om resultatet av ett riksdagsval eller av ett val till . Valsedlarna ska förvaras och får öppnas endast om det ska göras en ny eller fortsatt rösträkning eller vid en utvärdering av valet (13 kap. 9 och 10 §§ vallagen). och fördelar mandaten till respektive landstings- och kommunfullmäktige mellan partierna samt utser ledamöter och ersättare enligt bestämmelserna i 14 kap. vallagen. Det kan inträffa att en kandidat blir vald i mer än en valkrets, eftersom inget hindrar att en kandidat ställer upp till val i flera valkretsar. Då måste det avgöras vilken valkrets som han eller hon ska företräda samt vem som ska tillträda det mandat som kandidaten inte tillträder. Detta regleras särskilt i 14 kap. 11 § vallagen och innebär att det sker en s.k. dubbelvalsavveckling. Huvudprincipen är att kandidaten tillträder det mandat för vilket det personliga röstetalet är störst. Ersättare för den som på detta sätt dubbelvalsavvecklats blir den som står på tur att bli vald i valkretsen. När mandaten har fördelats och ledamöter utsetts ska, när det gäller riksdagsval och val till , resultatet kungöras i Post- och (14 kap. 25 § vallagen). När det gäller landstings- och kommunalval kungörs resultatet genom att protokoll läggs fram för granskning (14 kap. 26 § vallagen). Därmed är valen avslutade. I valförordningen finns också bestämmelser om rösträkningen och mandatfördelningen av administrativ karaktär. Överklagande om val och prövningen av överklaganden Överklagande av beslut om att fastställa utgången av ett val Vissa bestämmelser om överklagande av val till finns i regeringsformen. I 3 kap. 12 § anges att sådant överklagande får ske hos . Vid överklagande har dock valda riksdagsledamöter kvar sitt uppdrag tills en eventuell ändring av valet har kungjorts. ledamöter väljs efter varje ordinarie val efter att valet har vunnit laga kraft. I 15 kap. vallagen ges närmare bestämmelser om överklagande. I 3 § anges vilka beslut som får överklagas, bl.a. eller beslut att fastställa utgången av ett val. Rätt att överklaga det beslutet har den som enligt röstlängden haft rösträtt vid valet, ett parti som deltagit i valet och en kandidat som inte har varit upptagen i röstlängden, när det gäller frågan om förordnande av honom eller henne som ledamot, efterträdare eller ersättare (15 kap. 4 § vallagen). ska möjligt efter att tiden för överklagande har gått ut kungöra samtliga överklaganden. Kungörelsen ska föras in i Post- och (PoIT) om överklagandet gäller eller . Om överklagandet gäller landstings- eller kommunfullmäktige ska kungörelsen föras in i ortstidning inom respektive kommunen (15 kap. 8 § vallagen). Ett överklagande av ett beslut om att fastställa utgången av ett val ska lämnas in till den beslutande myndigheten (15 kap. 5 § vallagen). Överklagandet ska lämnas in tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades (15 kap. 6 § första stycket 5 vallagen). Den beslutande myndigheten ska möjligt efter att tiden för överklagande gått ut kungöra samtliga överklaganden och lämna dem till (15 kap. 8 § första stycket vallagen). Det är dock som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid (15 kap. 6 § andra stycket vallagen.) Den som vill yttra sig över överklagandena har möjlighet att göra det som anges i kungörelsen (15 kap. 8 § tredje stycket vallagen). Av den proposition som föregick vallag framgår att det i stort sett aldrig kommer in några yttranden. Då ansågs det dock att reglerna borde finnas kvar med hänsyn till att ett överklagande av ett val kan ses som en form av medborgartalan (prop. 1996/97:70 s. 237). Vidare ska beslutsmyndigheten skyndsamt yttra sig över överklagandena till (15 kap. 9 § vallagen). Vid prövningen har möjlighet att hämta in upplysningar från myndigheter och andra som har hjälpt till vid valet. Nämnden kan även förordna om vittnesförhör. (15 kap. 12 § vallagen.) Enligt 15 kap. 13 § vallagen ska upphäva ett val i den omfattning som det behövs och förordna om omval i den berörda valkretsen om det vid förberedande och genomförande av valet har förekommit avvikelse från föreskriven ordning eller om någon har hindrat röstningen, förvanskat lämnade röster eller otillbörligen verkat vid valet på något annat sätt. En förnyad sammanräkning kan göras i stället, eller någon annan sådan mindre ingripande åtgärd, om rättelse kan åstadkommas på detta sätt. Beslut om omval eller rättelse förutsätter att det med fog kan antas att vad som förekommit har inverkat på valutgången. Enligt förarbetsuttalanden krävs åtminstone en viss positiv sannolikhet för att ett påvisat fel har inverkat på valutgången för att felet ska leda till omval (se prop. 1974:35 s. 82). Enligt äldre bestämmelser om upphävande av val skulle förordna om ofördröjligt företagande av nytt val och då gällde vad som om allmänt val var föreskrivet. Bestämmelser om detta fanns endast i fråga om kommunalval (56 § andra och tredje styckena, vallag ) men detta antogs gälla även för riksdagsval (se . , Valrätt, 1950, s. 132). Ett omval till eller avser endast det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den berörda valkretsen vid det upphävda valet enligt 15 kap. 13 § fjärde stycket vallagen. Här kan särskilt nämnas att det numera i valkretsindelade kommuner också införts utjämningsmandat. I syfte att möjliggöra snabbare omval bör enligt regeringen så långt som möjligt samma förutsättningar vid omvalet gälla som vid det ordinarie valet. Vidare bör omval genomföras inom så som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Vallagens förfaranderegler innebär, enligt regeringen, att det ställs stora krav på valadministrationen under förberedelserna av ett val. Visserligen är många av de tidsfrister som gäller i ett omval kortare än i ordinarie val. Men de krav som avser t.ex. utsändning av utlandsröstkort och de krav som ställs på administration i samband med anmälan av kandidater och framtagande av valmaterial medför ändå att den tidpunkt då ett omval kan hållas enligt gällande ordning inte kan bestämmas till som ligger helt nära tidpunkten för omvalsbeslutet. De förutsättningar som gäller för partierna vid registrering av en partibeteckning och anmälan av kandidater medför också att det, enligt gällande ordning, finns behov av ganska omfattande förberedelser även från partiernas sida inför ett omval. Regeringen menar att förutsättningarna vid ett eventuellt omval aldrig kan bli helt desamma som vid det val omvalet avser. Det kommer t.ex. alltid att ha förflutit mellan valet och omvalet. Under den tiden kan nya politiska frågor ha aktualiserats. Omvalet kan komma att avse t.ex. endast en av flera valkretsar i ett valområde. Ett antal av partiernas kandidater kan ha hunnit bli utsedda till ordinarie ledamöter i en valkrets som inte omfattas av omvalet. Valdeltagandet i omvalet kan också påverkas bl.a. av att den politiska dagordningen förändrats eller att omvalet inte hålls i samband med t.ex. val till . Dessa är exempel på sådana omständigheter som inte går att påverka. Andra omständigheter kan gå att påverka i syfte att förbättra förutsättningarna att snabbt genomföra omval. Regeringen delar utredningens (SOU 2016:71) uppfattning att det är av stor betydelse att ett eventuellt omval kan hållas så nära inpå det ordinarie valet som möjligt. På så vis kan bl.a. de tänkbara effekterna av att de politiska frågorna i samhället varierar i viss mån begränsas. Ju snabbare ett omval kan hållas, desto mindre hinner också väljarunderlaget normalt sett förändras mellan valen. Ett snabbt omval kan i de flesta fall också antas vara av stor betydelse för att undanröja den osäkerhet som råder i en beslutande församling till följd av att valet behöver tas om i hela eller delar av valområdet. Med denna utgångspunkt instämmer regeringen i utredningens bedömning att förutsättningarna vid ett omval bör – så långt det är praktiskt möjligt – vara desamma som i det ordinarie valet. Mot bakgrund av det övergripande syftet – att möjliggöra snabbare omval – konstaterar regeringen att det främst handlar om att överväga korrigeringar som kan bidra till att tidsåtgången för förberedelser blir mindre, utan att de grundläggande principer som valsystemet bygger på påverkas. I propositionen föreslås att det inte bör införas särskilda bestämmelser om röstlängd vid omval. Av den nuvarande regleringen i regeringsformen och kommunallagen framgår inte uttryckligen vad som gäller i fråga om rösträtten för personer som uppnår myndighetsåldern i tiden mellan ett ordinarie val och ett omval. Med hänsyn bl.a. till de förarbetsuttalanden som har gjorts delar regeringen utredningens uppfattning att dessa personers rösträtt i en omvalssituation dock får anses följa av nuvarande ordning (prop. 162–164 och 247, jfr prop. 2009/10:80 s. 258). Regeringen konstaterar att rättsläget också har uppfattats så . Som framgår ovan upprättar t.ex. inför varje val en röstlängd för varje valdistrikt (5 kap. 1 § vallagen). Utredningen har inte haft i uppdrag att överväga förändringar i valsystemet som påverkar de grundläggande principer som systemet bygger på. En utgångspunkt har därför bl.a. varit att uppdraget inte förutsatt att utredningen skulle lämna förslag till grundlagsändringar. Det övergripande syftet med att utreda förutsättningarna för omval har i stället varit att skapa förbättrade möjligheter att genomföra ett omval snabbare än vad som är möjligt enligt dagens ordning (jfr bet. 2012/13:KU13 s. 10–11 och 52). Regeringen delar utredningens uppfattning att en förändring av villkoren för att tas upp i röstlängd vid ett omval ställer krav på överväganden som rör inte endast röstlängdsbestämmelserna i vallagen utan även grundläggande bestämmelser om rösträtt i såväl regeringsformen som kommunallagen. En förändring av den ordning som gäller för rösträtten medför således en konfliktyta mot vad som får anses följa av grundlagsbestämmelser. Detta innebär att systemet inte låter sig justeras i det här avseendet enbart med stöd av överväganden i förhållande till vallagens röstlängdsbestämmelser. En konsekvens av nuvarande ordning med upprättande av ny röstlängd vid omval kan bli t.ex. att en person som har flyttat i tiden mellan ordinarie val och omval inte får rösta vare sig i det ordinarie valet (på grund av att det beslutats om omval och den avlagda rösten därmed betraktas som obefintlig) eller i omvalet (på grund av att personen flyttat från omvalsområdet), detta trots att den svenska folkstyrelsen bygger på bl.a. lika rösträtt (1 kap. 1 § andra stycket regeringsformen). Regeringen konstaterar att denna konsekvens följer av den etablerade ordningen att ett eventuellt omval ska anordnas med tillämpning av de allmänna bestämmelserna om val, varvid hänsyn ska tas till ändringar i rösträttsvillkoren som inträder senast på valdagen. Enligt regeringens uppfattning måste dessa konsekvenser ha varit förutsedda när regleringen infördes och bedömningen ha gjorts att en sådan ordning inte kan anses strida mot principerna för demokratiska val. Regeringen menar vidare att tiden för att ta fram nya röstlängder inte är något som har stor betydelse för hur själva omvalet tar. Vid ett eventuellt omval kommer, under alla förhållanden, nya röstlängder att behöva framställas och distribueras. Den tid det tar att beställa kompletteringar av data från för att ta fram nya röstlängder måste, enligt regeringen, antas vara försumbar i detta sammanhang. I propositionen för regeringen också fram att det inte kan uteslutas att en ändrad ordning i fråga om förutsättningarna för rösträtt kan föra med sig konsekvenser som är negativa för valdeltagandet, såsom att personer som har flyttat till omvalsområdet kan ha ett större intresse av att rösta än de som har flyttat därifrån och att det är antagligt att unga personer är en grupp som flyttar oftare än andra. Regeringen konstaterar vidare att det är angeläget att unga personer är delaktiga i det politiska livet; en grupp av unga vuxna, som i och för sig uppfyller rösträttsvillkoren enligt regeringsformen skulle med en oförändrad röstlängd uteslutas från att rösta i ett omval. Mot bakgrund av de skäl som redovisats ovan instämmer regeringen i utredningens bedömning och anser att några särskilda bestämmelser om röstlängd inte bör införas i fråga om omval. Anmälan av parti vid omval Regeringen föreslår att till ett omval får endast de partibeteckningar användas som användes i det val som omvalet avser. Ett parti kan inte göra en särskild anmälan om deltagande i ett omval. Regeringen följer således utredningens förslag att inga nya partier ska kunna anmälas till omvalet. I praktiken innebär utredningens förslag att fristen för att anmäla partiers deltagande i ett omval sammanfaller med fristen för anmälan om deltagande i det ordinarie valet, dvs. anmälan ska göras senast före valdagen i det ordinarie valet. Regeringen anför att förslaget sammanfaller med utredningens bakomliggande syften – att omval ska kunna genomföras så snabbt och effektivt som möjligt, samt att omval i största möjliga utsträckning ska hållas under samma förutsättningar som det ordinarie valet. Dessa syften kan uppnås genom att de åtgärder som föreslås kan förväntas minska administrationen kring genomförandet av ett omval eftersom t.ex. anmälnings- och registreringsförfarandet skulle utgå ur processen för , liksom den därtill hörande förväxlingsprövningen. De invändningar som kan riktas mot ett sådant system rör bl.a. frågor om den fria nomineringsrätten. Det gäller bl.a. möjligheterna att bilda ett parti i ett sent skede. Regeringen framhåller att sådana begränsningar redan införts med krav på obligatorisk förtidsanmälan av partier senast före valdagen vid ordinarie val, vilket motiverats bl.a. av intresset att väljare ska få bättre förutsättningar att göra ett rationellt partival. betonades att en ordning med förhandsanmälan inte fick leda till några praktiskt betydelsefulla inskränkningar i väljarnas möjlighet att även före ett val bilda ett parti och ställa upp i valet. I förarbetena framhölls även att valresultatet endast bör kunna påverkas av röster på partier som eftersträvar representation i den församling valet avser (SOU 2012:94 s. 135–146 och prop. 2013/14:48 s. 57). Vidare framhåller regeringen att ett eventuellt omval är en undantagssituation. Omvalet avser som regel endast en mindre och tydligt avgränsad del i det ordinarie valet. Att låsa möjligheterna för nya anmälningar av partier till omvalet skulle förenkla och tydliggöra processen i flera avseenden. I det oönskade läge som ett omval innebär handlar det om att hitta de bästa förutsättningarna för att omvalet ska anordnas så snart som det är praktiskt möjligt och lämpligt. Slutligen anser regeringen inte att det bör finnas en möjlighet för att bevilja undantag från de begränsningar som utredningen föreslår i fråga om anmälan av nya partier och nya kandidatnomineringar, t.ex. om omvalet orsakats av att fel har förekommit i samband med partiregistrering, kandidatgodkännande eller framställning av valsedlar. Regeringen anser inte att det i detta lagstiftningsärende framkommit tillräckligt tungt vägande skäl för att i en omvalssituation medge undantag från den ordning som gäller för det ordinarie valet. Regeringen ser därför inte skäl att föreslå någon särskild reglering i frågan. Anmälan av kandidater vid omval Regeringen föreslår att ett partis anmälan av kandidater för ett visst val som utgångspunkt ska gälla även för ett omval i det valet. En kandidats samtycke till anmälan ska gälla även för ett omval i det valet. Ett parti får dock för ett omval ändra en anmälan av kandidater. Nya samtycken ska endast lämnas från nya kandidater. Regeringen anser att en ändring i nuvarande ordning som innebär att partierna inte ges möjlighet att anmäla nya kandidater till ett omval kan förefalla vara en ingripande begränsning i resterna av den fria nomineringsrätten och få till följd att det traditionella sambandet mellan rösträtten och valbarheten bryts.