bet · H401SfU20 · 2017-06-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande och lägger regeringens skrivelse 2016/17:170 till handlingarna. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser i rapporten sjukskrivning bra för hälsan? (RiR 2016:31). Regeringen aviserar flera åtgärder i form av uppdrag till och nämner vidare att resurser har stärkts. I betänkandet finns en reservation (M). Regeringens skrivelse 2016/17:170 om sjukskrivning. Ett yrkande i följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strikt bedömning av rätten till sjukpenning, punkt 1 (M) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut En strikt bedömning av rätten till sjukpenning 2016/17:3731 av m.fl. (M). Reservation (M) lägger skrivelse 2016/17:170 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (S), (KD), (S), (S), (V), (SD), (L) och (C). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:170 om sjukskrivning och en följdmotion. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och slutsatser med anledning av granskningsrapporten. överlämnade rapporten till . Riksrevisor med medarbetare informerade utskottet om rapporten . Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en strikt bedömning av rätten till sjukpenning och lägger regeringens skrivelse 2016/17:170 till handlingarna. Jämför reservationen (M). Enligt visar resultaten sammantaget att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning har positiva effekter. Kostnaderna i sjukförsäkringen minskar till följd av minskade utbetalningar av såväl sjukpenning som sjuk- och aktivitetsersättning. Individens arbetsutbud ökar i genomsnitt och risken att slås ut från arbetsmarknaden minskar, och detta utan att negativa bieffekter uppstår i form av försämrad hälsa i befolkningen och ökade kostnader för ohälsa. En strikt bedömning gynnar ett jämställt uttag från sjukförsäkringen, eftersom kvinnor är sjukskrivna mer än män och de påverkas relativt mer av en strikt bedömning. Avslutningsvis menar att en strikt bedömning av rätten till ersättning bidrar till att minska den ekonomiska ojämlikheten. Det beror på att sjukförsäkringen relativt sett oftare används av personer med lägre inkomster och att nekande av sjukpenning ökar individens inkomster. Enligt ska slutsatserna ses i ljuset av att den svenska sjukförsäkringen, i en internationell jämförelse, är att betrakta som generös och att sjukfrånvaron har ökat . Omfattande forskning har visat att fler faktorer än arbetsoförmåga påverkar sjukfrånvaron, inte minst regelverkets utformning och normerna kring sjukskrivning. Därutöver konstateras att sjukfrånvaron kan minska utan att det uppstår negativa effekter i form av sämre hälsa och ökade kostnader inom vården. Regeringen anger att den stigande sjukfrånvaron är oroande och att det är ytterst prioriterat att bryta utvecklingen. Enligt regeringen behövs åtgärder på bred front av olika aktörer. Åtgärder inom arbetsmiljö, hälso- och sjukvård, familjepolitik, jämställdhet och arbetsmarknad bidrar till förbättrad hälsa och bättre möjligheter att stanna kvar i eller återkomma till arbete. I skrivelsen anges att har fått i uppdrag att stärka handläggningen för att uppnå en väl fungerande sjukskrivningsprocess och bidra till att den stigande sjukfrånvaron bryts. Regeringen anser att det krävs att vidtar en rad åtgärder inom de områden där regeringen identifierat förbättringsmöjligheter. • ska göra lagstadgade prövningar av arbetsförmågan samt använda sig av försäkringsmedicinska utredningar oftare och mer enhetligt • ska göra prövningar mot normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden när så krävs och ge individer stöd vid övergången till Arbetsförmedlingen • behöver i större utsträckning tillvarata möjligheter till återgång i arbete och omställning till annat arbete på arbetsmarknaden. Särskilt bör kontroller i handläggningen inriktas så att tidsgränserna vid dag 90, 180 och 365 i sjukperioderna upprätthålls • behöver utarbeta kontrollstationer även sjukskrivning för att säkra en aktiv handläggning som ger långtidssjukskrivna möjlighet att komma tillbaka i arbetslivet och förhindra omotiverat långa sjukperioder • behöver säkerställa att handläggarna ges rätt stöd samt att kontakterna med hälso- och sjukvården och läkarna stärks ytterligare. Genom att förbättra sjukskrivningsprocessen kan i högre utsträckning bidra till att sjukskrivningarna blir färre och kortare. Enligt regeringen kommer kassan därmed att medverka till att uppfylla regeringens mål om att sjukpenningtalet ska vara 2020. Regeringen pekar på att resurser har stärkts. tillfördes i höständringsbudgeten , och i budgetpropositionen tillfördes för att stärka handläggningen (prop. 2015/16:1 utg.omr. För att fördjupa kunskaperna om effekter på arbetsutbud och vägar till försörjning efter nekad sjukpenning har regeringen gett i uppdrag att kartlägga och analysera sysselsättningen och försörjningen bland dem som nekas sjukpenning mellan dag 180 och 380. Myndigheten ska studera i vilken utsträckning individerna förvärvsarbetar efter att beslut om nekad sjukpenning fattats samt om den enskilde återvänder till samma yrke eller bransch som före sjukskrivningsperioden. ska även kartlägga om individerna efter nekad sjukpenning får ersättning från socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen alternativt har ekonomiskt bistånd från , eller har andra försörjningskällor. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att mer kunskap behövs för att rätt stöd ska ges i en sjukskrivningsprocess för att individen ska komma åter i hälsa och arbete. Rapporten saknar uttalade rekommendationer, och regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av iakttagelser. Genom skrivelsen anser regeringen frågan slutbehandlad. I kommittémotion 2016/17:3731 av m.fl. (M) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder som följer av de slutsatser som framhåller samt säkerställa att förslag på sjukförsäkringsområdet baseras på faktabaserad kunskap. slutsats är att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning har positiva effekter, och faktabaserad kunskap visar detsamma. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () och bedömer att tidsgränser, inklusive en bortre tidsgräns, är väsentliga komponenter i en väl fungerande sjukförsäkring. Expertmyndigheters rapporter om behovet av tidsgränser och kontroller bör tas på allvar. Regeringen bör beakta detta och återkomma med förslag. Sjukförsäkringen omfattar ekonomisk trygghet och rehabilitering tillbaka till arbete för människor som drabbats av sjukdom. En väl fungerande sjukförsäkring är av största betydelse såväl för den enskilde som för samhället i stort. I likhet med regeringen anser utskottet att den stigande sjukfrånvaron är oroande och att det måste vara ytterst prioriterat att bryta utvecklingen. Ett flertal åtgärder har vidtagits och vidtas för att få sjukskrivningsprocess att fungera bättre och därmed bidra till att sjukskrivningarna blir såväl färre som kortare. Utskottet kan konstatera att regeringen har beslutat om ett åtgärdsprogram (S2015/07316/SF) och att resursförstärkningar har gjorts. Regeringen har bl.a. gett i uppdrag att i större utsträckning tillvarata möjligheter till återgång i arbete och omställning till annat arbete på arbetsmarknaden samt inrikta kontrollerna i handläggningen på sjukförsäkringens tidsgränser vid dag 90, 180 och 365. I likhet med regeringen anser utskottet att det finns behov av att utarbetar kontrollstationer även sjukskrivning, gör lagstadgade prövningar av arbetsförmågan och använder sig av försäkringsmedicinska utredningar oftare och mer enhetligt. Utskottet delar regeringens bedömning att det förutom dessa konkreta åtgärder krävs att det tas ett helhetsgrepp och att åtgärderna vidtas på bred front av flera olika aktörer för att skapa bättre möjligheter att stanna kvar i eller återgå i arbete. Utskottet gör ingen annan bedömning än den regeringen gjort av och ser positivt på regeringens åtgärdsprogram för att få bukt med den stigande sjukfrånvaron. Utskottet avstyrker med det sagda motion 2016/17:3731 (M) och föreslår att lägger regeringens skrivelse 2016/17:170 till handlingarna. En strikt bedömning av rätten till sjukpenning, punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3731 av m.fl. (M). visar att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning har positiva effekter på såväl individ- som samhällsnivå. Rapporten innehåller inte några uttalade rekommendationer. Regeringen avser därför inte att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av rapporten. Regeringen anser dock att mer kunskap behövs. har emellertid ett flertal rapporter från expertorgan kommit som förändrat kunskapsläget inom sjukförsäkringsområdet, främst när det gäller behovet av tidsgränser inom sjukförsäkringen och incitament för de olika aktörerna. Regeringen har konsekvent bortsett från detta och bl.a. avskaffat den bortre tidsgränsen. Regeringens agerande behöver präglas mer av faktabaserad kunskap, och expertorganens rapporter måste tas på allvar. Regeringen bör återkomma med förslag som följer av rapportens slutsatser samt säkerställa att förslag på sjukförsäkringsområdet baseras på faktabaserad kunskap. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:170 om sjukskrivning. 2016/17:3731 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör vidta åtgärder som följer av de slutsatser som framhåller och säkerställa att förslag på sjukförsäkringsområdet baseras på faktabaserad kunskap, och detta tillkännager för regeringen. har det kommit ett flertal rapporter som har förändrat kunskapsläget om sjukförsäkringen, inte minst vad gäller behovet av tidsgränser och incitament för olika aktörer inom sjukförsäkringen. Den rapport från som vi nu diskuterar är en del i denna kunskapsutveckling. I korthet visar den att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning ger upphov till positiva effekter på såväl individ- som samhällsnivå. Kostnaderna i sjukförsäkringen blir lägre, och individens arbetsutbud ökar - och detta utan att negativa bieffekter uppstår i form av försämrad hälsa eller ökade kostnader för ohälsa. När konstaterar detta ger man också stöd till en tidigare rapport från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi som konstaterat: En bortre tidsgräns i sjukförsäkringen ses som central för att uppnå en långsiktigt stabil sjukfrånvaro. Även och en lång rad andra myndigheter har varit inne på samma sak, nämligen vikten av att ha en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen. Intressant är också att en strikt bedömning gynnar ett jämställt uttag från sjukförsäkringen. Det beror på att kvinnor relativt sett är sjukskrivna mer än män och därför påverkas mer av en strikt bedömning. Dessutom bidrar en strikt bedömning av rätten till ersättning till att minska den ekonomiska ojämlikheten. Det beror på att sjukförsäkringen relativt sett oftare används av personer med lägre inkomster och att ett nekande av sjukpenning då ökar individens inkomster. har regeringen tyvärr konsekvent vägrat att ta till sig detta kunskapsläge. Man har i stället, tvärtemot vad flera expertmyndigheter har pekat på, valt att avskaffa den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen. Tyvärr kan vi också, när vi nu samlas till denna debatt, konstatera att de långa sjukskrivningarna ökar kraftigt, inte minst som en följd av att den bortre tidsgränsen har slopats. Det är givetvis glädjande att antalet startade sjukfall har minskat, men det förtar inte det faktum att längden på sjukskrivningarna ökar. Det är viktigt att framtida reformer av sjukförsäkringen utformas i enlighet med det kunskapsläge vi har och den nya information vi har fått. Därför har valt att motionera om något som borde vara en självklarhet men som tydligen behöver understrykas. Det är som sagt glädjande att sjukfrånvaron inte längre ökar, men framtiden är fortfarande oviss. Kostnaderna förefaller ha parkerat sig på en hög nivå. Kostnaden för sjukpenning och rehabilitering prognostiseras till , och förväntas kostnaden vara lika stor. förväntas kostnaden vara ännu lite högre, ca . Detta kan jämföras med hur det såg ut , då motsvarande kostnad var . Det handlar i praktiken om en fördubbling av kostnaderna på bara . Expertmyndigheternas rapporter om behovet av tidsgränser och kontroller för att kunna uppnå en långsiktigt stabil och hållbar nivå på sjukskrivningarna förtjänar att tas på allvar av regeringen och leda till eftertanke och analys snarare än reflexmässigt avvisande för att de inte stämmer överens med regeringens politiska önskemål. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder som följer de slutsatser som framhåller samt säkerställa att förslag på sjukförsäkringsområdet framöver baseras på faktabaserad kunskap. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om sjukskrivning Jag yrkar bifall till reservationen. Sjukförsäkringen omfattar ekonomisk trygghet och rehabilitering tillbaka till arbete för människor som har drabbats av sjukdom. En väl fungerande sjukförsäkring är av största betydelse för såväl den enskilde som samhället i stort. Sjukpenning är en del av den allmänna sjukförsäkringen. Den har aldrig haft till syfte att bota eller läka, utan dess syfte är att vara en inkomstbortfallsförsäkring när sjukdom hindrar människor från att arbeta. I likhet med regeringen anser utskottet att de höga sjuktalen i landet är oroväckande. Regeringen har prioriterat ett batteri av åtgärder för att minska sjukfrånvaron. Inte minst gäller detta det förebyggande arbetet, där arbetsgivare tar ett större ansvar för att förebygga ohälsa på arbetsplatser. Företagshälsovårdens betydelse har belysts, och granskning av det systematiska arbetsmiljöarbetet har visat sig vara en viktig faktor för att förebygga stress, skador och sjukdom på grund av arbete. Men människor blir inte sjuka enbart av arbete, och alla sjukdomar kan inte förebyggas. När man blivit sjuk är det viktigt att sjukvården och övriga aktörer stöder en rehabilitering för återgång i arbete så snart det är möjligt. Långa passiva sjukskrivningar utan insatser har aldrig varit bra för individen, då rehabiliteringen tar betydligt och det blir svårare att komma tillbaka till tidigare arbete. Därför har nuvarande regering förstärkt sjukvårdens och resurser, så att rehabiliteringen tillbaka till arbete ska gå snabbare. granskning Är sjukskrivning bra för hälsan? har gjorts med underlag från 5 000 fall bland sjukfall som fick avslag på ansökan om sjukpenning. Även ansökningar om förlängning som fått avslag finns med i underlaget. Granskaren anser att resultatet visar att en strikt bedömning av rätten till sjukpenning får positiva effekter på såväl individ- som samhällsnivå. Kostnaderna blir lägre till följd av minskade utbetalningar av såväl sjukpenning som sjuk- och aktivitetsersättning. Individens arbetsutbud ökar, och risken att slås ut från arbetsmarknaden minskar. Detta sker utan att negativa bieffekter uppstår i form av försämrad hälsa och ökade kostnader för ohälsa. Det senare har granskaren konstaterat utifrån att ingen har dött, haft fler sjukhusvistelser eller fått ökade läkemedel som subventioneras. granskare drar slutsatsen att resultatet talar för att en strikt bedömning av sjukförsäkringen leder till ett mer jämställt uttag av sjukförsäkringen. Det beror på att kvinnor är sjukskrivna mer än män och på att de vid ett nekande av sjukpenning minskar sin framtida sjukfrånvaro mer än män. Man behöver inte vara för att förstå att om man nekar människor sjukpenning minskar kostnaderna för sjukförsäkringen för samhället. Men att det skulle vara bra för hälsan med striktare bedömning i sjukförsäkringen har starkt ifrågasatts av bland andra tre forskare från , som i en debattartikel anser att antyder att sjukskrivning är hälsovådligt och att en mer strikt rättstillämpning skulle hjälpa människor. De anser att det inte kan sägas utgöra en seriös forsknings- och rapportinsats. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om sjukskrivning De skriver i sin artikel att en av de slutsatser som dras i den sammanfattande analysen är att en strikt bedömning gynnar jämställdheten. Orsaken är att kvinnor är mer sjukskrivna än män och alltså påverkas mer när allt fler ansökningar avslås. visar studien att kvinnor som nekas sjukpenning inte ökar sina inkomster i samma omfattning som män som nekas sjukpenning. Det innebär att kvinnor som nekas sjukpenning inte klarar av att återgå i arbete utan blir fattigare eller ökar sitt beroende av makes eller sambos inkomster. De tre forskarna anser att det är absurt att i det sammanhanget prata om jämställdhet. De anser dessutom att det inte är adekvat att definiera hälsa på det sätt rapporten gör - som en frånvaro av dödlighet och ett oförändrat uttag av subventionerade läkemedel och sjukvård. De anser att det är häpnadsväckande att använder sig av så grova mått för att mäta begrepp som på både individ- och samhällsnivå rymmer så många dimensioner. Dessa olika uppfattningar visar på att frågan inte är så enkel som det verkar. Det är av största vikt att komma ihåg att sjukförsäkringen är en försäkring för inkomstbortfall vid sjukdom eller skada. Det är det förebyggande arbetet och de insatser som sjukvården ger samt den rehabilitering som stöder individen tillbaka till arbete som kan minska sjukfrånvaron. Det är en av våra stora utmaningar, och regeringen har med ett stort åtgärdspaket tagit sig an denna utmaning. Att inte har några rekommendationer som följd av granskningen är troligen för att regeringen redan vidtagit en rad åtgärder för att bryta den stigande sjukfrånvaron. Regeringen har redan tidigare gett i uppdrag att kartlägga och analysera sysselsättning och försörjning bland dem som nekas sjukpenning. Mellan i rehabiliteringskedjan ska detta granskas. ska studera om individen övergår till arbete sedan nekat fortsatt sjukpenning samt om den enskilde återvänder till samma yrke eller bransch som före sjukskrivningsperioden. ska också undersöka om de som nekas sjukpenning får annan ersättning från socialförsäkring, a-kassa eller försörjningsstöd från , eller om de har andra försörjningskällor. Uppdraget ska redovisas . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionen. Jag hade egentligen inte tänkt begära replik här, men jag blev lite nyfiken på det som sa. Hon sa att man inte måste vara för att förstå att nekad ersättning minskar statens kostnader. Men man måste nog nästan vara för att förstå vad tycker om . Hon gjorde en väldigt lång hänvisning till vad tre forskare från hade att säga, men frågan är: Vilken uppfattning har och i den här frågan? Det var väldigt starka ord som sas om . Jag kunde till exempel notera begreppet oseriös forskning. Det tycker jag är ganska starkt från ett regeringsparti till en expertmyndighet. Är det verkligen Socialdemokraternas uppfattning om den här rapporten? Då krävs det nog lite mer av underbyggd analys i stället för att bara referera till vad någon annan tycker. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om sjukskrivning De här rapporterna passar kanske inte alltid in när man är i regeringsställning. Jag har själv en del erfarenhet av detta. Men mitt genomgående omdöme är att de här rapporterna alltid är väldigt väl underbyggda och kvalitetssäkrade. Det är inga uppsatser som släpps igenom, utan det är något som bör tas på mycket stort allvar. Att man då kallar detta för oseriöst och att det inte är forskning utan att själv presentera vad som i så fall är oseriöst är något som jag tycker väcker en del frågetecken, som jag vore tacksam om kunde räta ut. Jag sa inte att det var Socialdemokraternas uppfattning. Jag sa att det står så i artikeln, för det gör det. Med detta vill jag påvisa att granskning har väckt ganska mycket reaktioner utifrån, kanske just för att frågan är väldigt komplex och för att man måste se det ur väldigt många olika dimensioner för att komma rätt. Stegringen av sjukfrånvaron började . Det var då man kunde ha gjort en hel del insatser som den nuvarande regeringen har fått göra i stället. Det har handlat om att tala med arbetsmarknadens parter. Den ökade stressen på arbetsplatserna innebär att människor blir sjukskrivna. Vad kan vi göra för att komma till rätta med det? Vad kan vi göra för att stärka företagshälsovården i detta? Vi vet att den är en viktig faktor. Vi har också sagt att man inte kan ha en lång passiv sjukskrivning, bli utförsäkrad i den bortre parentesen och sedan komma till Arbetsförmedlingen och på nytt bli ett sjukfall . Det var ju precis detta som hände tidigare. Därför har man vidtagit mängder av åtgärder och förstärkt för att kunna göra just dessa kontroller vid och så vidare för att kunna ge rätt stöd vid rätt ögonblick. En uppföljning av detta är också påbörjad. Ja, då har vi fått det klarlagt: Det var tydligen inte socialdemokratins uppfattning. Men frågan kvarstår fortfarande: Vilken uppfattning har regeringspartierna i själva sakfrågan? Ni har ändå valt att avstyrka denna motion. Då antar jag att det finns en egen analys och en egen grund för det. Det handlar inte bara om att hänvisa till vad andra tycker. Det här är viktiga frågor. Jag vet att regeringen är väldigt nöjd med att sjukskrivningarna nu minskar och att ökningen inte fortsätter. Det är jag också. Men jag vill poängtera: Det är fortfarande en väldigt bekymmersam utveckling. Sjukskrivningarna ligger kvar på en mycket hög nivå. Kostnaderna har fördubblats på bara . Det finns en lång rad saker som borde ske. Då tycker jag kanske att man från regeringspartiernas håll borde ägna lite mer tid åt just den här typen av rapporter, som inte bara bekräftar det man redan tycker eller vill höra utan som faktiskt vrider och vänder på saker på ett väldigt kompetent sätt. Jag vill upprepa: Min erfarenhet är att alltid kommer med väl underbyggda rapporter. Jag delar inte alltid slutsatserna. Men jag tycker att slutsatserna förtjänar att tas på ett betydligt större allvar än vad regeringen har gjort i detta fall. Det gäller inte minst vikten av att ha fungerande kontrollmekanismer och tidsgränser i sjukförsäkringen, som inte bara har understrukit utan även , Arbetsförmedlingen och Inspektionen för socialförsäkringen. Jag tycker att det vore klädsamt om den insikten också kunde nå fram till Socialdemokraterna i denna fråga. Den lagstiftning som finns på området, , och så vidare, är exakt den lagstiftning som borgarna själva lade fram 2008. Det enda som är ändrat är att den bortre parentesen är borttagen. Den hade nämligen inte den effekten. Den hade snarare effekten att människor fick gå i en lång passiv sjukskrivningsperiod, för man visste att de blev utförsäkrade. Man visste att människor ändå försvann ur försäkringen vid ett visst datum. Vad som hände var att de gick till Arbetsförmedlingen. Sedan kom de tillbaka in i sjukförsäkringen som ett nytt ärende. De var alltså gömda. är de synliga. Det tycker vi är bra. I denna riksrevisionsrapport lämnas inga rekommendationer. Och precis det som sägs i den, om att tidsgränserna är viktiga, har denna regering satt fokus på. Vad skriver i sin motion är faktiskt att slå in öppna dörrar. Det är så många öppna dörrar att det blir tvärdrag. Detta är nämligen redan gjort. Troligtvis anser att de åtgärderna är bra, eftersom man inte har lämnat några rekommendationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .)