bet · H401SfU16 · 2017-04-20 00:00:00 — betänkande 2016/17:SfU16 Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om anhöriginvandring. Yrkandena rör bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning, uppehållstillstånd för nära anhöriga utöver kärnfamiljen samt försörjningskrav vid anhöriginvandring. I betänkandet finns sju reservationer (M, SD, C, V, KD). 25 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Anhöriginvandring, punkt 1 (SD) ......................................................... Anhöriginvandring, punkt 1 (C) ........................................................... Anhöriginvandring, punkt 1 (V) ........................................................... Försörjningskrav, punkt 2 (M, SD)....................................................... Uppskjuten invandringsprövning, punkt 3 (C) ..................................... Uppskjuten invandringsprövning, punkt 3 (V) ..................................... Uppskjuten invandringsprövning, punkt 3 (KD) .................................. Anhöriginvandring, punkt 1 (L) ................................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkandena 14, 16 och 17, 2016/17:1317 av och (båda MP), 2016/17:1430 av och (båda C) yrkande 1, 2016/17:1748 av m.fl. (SD), 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 22, 2016/17:2372 av och (båda SD) yrkande 7, 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 46, 2016/17:2974 av m.fl. (C) yrkandena 12, 13 och 16, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 44 och 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkandena 45–47. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) avslår motionerna 2016/17:1792 av (M) och 2016/17:3371 av m.fl. (M) yrkande 3. Reservation 4 (M, SD) 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkande 18, 2016/17:1440 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2974 av m.fl. (C) yrkande 15, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 39 och 45 samt 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 30. Reservation 5 (C) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), Cederbratt (M), (S), (SD), (M), (S), (C), (M), (S), (KD), (S), (S), (M), (V), (SD), Venegas (MP) och (L). I detta betänkande behandlar utskottet ett flertal motionsyrkanden om anhöriginvandring från allmänna motionstiden /17. Betänkandet behandlar frågor om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning, uppehållstillstånd för nära anhöriga utöver kärnfamiljen samt försörjningskrav vid anhöriginvandring. En redovisning av de behandlade motionerna finns i bilagan. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. uppehållstillstånd för make och sambo, uppskjuten invandringsprövning, uppehållstillstånd för nära anhöriga utöver kärnfamiljen samt försörjningskrav vid anhöriginvandring. Jämför reservation 1 (SD), 2 (C), 3 (V), 4 (M, SD), 5 (C), 6 (V) och 7 (KD) samt det särskilda yttrandet (L). Uppehållstillstånd kan under vissa förutsättningar beviljas en utlänning som är anhörig till en person som är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Enligt 5 kap. 18 § första stycket utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, ska en utlänning som vill ha uppehållstillstånd ha ansökt om och beviljats tillståndet före inresan i . I bestämmelsens andra stycke anges att undantag från huvudregeln i första stycket kan göras bl.a. när utlänningen har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där samt när det finns synnerliga skäl. I 4 kap. 20 § utlänningsförordningen (2006:97), förkortad UtlF, anges att en ansökan om uppehållstillstånd av en utlänning som inte befinner sig i ska ges in till och utredas av en svensk beskickning eller ett svenskt konsulat i hemlandet eller i det land där utlänningen annars är stadigvarande bosatt. Bestämmelser om uppehållstillstånd för anhöriga finns i utlänningslagen och i lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , i fortsättningen kallad den tillfälliga lagen. Den tillfälliga lagen trädde i kraft och kommer som längst att gälla till och med . Enligt 5 kap. 3 § första stycket 1 UtlL ska uppehållstillstånd ges till en utlänning som är make eller sambo till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Är någon part under får uppehållstillstånd vägras (5 kap. 17 a § andra stycket 3 UtlL). I 5 kap. 3 a § första stycket 1 UtlL anges att uppehållstillstånd får ges till en utlänning som har för avsikt att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande med en person som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om förhållandet framstår som seriöst och inte särskilda skäl talar mot att tillstånd ges. Enligt 1 kap. 8 a § första stycket lagen (1904:26 ) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap erkänns inte ett äktenskap i som har ingåtts enligt utländsk lag, bl.a. om det för äktenskapets ingående skulle ha funnits hinder mot det enligt svensk lag och minst en av parterna då var svensk medborgare eller hade hemvist i eller om det är sannolikt att äktenskapet har ingåtts under tvång. Enligt 2 kap. 1 § (1987:230) får den som är inte ingå äktenskap. Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt i eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som fanns redan i hemlandet (5 kap. 3 a § första stycket 2 UtlL). När det finns synnerliga skäl får enligt 5 kap. 3 a § tredje stycket 2 UtlL uppehållstillstånd beviljas en utlänning som är anhörig till en utlänning som är flykting eller annan skyddsbehövande. Vidare får, när synnerliga skäl föreligger och enligt tredje stycket 3 nämnda lagrum, uppehållstillstånd beviljas en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till . Enligt 5 § den tillfälliga lagen ska uppehållstillstånd som beviljas en flykting eller en alternativt skyddsbehövande vara tidsbegränsat. Make, sambo och barn till en utlänning med ett sådant uppehållstillstånd ska beviljas uppehållstillstånd om utlänningen är flykting och bedöms ha välgrundade utsikter att beviljas permanent uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd får vägras om någon av makarna eller samborna är . Uppehållstillstånd i andra fall ska i princip inte beviljas om anknytningspersonen är flykting med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Om den person som utlänningen åberopar anknytning till är alternativt skyddsbehövande med tidsbegränsat uppehållstillstånd kan i princip uppehållstillstånd inte beviljas en anhörig till den personen. Enligt 5 kap 3 b § UtlL får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person enligt 3 eller 3 a § beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknytning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Undantag finns som innebär att kraven inte gäller om anknytningspersonen är ett barn, sökanden är ett barn som åberopar anknytning till förälder, barnets andra förälder ansöker om uppehållstillstånd tillsammans med barnet, anknytningspersonen är medborgare i , annan EES-stat eller , anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som, eller senare förklarats vara, flykting eller alternativt skyddsbehövande eller har tagits emot genom vidarebosättning, anknytningspersonen har permanent uppehållstillstånd i och har vistats här med uppehållstillstånd för bosättning eller om det finns särskilda skäl. Utlänningslagens försörjningskrav har ändrats genom 9 § den tillfälliga Enligt den bestämmelsen får uppehållstillstånd beviljas endast om anknytningspersonen kan försörja sig och utlänningen samt har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Detta gäller dock inte vid prövning av en ansökan om fortsatt uppehållstillstånd. om anknytningspersonen är ett barn. Om anknytningspersonen är flykting eller alternativt skyddsbehövande gäller kravet enligt den tillfälliga lagen endast om ansökan om uppehållstillstånd görs senare än efter att anknytningspersonen har beviljats uppehållstillstånd som flykting eller alternativt skyddsbehövande eller har förklarats vara sådan, familjeåterförening är möjlig i ett land utanför EU som familjen har en särskild anknytning till eller om utlänningen och anknytningspersonen inte har sammanbott utomlands och det inte heller på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Uppehållstillstånd som beviljas makar, sambor och blivande makar och sambor ska vara tidsbegränsade vid första beslutstillfället, såvida inte utlän- ningen sammanbott utomlands med sin make eller sambo eller det på annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat (5 kap. 8 § Fortsatt uppehållstillstånd får beviljas endast om förhållandet består, och för permanent uppehållstillstånd förutsätts att utlänningen har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd eller att det finns särskilda skäl (5 kap. 16 § första och andra styckena UtlL). Har ett förhållande upphört får uppehållstillstånd ändå ges om utlänningen har särskild anknytning till , förhållandet har upphört främst på grund av att utlänningen, eller utlänningens barn, i förhållandet har utsatts för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid eller om andra starka skäl talar för att utlänningen ska ges fortsatt uppehållstillstånd (5 kap. 16 § tredje stycket UtlL). Vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd på grund av en nyetablerad relation när parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska det särskilt beaktas om utlänningen eller utlänningens barn kan antas bli utsatt för våld eller för annan allvarlig kränkning av sin frihet eller frid om uppehållstillstånd skulle beviljas. Om en sådan risk finns utgör den särskilda skäl mot att bevilja uppehållstillstånd (5 kap. 17 § UtlL). Enligt 2 kap. 1 § (1962:700) döms för brott som begåtts här i riket efter svensk lag och vid svensk domstol. Enligt 2 kap. 4 § anses brott begånget där den brottsliga handlingen företogs. I kommittémotion 2016/17:2974 av m.fl. (C) begärs i yrkande 12 ett tillkännagivande om att reformera systemet för anhöriginvandring i mer generös riktning i linje med överenskommelsen . Motionärerna anför att anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till och att familjer som splittrats måste kunna återförenas. Regeringens politik har begränsat anhöriginvandringen. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att handläggning av familjeåterföreningsärenden ska prioriteras högt. är handläggningstiden för lång. Det finns flera exempel på att man inte har kunnat vänta utan i stället har tagit sina sista pengar för att betala människosmugglare och riskera livet. Återförening av anhöriga måste genomföras skyndsamt. I yrkande 16 begär motionärerna ett tillkännagivande om att en ansökan om uppehållstillstånd som anhörig ska kunna lämnas in från . m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:3037 yrkande 44 ett tillkännagivande om att öppna upp för anhöriginvandring. Begränsningar av möjligheterna till familjeåterförening kan få särskilt negativa följder för asylsökande kvinnor och barn. måste enligt motionärerna fullgöra sina skyldigheter enligt internationell rätt och ha ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Även i motion 2016/17:1430 av och (båda C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att öppna upp för familjeåterförening så att fler kvinnor och barn kan återförenas med sina familjer i . Flyktingströmmarna har varit av tidigare icke skådat slag. ger sig mannen av först. Flykten är svårare för kvinnor och barn, som är extra utsatta. När möjligheterna till familjeåterförening stängdes innebar det att kvinnor och barn blev tvungna att ge sig ut på farliga flyktvägar. I kommittémotion 2016/17:1200 av m.fl. (V) begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rätten till familjeåterförening kan stärkas. Motionärerna anger att anhöriginvandring är en av få lagliga vägar till och att den vägen har begränsats avsevärt genom den tillfälliga lagen. Om fler familjer på flykt tillåts återförenas skulle många slippa den livsfarliga vägen över . Syrier skulle kunna ges rätt att ansöka vid ambassader de kan ta sig till eller ansöka elektroniskt. och (båda MP) begär i motion 2016/17:1317 ett tillkännagivande om att förenkla för familjeåterförening. Många människor är på flykt och familjer splittras. Lagliga vägar för asylsökande saknas, och delar av familjen kan ansluta via familjeåterförening först efter en lång process. Enligt motionärerna bör de praktiska svårigheter som föreligger rättas till, och asylansökan och ansökan om familjeåterförening bör kunna lämnas in och behandlas parallellt. Uppehållstillstånd för make och sambo m.fl. (SD) begär i partimotion 2016/17:3409 yrkande 45 ett tillkännagivande om krav för att bevilja uppehållstillstånd för anhöriga. Enligt motionärerna medför dagens generösa regler problem – anhöriginvandrare hamnar i utanförskap och äktenskap används som väg in i landet med beroendeställning som följd. Motionärerna anser att krav bör ställas motsvarande dem som ställs i : en 24-årsregel för att äktenskap ska kunna åberopas som grund för uppehållstillstånd, ordnad försörjning, bostad och sjukförsäkring, den härboende ska inte ha mottagit försörjningsstöd före ansökan, anknytningspersonen får inte vara dömd för vissa brott, parets största anknytning ska vara till och anpassningsförklaring ska lämnas. I yrkande 46 begärs ett tillkännagivande om återkallelse av uppehållstillstånd för anhöriginvandrare. Motionärerna anger att kraven för anhöriginvandring ska fortsätta att vara uppfyllda till dess att svenskt medborgarskap beviljas. I annat fall ska uppehållstillståndet återkallas. I yrkande 47 begärs ett tillkännagivande om att ålägga att genomföra oanmälda hembesök i fråga om anhöriginvandring för att beivra skenäktenskap och upptäcka andra missförhållanden. I partimotion 2016/17:1769 av m.fl. (SD) begärs i yrkande 22 ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel för att motverka tvångsäktenskap. Också i kommittémotion 2016/17:2372 av och (båda SD) yrkande 7, i kommittémotion 2016/17:2506 av m.fl. (SD) yrkande 46 och i motion 2016/17:1748 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att införa en 24-årsregel enligt dansk modell. I kommittémotion 2016/17:1200 av m.fl. (V) begärs i yrkande 16 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag om att ta bort 18-årsregeln i utlänningslagen. Relationen mellan föräldrar och barn är för de flesta livslång, och det är orimligt att kräva att den ska avslutas för att barnet fyllt . I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett förslag om att återinföra sista-länken-bestämmelsen i utlänningslagen. Bestämmelsen innebar att om en enda familjemedlem fanns kvar i hemlandet, kunde den personen få uppehållstillstånd i för att leva med familjen här. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:2974 yrkande 15 ett tillkännagivande om att se över tvåårsregeln vid anhöriginvandring. Regeln bör tas bort eftersom den leder till att kvinnor i vissa fall pressas till att stanna kvar i en relation där våld förekommer. I kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) begärs i yrkande 39 ett tillkännagivande om att nolltolerans mot våld i nära relationer – där ofta kvinnor är offer – ska gälla alla som bor i , även personer i anknytningsrelationer med tidsbegränsat uppehållstillstånd. I teorin finns nolltolerans mot våld mot svenska kvinnor och kvinnor med permanent uppehållstillstånd. En annan standard gäller för kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd. Nolltolerans ska gälla även för dem. I yrkande 45 begär motionärerna ett tillkännagivande om att förändra tvåårsregeln så att kvinnor som behandlas illa i ett förhållande ska kunna lämna förhållandet utan att riskera att förlora sitt uppehållstillstånd. Den s.k. tvåårsregeln pressar många kvinnor att stanna kvar i en relation där misshandel förekommer. Enligt utlänningslagen måste kvinnan bevisa att upprepat och grovt våld har förekommit för att få stanna kvar i när förhållandet brutits på grund av våld. I motion 2016/17:1440 av (C) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att i register även föra in anknytningspersonens namn för att lättare kunna upptäcka fall av serieimporterande män som våldför sig mot anknytningskvinnor. Omfattande våld förekommer mot utländska kvinnor som kommer till på grund av anknytning och som har tidsbegränsat uppehållstillstånd. Detta får inte fortsätta i tysthet. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för bättre samordning mellan ansvariga myndigheter. Ett aktivt samarbete mellan länsstyrelser, , kommuner, landsting och kvinnojourer kan leda till att nolltolerans mot våld mot kvinnor omfattar alla kvinnor i . m.fl. (V) begär i kommittémotion 2016/17:1200 yrkande 18 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag till ändring av bestämmelserna om anhöriginvandring, både i den tillfälliga lagen och i utlänningslagen. Den nuvarande bestämmelsen till skydd för kvinnor och tillämpningen av den har misslyckats. Den tillfälliga lagen innebär enligt motionärerna att relationen måste bestå för att anhöriginvandraren ska få förlängt uppehållstillstånd. Den person som misshandlas av sin partner kan stå inför valet att skickas tillbaka till landet han eller hon flytt från eller leva med misshandel . I kommittémotion 2016/17:3302 av m.fl. (KD) begärs i yrkande 30 ett tillkännagivande om kvinnor som kränks eller riskerar att kränkas för tvåårsregeln. För att kunna utreda om det finns skäl att misstänka att referenspersonen kan komma att förgripa sig på den som söker uppehållstillstånd ska det göras en kontroll mot brotts- och folkbokföringsregistren samt register, och sökanden ska informeras om eventuell förekomst i brottsregistret. Information ska också lämnas om rättigheter, möjlighet till skydd och tvåårsregeln. I partimotion 2016/17:3371 av m.fl. (M) begärs i yrkande 3 ett tillkännagivande om en permanent skärpning av försörjningskravet i migrationslagstiftningen, i enlighet med vad som gäller enligt den tillfälliga lagen. har 240 000 människor sökt asyl i , och det råder nu brist på allt från bostäder och skolplatser till lärare och social- Integrationsproblemen är stora. 300 000 ansökningar om anhöriginvandring. (M) begär i motion 2016/17:1792 ett tillkännagivande om att försörjningskravet för anhöriginvandring ska omfatta samtliga svenska medborgare och de som har uppehållsrätt i . utlänningslagen institutionaliserar utanförskap på grund av att incitamenten för att komma i arbete är svaga. Det skapas även en humanitär orättvisa när den som har en närstående i får förtur att komma hit. sökte mer än 160 000 människor asyl i , som tog emot en oproportionerligt stor andel av asylsökandena som kom till EU. För att förmå andra EU-länder att ta ett större ansvar för flyktingmottagandet ändrades reglerna om uppehållstillstånd genom den tillfälliga lagen (prop. 2015/16:174, bet. 2015/16:SfU16, rskr. 2015/16:303) som regeringen arbetade för att höja kapaciteten i mottagandet och förbättra etableringen. Antalet asylsökande som söker sig till har minskat sedan lagen trädde i kraft. Detta beror sannolikt på andra faktorer, såsom gräns- och id-kontroller och situationen i omvärlden, men det tillfälliga asylregelverket kan också ha påverkat. Den tillfälliga lagen gäller t.o.m. . När lagen varit i kraft , , kommer regeringen att bedöma om lagen behöver gälla även av giltighetstiden. Utskottet konstaterar att situationen i mottagandet är under kontroll, även om det fortfarande finns utmaningar. Mot den bakgrunden är det utskottets mening att de rådande, mer strikta bestämmelserna om anhöriginvandring i den tillfälliga lagen och reglerna om anhöriginvandring i utlänningslagen inte nu bör ändras i mer generös riktning. Utskottet ser dock inte heller något behov av och anser det heller inte lämpligt att ytterligare skärpa reglerna eller att nu ska göra ett tillkännagivande till regeringen om att reglerna ska införas permanent. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna 2016/17:1200 (V) yrkandena 14, 16 och 17, 2016/17:1317 (MP), 2016/17:1430 (C) yrkande 1, 2016/17:1748 (SD), 2016/17:1769 (SD) yrkande 22, 2016/17:2372 (SD) yrkande 7, 2016/17:2506 (SD) yrkande 46, 2016/17:2974 (C) yrkandena 12, 13 och 16, 2016/17:3037 (C) yrkande 44 och 2016/17:3409 (SD) yrkandena 45–47. Försörjningskravet vid anhöriginvandring skärptes genom den tillfälliga lagen. Bland annat är det nu inte tillräckligt att anknytningspersonen kan försörja sig själv, utan han eller hon måste även kunna försörja den som söker uppehållstillstånd. Vidare omfattas nu även bl.a. anknytningspersoner som är svenska medborgare. Försörjningskravet har skärpts, och utskottet anser inte att nu bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att det skärpta kravet ska permanentas. Motionerna 2016/17:1792 (M) och 2016/17:3371 (M) yrkande 3 avstyrks därför. När uppehållstillstånd beviljas på grund av ett förhållande ska tillståndet vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället, om inte makarna eller samborna har sammanbott utomlands eller det på något annat sätt står klart att förhållandet är väl etablerat. Vid prövningen av uppehållstillstånd när parterna har för avsikt att gifta sig eller flytta ihop ska det också särskilt beaktas om det finns risk för att utlänningen eller utlänningens barn skulle kunna bli utsatt för våld och kränkning i förhållandet och om det därför kan finnas skäl att avslå en ansökan. Utskottet konstaterar att i dessa fall utreder anknytningspersonens tidigare äktenskap eller samboförhållanden och om han eller hon har dömts för brott. För vissa typer av brottslighet, t.ex. våldsbrott mot närstående, kvinnofridskränkning, sexualbrott och barnpornografibrott, görs en slagning i polisens misstanke- och belastningsregister. I betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) konstaterades att ett skäl för den s.k. tvåårsregeln är att den medger en generös tillståndsprövning vid det första beslutstillfället och att ytterligare prövning av förhållandets seriositet kan göras . Utredningen ansåg dock att det vore bättre om tyngdpunkten i seriositetsprövningen i stället lades vid det första prövningstillfället. Utredningen ansåg bl.a. att kontrollen av anknytningspersonen borde skärpas och att informationsinsatser borde göras, men att lagstiftningens utformning borde utredas vidare. När ett förhållande legat till grund för ett tidsbegränsat uppehållstillstånd får som huvudregel fortsatt tillstånd ges endast om förhållandet består. Om det görs sannolikt att förhållandet brutits på grund av våld eller kränkning kan dock fortsatt uppehållstillstånd ges av den anledningen. En kartläggning av bestämmelsen har gjorts i departementspromemorian Fortsatt uppehållstillstånd vid brusten anknytning på grund av våld eller allvarlig kränkning – En kartläggning av tillämpningen (Ds 2014:38). Kartläggningen visar att bestämmelsen prövades i mellan 47 och 80 ärenden – 2013. Andelen bifallsbeslut enligt bestämmelsen eller annan bestämmelse uppgick till 2013, 2012, 2010. I regeringens skrivelse 2015/16:75 anges att rapporterar statistik över tillämpningen av bestämmelsen om fortsatt uppehållstillstånd. Enligt statistik beviljas fortsatt uppehållstillstånd i en majoritet av de ärenden där bestämmelsen åberopas.