bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — För att nå målet får även avskiljning och lagring av koldioxid av fossilt ursprung räknas som en åtgärd där rimliga alternativ saknas. Målet förutsätter enligt regeringen höjda ambitioner i EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS). Målet ska ingå som etappmål i miljömålssystemet. Målet innebär en tidigareläggning och precisering av den tidigare visionen om nettonollutsläpp till 2050. Vid beräkning av utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium omfattas inte utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF). Utsläppen beräknas i enlighet med internationella växthusgasrapportering. När det gäller det långsiktiga utsläppsmålet hänvisar regeringen till Miljömålsberedningens bedömning att ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa mål och ta ansvar för landets historiska utsläpp (delbetänkandet En klimat- och luftmålsstrategi för , SOU 2016:47). innebär att världens alla länder behöver skärpa sina klimatambitioner. Ett mål om att väl underskrida global uppvärmning och sträva mot att uppvärmningen begränsas till högst innebär enligt forskningen att den återstående globala utsläppsbudgeten blir ännu mer begränsad jämfört med den s.k. utsläppsbudget som ligger till grund för EU:s 2050-mål och den vision som tidigare ställt sig bakom om att 2050 inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Enligt globala s.k. 1,5-gradersbanor skulle målet i kunna nås om de globala utsläppen av koldioxid når nettonoll runt 2050, för att därefter vara negativa under resten av århundradet. Även de totala utsläppen av växthusgaser behöver nå nettonollnivåer . Det är nu centralt att alla parter under avtalet, enskilda länder, kommuner, företag och civilsamhället tar ytterligare steg för att på allvar agera i enlighet med . Enligt beredningen skulle ett första sådant steg för vara att den svenska nettonollvisionen preciseras och tidigareläggs med innebörden att den ska uppnås 2045 för att därefter ska kunna uppnå negativa utsläpp. Kompletterande åtgärder får enligt beredningen nyttjas för att uppnå nettonollutsläpp och negativa utsläpp. En utgångspunkt för beredningens förslag till mål för utsläppsminskningarna i är att världen i övrigt också agerar så att de globala utsläppen minskar i enlighet med . bör agera internationellt, inom EU och genom den nationella klimatpolitiken för att driva på för en sådan utveckling. Regeringen hänvisar även till Miljömålsberedningens bedömning att det går att minska utsläppen till nära noll med teknik som redan är känd , men att det kräver betydande styrmedelsskärpningar och successiva beslut om investeringar i teknikutveckling och infrastruktur . För att minska utsläppen till nära noll på ett ekonomiskt hållbart sätt bedömer regeringen att det krävs omfattande forsknings- och innovationsinsatser om bl.a. teknik och produktionsmetoder. Regeringens bedömning är också att digitaliseringen och de effektiviseringsvinster som därmed kan skapas kan bidra positivt till utvecklingen. Förutsättningarna för omställningen beror dock inte bara på teknikutveckling och val av styrmedel, utan även på hur andra länder bidrar till en global klimatomställning. Regeringen avser därför att följa andra länders klimatåtaganden och klimatåtgärder samt hur det bidrar till den globala klimatomställningen och påverkar svenska företags konkurrenskraft. kan genom export av förnybar energi, råvaror och klimateffektiva produkter och tjänster bidra till att världen globalt minskar växthusgasutsläppen som företagens konkurrenskraft stärks. Det långsiktiga utsläppsmålet bör enligt regeringen omfatta alla utsläpp från verksamheter i . I utsläppsmålet ingår alltså även utsläpp som ingår i den handlande sektorn. Utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ingår dock inte i det långsiktiga utsläppsmålet. Däremot kan ett eventuellt sammantaget ökat nettoupptag inom LULUCF användas som en s.k. kompletterande åtgärd för att nå nettonollutsläpp eller nettonegativa utsläpp . Utsläpp från bunkerbränslen för internationell luft- och sjöfart bör inte inkluderas. Regeringen arbetar dock för att minska dessa utsläpp och samarbetar med andra länder, bl.a. genom internationella luftfartsorganisationen och internationella sjöfartsorganisationen . Regeringen välkomnar i propositionen det globala klimatstyrmedel för internationell luftfart som beslutade om . Det är ett första steg för att minska utsläppen av koldioxid från internationell luftfart och något att bygga vidare på. Ett globalt klimatstyrmedel bör också beslutas inom IMO för den internationella sjöfarten. Det långsiktiga utsläppsmålet förutsätter enligt regeringen höjda ambitioner inom EU ETS. Regeringen ska fortsätta att arbeta för en skärpning av EU ETS. Skärpningen behöver genomföras på ett sätt som inte leder till ökad risk för koldioxidläckage. Regeringens prioritet är att minska det totala utsläppsutrymmet inom EU ETS. har i sin färdplan till 2050 utgått från att avskiljning och lagring av koldioxid med fossilt ursprung (CCS) kommer att behövas för att reducera delar av utsläppen inom den handlande sektorn. Etappmål till 2030 och 2040 Regeringen föreslår att växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn bör vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. bör växthusgasutsläppen i i ESR-sektorn vara lägre än utsläppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. Målen till 2030 och 2040 ska ingå som etappmål i miljömålssystemet. ESR-sektorns utsläpp ska enligt förslaget beräknas som det årets totala utsläpp minus utsläppen från de sektorer som ingår i EU ETS. Utsläppen från den handlande sektorn 1990 fastställs till koldioxidekvivalenter. Etappmålen till 2030 och 2040 bör ses över om omfattningen av EU ETS ändras. Med utsläpp i ESR-sektorn (Effort Sharing Regulation) avses växthusgasutsläppen utanför EU ETS, i enlighet med den tredje handelsperiodens omfattning, exklusive LULUCF och utrikes transporter. Detta motsvarar den icke-handlande sektorn –2020 (jämför KOM(2016) 482). Regeringen bedömer i propositionen att en effektiv, långsiktig och transparent klimatpolitik förutsätter tydliga etappmål. De behöver vara både ambitiösa och trovärdiga för att driva på klimatomställningen. De etappmål som Miljömålsberedningen har föreslagit och som regeringen nu föreslår uppfyller dessa kriterier. De scenarioanalyser som Miljömålsberedningen har använt som underlag för sina förslag ger enligt regeringen information om hur målen kan nås. De nu föreslagna målen ställer krav på en betydligt snabbare omställning i samhället till låga utsläpp än utvecklingen . Det kommer att behövas både beteendeförändringar och förändringar av teknik och samhällsbyggnad samt insatser för att i högre grad använda digitaliseringens möjligheter. Det pågår redan en omfattande och snabb teknikutveckling i vårt samhälle som rätt hanterad kan ge drivkraft åt den önskvärda snabba klimatomställningen. Forskning och innovation tillsammans med tydliga mål och styrmedel behövs för att styra utvecklingen. innebär att alla länder behöver skärpa sina klimatambitioner. I och med de föreslagna målen tar enligt regeringen ett betydelsefullt steg i den riktningen och kan på så vis vara en förebild även för andra länder. behöver etappmålen nås på ett sätt som innebär att sammanlagda konkurrenskraft behålls eller stärks och som går hand i hand med att skapa nya hållbara arbetstillfällen och en ökad hållbar livsmedelsproduktion. Etappmålen för utsläppens utveckling inom landet får inte nås på ett sätt som medför att utsläppen av växthusgaser i stället ökar utanför gränser. För att lyckas väl med uppgiften är det viktigt att även EU och övriga världen skärper sin klimatpolitik. Potentialen för utsläppsminskningar varierar mellan olika sektorer och därmed möjligheten att på ett kostnadseffektivt sätt minska utsläppen. Inom ESR-sektorn står transporter och jordbruk för en majoritet av utsläppen. Den huvudsakliga reduktionspotentialen bedöms finnas inom transportsektorn. Regeringen anför att den delar Miljömålsberedningens uppfattning att det inte är säkert att målnivåerna är tillräckligt ambitiösa utan att de kan komma att behöva skärpas . Regeringen föreslår i linje med Miljömålsberedningen att en viss andel av de föreslagna etappmålen får, men inte måste, nås genom s.k. kompletterande åtgärder. Kompletterande åtgärder kan t.ex. vara ökat upptag av koldioxid i mark och skog, avskiljning och lagring av biogen koldioxid eller åtgärder i andra länder. Skälet till att dessa kan behövas är bl.a. osäkerhet kring den framtida teknikutvecklingen. Regeringen föreslår i likhet med Miljömålsberedningen att utrymmet för att nyttja kompletterande åtgärder ska vara mindre för etappmålet till 2040 än för etappmålet till 2030. Utsläpp från utrikes transporter ingår inte i etappmålen. Utsläpp och upptag från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ingår inte heller. Däremot kan ett eventuellt sammantaget ökat nettoupptag inom LULUCF tillgodoräknas som en kompletterande åtgärd. Etappmålen till 2030 och 2040 gäller för utsläppen utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) med de nu nämnda undantagen. Sektorerna inom handelssystemet omfattas av ett europeiskt tak för utsläppen, och förhandlingar om hur systemet ska utvecklas till 2030 pågår. EU ETS infördes och har utvidgats i två omgångar. Eftersom uppföljningen av etappmålen till 2030 och 2040 ska ske gentemot då EU ETS inte fanns, måste utsläppen från de sektorer som omfattas av systemet uppskattas för basåret. Uppskattningen är svår och tidskrävande att genomföra. Enligt beredningens förslag ska utsläpp från ESR-sektorn beräknas som totala utsläpp minus utsläpp från inrikes luftfart och de uppskattade utsläppen från den handlande sektorn 1990. Beredningen har låtit uppskatta den handlande sektorns utsläpp till koldioxidekvivalenter och föreslår att denna uppskattning slås fast. Beredningen behandlar i sina beräkningar inrikes luftfart som en separat utsläppspost trots att dessa utsläpp ingår i EU ETS. När inrikes luftfart inkluderas i den handlande sektorn 1990 blir dess utsläpp koldioxidekvivalenter. Med utgångspunkt klimatrapportering blir ESR-sektorns utsläpp koldioxidekvivalenter. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra utsläppsstatistiken, vilket leder till att även historiska tidsserier ändras. Därför kan de totala utsläppen för komma att justeras något . Utsläppen från den handlande sektorn 1990 kommer dock enligt förslaget i propositionen att vara fastställt till koldioxidekvivalenter, medan utsläppen för ESR-sektorn ändras. Att fastställa den handlande sektorns utsläpp bidrar till att minska framtida osäkerhet kring hur utsläppen för etappmålens basår ska beräknas. Beräkningen av utsläppen för basåret, inklusive den handlande sektorn, kan dock behöva ses över vid stora förändringar i den historiska utsläppsstatistiken, t.ex. som konsekvens av ändrade internationella rapporteringsriktlinjer. Om omfattningen av EU ETS ändras bör både den handlande sektorns utsläpp och etappmålen ses över i fråga om vilka verksamheter som omfattas och för att bibehålla den beslutade ambitionsnivån. Ett etappmål för transportsektorn Regeringen föreslår att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med och att målet ska ingå som ett etappmål i miljömålssystemet. Regeringen anför i propositionen att utsläppen från inrikes transporter står för ungefär hälften av växthusgasutsläppen i ESR-sektorn och är därmed den ojämförligt största källan till dessa utsläpp. ställde sig 2009 bakom den långsiktiga prioriteringen att 2030 bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Regeringens ambition är att ska bli ett av de första fossilfria välfärdsländerna, vilket också innebär en fossilfri fordonsflotta. Transportsektorn bör därför få ett särskilt fokus i klimatomställningen. Det finns ett behov av utsläppsminskningar i sektorn men också olika möjligheter att åstadkomma det. Samhällsplanering och utveckling av effektiva transportsystem inklusive effektiva fordon, fossilfria drivmedel och åtgärder som hanterar transportefterfrågan kan bidra till att minska utsläppen. Tydliga mål samt långsiktiga och stabila regler och marknadsvillkor är nödvändiga för att detta ska uppnås. Regeringen anför att den delar Miljömålsberedningens bedömning att nuvarande målsättningar bör preciseras och uttryckas som ett etappmål om minskade utsläpp från transportsektorn. Hur dessa utsläpp utvecklas har avgörande betydelse för att såväl kunna nå de föreslagna bredare etappmålen som det långsiktiga utsläppsmålet till 2045. Sektorsmål kan enligt regeringen tydliggöra ambitioner och utgångspunkter för sektorns aktörer. Förslaget till utsläppsmål för inrikes transporter är ett mål som förutsätter mycket kraftiga trendbrott jämfört med utvecklingen fram till . krävs en fortsatt snabb teknisk utveckling av fordon och drivmedel som gör det möjligt att ersätta fossildrivna transporter för att målen ska kunna nås. Eftersom marknaden för fordon är internationell behöver fortsätta att vara pådrivande för effektiva internationella styrmedel ska tas fram. EU-harmoniserade styrmedel är centrala i detta sammanhang. kommer omställningen till 2030 till stor del ske med dagens fordonspark. Tillgång till biobränslen för den befintliga fordonsparken är därför avgörande för att nå sektorsmålet. Parallellt med fokus på fordon och bränslen behövs även ett ökat fokus på att ändra resvanor samt att effektivisera och optimera transporter och hur man utnyttjar existerande infrastruktur. Regeringen hänvisar till Miljömålsberedningens bedömning att det finns skäl som talar emot att låsa transportsektorns utsläppsutveckling vid en alltför precis målnivå till 2030. Utan mål för transportsektorn kan det teoretiskt sett skapas förutsättningar för högre kostnadseffektivitet i hur etappmålet för hela ESR-sektorn nås. Förutsättningarna för att kunna minska utsläppen i övriga delar av ESR-sektorn är dock mer begränsade än de är för transportsektorn. Det kommer i praktiken att vara svårt att införa en enhetlig prissättning eller motsvarande för de kvarvarande utsläppen i ESR-sektorn för en teoretiskt sett optimal styrning mot uppsatta etappmål. Med detta i åtanke ska det föreslagna utsläppsmålet för transportsektorn förstås som en extra förstärkning för att övriga etappmål ska nås snarare än att det tvingar fram dyrare åtgärder än sådana som annars hade kunnat genomföras i andra delar av ESR-sektorn. Beroende på vilka åtgärder som vidtas finns det också potential till synergier mellan att kraftigt minska växthusgasutsläppen från transportsektorn och att exempelvis minska buller och luftföroreningar i städer. Detta kan i sin tur ge betydande positiva hälsoeffekter och minskade sjukvårdskostnader. En omställning av transportsektorn kräver teknikutveckling och innovationer som kan bidra till stärkt svensk konkurrenskraft. Ändrad precisering av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan Regeringens föreslår att preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ändras och får följande lydelse. ”Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål.” I kommittémotion 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkas att avslår regeringens förslag i den del som avser en särskild klimatlag (yrkande 1 i denna del). Det framgår inte hur en klimatlag på något sätt skulle vara bindande när den saknar sanktionsmöjligheter och kan rivas upp av när som helst. Det framstår som att lagen enbart är till för syns skull och det är inte ett ansvarsfullt sätt att verka som lagstiftare. Det saknas argument för varför lagstiftning stärker det framtida arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. I kommittémotion 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkas att avslår förslaget i den del som avser långsiktigt mål för den svenska klimatpolitiken (yrkande 1 delvis). Enligt motionärerna har den svenska klimatpolitiken byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Regeringens nu aktuella förslag är ännu ett steg i samma riktning. Det existerar ingen forskning som stöder regeringens föregångsstrategi och avsaknaden av en analys av konsekvenserna av en radikal svensk föregångspolitik på klimatområdet saknas i regeringens proposition. Ska andra länder stimuleras att ta efter är det grundläggande att låga svenska växthusgasutsläpp också kan förenas med hög ekonomisk tillväxt, vilket skapar jobb och välfärd. Motionärerna ställer sig frågande till att föreslå betydligt ambitiösare mål än vad som beslutats på EU-nivå som det helt saknas förslag på styrmedel och analyser av vad dessa styrmedel får för konsekvenser. Det finns därför inget motiv till varför bör anta nya mål. I samma motion yrkande 2 i denna del framhålls vidare att långsiktiga utsläppsmål bör formuleras på ett sätt som möjliggör flexibilitet. Det är att föredra att de utformas med ett utsläppsintervall framför ett fast mål. Ett problem med ett fast mål är att det kan innebära att måluppfyllelsen påverkas av det rådande konjunkturella läget som man inte kan ta någon hänsyn till vår omvärld eller den tekniska utvecklingen. Detta riskerar att göra måluppfyllelse betydligt dyrare till ingen betydande nytta. När det kommer till mål om nettonollutsläpp anser motionärerna att det är rätt väg att gå men att årtal för måluppfyllelse bör beredas ytterligare, bl.a. mot bakgrund av att nettoutsläpp av växthusgaser är mycket små. bör en seriös diskussion föras kring hur markanvändning ska redovisas i denna kalkyl. I kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 3 förklaras att ska vara helt klimatneutralt . Enligt motionärerna borgar Miljömålsberedningens betänkande för en långsiktig inriktning av politiken. Förslaget innebär bl.a. att ska ha nettonollutsläpp, varav minst 85 procents reduktion av utsläppen i . Etappmål till 2030 och 2040 I kommittémotion 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkas att avslår förslaget i den del som avser förslag till etappmål för den svenska klimatpolitiken (yrkande 1 delvis). Det finns ett beslut i om att EU ska minska utsläppen av växthusgaser , vilket för svensk del motsvarar . Det rimliga är att har denna nivå som riktmärke. När det kommer till föreslagna etappmål till 2030 och 2040 anser motionärerna att de är omöjliga att ta ställning till när det saknas en strategi för hur målen ska kunna uppnås. Det är dock positivt att målen inkluderar kompletterande åtgärder men det är problematiskt att det saknas analys av hur stora nivåer som ska tillåtas och varför de överhuvudtaget bör begränsas. Huruvida utsläppen minskar genom utsläppsminskningar i , ökade upptag i eller i andra länder saknar betydelse för arbetet med att minska utsläpp av växthusgaser globalt, och därför bör inte någon begränsning av de kompletterade åtgärderna finnas. I samma motion yrkande 2 i denna del framhålls som redovisats ovan att långsiktiga utsläppsmål bör formuleras på ett sätt som möjliggör flexibilitet. Enligt kommittémotion 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkande 1 bör utsläppsmål antas till 2030 och 2040 för den icke-handlande sektorn (ESR-sektorn) utan möjlighet till utsläppsminskningar genom kompletterande åtgärder. Motionärerna är positiva till att utsläppsmålen för den icke-handlande sektorn ingår som etappmål i miljömålssystemet. Regeringen föreslår dock att utsläppsmålen till 2030 och 2040 kan nås genom kompletterande åtgärder. Med förslaget kan delmålet på lägre utsläpp nås genom flexibla mekanismer, som t.ex. uppköp av utsläppskrediter i andra länder, av målet. Motionärerna anser att kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av flexibilitet få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer att driva på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. För att tydliggöra målbilden om nettonollutsläpp föreslås i partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 4 att ett etappmål till 2030 för utsläpp av växthusgaser för den icke-handlande sektorn införs. Det är viktiga steg i en ambitiös målsättning som tydliggör spelreglerna för marknaden. Det ställer krav på att samhället ställer om i en snabbare takt än tidigare och där största förändringen behöver göras inom transportsektorn i och med att den sektorn står för störst andel utsläpp av växthusgaser. För att lyckas med denna omställning behövs det teknikutveckling med beteendeförändringar. Etappmålet bör formuleras utifrån jämförelse med . I motion 2016/17:1141 av (S) i denna del framhålls behovet av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska effekterna på klimatet. kommer att behöva ta snabba steg mot att minska och sedan helt ta bort utsläppen. Enligt motionären måste man arbeta på alla fronter, och ett klimatpolitiska ramverk är ett första steg. måste arbeta efter konkreta utsläppsminskningsmål för att kunna leva upp till att inte ha några nettoutsläpp . Ett etappmål för transportsektorn I kommittémotion 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkas att avslår regeringens förslag i den del som avser sektorsvisa mål (yrkande 1 delvis). Motionärerna anser i likhet med och att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Motionärerna avvisar sektorsvisa mål som riskerar att driva fram ineffektiva eller t.o.m. kontraproduktiva lösningar. I samma motion yrkande 2 i denna del framhålls som redovisats ovan att långsiktiga utsläppsmål bör formuleras på ett sätt som möjliggör flexibilitet. Även i kommittémotion 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 9 avvisas de sektorsvisa målen i klimatpolitiken. Enligt kommittémotion 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkande 2 bör ett etappmål i miljömålssystemet införas som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU ETS) ska minska med jämfört med . För att utsläppen ska minska i nödvändig omfattning i alla samhällssektorer behöver sektorsmål antas. Våra inrikes transporter står för ungefär hälften av växthusgasutsläppen inom den icke-handlande sektorn. Motionärerna välkomnar därför att propositionen föreslår ett etappmål i miljömålssystemet för att minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem). Den föreslagna målsättningen om en 70-procentig minskning av dessa utsläpp till 2030 är dock otillräcklig för att leva upp till långsiktiga prioritering som antogs 2009 om att till 2030 ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. har yttrat sig över den del i propositionen som behandlar ett etappmål för transportsektorn och kommittémotionerna 2016/17:3655 (SD) yrkandena 1 och 2 i den del som yrkandena berör etappmål samt 2016/17:3656 (V) yrkande 2 (yttr. 2016/17:TU6y). I yttrandet anför trafikutskottet bl.a. att det har framhållit att omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem är en av de största utmaningar som transportpolitiken står inför och också har påtalat vikten av att prioritera arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. gör bedömningen att nuvarande målsättningar bör preciseras och uttryckas som ett etappmål för minskade utsläpp från transportsektorn och anser att miljö- och jordbruksutskottet bör ställa sig bakom regeringens förslag om ett sådant mål. instämmer vidare i regeringens ansats att flera olika åtgärder måste vidtas för att nå det etappmål som föreslås i propositionen.