bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Lösningen på detta är inte att förbättra tillståndet i miljön genom att minska produktionen utan i stället en miljömässigt effektivare produktion som ökar, i synnerhet i de fall som produktionen har en låg belastning på miljön i ett globalt perspektiv. Anmälan och tillstånd för animalieproduktion Företag i livsmedelskedjan berörs av ett stort antal regler som i hög grad är EU-styrda. Regelverken är komplexa, och det finns därför anledning att fortsätta att utveckla det arbete som de svenska myndigheterna gör på EU-nivå och på nationell nivå för att förenkla för företagen. Regeringen har antagit mål för förenkling för företagen. I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1, utg.omr. 24) framgår att förenklingsarbetet –2018 särskilt ska inriktas mot områdena Bättre service och Mer ändamålsenliga regler. Målen för området Bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och handläggningstiderna bli kortare. För området Mer ändamålsenliga regler är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnaderna till följd av regler ska minska. Regeringens mål innebär att regler och processer bör utformas så att de, som de är relevanta för de verksamheter som de omfattar, även är anpassade till företagens villkor och verklighet. Om dessa mål uppnås skapas goda förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. Regeringens bedömning är därför att det är av stor vikt att arbetet med att förenkla för företagen inom livsmedelskedjan fortsätter vara högt prioriterat. Vidare bedömer regeringen att arbetet för att tillhandahålla service och lättillgänglig information om regler och villkor för företagande bör fortsätta att utvecklas. En viktig faktor för ökad konkurrenskraft för företagen är att det ska vara lätt för företagen att få information om gällande regelverk, kontroller och annat som påverkar villkoren för företagande. Statliga och kommunala myndigheter bör därför samverka och eftersträva att företag på ett samlat ställe ska kunna få relevant information om t.ex. regler och kontroller. Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 21 ska jordbruk klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för miljöfarlig verksamhet. Att klassa jordbruk som miljöfarlig verksamhet enligt skapar en känsla hos jordbrukarna av att vara misstrodda. Det riskerar också att påverka inställningen hos myndighetspersoner negativt så att fokus hamnar på att leta fel. Regeringen bör ta initiativ till den föreslagna ändringen. Av kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) framgår att lantbruket räknas som en miljöfarlig verksamhet och en mjölkbonde har samma krav som en miljöfarlig industri. Detta reglerar och hämmar till viss del utvecklingen av matproduktionen i . Därför vill motionärerna ändra utformningen av så att jordbruk inte ses som miljöfarlig verksamhet (yrkande 32). Motsvarande förslag framförs även i kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 7. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 23 föreslås att jordbruk ska klassas som miljöpåverkande verksamhet i stället för som en miljöfarlig verksamhet. Enligt motionärerna likställs jordbruk med miljöfarlig verksamhet som gruvtäkter och annan industri. Jordbruk bör i stället klassas som miljöpåverkande verksamhet, vilket skulle förenkla handläggningen för miljötillstånd och anmälan om animalieproduktion. Även i motion 2016/17:2006 av (C) framhålls behovet av att ändra beteckningen för jordbruket från miljöfarlig verksamhet till livsnödvändig eller möjligen miljöpåverkande verksamhet. Anmälan och tillstånd för animalieproduktion Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 10 bör regeringen ge i uppdrag till och Havs- och vattenmyndigheten att utarbeta en ny vägledning för anmälnings- och tillståndsprövning inom animalieproduktionen. Detta uppdrag ska syfta till att förkorta prövningsprocessen, öka kompetensen hos handläggare och främja en enhetlig rättstillämpning i olika delar av landet. Vidare yrkas att prövningen av djurhållande verksamhet bör koncentreras till färre miljöprövningsdelegationer (yrkande 11). En mer koncentrerad prövning av djurhållande verksamhet syftar till en mer enhetlig rättstillämpning, underlättar för specialisering av miljösakkunniga och effektiviserar själva prövningen. Enligt motionärerna bör regeringen enligt yrkande 12 ta initiativ till att ta bort kravet på samrådsförfarande för anmälningspliktig verksamhet. Den anmälningspliktiga verksamheten betraktas som mindre miljöpåfrestande. Kravet på samrådsförfarande innebär extra kostnader för den enskilde, och det tar att genomföra verksamhetsförändringar. Av kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 31 framgår att myndigheterna måste påskynda tillståndsprocesserna. Eftersom lantbruket räknas som en miljöfarlig verksamhet innebär det bl.a. långa tillståndsprocesser som lantbrukaren måste genomgå. Enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 25 behöver handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion förenklas. Genom att klassa jordbruk som miljöpåverkande verksamhet skulle handläggningen av miljötillstånd och anmälan av animalieproduktion kunna förenklas. Därmed skulle det bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner när det gäller bl.a. miljö. Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning. Enligt 9 kap. 1 § (1998:808) avses med miljöfarlig verksamhet utsläpp av avloppsvatten, fasta ämnen eller gas från mark, byggnader eller anläggningar i mark, vattenområden eller grundvatten användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom annat utsläpp än som avses i 1 eller genom förorening av mark, luft, vattenområden eller grundvatten eller användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för omgivningen genom buller, skakningar, ljus, joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande. Av förarbetena till (prop. 1997/98:45 , del 2) framgår att enligt paragrafens punkt 2 avses med miljöfarlig verksamhet användning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kan medföra olägenhet för människors hälsa eller miljön genom annat utsläpp än som avses i 1 eller genom förorening av mark, luft, vattenområden eller grundvatten. Användning som kan komma i fråga kan vara av de mest skilda slag, exempelvis fabriker och andra industriella anläggningar, jordbruk, trafikanläggningar, förbränningsanläggningar, kärntekniska anläggningar, deponier och andra upplag. Vad som menas med miljöfarlig verksamhet enligt framgår av 9 kap. 1 §. Det är i likhet med miljöskyddslagen inte säkert att en verksamhet är farlig för miljön bara för att den har betecknats som miljöfarlig i 9 kap. 1 § . Om miljön påverkas eller kan påverkas på något av de sätt som anges i 9 kap. 1 § är det fråga om miljöfarlig verksamhet. Vidare framgår av förarbetena (prop. 1997/98:45 , del 1) att reglerna om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd ska arbetas samman i och att de särskilda reglerna om miljöfarlig verksamhet ska tillämpas på olägenheter för människors hälsa och miljön vid användning av mark, byggnad eller anläggning. Regeringen gör även bedömningen att det skulle vara en alltför långtgående ändring att låta begreppet miljöfarlig verksamhet utgå. Regeringen anför att det är ett vedertaget begrepp som används i många olika sammanhang i balken, inte bara i kapitlet om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd utan även i bl.a. processbestämmelserna. Vidare framhålls att en fördel med begreppet också är, vilket även angavs i propositionen till miljöskyddslagen, att det ger uttryck för grundtanken att även risken för olägenhet ska beaktas. Landsbygdsminister har vid debatten om interpellation 2015/16:525 Det svenska jordbruket anfört följande om jordbrukets beteckning som miljöfarlig verksamhet: Jag instämmer i resonemang om att jordbruket är livsnödvändig verksamhet. Jag tror på det svenska jordbruket och den svenska maten. All mänsklig verksamhet har på ett eller annat sätt en mer eller mindre miljöpåverkan. Svenskt jordbruk är definitivt i världsklass när det gäller miljötänk. Det påverkar inte på det sättet som jordbruket gör i många andra länder där det har en mycket kraftig påverkan på miljö och klimat. Begreppet miljöfarlig verksamhet infördes i miljölagstiftning. Med tanke på att det är så länge sedan kan man tycka att det är ett väldigt ålderdomligt begrepp sett till hur företagen ägnar sig åt miljöarbete. Det är stor skillnad jämfört med när begreppet infördes . Jag hoppas att det blir fler som jag och som använder begreppet livsnödvändighet. Jag använder ofta det begreppet. Svensk jordbruk är en livsnödvändighet för en levande landsbygd. Ett livskraftigt och aktivt skogs- och jordbruk är också en jätteviktig del för att vi ska kunna klara klimatomställningen. Utskottet har behandlat frågan om benämningen av jordbruket som miljöfarlig verksamhet tidigare, bl.a. i betänkande 2015/16:MJU9 Landsbygdspolitik. Utskottet konstaterade då att det faktum att en verksamhet i definieras som miljöfarlig inte nödvändigtvis behöver innebära att den är farlig för människors hälsa eller miljön. Det betyder endast att regler om miljöfarlig verksamhet ska tillämpas. Anmälan och tillstånd för animalieproduktion beslutade regeringen om en nyindustrialiseringsstrategi, Smart industri, för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I handlingsplanen för Smart industri konstateras bl.a. att miljöprövningen tar och hämmar utvecklingen för en mer hållbar produktion. Följande åtgärder föreslås: – Förslag till effektivare miljötillståndsprövning läggs: Förslag till en mer effektiv och ändamålsenlig miljöprövningsprocess utarbetas. Det innefattar bl.a. effektivare tillämpning av bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar i i syfte att underlätta prövningsprocessen. – Statistik för prövningstider utarbetas: Regeringen avser att uppdra åt att för branscher, olika typer av ärenden och instanser upprätta statistik för att följa ärendehanteringen av miljötillstånd . – Uppdrag om förslag för snabbare prövning: Regeringen avser att lämna ett uppdrag med syfte att föreslå ytterligare konkreta ändringar av regelverk och processer som kan effektivisera prövningsprocessen. – En referensgrupp för kontinuerlig dialog om förbättringar skapas: En referensgrupp för kontinuerlig dialog med representanter för näringsliv och myndigheter skapas i arbetet för att minska ledtiderna. Enligt ingår även jordbrukssidan i diskussionerna om förenklingar av miljöprövningsprocessen. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att det efter dialog med näringslivet utarbetas förslag för effektivare miljötillståndsprövning samt statistik för prövningstider och en referensgrupp för kontinuerlig dialog om förbättringar inom miljötillståndsprövningen. ska länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendeslag. Länsstyrelsernas mål för handläggningstider är formulerade som antal dagar från ankomst till beslut, utifrån hur många dagar merparten () av ärendena ska beslutas inom. Den genomsnittliga måluppfyllelsen för ärendegrupperna med gemensamma mål var , vilket är en ökning (prop. 2016/17:1 utg.omr. fick i sitt regleringsbrev i uppdrag att ta fram en modell för att upprätta och redovisa statistik för miljötillståndsprövningen. Modellen ska utformas så att det för olika branscher, prövningsinstanser och mål- och ärendetyper är möjligt att samla in, sammanställa, analysera och presentera statistik för hur lång prövningstiden varit från ansökan till beslut och vilka faktorer som påverkat prövningstiden. Modellen ska möjliggöra att handläggningstiden av miljötillståndsprövningen kan följas . Uppdraget ska redovisas . Regeringen överlämnade en lagrådsremiss med förslag om ändrade regler för miljöbedömningar till Lagrådet. Regeringens förslag innebär bl.a. att kraven på vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla blir tydligare. Bestämmelserna om miljöbedömning ska endast tillämpas på de verksamheter och åtgärder som kan antas medföra en betydande miljöpåverkan. För de verksamheter och åtgärder som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan ska verksamhetsutövaren i stället ta fram en liten miljökonsekvensbeskrivning. I regeringens promemoria Miljöbedömningar (Ds 2016:25) föreslås bl.a. ett nytt 6 kap. , en ny miljöbedömningsförordning och följdändringar i sektorslagstiftning. Det övergripande syftet med förslaget är bl.a. att effektivisera bestämmelser om miljöbedömningar för såväl planer och program som verksamheter och åtgärder. Därigenom ges förutsättningar för att öka den samlade miljöskyddseffekten och minska tidsåtgången och den administrativa bördan vid miljöprövningen. Den svenska miljöprövningen har reformerats . En viktig utgångspunkt i regelförenklingsarbetet med miljöprövningen har varit att prövningen inte ska vara mer komplicerad än vad som krävs med hänsyn till skyddet för miljön och människors hälsa. genomfördes en reform av mark- och miljödomstolarna. Genom inrättandet av mark- och miljödomstolar skapades förutsättningar för att förenkla, samordna och effektivisera handläggning och domstolsprövning. Reformen gav förutsättningar för att kompetens och resurser skulle kunna användas på ett mer rationellt sätt och ge möjligheter för en effektiv ärendehantering med hög kvalitet. koncentrerades tillståndsprövningen till ett färre antal länsstyrelser. Det övergripande syftet med reformen var att åstadkomma en mer effektiv prövning och kortare handläggningstider. Länsstyrelserna har också fått i uppdrag att redovisa handläggningstider utifrån både när en ansökan lämnas in och när ansökan bedöms vara komplett. Målsättningen är att ett ärende vid en miljöprövningsdelegation ska beslutas från det att en fullständig ansökan lämnats in. Enligt utskottet är det svenska jordbruket nödvändigt för en levande svensk landsbygd. Utskottet håller med regeringen om att det är svårt att producera livsmedel utan att påverka miljön men att det svenska jordbruket är ledande i att producera livsmedel med en mindre påverkan på miljön. Utskottet konstaterar att livsmedelsstrategins utgångspunkt är en hållbar produktion av livsmedel. Vidare konstaterar utskottet, i likhet med tidigare ställningstagande, att det inte nödvändigtvis behöver innebära att en verksamhet är farlig för människors hälsa eller miljön bara för att den definieras som miljöfarlig. Om miljön påverkas eller kan påverkas i enlighet med definitionen klassas den som miljöfarlig. Utskottet är för tillfället inte berett att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2006 (C), 2016/17:2023 (C) yrkande 7, 2016/17:2446 (SD) yrkande 23, 2016/17:3615 (KD) yrkande 21 och 2016/17:3618 (C) yrkande 32. Utskottet noterar att regeringen anser att förenklingar för företagen inom livsmedelskedjan är prioriterat och att arbetet för att tillhandahålla service och lättillgänglig information om regler och villkor för företagande bör fortsätta att utvecklas. Inom ramen för nyindustrialiseringsstrategin Smart industri pågår arbete för att förenkla processerna för miljötillståndsprövning, inklusive för jordbrukssidan. Utskottet konstaterar att den svenska miljöprövningen har reformerats vid tidigare tillfällen i syfte att effektivisera och förkorta handläggningstider. Regeringen har även tagit fram förslag om att effektivisera bestämmelser om miljöbedömningar. Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av enkla regler samt effektiva och ändamålsenliga processer i syfte att uppnå en konkurrenskraftig livsmedelssektor. Med hänsyn till det ovan anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:2446 (SD) yrkande 25, 2016/17:3615 (KD) yrkandena 10–12 och 2016/17:3618 (C) yrkande 31 kan lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om gödningsmetoder och internationellt arbete när det gäller kväveläckage. Jämför reservation 84 (C) och 85 (KD). För att även i fortsättningen ska kunna vara ett föregångsland i klimatarbetet krävs ett förstärkt arbete med att förbättra den svenska livsmedelsproduktionens klimatarbete. Även arbete med ökad biologisk mångfald, minskad övergödning, minskad spridning av miljögifter samt skydd av vatten behöver fortsätta att utvecklas. När det gäller jordbrukets påverkan på miljön finns det tecken på en positiv utveckling. Den svenska belastningen på havet av växtnäringsämnen minskar liksom övergödningen i vattendragen, men övergödningsproblemen kvarstår i många områden, särskilt i Egentliga . Jordbruket är den största källan till vattenburen belastning av fosfor och kväve. Effektiviteten i jordbruket, uttryckt i procent för både kväve och fosfor inom den svenska jordbrukssektorn, har stadigt förbättrats . Enligt kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) behövs det ett fortsatt arbete för att minska övergödningen av åar, vattendrag och hav genom ett mera hållbart brukande, bl.a. via insatser som Greppa näringen. Hållbara gödningsmetoder behöver utvecklas, inte bara ur självförsörjningssynpunkt utan också ur miljösynpunkt (yrkande 27). I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 41 föreslås att man ska lyfta fram och exportera goda exempel i arbetet för minskat kväveläckage, exempelvis Greppa näringen. Trots att övergödningen är ett faktum har goda svenska resultat uppnåtts enligt motionärerna. Landsbygdsprogrammets miljöersättningar är en nyckelåtgärd för att minska näringsläckaget. Arbetet med att bl.a. anlägga fler våtmarker och kantzoner samt anpassa gödslingen efter grödans behov har varit mycket viktigt i sammanhanget, liksom satsningarna inom projekt som Greppa näringen. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning innebär att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att viktiga framsteg har gjorts för att genomföra (Helcoms) aktionsplan och långsiktigt minska tillförsel av kväve och fosfor i havet. Helcom beslutade att skicka in en ansökan om att göra till ett kontrollområde för kväveoxider, ett s.k. NECA-område. Ett beslut om ett förbud för kryssningsfartyg och passagerarfärjor att släppa ut toalettavfall i togs av Internationella sjöfartsorganisationen . införde 2015 ett förbud mot att släppa ut toalettavfall från fritidsbåtar i vattendrag, sjöar och hav. Regeringen anser att fortsatt höga ambitioner i det internationella arbetet är avgörande för att nå miljökvalitetsmålet. Vidare framgår att stödet till lokala och regionala vattenvårdprojekt (LOVA) fortsätter. beviljades projekt för , varav en majoritet går till projekt för att minska övergödningen. Exempel på åtgärder är musselodling och dagvattendammar. Ett arbete pågår för att kunna mäta hur mycket kväve- och fosforreduktion som insatserna bidrar till. Havs- och vattenmyndigheten inledde också 2015 ett särskilt arbete för att kunna utvärdera och följa upp miljöeffekter och andra samhällsnyttor, såsom ökad sysselsättning. Resultatet kommer användas för att bättre kunna styra medel till kostnadseffektiva åtgärder. Havs- och vattenmyndigheten arbetar aktivt för att använda anslagen i samverkan med annan finansiering, t.ex. från kommuner och från EU. Otillräcklig rening av avloppsvatten från små avloppsanläggningar bidrar till övergödningen. Havs- och vattenmyndigheten arbetar med att föreslå författningsändringar och att förbättra kunskapsläget på området för att på så sätt öka åtgärdstakten. Regeringen tillsatte en utredning som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. Utredningen pågår till . Även åtgärdsprogrammen i enlighet med ramdirektivet för vatten (2000/60/EC) innehåller ett stort antal åtgärder som syftar till att minska övergödningen. Regeringen anser att åtgärdsprogrammen och genomförandet av dem är av stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. När det gäller tillståndet i havet beslutade Havs- och vattenmyndigheten om ett åtgärdsprogram för havsmiljön i enlighet med havsmiljödirektivet (2008/56/EG). Syftet med direktivet är att nå god miljöstatus i och . En åtgärd är att utreda möjligheter att påverka den interna näringsbelastningen, lokalt i övergödda vikar och fjärdar samt i Egentliga . Forskning pågår för att utveckla metoder som kan bidra till att minska syrebristen och främja återhämtningen av ekosystemen. Odling av blå fånggrödor i havsområden som inte uppnår god miljöstatus är en annan åtgärd i programmet. Detta kan innefatta odling av blåmusslor och alger för upptag av näringsämnen från vatten. Regeringen anser att genomförandet av havsmiljödirektivet är centralt i det långsiktiga arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att övergödningen är ett stort problem i sjöar, kust och hav. Utsläpp av kväve och fosfor har med tiden gett ett stort överskott på näringsämnen i bottensedimenten. Återhämtningstiden är lång, men tydliga och samlade insatser kan ge synliga resultat i miljön, inte minst på lokal nivå. Det finns ett stort behov av ytterligare åtgärder, framför allt när det gäller reduktion av fosfor. Klimatförändringarna kan bidra till ökad näringsbelastning. För att miljökvalitetsmålet ska utvecklas positivt anser regeringen att åtgärdstakten behöver öka, och att åtgärderna i ökad utsträckning behöver ske där de behövs mest för att minska övergödningen och där de kan ge tydliga resultat i miljön. Att bygga upp kunskap och utveckla metoder är viktigt för att kunna mäta insatsernas resultat och för att åstadkomma en mer effektiv styrning av medel till kostnadseffektiva åtgärder. LOVA-medlen stärker det lokala och regionala arbetet för att minska övergödningen. Landsbygdsprogrammets vattenrelaterade miljöåtgärder har betydelse för att minska näringsbelastningen från jordbruket. Regeringen har uppdragit åt att föreslå åtgärder inom ramen för landsbygdsprogrammet för att öka måluppfyllelsen av bl.a. miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Att uppfyller kraven i nitratdirektivet (91/676/EEG) är viktigt. Näringens särskilda satsning Greppa Fosforn bidrar till effektiva åtgärder för att reducera förlusterna av fosfor från . När det gäller ökat skydd av marin miljö konstaterar regeringen att åtgärder för att minska utsläpp från övergödande ämnen har gett resultat. Utsläppen minskar, men ytterligare insatser behövs särskilt mot fosfor. Insatserna behöver också bli mer riktade för att ge tydliga effekter i miljön. Regeringen avser att se över ekonomiska styrmedel och andra åtgärder som kan minska övergödningen. När det gäller minskade utsläpp av näringsämnen från jordbruket fortgår arbetet på området (prop. 2016/17:1 utg.omr. är det återigen möjligt att söka miljöersättningarna till fånggrödor, vårbearbetning och skyddszoner från landsbygdsprogrammet. Sedan programmets start har åtgärder inom kompetensutvecklingsinsatser som Greppa näringen, investeringsstöd till t.ex. våtmarker och tvåstegsdiken varit möjliga att ta del av. Vidare har förhandlingar om en ny förordning om CE-märkta gödselprodukter inletts . Förslaget är en del i paket om cirkulär ekonomi. Förordningen kan underlätta handeln med organiska gödselmedel på den gemensamma marknaden. Landsbygdsminister anför i sitt svar på fråga 2016/17:831 Åtgärder för att minska jordbrukets läckage att regeringen bedömer att ytterligare insatser behöver vidtas för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Vidare anförs följande: Det är ett känt faktum att jordbruket är en av flera sektorer som påverkar vattendrag, sjöar och hav och bidrar till övergödning.