bet · H401KU15 · 2017-04-24 00:00:00 — Med skada menas ekonomisk skada, och med enskild både fysiska och juridiska personer (prop. 1979/80:2 del A s. 79 ff. och 225 f.). Av förarbeten och praxis får anses framgå att begreppet affärs- eller driftförhållanden har en vidsträckt betydelse och i praktiken täcker det som ligger inom ramen för en affärsverksamhet (se HFD 2015 ref. 11). En affärsverksamhet kan föreligga även om verksamheten har begränsad omfattning och det inte finns något egentligt vinstsyfte. I RÅ 1996 ref. 79 uttalades att uppgift om att ett aktiebolag erhållit rekryteringsstöd, lönebidrag m.m. var att betrakta som uppgift i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder och ansågs därmed kunna omfattas av bestämmelsen som finns i 28 kap. 12 § OSL. I HFD 2015 ref. 11 ansåg () att detsamma bör gälla i fråga om uppgift om anordnare av sysselsättning inom jobb- och utvecklingsgarantins fas tre. I RÅ 1996 ref. 79 fann HFD vidare att de efterfrågade uppgifterna om eventuellt rekryteringsstöd, lönebidrag eller annat arbetsmarknadspolitiskt stöd var hänförliga till det berörda bolagets affärs- och driftförhållanden och i HFD 2015 ref. 11 uttalade domstolen att detsamma bör gälla uppgifter om en anordnare inom jobb- och utvecklingsgarantin fas tre, när långtidsarbetslösa personer sysselsätts i dennes affärsverksamhet. Offentlighetsprincipen utgör en viktig hörnsten i den svenska demokratin och en väsentlig del av denna är medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar. Detta kan gälla även om handlingarna innehåller uppgifter om bl.a. enskildas personliga, affärs- eller driftförhållanden. Regleringen i sekretesslagstiftningen innebär enligt utskottet en avvägning mellan intresset av offentlig insyn och behovet av sekretesskydd inom olika ämnesområden. Utskottet är inte berett att ta initiativ till ändrade sekretessregler i enlighet med det som anförs i motionerna. 2016/17:KU15 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Digitalisering inom offentlig förvaltning samt informationsteknik och demokrati Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om digitalisering inom offentlig förvaltning. ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 8 (M) och 9 (V). Digitalisering inom offentlig förvaltning I motion 2015/16:3074 yrkande 21 av m.fl. (M) begärs att det säkerställs att lagstiftningen följer med digitaliseringen som hänsyn tas till den enskildes personliga integritet. Motionärerna anför att det är viktigt att digitaliseringen inom välfärdssektorn utvecklas, som hänsyn tas till enskildas personliga integritet. (M) begär i motion 2015/16:229 yrkande 3 att initiativ bör tas till en samordningsfunktion som hanterar risker för den personliga integriteten i samband med att allt mer information tillgängliggörs i form av öppna data. Motionären anför att regeringens, landstingens och kommunernas arbete med att tillgängliggöra mer information i form av öppna data bör snabbas på samt att samordning är viktigt för att olika segment av till synes harmlösa data inte ska kunna kombineras för att tillsammans skapa något som kan bli integritetskränkande för en enskild person. (M) begär i motionerna 2015/16:734 yrkande 3 och 2016/17:682 yrkande 3 att det säkerställs att det tas hänsyn till skyddet av enskildas personliga integritet och tillses att det är möjligt att nyttja de fördelar som anonyma aggregerade data kan innebära för innovationer inom välfärden. Motionären anför att e-tjänster är en prioriterad fråga bl.a. inom välfärdssektorn, med s.k. e-hälsa och e-hemtjänst som exempel. Investeringar i bredbandsutbyggnaden i hela landet liksom utveckling av e-tjänster behöver prioriteras, som rättssäkerheten och skyddet för den personliga integriteten bör bevakas. I motion 2015/16:2496 yrkande 5 av m.fl. (M, C, FP, KD) begärs att ställer sig bakom det som anförs i motionen om informationsteknikens roll för att främja demokratin och tillkännager detta för regeringen. Motionärerna anför att informationstekniken erbjuder nya möjligheter att utkräva ansvar från och utöva medborgerlig kontroll över statsmakterna och valda företrädare för folket i den representativa demokratin. Vidare anförs att offentlighetsprincipen borde kunna tillämpas så att handlingar som enligt lagstiftningen är att betrakta som allmänna och offentliga också görs tillgängliga på nätet i betydligt större utsträckning än . Den statliga förvaltningen är och bör vara ett föredöme som aktiv användare av informationsteknik i den egna verksamheten och i samverkan med företag och medborgare. Motionärerna vill understryka vikten av att myndigheterna fortsatt aktivt arbetar med att öppna sina system för medborgarna så att än fler rutinärenden kan av utan större insatser från personalen. Pågående och avslutade utredningar tillkallades en delegation med uppdrag att samordna myndigheternas it-baserade utvecklingsprojekt och skapa goda möjligheter för myndighetsövergripande samordning (Fi 2009:01, dir. 2009:19). Delegationen antog namnet E-delegationen. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:32) utökades E-delegationens uppdrag till att även avse vidareutnyttjande av offentlig information och riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier. –lämnade E-delegationen följande delbetänkanden: •Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning (SOU 2010:20) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e-förvaltning (SOU 2010:62) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – En bit på väg (SOU 2011:27) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – vägen till effektivare e-förvaltning (SOU 2011:67) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – den mjuka infrastrukturen på väg (SOU 2012:18) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – förstärkt samordning av förvaltningsgemensamma tjänster (SOU 2012:68) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – samordning och digital samverkan (SOU 2013:22) •Organisering av framtidens e-förvaltning (SOU 2013:75) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – IT-standardisering inom (SOU 2013:77) •Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – Bättre juridiska förutsättningar för samverkan och service (SOU 2014:39) •Automatiserade beslut – färre regler ger tydligare reglering (SOU 2014:75). E-delegationen överlämnade sitt slutbetänkande En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66) till regeringen . beslutade regeringen om en strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för (dnr N2011/342/ITP). it-politiska målet är att ska vara bäst i världen på att använda 2012 med uppdrag att utforma ett förslag till handlingsplan för genomförande av uppdraget att verka för det it-politiska målet, analysera utvecklingen i förhållande till det it-politiska målet, visa på digitaliseringens möjligheter, kommunicera den digitala agendan och dess innehåll, vara administrativt ansvarig för de s.k. signatärerna till den digitala agendan och samverka med olika aktörer i samhället för en ökad digitalisering (N2012:04, dir. 2012:61). Kommissionens uppdrag har ändrats och utökats genom ett antal tilläggsdirektiv (dir. 2012:122, 2013:108, 2015:18 och 2015:123). i uppdrag att administrera de regionala digitala agendorna och följa upp dessa. Dessutom gavs kommissionen i uppdrag att ansvara för den administrativa funktionen för Användningsforum, som regeringen beslutade att inrätta –2015. kommissionen fick också i uppdrag att genomföra en omvärldsanalys, identifiera strategiska områden som bör beaktas i utvecklingen av den framtida digitaliseringspolitiken och utreda hur främjande av digitaliseringen bör drivas på nationell nivå. Härutöver fick i uppdrag att redovisa kunskapssammanställningar om digitaliseringens effekter på samhället och individen, samt att stödja regeringens arbete i –lämnade fem del- •En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31) •En digital agenda i människans tjänst – en ljusnande framtid kan bli vår (SOU 2014:13) •Gör – digital kompetens (SOU 2015:28) •Om – en antologi om digitaliseringens möjligheter (SOU 2015:65) • Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91). publicerade fyra temarapporter. •Det datadrivna samhället (temarapport 2016:1) •Det sociala kontraktet i en digital tid (temarapport 2016:2) •Digitalisering för ett hållbart klimat (temarapport 2016:3) •Den högre utbildningens roll i en digital tid (temarapport 2016:4). Temarapporterna har samlats i betänkandet Digitaliseringens effekter på individ och samhälle – fyra temarapporter (SOU 2016:85). överlämnade sitt slutbetänkande, För digitalisering i tiden (SOU 2016:89), till regeringen . Betänkandena bereds inom . Digitalisering inom offentlig sektor – utmaningar m.m. I rapporten digitalisering – en utvärdering av E-delegationen (2014:12) pekar Statskontoret på att det finns ett behov av att utreda vad som krävs för att göra olika system och tjänster inom den offentliga sektorn kompatibla med varandra samt hur en ökad effektivitet på systemnivå inom statsförvaltningen kan uppnås. E-delegationen har i två av sina delbetänkanden analyserat lagstiftning som försvårar digitaliseringen och lämnat förslag i syfte att underlätta digital samverkan inom den offentliga förvaltningen (SOU 2014:75 och SOU 2014:39). E-delegationen anför i sitt slutbetänkande En förvaltning som håller ihop (SOU 2015:66) att den svenska offentliga sektorn inte har varit tillräckligt sammanhållen i sättet att utveckla e-tjänster för medborgare och företag. Enskilda myndigheter bedriver omfattande och ambitiösa projekt på området, men för att möta behoven och förväntningarna från privatpersoner och företag krävs även e-tjänster som är gemensamma för flera myndigheter. Enligt E-delegationen innebär myndigheternas fristående roll en risk för att de utgår från det egna uppdraget, och inte i tillräcklig utsträckning samverkar med varandra för att tillgodose behovet av sammanhållna e-tjänster som kan bidra till en enklare vardag för privatpersoner och företag. Delegationen konstaterar också att juridiken sätter ramarna för hur myndigheterna bedriver sitt gemensamma utvecklingsarbete och bedömer att det finns behov av att lösa de samverkanshinder som motverkar de övergripande e-förvaltningsmålen om en enklare, öppnare och mer effektiv förvaltning. har i sitt delbetänkande Digitaliseringens transformerande kraft – vägval för framtiden (SOU 2015:91) konstaterat att digitaliseringen ändrar förutsättningarna för de offentligt finansierade verksamheterna genom att den erbjuder stora möjligheter till effektivisering och rationalisering, och en högre kvalitet i de tjänster som tillhandahålls. Kommissionen framhåller att detta ställer nya krav på den offentliga sektorn, bl.a. på transparens och interaktion i den service och information som ges. Verksamhetsutvecklingen i denna sektor handlar enligt kommissionen alltmer om att använda digitaliseringens möjligheter för att möta utvecklingen i omvärlden. framhåller även att befintliga regelverk behöver anpassas när välfärdstjänster automatiseras eller digitaliseras för att den nya tekniken ska kunna användas. Kommissionen har därför föreslagit att regeringen ska tillsätta en utredning i syfte att göra en kartläggning av lagstiftning som försvårar digitalisering i samhället. Behovet av samverkan mellan myndigheterna har även uppmärksammats av , som har tillkännagett för regeringen att den dels bör se till att de statliga myndigheterna på ett bättre sätt samverkar över myndighetsgränserna med e-förvaltningsprojekt, dels säkerställer att myndigheterna lägger ett ökat fokus på att ta fram fler e-tjänster (bet. 2015/16:FiU25, rskr. 2015/16:208). konstaterar i granskningen Den offentliga förvaltningens digitalisering – En enklare, öppnare och effektivare förvaltning? 2016:14) att det kvarstår stora utmaningar i mötet mellan digital teknik och gällande lagstiftning, vilket har lett till att olika aktörer har olika uppfattning om de rättsliga förutsättningarna på området och att den rättsliga grunden för vissa e-tjänster är osäker. Myndigheten rekommenderar därför regeringen att på ett samlat sätt utreda vilka författningsändringar som behövs för att kunna skapa en digital förvaltning. I skrivelse 2016/17:54 om den offentliga förvaltningens digitalisering redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i granskningsrapporten (RiR 2016:14). Regeringen delar bedömning att e-förvaltning är ett område där styrningen bör stärkas. anförs bl.a. att regeringen i budgetpropositionen presenterade en fyraårig satsning på att förstärka styrningen och samordningen av e-förvaltningen (prop. 2014/15:1 utg.omr. 22) och att regeringen har vidtagit en rad åtgärder inom ramen för denna Skrivelsen behandlas i finansutskottets betänkande 2016/17:FiU17. () anför i sin slutrapport it- kostnadsuppdrag – Förslag (ESV 2015:64) bl.a. att myndigheternas interna styrning och kontroll av it måste stärkas. skapar en god intern styrning och kontroll förutsättningar för att säkerställa ett effektivt tillhandhållande av it och tillvaratagande av digitaliseringens ESV konstaterar även att it är en integrerad del av varje myndighets verksamhet och att digitaliseringen är den viktigaste nu pågående reformeringen av statsförvaltningen. ESV anser att förvaltningen behöver ha en förmåga att transformera verksamheten från den analoga till den digitala världen och ta till vara de möjligheter till samarbete, samverkan och samordning som industrialiseringen av it och digitaliseringen skapar. föreslår en rad åtgärder som uppges bidra till att säkerställa ett effektivt tillhandahållande av it och att it tas till vara som möjliggörare för Slutligen har, som har nämnts ovan i betänkandets inledande avsnitt, haft i uppdrag att se över den mycket omfattande registerlagstiftning som tillsammans med bl.a. personuppgifts- lagen (2009:400) reglerar hur statliga och kommunala myndigheter ska I delbetänkandet Överskottsinformation vid direktåtkomst (SOU 2012:90) har utredningen lämnat förslag till ändrade sekretessregler vid s.k. direktåtkomst Myndighetsdatalag (SOU 2015:39) har utredningen lämnat förslag till en sammanhållen myndighetsdatalag för den offentliga sektorn. Betänkandena har remissbehandlats och bereds inom . Målet för it-politiken är, som har nämnts ovan, att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Regeringens mål för digitalisering av det offentliga är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten (prop. 2016/17:1 utg.omr. I linje med denna målsättning gav regeringen i uppdrag att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ, Fi2016/01537/SFÖ). Uppdraget innebär att ska samla och publicera information från myndigheterna om vilka typer av handlingar de har som vanligen kan ges ut elektroniskt och vilka villkor som gäller för vidareutnyttjande. ska även stimulera myndigheterna att publicera öppna data enligt gemensamma riktlinjer. I uppdraget ligger även att förvalta webbplatsen och att ansvara för vägledningen som E-delegationen har tagit fram. Lantmäteriet ska bistå med erfarenheter kring informationsförsörjningen, samverkan och standarder. Uppdraget sträcker sig fram till . I uppdraget ingår att lämna en delrapport om hur arbetet fortlöper samt redovisa förslag till fortsatt hantering efter att uppdraget upphört. Delrapporten ska lämnas till regeringen (och ) . Uppdraget ska slutredovisas . Utredningar om effektiv styrning och rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning Regeringen har konstaterat att de samhällsutmaningar som det offentliga möter kräver att digitaliseringens möjligheter tas till vara på bästa sätt. Även om ligger långt framme bland ledande it-nationer visar internationella jämförelser att den offentliga sektorn tappar fart. För att nå målen om en enklare, öppnare och effektivare förvaltning krävs enligt regeringen en effektivare styrning, ökad digital mognad, innovativa digitala lösningar och en stabil bas i form av digital infrastruktur. Det krävs vidare gemensamma tjänster som utgår från individers behov och ger hög användning och därmed stor samhällsnytta. Regeringen bedömer att det finns ett behov av fortsatta insatser för att stärka digitaliseringen av det offentliga inom programmet Digitalt först (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.4.2 s. 109). Regeringen delar , E-delegationens och ESV:s bedömning om att det finns behov av att utveckla styrningen och samordningen av digitaliseringen i det offentliga . Inom offentlig sektor behöver den digitala kompetensen öka. Digital förnyelse kräver digital kompetens både i regeringens styrning av statliga myndigheter och hos myndighetsledningar. Det finns enligt regeringen ett behov av en samlad bild över hur de statliga myndigheterna arbetar för att säkerställa digital kompetens, samt av att följa Ett annat viktigt område är att säkerställa att lagstiftningen ger tillräckligt stöd för digitaliseringen av offentlig sektor och en samverkande förvaltning (prop. 2016/17:1 utg.omr. 22 avsnitt 4.4.2 s. 110). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och lämna förslag till effektiv styrning av utveckling, införande och förvaltning av nationella digitala tjänster (N 2016:01, dir. 2016:39), Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en Genom tilläggsdirektiv (dir. 2016:97) har uppdraget utvidgats så att utredaren även ska analysera bl.a. hur digitaliseringen i den offentliga sektorn kan stärkas genom att, inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen, samla ansvaret för dessa frågor till en myndighet. Utredaren ska med utgångspunkt i analysen lämna förslag till nödvändiga författningsändringar och övriga åtgärder som krävs för att en myndighet så snart som möjligt ska kunna ges den aktuella uppgiften. slutredovisas , men vissa deluppdrag skulle utredningen delbetänkandet digitalforvaltning.nu (SOU 2017:23) till Utredningen föreslår bl.a. en övergripande plan för att stärka digitaliseringen av den offentliga sektorn och att ESV ges i uppdrag att ha ett samlat ansvar för digitaliseringen av den offentliga sektorn. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera i vilken utsträckning det förekommer lagstiftning som i onödan försvårar digital utveckling och samverkan inom den offentliga förvaltningen (Fi 2016:13, dir. 2016:98), Utredningen om rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning. förslag till de författningsändringar som bedöms ha störst potential att stödja den fortsatta digitaliseringen av den offentliga förvaltningen. Författningsförslagen ska vara motiverade utifrån en sammantagen bedömning, där samtliga relevanta intressen och perspektiv har beaktats och vägts mot varandra. Utredaren ska särskilt beakta behovet av skydd av den personliga integriteten och av uppgifter utifrån sekretesskäl samt behovet av informationssäkerhet och rättssäkerhet. Utredaren ska särskilt analysera sådan lagstiftning som i onödan försvårar digitalt informationsutbyte inom den offentliga förvaltningen och genomförandet av regeringens målsättning om att digitala tjänster, så långt det är möjligt och när det är relevant, ska vara förstahandsval vid den offentliga sektorns kontakter med medborgare, organisationer och företag. Utredaren ska vidare bl.a. lämna förslag till hur en utvidgad rapportering av hela den offentliga förvaltningens löpande arbete med it och digitalisering kan utformas samt hur aktörerna inom förvaltningen som helhet kan samverka kring behovet av ny eller ändrad lagstiftning för att Uppdraget ska redovisas . Utredning om utlämnande av allmänna handlingar Mot bakgrund av ett beslut från ombudsmän () beslutade att föreslå att göra ett tillkännagivande till regeringen om att låta utreda frågan om möjliga åtgärder för att, med bibehållen respekt för offentlighetsprincipen, möta de utmaningar som myndigheter kan ställas inför vid mycket frekventa och omfattande framställningar om att få ta del av allmänna handlingar (bet. 2014/15:KU11 s. 16). beslutade i enlighet med förslaget (rskr. 2014/15:127). gav regeringen en utredare i uppdrag att undersöka och redovisa förekomsten hos myndigheterna av frekventa och omfattande ärenden om utlämnande av allmän handling (Ju2016/03164 /LP). I uppdraget ingår även att undersöka och redovisa hur berörda myndigheter hanterar denna typ av framställningar samt vilka konsekvenser de får för fullgörandet av myndighetens övriga uppgifter. Utifrån resultatet av undersökningen ska utredaren analysera om det finns ett behov av och möjlighet att, med bibehållen respekt för offentlighetsprincipen, vidta lagstiftningsåtgärder eller på annat sätt möta de utmaningar som myndigheter kan ställas inför i det angivna avseendet. Analysen ska innefatta en bedömning av om eventuella åtgärder eller författningsändringar kan göras utan ändring i grundlag. Uppdraget ska redovisas . 2010/11:KU23 s. 23 f.) avstyrkte utskottet tre motioner som gällde e-förvaltning. Utskottet konstaterade bl.a. att resurser för att genomföra e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse hade tillförts och att regeringens arbete avseende utvecklingen av den elektroniska förvaltningen fortsatte, bl.a. genom tilläggsuppdrag till E-delegationen. Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkande om stärkt integritetsskydd för e-tjänster. Utskottet konstaterade bl.a. att många frågor som rör skyddet av den personliga integriteten – i såväl privat som offentlig verksamhet och vad avser det straffrättsliga skyddet – var föremål för omfattande utredningsarbete och att det är en prioriterad fråga för regeringen att stärka skyddet för den personliga integriteten. Utskottet hänvisade också till att det pågick förhandlingar inom EU om det framtida dataskyddet, inklusive ett förslag om ”rätten att bli glömd”. Dessa utrednings- och förhandlingsarbeten borde enligt utskottets mening inte föregripas, och bl.a. motionsyrkandet om stärkt integritetsskydd för e-tjänster avstyrktes (bet. 2014/15:KU15 s. 17). Utskottet betonar vikten av att fortlöpande utreda, utveckla och skapa goda förutsättningar för digitaliseringen inom offentlig förvaltning. Utskottet konstaterar att det bedrivs mycket arbete som rör digitalisering inom offentlig förvaltning och att många av de frågor som aktualiseras i motionerna har utretts eller är föremål för överväganden i pågående utredningar, bl.a. frågor om effektiv styrning och rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning samt skyddet av enskildas personliga Utskottet välkomnar det omfattande arbete som regeringen har initierat när det gäller digitalisering inom offentlig förvaltning. Det handlar t.ex. om inrättandet av portalen , som har tagits över av , och att digitaliseringsfrågorna är en del av förvaltningspolitiken, vilket möjliggör en effektivare styrning från statens sida. Det kommer att bidra till att fler delar av myndighetssverige i ökad utsträckning kommer att tillgängliggöra sina system elektroniskt för medborgarna. positivt till detta, men vill erinra om den enskildes rätt till personlig integritet och betydelsen av att myndigheter försäkrar sig om att denna rätt vidmakthålls. Det är därutöver positivt att fler av medborgarnas rutinärenden hos myndigheter kommer att kunna förenklas genom att de kan av med hjälp av tekniken. Utskottet vill dock understryka vikten av att de medborgare som fortsatt önskar personlig service i sin kontakt med myndigheter ska garanteras detta. När det gäller frågan om informationsteknikens roll för demokratin