bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — också notera att regeringen avsätter ytterligare resurser till skolan, vården och omsorgen, bl.a. höjs det generella statsbidraget till kommuner och landsting. Ökade resurser tillförs också för att korta köerna och förbättra samordningen och arbetsvillkoren inom sjukvården. Förlossningsvården tillförs 1 miljard kronor , och stora satsningar görs på psykiatri och primärvård. förstärks vården med ca 5,5 miljarder . Utskottet ser positivt på regeringens fortsatta investeringar i välfärden och anser inte att det finns skäl att tillstyrka motionärernas förslag, som också i varierande grad vill se investeringar i sjukvården. Utskottet delar vidare regeringens syn att välfärden ska vara generell, omfatta alla och komma alla till del. Därför är det också glädjande att regeringen investerar i t.ex. ett jämställt föräldraskap, barn, pensionärer och sjuka genom att bl.a. höja barnbidraget, sänka skatten för pensionärer och höja taket i sjukförsäkringen. Utskottet delar regeringens bedömning om att ska vara ett land där alla är trygga och säkra oavsett var de bor. Fler brott ska förhindras och fler brott ska upp och den illegala handeln ska stoppas. framhåller är det också angeläget att hedersvåldet bekämpas. bakgrunden välkomnar utskottet regeringens kraftiga tillskott till myndigheter , Säkerhetspolisen, Kriminalvården Utskottet kan också notera att totalförsvaret stärks i enlighet med den överenskommelse som gjorts mellan regeringspartierna, och , vilket utskottet ser positivt på. Den inriktning som regeringen föreslår ligger också i linje med vad flera av oppositionspartierna föreslår om än med varierande belopp, varför utskottet inte finner anledning att tillstyrka I propositionen skriver regeringen, med anledning av Finanspolitiska rådets rapport, att den bedömt att det inte är ändamålsenligt att redovisa detaljerade siffersatta effektberäkningar av enskilda reformer. Det skulle enligt regeringen riskera att ge en missvisande bild av effekterna, varför den i stället beskriver effekterna av enskilda reformer i kvalitativa ordalag. I detta sammanhang vill utskottet påminna om det tillkännagivande som beslutade 2017 om att redovisa sysselsättningseffekter av de reformer som föreslås och aviseras i budgetpropositionen (bet. 2016/17:FiU20, rskr. 2016/17:349). Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med anledning Tillkännagivande om åtgärder för att förenkla skattesystemet I propositionen redovisar regeringen, med anledning av ett tillkännagivande från , att den alltid noggrant överväger möjligheterna 2 RIKTLINJERNA FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN förenklingar i varje enskilt lagstiftningsarbete. Vidare redovisar regeringen olika åtgärder den har vidtagit. Utskottet delar regeringens bedömning att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas budgetmotioner avstyrks liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 3 Rambeslutet – utgiftstak, utgiftsramar och inkomsterna i statens budget Utskottets förslag i korthet fastställer målet för den offentliga sektorns finansiella sparande till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel och riktmärket för nivån på den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld till av BNP . fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 1 337, 1 397 och –2020. beslutar om ramar för de 27 utgiftsområdena i enlighet med regeringens förslag. Utgifterna i statens budget uppgår till 2018. godkänner regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget 2018 och antar regeringens förslag till ändringar i skatte- och avgiftsregler med smärre ändringar som utskottet föreslår. godkänner regeringens beräkning av utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget . godkänner de preliminära utgiftsramarna och de preliminära inkomstberäkningarna . Jämför reservation 6 (M), 7 (SD), 8 (C), 9 (L) och 10 (KD). I detta kapitel behandlas de förslag som ingår i rambeslutet. I ett och samma beslut fastställer utgiftstaken för staten och ramarna för de olika utgiftsområdena samt godkänner en beräkning av inkomsterna i statens budget. I rambeslutet ingår även att godkänner ett antal budgetpåverkande utgiftsposter: förändringen i anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I inkomstberäkningen ingår att ta ställning till olika förslag om ändrade regler för skatter och avgifter och att beräkna vad dessa förslag har för effekter på inkomsterna. Skillnaden mellan inkomsterna och utgifterna i statens budget utgör budgetsaldot, vilket är definitionsmässigt lika med statens lånebehov med omvänt tecken. Budgetsaldot och lånebehovet uppkommer således som ett resultat av de delar som bygger upp statens budget. tar inte ställning till saldot som sådant utan till de delar som ingår i rambeslutet. I beslutet ingår också att godkänner en beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att säkerställa en helhetssyn på budgetpolitiken i ett medelfristigt perspektiv ingår också beslut 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET om att godkänna preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för de tillkommande budgetåren. Regeringen föreslår i propositionen att ska fastställa överskottsmålet till i genomsnitt en tredjedels procent av BNP över en konjunkturcykel . Enligt 11 kap. 18 § riksdagsordningen (RO) ska beslut med anledning av de budgetpolitiska mål som har beslutat att använda fastställas i rambeslutet. Regeringen föreslår också att det finanspolitiska ramverket kompletteras med ett s.k. skuldankare på av BNP . Skuldankaret är en ny komponent i det finanspolitiska ramverket och bör ses som en riktlinje och ett komplement till överskottsmålet. Bestämmelsen i RO reglerar inte vilken beslutsform som ska användas i fall som detta, men skuldankarets nära koppling till överskottsmålet talar för att de båda fastställs i rambeslutet. Frågorna om överskottsmål och skuldankare behandlas närmare i kapitel 2. 3.1 Utgiftstak för staten Enligt 2 kap. 2 § budgetlagen ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande budgetåret. Utgiftstaket är en grundläggande del av den medelfristiga budgeteringen och principen om en beslutsordning uppifrån och ned, där beslut om en övre gräns för de totala utgifterna fattas före besluten om delarna; dvs. utgiftsramarna beslutas före anslagen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att fastställer dels utgiftstaken för staten 2018 och 2019 till följd av tekniska justeringar (punkt 2), dels utgiftstaket för det tredje och tillkommande (punkt 3). Regeringen föreslår att nivån på utgiftstaken fastställs till 1 337, 1 397 och –2020 (se tabell 3.1). De föreslagna nivåerna överensstämmer med den bedömning av nivån som gjordes ekonomiska vårproposition och med beslutade nivåer , exklusive tekniska justeringar. De tekniska justeringarna förklaras i huvudsak av en neutralisering av effekten på kommunsektorn av förslaget om ett höjt grundavdrag för pensionärer. Tekniska justeringar görs t.ex. när en förändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter som på de takbegränsade utgifterna. För att behålla takets stramhet görs därför en teknisk justering av utgiftstakets nivå. Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket innebär att nivån ökar med i förhållande till föregående år. Det innebär en större ökning än den genomsnittliga årliga ökningen sedan utgiftstaket infördes . Den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser 1997–2019 uppgår till , medan motsvarande ökning uppgår till . Som en följd av utgiftstakets ökningstakt ökar även budgeteringsmarginalens storlek relativt snabbt och uppgår av de takbegränsade utgifterna. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Oppositionspartiernas förslag till utgiftstak framförs i yrkande 2 i deras respektive budgetmotioner. Förslagen till utgiftstak i förhållande till regeringens förslag redovisas i tabell 3.1. Tabell 3.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak för staten 2018–2020 Regeringens förslag till utgiftstak Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 3.2 Utgiftsramar för utgiftsområdena I regeringens förslag till statens budget ska utgifterna enligt 9 kap. 5 § i riksdagsordningen hänföras till utgiftsområden som anslagen ska fördelas på. I budgetpropositionen (punkt 8) föreslår regeringen att utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 3.2. De föreslagna utgiftsramarna beräknas sammantaget öka med ca 2018 jämfört med , inklusive Vårändringsbudget och Höständringsbudget . I förslaget till utgiftsramar har hänsyn tagits till tidigare beslutade och föreslagna utgiftsreformer. Till grund för utgiftsramarna ligger också regeringens prognos för den makroekonomiska utvecklingen, volym- antaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkning av främst förvaltningsanslagen. Andra faktorer som påverkar utgiftsramarna är förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU och tidsför- skjutningar i olika program eller utbetalningar, t.ex. olika investeringar i transportinfrastruktur och olika EU-finansierade program. De beloppsmässigt största förändringarna av utgiftsramarna jämfört med finns inom •utgiftsområde 4 Rättsväsendet, •utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, •utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, •utgiftsområde 8 Migration, – 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET •utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, •utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, –4, •utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, •utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, –7, •utgiftsområde 15 Studiestöd, •utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, •utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, •utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, •utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., –5, •utgiftsområde 27 Avgifter till Europeiska unionen, . De förslag som lämnas i propositionen om att ge , Säkerhetspolisen och Kriminalvården förstärkta resurser medför att utgifterna inom utgiftsområde 4 beräknas öka 2018, jämfört med föregående år. I enlighet med totalförsvarsöverenskommelsen lämnas förslag om att stärka totalförsvaret , varför utgifterna inom utgiftsområde 6 beräknas öka 2018, jämfört med föregående år. Förslag om att höja biståndsramen till av BNI beräknas öka utgifterna inom utgiftsområde 7 , jämfört med föregående år. Inom utgiftsområde 8 föreslås att medel flyttas till utgiftsområde 13. Där- utöver föreslås att anvisade medel minskas som en följd av färre ärenden i migrationsdomstolen och fortsatt effektiviseringsarbete på . Förslagen beräknas minska utgifterna inom utgiftsområde 8 , jämfört med föregående år. Inom utgiftsområde 9 föreslås ett flertal reformer bl.a. inom förlossnings- vård, psykisk ohälsa, höjd schablonersättning för assistansersättning och höjt tandvårdsbidrag. Därutöver föreslås anslagsökningar för läkemedels- förmånerna. Förslagen ökar utgifterna inom utgiftsområdet , jämfört med föregående år. Regeringens förslag om ett höjt tak i sjukförsäkringen, höjd garantinivå i sjuk- och aktivitetsersättningen och höjt bostadstillägg för ålderspensionärer och personer med sjuk- och aktivitetsersättning beräknas öka utgifterna inom utgiftsområde 10 , jämfört med föregående år. Varför utgiftsramen ändå minskar 2018 jämfört med framgår inte på ett tydligt sätt i propositionen. Förslag om ett höjt barnbidrag och studiebidrag ökar utgifterna inom utgiftsområde 12 , jämfört med föregående år. Förslag om statsbidrag till kommuner för mottagande av personer som vidarebosätts i och förslag om att flytta medel från utgiftsområde 13 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET till utgiftsområde 14 beräknas medföra att utgifterna inom utgiftsområde 13 minskar 2018, jämfört med föregående år. Ramen för utgiftsområde 15 ökar 2018 jämfört med föregående år, bl.a. som en följd av regeringens förslag om att höja bidragsdelen inom studiemedlen och en förväntad ökning av antalet studiemedelsberättigade eftersom bl.a. yrkesvux föreslås byggas ut. Regeringen föreslår ett flertal åtgärder för att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen, öka kvaliteten i gymnasieskolan, utöka antalet utbildningsplatser inom vuxenutbildningen och höja kvaliteten i yrkesvux. Förslagen beräknas öka utgifterna inom utgiftsområde 16, jämfört med Inom utgiftsområde 20 ökar utgifterna jämfört med föregående år som en följd av regeringens föreslagna reformer, bl.a. förstärkning och förlängning av det s.k. klimatklivet, investeringsstöd för gröna städer och premie vid köp av exempelvis elcyklar och elmopeder. Regeringens förslag om att sänka skatten för pensionärer medför att kommunsektorns inkomster beräknas minska. för detta genom en ökning av det generella statsbidraget, vilket i huvudsak förklarar varför utgiftsramen för utgiftsområde 25 ökar 2018, jämfört med En del av den ökade ramen förklaras också av förslag om statsbidrag för kommunernas arbete med långtidsarbetslösa. Det framgår inte med någon tydlighet av propositionen varför utgiftsramen för statsskuldsräntor minskar eller varför utgiftsramen för avgiften till Europeiska unionen ökar med nästan förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 3 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt ca lägre än regeringens förslag till utgiftsramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 20 utgiftsområden, högre ramar för 3 utgiftsområden och oförändrade ramar för 4 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–9,), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–8,), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+5,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (–3,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–3,) 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (–2,). Den lägre ramen för utgiftsområde 10 förklaras i huvudsak av att motionärerna säger nej till regeringens höjning av taket i sjukförsäkringen och att man vill se en ökad avtrappning av sjukpenningen och införa ytterligare en karensdag. Motionärerna vill sänka ersättningsnivån i arbetslöshets- försäkringen, införa en tidsbegränsning av aktivitetsstödet och ersätta befintliga subventionerade anställningsstöd med ett stöd, vilket främst förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 14. Ramen för utgiftsområde 25 ökar bl.a. till följd av att motionärerna vill att det införs en jobbstimulans i försörjningsstödet, mer undervisningstid i lågstadiet, utökad lovskola och obligatorisk läxhjälp som gratis tandvård från 22 till och läsa- skriva-räkna-garantin avvisas. Motionärerna vill att byggsubventionerna ska avskaffas, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 18. Den lägre ramen för utgiftsområde 7 förklaras av att motionärerna vill se en långsammare återgång till av BNI inom biståndet, jämfört med regeringen. Motionärerna avvisar regeringens klimatinvesteringar, vilket bl.a. förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 20. Den lägre ramen för utgifts- område 16 förklaras bl.a. av att motionärerna säger nej till ett antal av regeringens satsningar t.ex. ”Samverkan för bästa skola”. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt ca lägre än regeringens förslag till ramar. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 13 utgiftsområden, högre ramar för 11 utgiftsområden och oförändrade ramar för 3 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–23,), utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering (–15,), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–10,), utgiftsområde 8 Migration (–5,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,), utgiftsområde 11 Ekonomisk trygg- het vid ålderdom (+4,), utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap (+4 miljarder kronor), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+3,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–3,), utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (–3,) och utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Ramen för utgiftsområde 25 minskar i huvudsak som en följd av att motionärerna reglerar effekten av bl.a. sänkt skatt för pensionärer och avvisar regeringens stöd med anledning av flyktingsituationen. Som en följd av politik på det migrationspolitiska området minskas anslaget för kommunersättning vid flyktingmottagande, och etablerings- ersättning till vissa nyanlända dras in som helhet, vilket i huvudsak förklarar den minskade ramen för utgiftsområde 13. Motionärerna vill se minskade kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser och vill att instegsjobb och nystartsjobb avvecklas, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 14. Även ramen för utgiftsområde 8 minskas som en följd av att motionärerna vill se en stramare migrationspolitik. avvisar regeringens byggsubventioner, vilket i huvudsak förklarar den minskade ramen för utgiftsområde 18. Den högre ramen för utgiftsområde 11 förklaras främst av att motionärerna vill se en höjd garantipension och höjt bostadstillägg för pensionärer. Motionärerna förordar höjningar av försvarsanslagen, bl.a. anskaffning av materiel och anläggningar, vilket till stor del förklarar den ökade ramen för utgiftsområde 6. ytterligare förstärkningar inom vård och omsorg, varför ramen för utgiftsområde 9 ökar. Motionärerna avvisar regeringens klimatinvesteringar och skydd av värdefull natur, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för Den lägre ramen för utgiftsområde 12 förklaras främst av att motionärerna avvisar regeringen höjning av barnbidraget och Motionärerna vill ha ytterligare fler poliser och skärpta straff, vilket i huvudsak förklarar den högre ramen för utgiftsområde 4. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt ca 40 miljarder kronor lägre än regeringens förslag. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 22 utgiftsområden, högre ramar för 2 utgiftsområden och oförändrade ramar för 3 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–12 miljarder kronor), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning (–8,), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (–7,), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+7 miljarder kronor), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,1 miljarder kronor), utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (–3,7 miljarder kronor) och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–2,4 miljarder kronor). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Den lägre ramen för utgiftsområde 14 förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en reformerad arbetslöshetsförsäkring, en tidsgräns i aktivitetsstödet, ett avskaffande av arbetsmarknadsutbildningarna, ett avskaffande av extratjänsterna som ersätts med matchningsanställningar samt färre och enklare anställningsstöd. Motionärerna vill att det införs en bortre tidsgräns i sjukförsäkringen och i aktivitetsstödet, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 10. Den högre ramen för utgiftsområde 25 förklaras till stor del av att motionärerna vill ersätta riktade statsbidrag med generella statsbidrag. Motionärerna avvisar stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande och minskar investeringsstödet för anordnande av hyresbostäder, vilket främst förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 18. Motionärerna avvisar även statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling samt ersätter vissa riktade stöd till kommunsektorn genom att göra dem generella inom utgiftsområde 25, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 16. Ramen för utgiftsområde 20 minskar bl.a. som en följd av att motionärerna avvisar regeringens s.k. klimatkliv. Liberalernas förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framförs i yrkande 5 i deras budgetmotion. Förslaget till utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. Liberalernas förslag till utgiftsramar är sammanlagt ca lägre än regeringens förslag. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 17 utgiftsområden, högre ramar för 8 utgiftsområden och oförändrade ramar för 2 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–6,), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,), utgiftsområde 15 Studiestöd (–3,), utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (+3,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–3,) och utgiftsområde 4 Rättsväsendet (+2,). Motionärerna vill att ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program ska avvecklas, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 14. Den lägre ramen för utgiftsområde 10 förklaras bl.a. av att motionärerna säger nej till regeringens höjning av taket i sjukförsäkringen och vill att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen ska återinföras. Motionärerna avvisar regeringens byggsubventioner, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 18. Motionärerna avvisar också regeringens förslag till utbyggnad av vuxenutbildning och höjning av studiemedel, vilket bl.a. förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 15. Ramen för utgiftsområde 25 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET ökar i huvudsak som en följd av att motionärerna tillför medel för att skapa förutsättningar för en förlängd skolplikt för nyanlända elever och för fler klimatinvesteringar, vilket bl.a. förklarar den lägre ramen för utgiftsområde Motionärerna vill se ytterligare fler poliser och höja polisernas löner, vilket i huvudsak förklarar den högre ramen för utgiftsområde 4. förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden för 2018 framförs i yrkande 3 i denna del i deras budgetmotion. utgiftsramar jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.2. förslag till utgiftsramar är sammanlagt ca 39 miljarder kronor lägre än regeringens förslag. I förhållande till regeringens förslag föreslår motionärerna lägre ramar för 17 utgiftsområden, högre ramar för 8 utgiftsområden och oförändrade ramar för 2 utgiftsområden. Större skillnader i förhållande till regeringens förslag återfinns i förslag till ramar för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (–25,5 miljarder