bet · H501UbU7 · 2017-11-10 00:00:00 — Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till lag om ändring i skollagen. De lagändringar som utskottet tillstyrker innebär att skolplikten för barn som är bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Skolplikten ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen, som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet. Därefter ska skolplikten fullgöras i , om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Eleverna i förskoleklassen ska få rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. De ska också få rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskoleelever. Skolsystemet ska ha en viss flexibilitet. Ett barn ska få tas emot tidigare i förskoleklassen liksom i årskurs 1 i och motsvarande skolformer under vissa förutsättningar, om barnets vårdnadshavare önskar det. Efter begäran av ett barns vårdnadshavare ska ett barn också kunna få skolplikten uppskjuten om det finns särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . I betänkandet finns tre reservationer (M, SD, C, L, KD). Proposition 2017/18:9 Skolstart . Tre yrkanden i följdmotioner. Tre yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Regeringens lagförslag, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Tioårig grundskola, punkt 2 (M, C, L, KD) 3.Obligatorisk förskoleklass, punkt 3 (SD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Därmed bifaller proposition 2017/18:9 och avslår motion 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2, 2017/18:2938 av (M) och 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2017/18:475 av och (båda SD) och 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 3 (SD) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (L), (M), (S), (M), (S), (SD), (S), i (C), (MP), (M), (S), (SD), (V), (KD), (S) och (M). Ärendet och dess beredning I ärendet behandlar utskottet regeringens proposition 2017/18:9 Skolstart , två följdmotioner som väckts med anledning av propositionen och tre yrkanden i motioner från den allmänna motionstiden /18. De behandlade förslagen finns i bilaga 1 och regeringens lagförslag i bilaga 2. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas (dir. 2014:41). Genom tilläggsdirektiv fick utredaren i uppdrag att också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda i förskoleklassen skulle kunna utformas på lämpligast sätt (dir. 2014:135). beslutade regeringen att ändra utredningsuppdraget genom nya tilläggsdirektiv (dir. 2014:159). I stället för att utreda de delar som gäller införandet av en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart skulle utredaren föreslå hur förskoleklassen för sexåringar lämpligast kan införas som en del av och, som ett alternativ, även föreslå hur en obligatorisk förskoleklass för sexåringar lämpligast kan införas. För båda dessa alternativ skulle förskoleklassens syfte, uppdrag och innehåll vara oförändrade. En utgångspunkt för båda alternativen var vidare att såväl lärare som förskollärare ska vara behöriga för undervisningen. Genom tilläggsdirektiv förtydligades det att utredaren inte längre skulle föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare i förskoleklassen kan utformas på lämpligast sätt (dir. 2015:34). Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt slutbetänkande Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola (SOU 2015:81) . Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Vissa myndigheter och organ har fått tillfälle att yttra sig över utkastet till lagrådsremiss. I propositionen behandlas förslag om en obligatorisk förskoleklass liksom två tillkännagivanden från . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). I propositionen föreslår regeringen att skolplikten för barn som är bosatta i ska inträda än , dvs. redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolplikten i förlängs därmed med och blir i regel tioårig. Skolplikten ska normalt börja fullgöras i förskoleklassen, som blir en obligatorisk skolform inom skolväsendet. Därefter ska skolplikten fullgöras i , om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Enskilda huvudmän som redan är godkända som huvudmän för fristående förskoleklasser bör med automatik få anordna obligatoriska förskoleklasser. Eleverna i förskoleklassen ska få rätt till kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. De ska också få rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskoleelever. Skolsystemet ska ha en viss flexibilitet. Ett barn ska få tas emot tidigare i förskoleklassen liksom i årskurs 1 i och motsvarande skolformer under vissa förutsättningar, om barnets vårdnadshavare önskar det. Efter begäran av ett barns vårdnadshavare ska ett barn också kunna få skolplikten uppskjuten om det finns särskilda skäl. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Lagändringarna innebär att skolplikten som huvudregel ska inträda höstterminen det kalenderår då ett barn fyller . Skolplikten förlängs därmed med och blir som huvudregel tioårig. För barn som går i specialskolan, som har tio årskurser, blir dock skolplikten elvaårig. Skolplikten ska som huvudregel börja fullgöras i förskoleklassen och fullgörs därefter i om inte barnet ska tas emot i grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan. Även förskoleklassen blir enligt förslaget en obligatorisk skolform. Lagändringarna föreslås träda i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Bakgrund och gällande rätt Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet som infördes . Alla barn som är bosatta i ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då de fyller . Förskoleklassen, som omfattar ett läsår, ska stimulera elevers utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevernas behov (9 kap. 2 och 5 §§ skollagen). Skolplikten inträder normalt , dvs. höstterminen det år då barnet fyller , och ska fullgöras i eller i en motsvarande skolform (7 kap. 4 och 10 §§). Enligt förarbetena ska förskoleklassen bl.a. stödja övergången och integreringen mellan förskolan och skolan och ligga till grund för den fortsatta skolgången (prop. 1997/98:6 s. 40 f.). Reformen beskrivs ofta som att förskoleklassen ska vara en bro mellan förskolan och skolan och erbjuda det bästa ur två världar. Enligt statistik gick , dvs. drygt 120 000 sex- åringar, i förskoleklassen /17. I förskoleklassen fanns det vidare knappt 750 femåringar (0,) och drygt 1 400 sjuåringar (1,) samma läsår. Med sexåringar avses här de barn som fyller under kalenderåret. Det fanns även sexåringar i förskolan och sexåringar i årskurs 1. Man kan därför få intrycket att av alla sexåringar deltog i någon skolform. I statistik över inskrivna barn ingår även barn med s.k. okänd bakgrund som ännu inte är folkbokförda i befolkningsregister. Barn med okänd bakgrund, t.ex. asylsökande barn, saknar personnummer i registret. Detta innebär i sin tur att statistik inte fångar upp att av alla folkbokförda sexåringar 2016, ca 2 000 barn, inte deltog i någon skolform. medför det att drygt 20 000 barn kan missa hela det förberedande läsåret. Skolplikten ska inträda genom att förskoleklassen blir obligatorisk Regeringen föreslår att skolplikten som huvudregel ska inträda höstterminen det kalenderår då ett barn fyller . Skolplikten förlängs därmed med och blir som huvudregel tioårig. För barn som går i specialskolan, som har tio årskurser, blir dock skolplikten elvaårig. Skolplikten ska som huvudregel börja fullgöras i förskoleklassen och fullgörs därefter i eller i en motsvarande obligatorisk skolform. Även förskoleklassen blir alltså en obligatorisk skolform. Regeringen framhåller inledningsvis att har utrett två alternativ när det gäller dagens förskoleklass för sexåringar. Utredningen har föreslagit att förskoleklassen kvarstår som en egen skolform men blir obligatorisk (alternativ 1) och avrått från en ny förberedande s.k. sexårsklass inom (alternativ 2). Enligt utredningens tilläggsdirektiv ska förskoleklassens syfte, uppdrag, innehåll och behörighetsbestämmelser kvarstå oförändrade för båda dessa alternativ (dir. 2014:159). Enligt utredningen kräver sexårsklassen så många författningsändringar och undantag från regelverk, t.ex. i fråga om timplaner och kunskapskrav, att regleringen framstår som olämplig. Enligt Skolinspektionen kan en sådan lagstiftning bli svår att tillämpa i praktiken, vilket kan påverka barnens rättigheter. Regeringen delar utredningens uppfattning att det första alternativet med en obligatorisk förskoleklass framstår som klart lämpligast. Enligt regeringen har förskoleklassen en mycket viktig roll att fylla i utbildningssystemet. När förskoleklassen infördes som en egen skolform inom skolväsendet 1998 var avsikten att underlätta integrationen mellan förskola och skola, där det bästa av verksamheterna skulle tas till vara (prop. 1997/98:6 s. 40 f.). Enligt skollagen ska förskoleklassen stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov (9 kap. 2 §). I propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) framgår att undervisningsbegreppet i den nya skollagen är definierat så att förskolans, förskoleklassens och skolans kultur och arbetssätt kan bilda en pedagogisk helhet. Varje elev i förskoleklassen ska få möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar, och verksamheten ska anpassas till varje elevs behov. Det framgår även att lek och skapande ingår som väsentliga delar i det aktiva lärandet och att elevens lust och nyfikenhet ska tas till vara. Det är enligt propositionen kombinationen av förskolans och arbetssätt och metodik som ger förskoleklassen dess identitet (prop. 2009/10:165 s. 358). Regeringen anser att förskoleklassens särskilda karaktär är värdefull. En lärmiljö där sexåringarna erbjuds en åldersanpassad och rik variation av uttrycksformer och arbetssätt gynnar övergången från förskola till skola. Regeringen framhåller att det förhållandet att förskoleklassen för sexåringar är en frivillig skolform och att skolplikten inträder först innebär att den obligatoriska skolgången i startar relativt sent i ett internationellt perspektiv. Regeringen anser vidare att alla barn ska gå i förskoleklassen eftersom den är en viktig brygga mellan förskolan och . Det är dock av sexåringarna, ca 2 000 barn , som inte deltar i vare sig förskoleklassen, förskolan eller skolans årskurs 1. Utredningen antar att barnen är hemma med någon familjemedlem eller tas om hand på något annat sätt, om föräldrarna arbetar eller studerar. De elever som går i dagens förskoleklass har inte heller någon skyldighet att närvara i utbildningen utan kan vara frånvarande i större eller mindre omfattning. Den frivilliga verksamheten kan medföra att vissa barn inte deltar . En obligatorisk förskoleklass ger större möjlighet att arbeta medvetet och långsiktigt med barnens kunskapsutveckling. Regeringen anser att det är hög tid att förskoleklassen, efter sitt införande, övergår från en frivillig till en obligatorisk skolform inom det svenska skolsystemet. Regeringen föreslår att skollagens bestämmelser om ansvaret för att skolplikten fullgörs också ska tillämpas för eleverna i förskoleklassen när skolplikten utvidgas. Vårdnadshavarna, hemkommunen och huvudmannen ska alltså ha ansvar för att se till att en skolpliktig elev i förskoleklassen fullgör sin skolgång. Genom bestämmelserna får hemkommunen vitesförelägga elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter, och beslutet får överklagas hos en allmän förvaltningsdomstol. För en förskoleklasselev vid en skolenhet med specialskola eller sameskola, som är statliga skolformer, ska huvudmannen få vitesförelägga vårdnadshavarna. En elev i förskoleklassen ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten i förskoleklassen ska få omfatta per läsår och . Om eleven utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnadshavare inte informeras . Bestämmelserna om ledighet och befrielse från obligatoriska inslag ska också tillämpas för förskoleklasseleverna. En elev i förskoleklassen ska ha rätt att gå kvar vid skolenheten hela läsåret även om förhållandena ändras. Regeringen bedömer att undervisningen i förskoleklassen som bör omfatta minst under ett läsår. Regeringens övriga förslag och bedömningar Regeringen föreslår att eleverna i förskoleklassen ska erbjudas kostnadsfria och näringsriktiga skolmåltider. Eleverna ska också ha rätt till kostnadsfri skolskjuts på samma villkor som grundskoleelever. En elev i förskoleklassen vid en skolenhet med specialskola eller sameskola ska ha rätt till de resor som krävs för utbildningen. En sådan elev som till följd av skolgången måste bo utanför det egna hemmet ska även ha rätt till tillfredsställande förhållanden som staten ska svara för. Kommunens beslut om skolskjuts ska få överklagas hos en allmän förvaltningsdomstol, liksom Specialpedagogiska skolmyndighetens och Sameskolstyrelsens beslut om resor. Specialpedagogiska skolmyndighetens och Sameskolstyrelsens beslut om åtgärder för en elev som inte bor hemma ska få överklagas hos . Regeringen föreslår även att ett barn ska få tas emot i förskoleklassen redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Femåringen ska då inte ha skolplikt men närvaroskyldighet. Regeringen föreslår vidare att ett barn ska få börja fullgöra skolplikten i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan höstterminen det kalenderår då barnet fyller , om barnet då har gått ut förskoleklassen, eller barnets vårdnadshavare begär att barnet ska få börja direkt i någon av dessa skolformer utan att först ha gått ut förskoleklassen och barnet bedöms ha förutsättningar för det. Beslut i frågan om barnets förutsättningar att hoppa över förskoleklassen och börja direkt i eller sameskolan ska fattas av rektorn. När det gäller specialskolan ska beslutet fattas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. När det gäller grundsärskolan ska beslutet fattas av barnets hemkommun. I frågan om skolplikten kan skjutas upp föreslår regeringen att ett barn ska få börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller om det finns särskilda skäl. Hemkommunens beslut om uppskjuten skolplikt ska liksom kunna överklagas. Ett barn som beviljas uppskjuten skolplikt ska erbjudas förskola. Regeringen föreslår också att ett barn som ska tas emot i grundsärskolan ska få börja fullgöra skolplikten i grundsärskolan om barnets vårdnadshavare begär det hos hemkommunen och barnet har beviljats uppskjuten skolplikt. Regeringen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft och ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . Om eleven börjat fullgöra skolplikten före ska äldre bestämmelser om skolpliktens upphörande gälla. Regeringen gör bl.a. följande bedömningar. Enskilda huvudmän som är godkända för förskoleklass bör med automatik få anordna en obligatorisk förskoleklass, där eleverna har skolplikt. Regeringen gör även bedömningen att ett barn bör få gå i förskoleklassen ytterligare ett läsår om barnets vårdnadshavare begär det och det finns särskilda skäl. När det gäller frågan om obligatorisk förskoleklass vid andra skolformer än bedömer regeringen att en sexåring bör kunna fullgöra av skolplikten i förskoleklassen vid en skolenhet med sameskola eller vid en skolenhet med specialskola. I kommittémotion 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begär motionärerna att avslår propositionen. Motionärerna anser att förslaget om en obligatorisk förskoleklass inte kommer att innebära någon större skillnad för elevernas tidiga lärande jämfört med , utan riskerar att leda till att eleverna inte får med sig tillräckliga kunskaper i att läsa, skriva och räkna. Motionärerna vill i stället att en tioårig grundskola införs som innebär att lågstadiet blir fyraårigt och att sexåringar får undervisning som följer kunskapsmål. Enligt motionärerna innebär deras alternativ att sexåringarna får del av de kunskapsmål och den utvärdering som framgår av läroplanen, den kompetens som hör lågstadiet till och rätt till särskilt stöd i enlighet med skollagen. Motionärerna framhåller att en förutsättning för att en tidigare skolstart ska bli framgångsrik och gynna barnens lärande i skolan är att lärarna i den nya årskurs 1 har rätt kvalifikationer och rätt kompetens. I den nya årskurs 1 kommer, enligt motionärernas alternativ, större fokus att läggas på grundläggande läs-, skriv- och räkneinlärning som till skillnad från i förskoleklassen ska omfattas av kunskapsmålen. Utskottet anser att förskoleklassen har en mycket viktig roll att fylla i utbildningssystemet. Enligt skollagen ska förskoleklassen stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Utskottet instämmer med regeringen om att förskoleklassens särskilda karaktär är värdefull, och vill lyfta fram att det är en lärmiljö där sexåringarna erbjuds en åldersanpassad och rik variation av uttrycksformer och arbetssätt och som gynnar övergången från förskola till skola. Utskottet delar regeringens uppfattning att man inte ska integrera förskoleklassen form- och innehållsmässigt i system. Förskoleklassen kan emellertid bara lyckas med sitt uppdrag att förbereda väl för fortsatt utbildning om alla barn faktiskt deltar i verksamheten. Utskottet kan konstatera att det framgår av regeringens redovisning att det är av sexåringarna, ca 2 000 barn , som inte deltar i vare sig förskoleklassen, förskolan eller skolans årskurs 1, och utskottet vill också uppmärksamma att de elever som går i dagens förskoleklass inte har någon skyldighet att närvara i utbildningen utan kan vara frånvarande i större eller mindre omfattning. Detta medför att vissa barn inte deltar i förskoleklassen , vilket kan bidra till att dessa barn missar större eller mindre delar av den utbildning som bl.a. ska förbereda för fortsatt skolgång. Barnen får då ta del av undervisningen i förskoleklassen i olika stor utsträckning och har därmed inte samma förutsättningar till förberedelser för fortsatt utbildning. När det gäller yrkandet om avslag på propositionen med hänvisning till att det bör införas en tioårig grundskola vill utskottet inledningsvis betona att förändringstakten i skolan har varit hög under en relativt och att förändringar på skolområdet måste göras med urskiljning för att ge huvudmän och personal rimlig arbetsro. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att en obligatorisk förskoleklass skulle ge större möjligheter att arbeta medvetet och långsiktigt med barnens kunskapsutveckling. När skolan kan räkna med att nå alla barn i förskoleklassen kan ett större pedagogiskt ansvar läggas på förskoleklassen, särskilt när det gäller elevernas förberedelse inför skolans årskurs 1. Utskottet instämmer därför med regeringen om att det är hög tid att förskoleklassen övergår från en frivillig till en obligatorisk skolform inom det svenska skolväsendet och att skolplikten inträder . Skolplikten förlängs därmed med och blir som huvudregel tioårig. Utskottet instämmer även i regeringens övriga förslag och bedömningar. Utskottet vill i sammanhanget understryka att det är av största vikt att utbildningen i det svenska skolväsendet är likvärdig inom varje skolform. En bra förskoleklass förutsätter såväl elevernas närvaro som en utbildning av hög kvalitet. Utskottet vill även lyfta fram att frågan om skolplikt i förskoleklassen samspelar med regeringens arbete med att förstärka förskoleklassens uppdrag och innehåll och främja elevernas utveckling och lärande under de tidiga skolåren. Regeringen har därför initierat och genomfört flera reformer i detta syfte, bl.a. att förskoleklassen har egna avsnitt i läroplanerna med förtydligat och förstärkt uppdrag, syfte och innehåll, att genomför flera fortbildningsinsatser –2019 för personalen i förskoleklassen och kompetensutveckling inom Matematiklyftet och Läslyftet (se nedan under avsnittet om tioårig grundskola). Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens proposition och avstyrker motion 2017/18:2555 yrkande 1. Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som innehåller begäran om tillkännagivanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tioårig grundskola, en översyn av möjligheterna till vidareutbildning av förskollärare och att förskoleklassen bör ingå i . Jämför reservation 2 (M, C, L, KD). I kommittémotion 2017/18:2555 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 2 begärs att regeringen , dock , ska tillsätta en utredning för att ta fram förslag om en tioårig grundskola med ett fyraårigt lågstadium som innebär att sexåringarna får undervisning som följer kunskapsmål och en skolstart . Motionärerna anför att två tidigare gjorda tillkännagivanden om tioårig grundskola inte kan anses slutbehandlade eftersom regeringen inte tillgodosett dem. Reformen bör kunna träda i kraft med första läsårsstart . Motionärerna anser att utredningen ska utgå från de tidigare utredningsdirektiven till och föreslå hur en tioårig grundskola med obligatorisk skolstart lämpligast skulle kunna införas och även se över behovet av övergångsregler. Om skolplikt för sexåringar redan är införd bör utredningen beakta det. Vidare ska utredningen föreslå en tidsplan för genomförandet och särskilt beakta behovet av kompetensutveckling för lärare i förskoleklassen och årskurs 1–3 om effektiva undervisningsmetoder och stödinsatser i svenska och matematik samt i vetenskapligt välbelagd kunskap om läs- och skrivsvårigheter. Även huvudmännens behov av anpassningar av t.ex. lokaler, organisation och personal ska beaktas. Utredningen ska även föreslå ändringar av behörighetskrav samt överväga behovet av fortbildningsinsatser för förskollärare och lärare. Motsvarande ska gälla för sameskolan, specialskolan och grundsärskolan. Utredningen ska också föreslå hur en anpassad fortbildning för legitimerade förskollärare som är tillsvidareanställda och arbetar i förskoleklassen skulle kunna utformas. I kommittémotion 2017/18:3039 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 3 begär motionärerna att man ska se över möjligheterna till vidareutbildning av förskollärare så att de kan bli behöriga att undervisa i den nya tioåriga . Det är enligt motionärerna viktigt att tillvarata kompetensen hos de pedagoger som arbetar i förskolan. I motion 2017/18:2938 av (M) anser motionären att förskoleklassen bör ingå i och inte vara en egen skolform för att det skulle innebära en större garanti för att verksamheten bedrivs likvärdigt i hela landet. Motionären anser även att förskollärare även fortsättningsvis ska kunna arbeta med barnen. tillkännagivande om en tioårig grundskola har tillkännagett att regeringen ska återkomma med ett förslag om en tioårig grundskola, där förskoleklassen blir den nya årskurs 1 i , i enlighet med det som utbildningsutskottet anfört i sina betänkanden (se bet.