bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — Det är inte bara den mediala rapporteringen som har ökat, utan också har uppmärksammat detta. Deras granskning visar på en tydlig kvalitetsförsämring. Här finns anledning till oro, för vi som medborgare, folk i allmänhet, måste kunna lita på att den samhälleliga servicen fungerar. Hanteringen av den postala verksamheten utifrån ett medborgarperspektiv och ett historiskt perspektiv kommer inte i modern tid att gå till historien som en stolt period utan snarare kännetecknas av framför allt två vägval som varken har varit strategiska eller samhällsekonomiskt lönsamma. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Det första vägvalet, herr talman, var under regeringen . Då bestämde man att brev och paket helt enkelt inte var en statlig angelägenhet, utan skulle bolagiseras och konkurrensutsättas. av verksamhet i statens egen regi bolagiserar en borgerlig regering . I stället för att med öppna ögon möta framtiden och framtidens utmaningar konkurrensutsätter man postverksamheten. Det här är en brytningstid. Vi pratar om , då digitaliseringen och it-tekniken verkligen är på väg in, och väljer att göra något helt annat med människors behov av att kommunicera. i backspegeln kan man fundera på var vi hade varit om bredbandsutbyggnaden och vårt mänskliga behov av att kommunicera hade varit det som hade hamnat i fokus för den postala verksamheten i stället för att det landade där det landade, i konkurrensutsättning. Man tillät andra konkurrerande bolag att gå in och plocka russinen ur kakan, vilket gjorde att det inte fanns resurser för att tillse att vi fick den offentliga it-infrastruktur som vi skulle ha kunnat ha. Om vi hade haft det hade vi inte behövt ha diskussionen om hur vi ska få resurserna att räcka till, hur vi ska få människor att tillsammans organisera sig så att vi kan få bredbandsutbyggnad i hela landet och nå hela vägen. Hade vi varit kloka då hade vi klarat för länge sedan. Inte för att jag tror att vi kan vrida klockan tillbaka, men den här tanken är onekligen intressant. Det andra vägvalet, herr talman, var när regeringen med den dåvarande näringsministern och centerpartiledaren genomförde fusionen med danska posten och bildade Postnord. äger av aktierna och . Men styrelserepresentationen är jämnt fördelad mellan och . Den borgerliga regeringen lade fram en proposition till 2008. I den gjorde man en analys av Post brevvolymer. Den sträckte sig , alltså som man lade fram propositionen till riksdag, till 2010. Det är alltså en ganska som analysen av brevvolymer baserar sig på. Det är i sig ganska anmärkningsvärt att man inte gjorde den med ett lite längre perspektiv än . Analysen baserade sig på att brevvolymerna i skulle falla . Det verkliga volymfallet blev ett helt annat. stämde den dåvarande regeringens analys, och brevvolymerna föll . Men 2009 föll de och 2010 . Och så här har det sett ut; det har fortsatt att falla. , 2016, var som Postnord rapporterade verklig förlust. Men den danska delen av Postnord har visat på kraftiga minusresultat ända . Sedan fusionen, som beslutades i riksdag 2008 och genomfördes , har den ackumulerade vinsten för den svenska delen, som aldrig har gått med förlust , varit och den ackumulerade förlusten för . har det hänt en hel del. har inte bara höjt portot kraftigt, vilket har lett till att allt färre skickar brev. Man har också haft en ganska offensiv digitaliseringsagenda och har bland annat lagstiftat om att all kommunikation mellan den offentliga sektorn och medborgarna ska ske digitalt. Det har såklart lett till att det privata näringslivet följt efter. är det land i världen där brevvolymerna sjunker allra snabbast. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Att danska staten lurade skjortan av en borgerlig svensk regering ska jag låta vara osagt, men jag kan konstatera att de underlag som fattade beslut på inte var tillfyllest och att vi ska fortsätta att vara mycket oroliga över utvecklingen av Postnord. Postnords brevverksamhet är en bransch under kraftig förändring. Nedskärningar, stora omorganiseringar och teknikutveckling har naturligtvis fått konsekvenser. Alltmer post kommer färdigsorterad till brevbärarkontoren. Brevbärarna har av nedskärningar inte bara blivit betydligt äldre utan förväntas också dela ut post den största delen av arbetsdagen. Bristande arbetsmiljö, förslitningsskador och sjukskrivningar kommer inte direkt som en oväntad konsekvens. Allt är dock inte ris i Postnord. De har faktiskt jobbat ganska hårt för att nå lönsamhet, och det syns i den svenska verksamheten. Det ska tilläggas att trots de kvalitetsbrister som har varit når man lagstiftningens mål att ska levereras . Jag vill också understryka att Postnord har tagit de rapporter om dåliga arbetsvillkor hos vissa av bolagets leverantörer av transporttjänster på allvar. Man har förstärkt sitt arbete och program vad gäller inköp av transporter. Det tycker jag är jättebra, för staten måste alltid kunna garantera och säkerställa sjysta villkor hos alla sina leverantörer. Vi socialdemokrater kommer att följa frågan mycket noggrant. Kommunikation, oavsett om den är digital eller analog, är ett mänskligt behov och djupt etsat i det allmänna medvetandet - både förr och . Utvecklandet av våra möjligheter att kommunicera med varandra har alltid varit en offentlig angelägenhet. Brev, tele- och datakommunikation är ett allmänt samhälleligt intresse. Framtiden ter sig dock inte lika klar. Den kommer nog att handla lite mer om saker som kommunicerar med varandra. Då tänker jag inte primärt på klockan eller prylen som jag normalt har på armen, som inte bara tillåter mig att ständigt vara uppkopplad utan som dessutom bejakar mig till rörelse. Den bekräftar när jag passerat givna mål, säger åt mig att ställa mig upp när jag suttit för länge eller att andas om pulsen rusar iväg utan att jag rört mig. Nej, jag tänker i första hand på hur it-infrastrukturen möjliggör helt nya sätt att organisera samhället. Autonoma bilar, kollektivtrafik på beställning, persondrönare som tillåter passagerare att sväva ovanför biltrafiken. Jag tänker också på en framtid där vi med teknikens hjälp kan leva mer hållbart, mer medvetet och mer effektivt. Det är inte helt lätt att föreställa sig, men vi måste vara medvetna om att utan en digital infrastruktur som håller måttet kommer snabbt att rasa från den framstående position som vi haft . Därför är det glädjande att regeringen presenterade och antog en ny bredbandsstrategi . Det tidigare målet om väckte såklart fler frågor än svar. Vilka var de där som inte skulle få bredband? Det nya målet är att 2025 ska hela ha tillgång till snabbt bredband. Vi blir alltmer beroende av en fungerande it-infrastruktur, och ingenting tyder på att det kommer att förändras. I utskottet har vi fokuserat en hel del på de här frågorna, inte minst i rapporten - och . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Egentligen handlar allt om ambitionen att hela landet ska kunna vara uppkopplat. Det kräver prioriteringar och resurser. Det är en absolut förutsättning för att människor ska kunna organisera sina liv , oavsett om det är i glesbygd eller storstad. Hela landet måste kunna leva. Därför är regeringens samlade arbete för digitaliseringens möjligheter angeläget. Arbetet med frågor om sysselsättning, tillväxt, innovationer, förbättrade välfärdstjänster och smarta städer är i full gång och är en förutsättning för vårt lands konkurrenskraft . I det sammanhanget ser jag mycket fram emot att regeringen i vår presenterar sin digitaliseringsstrategi. Jag tackar för ordet och yrkar åter bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde , , och (alla S). Jag tackar för ett intressant anförande som tog sin utgångspunkt i en historiebeskrivning av , Posten och Postnord. Jag noterade dock få förslag på hur detta ska lösas, annat än att man ska bevaka frågan. Kanske vill komplettera med vilka konkreta åtgärder man har tänkt att vidta för att reda upp situationen med Postnord och hur man ser på postmarknaden framgent. I anförande skönjer man en romantisering av tiden med monopol, då tog ansvar för allt. När det inte fanns konkurrens var allt bättre, och var vårdslös med posten. Det finns också en tydlig markering mot den danska digitala agendan. beskriver den som offensiv medan Postnord beskriver den som aggressiv. Det beskrivs som ett stort problem när man går in för en större digitalisering av våra myndighetskommunikationer och kommunikationen mellan privata företag, myndigheter och privatpersoner. Det bådar inte gott för regeringens digitala agenda om man målar upp detta som ett problem i kammare. efterlyste jag ledarskap i digitaliseringspolitiken och gärna en offensiv agenda för att nå målsättningen att få ett mer digitaliserat . Det förringar inte behovet att de grundläggande samhällstjänsterna vad gäller postal service. Uppenbart minskar dock behovet av postal service när digitaliseringen kommer, och då måste vi möta denna utveckling. Men beskriver nästan detta som ett samhällsproblem. Just nu pågår en analys av fusionen av Postnord på . Dilemmat är dock inte det. Det går aldrig att vrida klockan tillbaka, oavsett om det handlar om tidigare konkurrensutsättningar eller om dumdristiga affärer där de svenska skattebetalarna hamnar med skägget i brevlådan. Än så länge har vi förlorat 2 miljarder på totalen, och hade vi inte haft den danska delen hade resultatet sett betydligt bättre ut. Jag gjorde snarare en retorisk tillbakablick på var vi hade varit om vi inte hade hanterat saker och ting enligt borgerlig ideologisk dogmatism. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Jag hörde att i sitt anförande lyfte fram just ledarskapet. Det är som vanligt: Har man ingen egen politik att komma med kritiserar man ledarskapet. Just nu levererar regeringen. kom en ny bredbandsstrategi där man höjer ambitionerna och målsättningarna för att fler människor i vårt land ska få tillgång till snabbt och bra bredband. Det är ju en förutsättning för att vårt land ska kunna fortsätta att konkurrera . kommer också en digitaliseringsstrategi. Jag är inte alls orolig, för vi har en bra politik där vi går framåt mycket mer än vad den tidigare regeringen gjorde. Det är lätt att stå här och kritisera ledarskapet, men resultatet av det ledarskap som var under de två föregående mandatperioderna ledde snarare till problem för de svenska skattebetalarna samt till stora kostnader och minskade intäkter. kan få beskriva hur den politik som gjorde till ett föregångsland som låg högst upp i flera rankningar av digitalisering och bredbandsutbyggnad var skadlig för som digital nation. Det är intressant att höra kritisera den danska offensiva digitala agendan. Den har gjort att har ett mycket mer offensivt förhållningssätt till digitalisering av det offentliga. Det beskriver som ett stort problem. Jag måste fråga: Är Socialdemokraterna och regeringen beredda att gå fram med en offensiv digital agenda även om det gör att brevvolymerna minskar så mycket att ekonomin för Postnord blir lidande? Jag ser jättegärna stora reformer inom Postnord som möter denna utveckling, men vi kan inte backa in . Jag håller med om att det är viktigt att ha en välfungerande postservice även i en situation där vi har en minskande brevvolym på marknaden. Jag ser fram emot digitaliseringsplanen. Men problemet är att om man har förhållningssättet att har haft ett alldeles för offensivt förhållningssätt blir jag lite bekymrad över vad det är som ska komma om vi inte vågar gå lika hårt fram. Då kommer vi att hamna på efterkälken efter länder som till exempel . Vi måste våga vara så offensiva, aggressiva, framåtblickande eller hur man nu väljer att beskriva det. När det gäller historiebeskrivningen ska jag påminna om att när denna regering tillträdde var regeringens företrädare på området mycket nöjda med den politik som Alliansen hade bedrivit. Det dåvarande statsrådet uttryckte det i termer av att han inte såg någon omedelbar anledning att där och då göra några större förändringar eftersom politiken hade varit så framgångsrik och välutformad. Det är kanske något att ha i åtanke. lägger ord i min mun och säger att jag har kritiserat offensiva digitaliseringsstrategi. Det har jag inte alls gjort. Jag tycker att de har gjort ett ganska bra jobb. Det jag har kritiserat är fusionen mellan svenska och danska posten och bildandet av Postnord, som bland andra ditt parti stod bakom. Den har lett till stora kostnader för svenska skattebetalare och stora problem för den postala verksamheten. Jag tänker fortsätta att kritisera det, och jag tycker att de som företrädde den linjen ska fundera på hur bra den affären egentligen var. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Det är som har fått uppdraget att jobba med digitaliseringen av den offentliga sektorn, och delar av det kommer såklart att finnas med i digitaliseringsstrategin. Man har lagt dessa frågor på , vilket är bra. För precis som när vi tittar på resultatet av fusionen och Postnord är det pengarna som talar. Därför är det ett smart drag av regeringen att lägga det på . Jag ser fram emot vad man kommer fram till, för vi är inte riktigt på här. lyfter upp vad Socialdemokraterna har spelat för roll vad gäller position i it-mognad och it-utbyggnad. Det är ju socialdemokratiska regeringar som ligger bakom allt det. Det må ha varit tur med hem-pc-reformen, som har gjort att svenska folket har en datamognad som överstiger alla andra folks i världen, men det var en socialdemokratisk regering som låg bakom den. Jag har anmält mig till denna debatt som landsbygdspolitiska talesperson och för att jag har suttit i . Jag börjar med att yrka bifall till reservation, nr 13, om postservice i hela landet. Jag tycker att regeringens nya bredbandsstrategi, som lanserades , är väldigt bra. Den gamla behövde uppdateras men har visat sig effektiv i att politiken pekar ut riktningen så att marknadsaktörer, kommunala stadsnät och politik kan gå i en gemensam riktning. behövde ett nytt mål som pekar ut hela befolkningen, så att man inte undrar hur det ska gå för de sista . Detta var något som lyfte upp , som snappade upp och föreslog och som även regeringen har gjort till sitt mål genom den nya bredbandsstrategin. Det är mycket välkommet för landsbygder. Det känns mycket bra att kunna stryka detta krav i årets landsbygdsmotion från oss och att bocka av det och känna: Bra, det här är färdigt - nu kan vi jobba vidare framåt. har det varit bra att de ekonomiska stöden har förbättrats. I den budget som klubbade igenom finns det mer pengar: mer till bredband. Det är en bredbandsmiljard som kan göra stor nytta på landsbygden. Dessa pengar behöver särskilt riktas mot de 23 kommuner som enligt har extra stora utmaningar. Detta gör att utbyggnaden på landsbygder kan fortsätta i hög takt. Men regeringen behöver ha koll och hålla ögonen öppna så att pengarna går till de områden som behöver dem mest. Så har inte varit fallet , och en hel del regeländringar och byråkratiskt krångel har ställt till det för många byalag och fiberföreningar när det gäller att få just deras områden utbyggda. Något som jag vill välkomna i bredbandsstrategin är målet om mobiltäckning, även om det är lite diffust hur sjutton det ska mätas. För bredband och mobiltelefoni hänger ihop. När man bygger ut bredbandsnätet kan mobilmasternas kapacitet förbättras. Därför är det extra viktigt att nedsläckningen av kopparnätet hänger ihop med utbyggnaden av bredbandsnätet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT It- och postfrågor Precis som bredbandsstrategin behövde uppdateras behöver det som kallas samhällsomfattande tjänster, den så kallade SOT-nivån, höjas. har vi en SOT-nivå på , som sattes , , då vår digitaliseringsminister fortfarande var kommunalråd i . Därför är det viktigt att regeringen formulerar uppdraget till PTS . När jag i går debatterade frågan med i en interpellationsdebatt lovade han att beslut ska komma . Det är väldigt bra. Det är viktigt att uppdraget inte är för långt utan att PTS får ganska på sig, så att de måste jobba effektivt och så att regeringen kan fatta beslut . Det hoppas jag på. Då får vi en utveckling där inte kan släcka ned telenätet i den rasande fart som de gör . Jag skrev ut alla sidor med platser där kommer att släcka ned, och det blev 17 sidor totalt - . tänker fortsätta att knuffa regeringen framför sig in . Statens eget bredbandsinnehav är utspritt på olika aktörer, framför allt på och . Regeringen tillsatte tidigare en utredare, som kom med slutsatser . Det vore bra om regeringen gick vidare med en del av dessa förslag. Men det vore också bra om man tog sig en funderare på om statens eget innehav ska ligga så utspritt eller om det borde samlas i ett enskilt statligt bolag. I går när jag och digitaliseringsministern debatterade kopparnätets nedsläckning pratade vi om att denna fråga inte är helt ny. Den bredbandsstrategi som regeringen har antagit innebär att hela landet ska få bredband 2025. Då kommer frågan om kopparnätet i ett annat ljus. Vi befinner oss i ett teknikskifte där vi ska gå från kopparnät till fibernät - från nät med motstånd och värmeförluster till ljusets hastighet. Vi måste förstå att det är många som berörs - 90 kommuner. Det handlar om otroligt många människor, och därför måste vi se till att det sker på rätt sätt. Jag ska inte säga att det är fel att stänga ned kopparnätet. I hemkommun , där nästan alla har tillgång till bredband, kan det vara rätt att stänga ned kopparnätet, men så ser det inte ut på många håll. Där är man i stället i ett skifte där man går från kopparnät till en mobil lösning och sedan till fiber . Så kan vi inte ha det. Jag har därför föreslagit två olika alternativ för hur man borde göra. Det ena är att regeringen styr det bolag som man är delägare i, nämligen , så att nedsläckningen görs på ett bättre sätt. själva avvisar denna idé då de tycker att det blir för krångligt att hålla reda på all byggnation som pågår. Ministern sa i sitt svar att man inte kan bestämma detaljerat hur företaget sköter sin verksamhet. Det andra alternativet är att man går vidare lagstiftningsmässigt och höjer SOT-nivån, som är ett minimikrav som alla ska omfattas av. Detta är något som , som jag har suttit i, har föreslagit. Jag hoppas verkligen att detta kan bli en bra väg att gå - att man tydligt höjer så att alla får en högre nivå än som grundnivå. I det tv-reportage som var i Aktuellt och som både jag och digitaliseringsministern deltog i lyftes en tredje väg fram, nämligen . Den norska regeringen har tillsammans med gjort upp om att inte släcka ned kopparnätet om det inte finns bredband fram till hushållen. Detta vore en möjlig väg också i , och jag tycker att regeringen borde titta på en sådan lösning. Det finns även EU-mål som säger att alla i ska ha tillgång till internet med en hastighet på . skulle trots vår stora yta kunna bli det land i som först når detta mål. Det vore bra för vår konkurrenskraft och skulle leda till en positiv utveckling i hela . Men då krävs politisk vilja och handlingskraft. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under § 11.)