bet · H501SfU1 · 2017-12-11 00:00:00 — I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regelverket om ”särskilda skäl” bör förtydligas och att det bör kunna tas mer individuella hänsyn. Motionärerna anser att reglerna som fanns med möjlighet att ta hänsyn till t.ex. ålder och utbildning bör återinföras. I motion 2017/18:1904 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av sjukförsäkringens tidsgränser och tolkning av rättspraxis för att säkerställa en rättssäker sjukförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom. Motionärerna anser att regelverket bör ta hänsyn till att rehabiliteringsprocessen ser olika ut för olika sjukdomstillstånd och att prövningen måste ta fler individuella hänsyn. I motion 2017/18:2218 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att se till att dagens sjukförsäkring ger större möjlighet till individuella hänsyn vid prövningen mot normalt förekommande arbete. Motionärerna anser att möjligheten till särskilda skäl som ålder och utbildning bör finnas i bedömningen. Det är inte rimligt att ställa samma krav på en lågutbildad 64-åring i glesbygd som en högutbildad 33-åring i storstad. I motion 2017/18:2207 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn för att undersöka hur en total överblick och tydlighet i ansvaret för individen ska kunna uppnås för att ingen ska riskera att hamna utanför trygghetssystemen vid sjukdom. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ge och Arbets-förmedlingen i uppdrag till att arbeta fram samma definition av begreppet arbetsförmåga. Motionären anser att reglerna bör utformas så att en enskild person inte riskerar att hamna mellan stolarna. I motion 2017/18:2216 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att införa ett fungerande regelverk för rehabilitering. Enligt motionärerna måste arbetet med rehabilitering påbörjas tidigare för att minska sjukskrivningarna. I motion 2017/18:2217 av (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att införa en längre utbildning i sjukförsäkring för läkare samt uppföljande seminarier för mer erfarna läkare. Motionären anser att läkare behöver få verktyg och kunskap för att hantera sjukskrivningar och utfärda läkarintyg i en sjukperiod. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att genomföra en översyn av försäkringsmedicinska beslutsstöd i dialog med vården. Motionären anser att försäkringsmedicinska beslutsstöd behöver anpassas i dialog med vården för att undvika generalisering av diagnoser, eftersom människor reagerar olika och har olika förutsättningar för tillfrisknande. Regeringen har i enlighet med åtgärdsprogrammet för ökad hälsa och minskad sjukfrånvaro vidtagit åtgärder för bättre arbetsmiljö, ökad jämställdhet, höjd kvalitet i handläggning och bättre möjligheter för individen att få rehabilitering samt andra åtgärder på arbetsplatserna. Åtgärder har också vidtagits för att utveckla hälso- och sjukvårdens roll i sjukskrivningsprocessen, öka kunskapen om sjukfrånvaron samt förbättra möjligheterna för unga med aktivitetsersättning att komma i arbete. Bland annat pågår ett samarbete mellan och Arbetsförmedlingen för att skapa goda förutsättningar för övergången från sjukförsäkringen till arbetsförmedlingen. Vidare har och gemensamt analyserat skillnader i sjukskrivningspraxis. För att öka kunskapen om hur personer ska kunna få ett bättre stöd tillbaka från sjukskrivning har i uppdrag att följa upp sjukfrånvarons utveckling. En arbetsgrupp i utreder formerna för en permanent koordinatorfunktion inom hälso- och sjukvården. Därutöver har Social-styrelsen ett permanent uppdrag att uppdatera och utvärdera det försäkrings-medicinska beslutsstödet. Utskottet kan således konstatera att ett omfattande arbete pågår för att utveckla sjukskrivningsprocessen och därigenom öka förutsättningarna för individers återgång till arbetslivet. I budgetproposition föreslås dessutom en lagreglerad skyldighet för arbetsgivaren för att planera tidiga insatser som underlättar för den försäkrade att återgå i arbete. Skyldigheten ska kombineras med ett utvidgat statligt stöd för att stimulera och underlätta arbetsplatsinriktade rehabiliteringsinsatser. Utskottet välkomnar förslaget som kan öka enskildas möjlighet till t.ex. successiv återgång i arbete genom deltidssjukskrivning, arbetsträning eller anpassning av arbetstider eller arbetsuppgifter. I likhet med regeringen konstaterar utskottet emellertid att inte i tillräcklig omfattning har gjort de lagstadgade bedömningarna vid de fasta tidsgränserna i rehabiliteringskedjan och att kvaliteten i bedömningarna ofta inte har varit tillräcklig för att sjukskrivnas möjligheter till återgång i arbete, rehabilitering och omställning ska kunna tas till vara. Av budgetpropositionen framgår att andelen bedömningar före tidsgränserna ökat . görs av bedömningarna vid 90-dagarsgränsen och av bedömningarna vid 180-dagarsgränsen . Regeringen avser att närmare analysera betydelsen av avstämningstidpunkter och kontrollstationer för bedömning av individens arbetsförmåga, rehabiliteringsbehov m.m. Utskottet delar regeringens bedömning att de olika skedena i sjukskrivningsprocessen bör stärkas ytterligare för att den enskilde ska kunna återfå sin arbetsförmåga och återgå i arbete. Även dialogen mellan aktörerna bör vidare-utvecklas eftersom varken eller någon av de andra aktörerna ensam och ensidigt kan skapa förutsättningar för en långsiktigt stabil utveckling. Utskottet ser positivt på regeringens samlade ansträngningar att på olika sätt vidareutveckla sjukskrivningsprocessen. Enligt utskottet bör det arbete som pågår avvaktas. Motionerna 2017/18:3029 (M, C, L, KD), 2017/18:1004 (M), 2017/18:3685 (C) yrkandena 65–68 och 70, 2017/18:3776 (C) yrkandena 1, 2 och 4, 2017/18:2333 (V) yrkandena 2–4, 2017/18:3835 (KD) yrkandena 7 och 9, 2017/18:1036 (KD), 2017/18:2207 (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:2216 (S) och 2017/18:2217 (S) yrkandena 1 och 2 avstyrks med det anförda. Kriteriet för tidsgränsen vid 90-dagarsprövning är att bedöma arbetsförmågan mot annat arbete hos arbetsgivaren. Vid 180- respektive 365-dagarsprövningen ska bedömningen göras mot förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller annat arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Om det finns särskilda skäl, eller om det i annat fall kan anses oskäligt, kan sjukpenning betalas ut även om den försäkrade bedöms ha en arbetsförmåga i ett arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Särskilda skäl tar sikte på att det finns en välgrundad anledning att tro att den försäkrade före sjukskrivning ska kunna återgå helt i arbete hos sin arbetsgivare. Tidsgränserna är således fasta och en individuell bedömning av personens arbetsförmåga görs i varje ärende. Flera motioner tar upp problematiken kring definitionen av normalt förekommande arbete och den rättspraxis som finns, framför allt när det gäller bedömningen vid . Motionärerna menar att sjukförsäkringen inte är förutsägbar eftersom arbetsförmågan ska bedömas utifrån en fiktiv arbetsmarknad och en medicinsk bedömning av arbetsförmågan. Hänsyn tas inte till den faktiska arbetsmarknaden och till de arbeten som den enskilde kan klara av. Arbetsförmågebedömningen sker således endast utifrån den för-säkrades medicinska förutsättningar för arbete. definierar normalt förekommande arbete som ett arbete som är vanligt på arbetsmarknaden och där den försäkrades arbetsförmåga ska kunna tas till vara i full eller närmast full omfattning (RÅ 2008 ref. 15). Arbetet ska innebära krav på normal prestation och ska inte kräva någon anpassning, annat än i ringa omfattning, med hänsyn till funktionshinder eller medicinska besvär. Om en person blir sjuk ska han eller hon snabbt få hjälp tillbaka till hälsa och arbete. Utskottet konstaterar att sjukförsäkringen ska ge ett skydd vid inkomstbortfall och att försäkringen ska vara trygg och förutsägbar när arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Det är därför av största vikt att de regler och lagar som sjukförsäkringen bygger på upprätthålls. Utskottet delar motionärernas bedömning och oro. Utskottet anser därför att en översyn av regelverket och tillämpningen måste genomföras . Bedömningen vid 180-dagarsgränsen bör särskilt belysas och regeringen bör återkomma med förslag till åtgärder som gäller bedömningen av arbetsförmågan kopplat till normalt förekommande arbete. Regeringen bör också se över tillämpningen när det gäller möjligheten att betala ut sjukpenning vid särskilda skäl. Det kan exempelvis gälla försäkrade som genomgår en medicinsk rehabilitering som kan leda till återgång i arbete. En översyn bör även inkludera möjligheten att ta hänsyn till ålder. Utskottet förutsätter att regeringen påbörjar arbetet med en sådan översyn och skyndsamt lägger fram förslag till åtgärder. Utskottet anser därför inte att ett tillkännagivande till regeringen om detta är nödvändigt. Motionerna 2017/18:1411 (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1904 (S) och 2017/18:2218 (S) får med detta anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Utskottet kan inte se annat än att endometrios, som är en kronisk gyne-kologisk sjukdom, och dess biverkningar ingår i sjukdomsbegreppet och ska berättiga till sjukpenning om sjukdomen eller dess biverkningar sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Det är dock inte uppgift att ge riktlinjer för bedömning av frågan om rätt till sjuk-penning vid olika sjukdomar. Motion 2017/18:1027 (KD) yrkande 1 avstyrks med det anförda. I årsredovisningen anger att den genomför utbildningar och har tagit fram metodstöd om våldsutsatthet. Det handlar om hur handläggaren ska våga fråga om våldsutsatthet, erbjuda rätt information och samordna åtgärder. Ett arbete pågår nu med att införa och tillämpa metodstöden. Yrkandet i motion 2017/18:689 (S) om vikten av att frågan om våldsutsatthet ställs av bl.a. får anses delvis tillgodosett och avstyrks. För att bryta den negativa utvecklingen och stabilisera sjukfrånvaron samt utjämna skillnaderna mellan kvinnor och män beslutade regeringen om dels ett kvantifierat mål för sjukfrånvaron, att sjukpenningtalet högst ska uppgå vid utgången av 2020, dels ett brett åtgärdsprogram för att uppnå detta mål. Att regeringens redovisning förbättrats genom ett kvantifierat mål stärker enligt utskottet möjligheter att bedöma utvecklingen i förhållande till det riksdagssatta målet. Något skäl till ändring av målet föreligger inte enligt utskottets mening. Motion 2017/18:2333 (V) yrkande 1 avstyrks med det anförda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en översyn av sjukersättningen och möjligheterna att arbeta utan att förlora rätten till sjukersättning. Jämför reservation 16 (C), 17 (V) och 18 (KD). Aktivitetsersättning kan beviljas i två olika former, dels på grund av nedsatt arbetsförmåga, dels på grund av förlängd skolgång (36 kap. 15 § socialförsäkringsbalken, SFB). Sjukersättning betalas ut till en försäkrad i åldrarna 19–(33 kap. 16 § SFB). en försäkrad har sjukersättning har han eller hon möjlighet att arbeta eller studera utan att förlora rätten till ersättningen, s.k. vilande sjukersättning (36 kap. 18 § SFB). Både aktivitets- och sjukersättning betalas ut dels i form av en inkomst-relaterad ersättning, dels i form av garantiersättning till den som har inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Till den vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt betalas hel förmån ut. Försäkrad som, när sjukersättningssystemet trädde i kraft , uppbar förtidspension fick denna omvandlad till inkomstrelaterad sjuk-ersättning respektive garantiersättning genom en engångsinsats. Efter omvandlingen skulle den försäkrade i princip få oförändrad nettoersättning. Detta skedde genom att ett justeringsbelopp beräknades och sedan användes för att öka eller minska den bruttoersättning som beräknades enligt de nya reglerna. För försäkrade som hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning gäller att de kan arbeta och behålla rätten till sjukersättning. Den utbetalda sjukersättningen minskas dock till viss del med hänsyn till arbetsinkomstens storlek (s.k. steglös avräkning). Syftet med dessa regler är att underlätta återgången till arbete. I motion 2017/18:1272 av Finn (M) begärs ett tillkännagivande om möjligheten att överväga en förändrad beräkning av sjukersättningen för att bättre än stödja arbetslinjen. Motionären anser att den som har partiell sjukersättning och som har arbetat på deltid vid en övergång till utökad sjukersättning bör kunna välja en beräkningsgrund som antingen tar hänsyn till aktuell lönesituation eller skälig löneutveckling. I motion 2017/18:2736 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att fler ska kunna börja arbeta med bibehållen sjukersättning . Enligt motionären bör rätten att arbeta med bibehållen förmån gälla även de som har sjukersättning enligt gällande regler . I motion 2017/18:3209 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten för personer som förtidspensionerats att återgå till förvärvsarbete om de så önskar. Enligt motionären bör dessa personer få återgå till arbetet och behålla en del av sin förtidspension. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3776 yrkande 9 ett tillkännagivande om att se över möjligheten för människor med funktionsnedsättning som har sjukersättning att pröva att ta ett erbjudet jobb utan att förlora sin ersättning. Även i motion 2017/18:232 av m.fl. (C) begärs ett liknande tillkännagivande som ovan. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:1938 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regelverket bör ses över för beviljande av sjukersättning för att göra det lättare att beviljas ersättning. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur sjuk- och aktivitetsersättning ska kunna ges i fler steg än dagens fyra. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att det bör göras en översyn med syfte att reglera rätten för personer med bl.a. aktivitets- och sjukersättning att engagera sig ideellt utan att det inkräktar på rätten till ersättning. Motionärerna anser att många inte vågar engagera sig i t.ex. en ideell förening eller ett politiskt parti eftersom det kan inkräkta på deras rätt till ersättning. Det måste betraktas som en allvarlig inskränkning i demokratin. I kommittémotion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om den sänkta åldersgränsen för beviljande av sjukersättning. Motionärerna anser att yngre ersättningsberättigade personer bör stimuleras att ägna sig åt habiliterande och rehabiliterande aktiviteter av olika slag. Regeringen bör följa upp de nya reglerna om sjukersättning för yngre personer. I motion 2017/18:1117 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om en översyn av gällande regelverk för att kunna räkna upp sjukersättningen. I motion 2017/18:1373 av (S) begärs ett tillkännagivande om att se över och stärka skyddet i sjukförsäkringen. Motionären anser att sjukersättningen bör räknas upp för att uppnå en rimlig levnadsstandard. (–) begär i motion 2017/18:1543 ett tillkännagivande om att tillsätta en utredningsgrupp utifrån motionens intentioner. Motionären anser att förtidspensionen bör omprövas för personer med diagnosen adhd, autism eller Aspergers syndrom eftersom dessa personer kan anses ha arbetsförmåga. Hel inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning höjdes av den försäkrades antagandeinkomst. Den tidigare ersättningsnivån var . stärktes den ekonomiska tryggheten vad gäller villkor och nivåer för mottagare av aktivitets- och sjukersättning ytterligare. Dessutom lämnades förslag för att skapa bättre möjligheter och underlätta för långtidssjuka att prova på arbete eller studera med bibehållen aktivitetsersättning. Regeringen föreslår i årets budgetproposition ytterligare höjningar av nivåerna. Utskottet ser positivt på regeringens förslag. Med hänsyn till detta anser utskottet inte att det nu finns anledning att föreslå att ska göra ett tillkännagivande om att villkor och nivåer för aktivitets- och sjukersättningen bör ses över. Motionerna 2017/18:1938 (V) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3835 (KD) yrkande 14, 2017/18:1099 (S), 2017/18:1373 (S) och 2017/18:1543 (–) avstyrks därmed. Sjukersättning beräknas utifrån en s.k. antagandeinkomst. De arbetsinkomster som en person haft under tid med sjukersättning på deltid påverkar inte hur hög sjukersättningen blir om graden av sjukersättningen senare ändras. Även om en försäkrad går från sjukersättning på deltid till sjukersättning på heltid används den inledningsvis fastställda antagande-inkomsten. Det är inte alltid till den försäkrades nackdel att den inledningsvis fastställda antagandeinkomsten ligger till grund för sjukersättningen även när graden av sjukersättning ökar. En ändring av regelverket så att en ny antagandeinkomst fastställs i samband med att ersättningsgraden ändras, kan ge både lägre och högre ersättning jämfört med nuvarande regelverk. Det beror på förhållandena i det enskilda fallet. Enligt en rapport från skulle nästan hälften () få lägre eller samma ersättningsnivå om en ny beräkning skulle ha gjorts av antagandeinkomsten. Nuvarande regelverk har utan tvivel nackdelar för vissa personer som arbetar deltid och har sjukersättning på deltid. är det inte självklart hur systemet kan förändras utan att skapa nya nackdelar. Utskottet förutsätter att regeringen arbetar med frågan för att kontinuerligt utveckla försäkringen och öka tryggheten. Utskottet är därför inte nu berett att föreslå ett tillkännagivande om ändrade regler. Motion 2017/18:1272 (M) avstyrks med det anförda. Personer som när sjukersättningssystemet trädde i kraft hade förtidspension fick denna omvandlad till sjukersättning genom en engångsinsats. Utskottets uppfattning är att personer som fått sin förtidspensionsförmån omvandlad till sjukersättning och hade rätt till icke tidsbegränsad sjukersättning har rätt att arbeta och behålla rätten till sjukersättning enligt reglerna för steglös avräkning. Motion 2017/18:2736 (M), 2017/18:3776 (C) yrkande 9 och 2017/18:232 (C) avstyrks därmed. En grundläggande princip i sjukförsäkringen är att en person inte har rätt till ersättning för den del som personen förvärvsarbetar eller för övrigt kan antas ha arbetsförmåga. Personer som har sjukersättning enligt de regler som gällde före har möjlighet att arbeta ideellt och med politiska uppdrag och ändå behålla sin sjukersättning. Övriga personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning har möjlighet till ett ideellt arbete eller ett förvärvsarbete inom ramen för den restarbetsförmåga som personerna kan antas ha kvar, den s.k. åttondelen (prop. 1997/98:111). En bedömning måste göras i varje enskilt fall av hur aktiviteterna påverkar rätten till ersättning (RÅ 2006 ref. 17). Utskottet vill i detta sammanhang särskilt understryka värdet av ideellt arbete och politiska uppdrag när det gynnar den enskildes rehabilitering och återgång i arbete. Utskottet finner dock inte skäl att föreslå någon översyn av dessa regler. Motionerna 2017/18:3209 (M) och 2017/18:1938 (V) yrkande 3 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. en mer jämställd arbetsskadeförsäkring och att ersättning ska kunna ges som en engångssumma. Jämför reservation 19 (C). (M) har i motion 2017/18:1015 yrkande 1 begärt ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga åtgärder för att klargöra och sammanställa samhällets verkliga kostnader för arbetsskador på årlig basis. Enligt motionären pekar Parlamentariska socialförsäkringsutredningen på det faktum att samhällets totala kostnader för arbetsskador inte är synliga. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning som tar fram en modell för en obligatorisk, primär arbetsskadeförsäkring som vilar på försäkringsmässig grund och som skapar ekonomiska drivkrafter för arbetsgivare att skapa trygga och säkra arbetsmiljöer. I kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att genussäkra arbetsskadeförsäkringen så att såväl kvinnor som män får ett bra skydd. Enligt motionärerna behandlas kvinnor och män olika inom arbetsskadeförsäkringen, och osakliga skillnader bör rättas till. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till en engångssumma som ersättning i vissa fall inom arbetsskadeförsäkringen. I de fall det inte kan garanteras att det är arbetsplatsen som skadan beror på skulle den sjukskrivna i stället få en engångssumma. I motion 2017/18:1115 av (S) begärs ett tillkännagivande om en reformerad och moderniserad arbetsskadeförsäkring. Motionären anser att dagens arbetsskadeförsäkring och tillämpningen av försäkringen inte kan anses vara vare sig rättssäker eller jämställd samt att det finns behov av att skyndsamt reformera och modernisera arbetsskadeförsäkringen. I motion 2017/18:2138 av (S) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att ändra i socialförsäkringsbalken så att allvarliga psykiska besvär, sjukdomar och skador samt kränkande särbehandling och mobbning inte ska omfattas av undantagsbestämmelsen i 39 kap. 5 § socialförsäkringsbalken. Enligt motionären tillämpas undantagsbestämmelsen om att vissa psykiska och psykosomatiska besvär inte ska anses som arbetsskada alltför generöst, vilket leder till rättsosäkerhet och ofta upplevs som en följdkränkning för den drabbade. Den som skadar sig på sin arbetsplats kan få ersättning från den allmänna arbetsskadeförsäkringen, som betalas ut av . Försäkringen omfattar alla anställda, egna företagare och uppdragstagare. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen har lämnat ett antal förslag till angelägna förbättringar för ökad likformighet, transparens och rättvisa i arbetsskadeförsäkringarna. Syftet är att värna förtroendet för socialför-säkringarna och göra försäkringarna långsiktigt hållbara. Förslagen omfattar bl.a. ett nytt bedömningsstöd för prövning av arbetsskadeärenden, inrättande av ett arbetsmedicinskt råd och satsningar på statistik och forskning. Osakliga skillnader i beviljandegraden mellan kvinnor och män ska förebyggas. Även förstärkta drivkrafter för arbetsgivare föreslås. I betänkandet Samlad kunskap – stärkt handläggning (SOU 2017:25) lämnas förslag om en mer jämställd och rättssäker försäkring vid arbetsskada. I betänkandet behandlas även bl.a. bestämmelserna om arbetsskada vid psykisk ohälsa. Utskottet anser att regeringens beredning av förslagen bör avvaktas. Utskottet noterar att regeringen har tillfört social utvärdering medel för att göra kunskapsöversikter om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdom (utg.omr. 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). Särskilt kvinnors arbetsmiljö ska beaktas. Motionerna 2017/18:1015 (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3776 (C) yrkandena 10 och 11, 2017/18:1115 (S) och 2017/18:2138 (S) yrkande 6 avstyrks med det anförda. Socialförsäkringen, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3031 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3032 av m.fl. (M) yrkande 6, 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 63, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 22 och 2017/18:3753 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 16, 2017/18:964 av (C), 2017/18:1038 av (KD), 2017/18:1192 av och (båda M), 2017/18:1353 av (KD), 2017/18:1415 av m.fl. (S), 2017/18:1592 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2017/18:1622 av och (båda SD), 2017/18:1652 av (M), 2017/18:1691 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1722 av och (båda M), 2017/18:1770 av Finn (M), 2017/18:2023 av (M), 2017/18:2289 av och (båda SD) yrkandena 1–3, 2017/18:2333 av m.fl. (V) yrkande 5, 2017/18:2589 av (M), 2017/18:2828 av Finn (M), 2017/18:2913 av (M), 2017/18:2963 av (M), 2017/18:3018 av m.fl. (MP), 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 2, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 22, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 4, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 68 och 71,