bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Syftet med statsbidraget är att öka skolbibliotekens möjligheter att stödja elevernas lärande, stimulera deras läslust och främja deras språkutveckling (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 110). Statsbidrag får lämnas i enlighet med förordningen för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning i form av en utökad närvaro av personal i skolbiblioteken. Om det inte finns sådan personal, får bidrag lämnas för anställning av personal som har en annan lämplig utbildning. avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Hela beloppet betalades ut och fördelades på 119 huvudmän (skr. 2016/17:102 s. 90). har i uppdrag att göra en utvärdering av satsningen som ska redovisas . Inom ramen för utskottets genomgång av statsbidrag inom skolområdet har två uppdrag identifierats där statsbidragen utgör en del av uppdraget. Det är Nationella skolutvecklingsprogram och Samverkan för bästa skola. fick i uppdrag av regeringen att ta fram och genomföra nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor (U2015/03844/S). För att stärka förskolans pedagogiska uppdrag utvidgade regeringen uppdraget till att även omfatta förskolans personal. Syftet med de nationella skolutvecklingsprogrammen är att utveckla och stärka utbildningen för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för att utvecklas så långt som möjligt. Insatserna ska bl.a. genom olika kompetensutvecklingsinsatser ge lärare fler metoder för att kunna anpassa undervisningen efter elevers olika behov. Vidare ska insatserna ha fokus på och motsvarande skolformer samt på gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och ska avse olika kompetensutvecklings- och stödinsatser där det finns ett dokumenterat nationellt utvecklingsbehov. Insatserna ska vara breda, systematiska och långsiktiga och rikta sig till hela systemet, från huvudmanna- till skolenhetsnivå. Ett program kan definieras som ett nationellt prioriterat utvecklingsområde som erbjuder skolutveckling inom. ska i årsredovisningen redovisa hur arbetet med de nationella skolutvecklingsprogrammen fortlöper. Det generella stöd som erbjuder huvudmän och skolor ges huvudsakligen genom insatser i de nationella skolutvecklingsprogrammen. har förbättrat hur myndigheten presenterar insatserna så att det tydligare framgår vilka de nationella skolutvecklingsprogrammen är och hur insatserna fördelar sig mellan de olika programmen. har vidare tagit fram en programbeskrivning för varje program, som omfattar syfte, övergripande mål samt de skolutvecklingsbehov som insatserna inom programmen ska svara mot. Myndigheten har också skapat en gemensam lärportal där de insatser som bygger på kollegialt lärande enligt modellen för Matematiklyftet och Läslyftet presenteras, i stället för att varje insats har en egen lärportal. Vidare har det skapats en process för att bedriva nationella skolutvecklingsprogram som omfattar allt generellt skolutvecklingsarbete. Processen syftar till att strukturera och systematisera långsiktiga arbete med skolutveckling samt att på ett samlat och överskådligt sätt informera om allt generellt skolutvecklingsarbete inom samtliga skolformer (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 105). Fem av de satsningar som redovisas i denna genomgång av statsbidragen inom skolområdet är insatser som omfattas av de nationella skolutvecklingsprogrammen. Nedan beskrivs kortfattat de åtta nationella skolutvecklingsprogrammen och de statsbidrag inom skolområdet som omfattas av dessa: Bedömning och betyg: Insatser som syftar till att skapa förutsättningar för en likvärdig och rättssäker bedömning och betygsättning. Digitalisering: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att utveckla adekvat digital kompetens och som bidrar till effektivisering och utveckling av utbildningen. Elevhälsa och barns omsorg: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar att arbeta främjande och förebyggande för att stödja barn och elever i deras utveckling mot utbildningens mål, däribland statsbidragen Ökad specialpedagogisk kompetens och Insatser för att förbättra det förebyggande och främjande arbetet inom elevhälsan. Kunskaper och värden: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar för barn och elever att inhämta och utveckla kunskaper och värden utifrån förskolans och skolans samlade uppdrag, däribland statsbidragen Matematiklyftet och Läslyftet. Nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar att erbjuda barn och elever med annat modersmål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. Skola och arbetsliv samt vidare studier: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar för elever att kunna göra väl underbyggda val inför fortsatta studier eller arbetsliv, samt för att underlätta övergången mellan olika skolformer och mellan skola och arbetsliv eller vidare studier. Styrning och ledning: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar för huvudmän, rektorer och förskolechefer att styra och leda mot en utbildning av hög kvalitet, däribland Lärarlyftet II. Systematiskt kvalitetsarbete: Insatser som syftar till att skapa bättre förutsättningar att bedriva systematiskt kvalitetsarbete på huvudmanna- respektive enhetsnivå. (årsredovisning 2016, s. 42 f.) Den övergripande finansieringen av de nationella skolutvecklingsprogrammen sker från förvaltningsanslag. För uppdraget fick disponera högst . Av dessa medel förbrukades , vilket motsvarar av de avsatta medlen. Av årsredovisning framgår att myndigheten initierade flera nya insatser, både om stöd för kompetensutveckling av lärare inom områdena digitalisering och värdegrund och om stöd till skolledare som leder förändring med fokus på digitalisering. Uppgifter om orsaker till den låga medelsanvändningen saknas (årsredovisning 2016, s. 107–109). ska lämna en utvärdering av de nationella skolutvecklingsprogrammen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 104 f. och 109). Samverkan för bästa skola har i uppdrag att, som en del i satsningen Samverkan för bästa skola, och i dialog med skolhuvudmännen, genomföra insatser i syfte att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten inom och mellan skolor (U2015/03357/S, U2015/03631/GV och U2017/00301/S). Insatserna ska riktas till skolor med låga studieresultat och svåra förutsättningar. ska komma överens med varje berörd huvudman om hur insatserna ska utformas och genomföras. De största insatserna på skolorna gäller stöd för det systematiska kvalitetsarbetet samt insatser i fråga om undervisning och lärande. Därutöver görs insatser inom områdena betyg och bedömning, trygghet och studiero samt extra anpassning och särskilt stöd (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 105). Inom ramen för satsningen erbjuds även insatser för nyanlända elever och elever med ett annat modersmål än svenska. erbjöds bl.a. samtliga huvudmän möjligheten att utse samordnare för frågor som rör nyanlända elever. Totalt antog 277 kommunala och en enskild huvudman erbjudandet. Av dem har 192 rekvirerat bidrag från till ett totalt belopp om . får statsbidrag även lämnas till en huvudman för en grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola som har ingått en särskild överenskommelse med i enlighet med uppdraget Samverkan för bästa skola, eller för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever. Bidraget får även användas för att inrätta karriärsteg för fler lärare än det betalas ut bidrag för enligt förordningen om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Det får också användas för att genomföra insatser som möjliggör anställning av särskilt yrkesskickliga personer i ledande befattningar och för att genomföra insatser som medför ökade lönekostnader för särskilt yrkesskickliga personer i ledande befattningar. Förordningen (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för Samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända, som reglerar bidraget, trädde i kraft . var den första terminen som det gick att rekvirera medel. Regeringen har även utvidgat uppdraget Samverkan för bästa skola till att även omfatta förskolan (skr. 2016/17:102 s. 81). avsattes till stödet inom anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för statsbidrag enligt förordningen. Av detta belopp betalades ut. har förklarat den låga nyttjandegraden med att det tagit än beräknat att träffa överenskommelser med huvudmän samt att inte alla huvudmän har rekvirerat samtliga medel som beviljats (skr. 2016/17:102 s. 81). Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. avser utgifter för statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet, statsbidrag för kvalitetssäkrande åtgärder inom förskolan, fritidshemmet och annan pedagogisk verksamhet till kommuner som tillämpar maxtaxa, statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds, statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan och statsbidrag för ökad personaltäthet och kvalitetsförbättringar på fritidshem. Inom anslaget 1:7 ligger satsningen Mindre barngrupper i förskolan. Utfallet –2016 för anslaget 1:7 Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016717:101) framgår bl.a. följande (s. 111): Utfallet för anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. blev , vilket är (17,) högre än 2015. Det beror främst på att statsbidrag till huvudmän i förskolan för insatser som syftar till att minska barngruppernas storlek har ökat. Tabell 2 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:7 enligt Årsredovisning för staten –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 –0,1 –3,0 –0,1 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101, skr. 2015/16:101 och skr. 2016/17:101. Mindre barngrupper i förskolan: Utfall och medelsanvändning 2016 har regeringens uppdrag att fördela statsbidrag till huvudmännen för att minska barngruppernas storlek i förskolan enligt förordningen (2015:404) om statsbidrag för mindre barngrupper i förskolan. Huvudmännen ska prioritera barngrupper med de yngsta barnen. avsattes för stödet till mindre barngrupper i förskolan till anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet m.m., varav högst fick användas för administration och information. /16 var bidraget enligt regeringen kraftigt underutnyttjat. genomförde därför inför ansökningsomgången 2016/17 omfattande informationssatsningar till samtliga huvudmän. Detta resulterade i att huvudmännen ansökte om bidrag om den aktuella omgången. Utöver avsatta medel för /17 tillkom kvarvarande medel för /16 om . Totalt beviljades bidrag om , och samtliga avsatta medel betalades ut . Bidraget beviljades till 242 kommunala och 343 enskilda huvudmän (skr. 2016/17:102 s. 78). senaste statistik visar att det gick i genomsnitt 15,9 barn i en barngrupp 2016 jämfört med 16,7 barn 2015. Barngrupperna i förskolan har inte varit så små som . Gruppstorleken ligger emellertid fortfarande något över riktmärken för hur stora barngrupperna ska vara. Statistiken visar också att förskolorna har anställt mer personal (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 103). Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal Anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal avser utgifter för statsbidrag för fortbildning av lärare, fritidspedagoger och motsvarande, rektorer, förskolechefer, förskollärare, barnskötare och annan pedagogisk personal som är anställda i förskolan. Anslaget omfattar bl.a. satsningen Lärarlyftet II. Utfallet –2016 för anslaget 1:10 Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 (skr. 2016/17:101) framgår bl.a. följande (s. 110): Utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (27,) lägre än anvisat i statens budget. Tabell 3 Utfall 2010–2016 för anslaget 1:10 enligt Årsredovisning för staten –33,5 –29,4 –44,9 –35,4 –33,8 –19,3 –27,4 Källa: Skr. 2010/11:101, skr. 2011/12:101, skr. 2012/13:101, skr. 2013/14:101, skr. 2014/15:101, skr. 2015/16:101 och skr. 2016/17:101. Lärarlyftet II: Utfall och medelsanvändning 2016 har i uppdrag att genomföra det s.k. Lärarlyftet II (U2011/5531/S). Satsningen är en fortsättning på det första Lärarlyftet, men inriktas på att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser som de undervisar i. Uppdraget utvidgades till att även omfatta utbildning i svenska som andraspråk och speciallärarutbildning, bl.a. genom att ett statsbidrag som täcker delar av deltagarnas lönekostnad har införts (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 76). Bestämmelser om statsbidraget finns i förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedagoger och motsvarande. Regeringen har föreslagit att satsningen Lärarlyftet II förlängs inom ramen för avsatta medel för lärarfortbildning. Tilläggsuppdrag om speciallärarutbildning inom Lärarlyftet II har i uppdrag (U2012/01181/S) att inom ramen för Lärarlyftet II erbjuda lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen. Satsningen syftar till att öka andelen lärare med behörighet att undervisa i grundsärskolan, gymnasiesärskolan, särskild utbildning för vuxna eller specialskolan. är uppdraget inte begränsat till någon särskild specialisering inom speciallärarutbildningen utan syftar till att öka antalet lärare och förskollärare som är behöriga att som speciallärare undervisa och bedriva undervisning som avser särskilt stöd. har, med olika startterminer och studiehastighet, 25 speciallärarutbildningar pågått inom ramen för Lärarlyftet II med 482 deltagare. Sedan starten har 1 067 personer påbörjat speciallärarutbildning inom ramen för Lärarlyftet II (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 76 f.). avsattes till Lärarlyftet II inom anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal. Av det avsatta beloppet betalades ut till huvudmän. Den största delen av det avsatta beloppet, , användes för köp av kurser och användes för administration. avsattes vidare till statsbidraget för fortbildning av lärare i svenska som andraspråk. Av detta belopp utnyttjades totalt (av de avsatta medlen). har förklarat att den låga nyttjandegraden sannolikt berodde på att huvudmännen fock en alltför kort planeringstid. avsattes till satsningen på speciallärarutbildning inom Lärarlyftet II. Av detta belopp utnyttjades totalt (av de avsatta medlen). har förklarat den låga nyttjandegraden med att kapaciteten hos de lärosäten som anordnar utbildningen har varit begränsad (skr. 2016/17:102 s. 83 f.). Anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet lämnas statsbidrag för att främja en ökning av antalet anställda i lågstadiet. Satsningen är en del av regeringens lågstadielöfte som presenterades ekonomiska vårproposition och som går ut på att alla barn och elever tidigt ska få det stöd de behöver för att nå kunskapsmålen (prop. 2014/15:100 s. 53). Anslaget 1:18 Lågstadielyftet infördes inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I budgetpropositionen införde regeringen ett nytt anslag, 1:16 Fler anställda i lågstadiet och det tidigare anslaget 1:18 upphörde. innefattar satsningen även fritidshem. Utfallet –2016 för anslaget 1:16 Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 framgår att utfallet för anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet blev lägre än budgeterat. Det beror på att anslaget minskades med i vårändringsbudgeten (prop. 2015/16:99) för att kunna finansiera ökade anslag inom andra områden och att utbetalningen av medlen i stället senarelades. Anslaget ersatte 2016 anslaget 1:18 Lågstadielyftet som upphörde . Tabell 4 Utfall 2015–2016 för anslaget 1:18/1:16 enligt Årsredovisning för staten –33,4 –0,1 Källa: Skr. 2015/16:101 och skr. 2016/17:101. * Justerade uppgifter efter ändringar genom behandlingen av Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99). Fler anställda i lågstadiet: utfall och medelsanvändning 2016 beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2015:215) om statsbidrag för de lägre årskurserna i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. innefattar satsningen även fritidshem. Statsbidraget kan sökas av huvudmän för att anställa mer personal på fritidshem. Syftet med bidraget är att höja verksamhetens kvalitet. avsattes till stödet när det gäller lågstadiet inom anslaget 1:16 Fler anställda i lågstadiet. Av detta belopp fick högst användas för administration. Av de avsatta medlen har betalats ut. För /17 har beviljat bidrag till 665 huvudmän, varav 290 kommunala, 373 enskilda och 2 statliga huvudmän (skr. 2016/17:102 s. 78 f.). avsattes till statsbidraget för fritidshem. Intresset för satsningen har varit stort, och hela beloppet har betalats ut. För /17 har beviljat bidrag till 273 kommunala, 258 enskilda och 2 statliga huvudmän (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 101). Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner Anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner används för utgifter för statsbidrag till höjda löner för lärare, förskollärare och fritidspedagoger på fritidshem samt utbildade fritidspedagoger eller motsvarande i förskolan, för statsbidrag för karriärstegsreformen och särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå. Satsningen Karriärsteg för lärare omfattades tidigare av anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och överfördes 2016 till det nya anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner. Utfallet för anslaget 1:19 Av regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2016 framgår följande: Utfallet för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner blev (10,) lägre än anvisat och uppgick till . Skillnaden förklaras av att huvudmän inte rekvirerat medel i den omfattning som beräknades. Tabell 5 Utfall 2016 för anslaget 1:19 enligt Årsredovisning för staten –10,5 Källa: Skr. 2016/17:101. Utfall och medelsanvändning , per satsning Höjda lärarlöner – Lärarlönelyftet kan huvudmän söka statsbidrag för att höja lönerna för särskilt kvalificerade lärare, förskollärare eller fritidspedagoger inom ramen för det s.k. Lärarlönelyftet. Syftet med bidraget är att höja läraryrkets attraktionskraft och därigenom förbättra resultaten i skolan. Statsbidraget betalas ut i enlighet med förordningen (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och vissa andra personalkategorier. avsattes till stödet inom anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner. Av detta belopp betalades (av de avsatta medlen) ut. har förklarat skillnaden mellan avsatt och utbetalt belopp med att ett antal huvudmän inte rekvirerat samtliga medel som de har ansökt om (skr. 2016/17:102 s. 80 f.). Statskontoret har fått i uppdrag (U2016/02466/UH) att följa upp, analysera och utvärdera hur statsbidraget för höjda lärarlöner har genomförts, fungerat och nyttjats av skolhuvudmännen samt om satsningen har uppfyllt sitt syfte. Statskontoret ska delredovisa uppdraget respektive 2019 och slutredovisa (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 70). Karriärtjänster för lärare (tidigare anslaget 1:5) infördes ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen som innebär att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. beslutar om statsbidrag enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. beslutar myndigheten även om bidrag enligt förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden (skr. 2016/17:102 s. 79 f.). Skolhuvudmän som gör insatser enligt särskilda överenskommelser inom ramen för bl.a. uppdrag Samverkan för bästa skola (U2015/03357/S) kan också få ytterligare statsbidrag för att inrätta karriärsteg i form av förstelärare och lektorer. I detta fall kan statsbidrag även lämnas för insatser för personer i ledande befattning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 68 f.). avsattes till stödet inom anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner. Av detta belopp betalades ut. har förklarat skillnaden mellan avsatt och utbetalt belopp med att ett antal huvudmän inte har ansökt om medel och att några huvudmän inte rekvirerat samtliga medel som de har ansökt om (skr. 2016/17:102 s. 79 f.). Statskontoret har haft regeringens uppdrag att följa upp reformen. I den tredje och sista delrapporten (Statskontoret 2017:1) framhåller Statskontoret att regeringens ambition med reformen – att var sjätte legitimerad lärare ska ha en karriärtjänst – nästan är uppnådd. hade var åttonde legitimerad lärare en sådan tjänst. Samtliga kommuner har ansökt om bidrag, och enskilda huvudmän deltar i allt högre utsträckning. Rapporten visar vidare att rektorerna inte är fullt lika positiva till reformen som huvudmännen, men mer positiva än lärarna. Lärarna värderar generellt riskerna med reformen högre, medan rektorerna värderar risken för splittring bland lärare högst av aktörerna. I rapporten konstateras också att lönespridningen har ökat och att det finns en koppling mellan reformen och lönespridning (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 s. 68 f.). granskning av Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet publicerades granskning av Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet. Granskningen visar att regeringens lönemässiga målsättningar med reformen till stor del har uppnåtts men att det skett till priset av ett försämrat arbetsklimat för lärarna. Granskningen visar också att reformerna har bidragit till att lärarnas generella lönenivå har höjts och också till en ökad lönespridning bland lärare. Vidare visar granskningen att regeringens styrning av reformerna skulle kunna samordnas och förtydligas för att få större legitimitet och ge bättre förutsättningar för att öka läraryrkets attraktionskraft. Bristen på styrning av urvalet av lärare till statsbidragen har skapat ett dilemma vid genomförandet, nämligen om Lärarlönelyftet bör kunna gälla lärare som också tagit del av statsbidraget för karriärsteg eller inte. skriver att detta dilemma har gjort reformerna otydliga, försvårat genomförandet för huvudmännen och försämrat deras möjligheter att motivera fördelningen vad gäller Lärarlönelyftet. Granskningen visar bl.a. också att huvudmännen anser att reformerna har skapat en tydlig karriärväg och utvecklingsmöjligheter för lärarna. Däremot finns inga tecken på att reformerna på kort sikt har bidragit till läraryrkets attraktionskraft, mätt i antalet sökande till lärarutbildningarna och deras kvalifikationer. Det är dock troligt att reformernas eventuella effekter på antalet sökande och dessas kvalifikationer kommer att visa sig på (RiR 2017:18). I tabell 6 finns en sammanställning över statsbidragen och uppdragen, i form av satsningar, och deras syfte. Statsbidragen presenteras per anslag och tabellen visar även när uppdragen ska följas upp och/eller utvärderas. Tabell 6 Statsbidragens utformning Matematiklyftet 2012–2017 (SFS 2012:161) Öka elevers måluppfyllelse i matematik genom att ge matematiklärare möjlighet att få ökade kunskaper i matematik-didaktik 2016 , slutredovisning inkl. utvärdering (och ) utvärdering av IFAU (på eget initiativ) (SFS 2015:42) Lärare och förskollärare ska utveckla undervisningen för att bättre kunna stödja och förbättra elevers läs- och skrivförmåga 2018 Slutredovisning inkl. utvärdering av (2014/15 Utvärdering av och ) Försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska eller svenska som andraspråk för nyanlända elever i 2013–2017 (SFS 2013:69) Stärka nyanlända elevers kunskapsutveckling i svenska språket Uppföljning och slutredovisning med en utvärdering av (i samarbete med och ) Ökad specialpedagogisk kompetens (Specialpedagogik för lärande) 2016–2020 (SFS 2015:938) Generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan ska följa upp och utvärdera Ökade resurser till elevhälsa och specialpedagogik 2016–