bet · H401UU8 · 2017-03-15 00:00:00 — Enprocentsmålet ställer dock större krav på den politiska ledningen att på ett ansvarsfullt, transparent och förutsägbart sätt kunna hantera förändringarna. Det är uppenbart att den nuvarande regeringen brister i det politiska hantverket och att ryckigheten har påverkat biståndets kvalitet. menar att den beräkningsmodell som används för att budgetera avräkningar för mottagande av asylsökande riskerar att inte ge en rättvisande bild av de faktiska kostnaderna för asylsökande . En utmaning för modellen för beräkning av avräkningar är att prognoserna från har skiftat mycket samt att regeringen har varit oförberedd trots att information om oron i omvärlden samt flyktingsituationen funnits tillgänglig. övergripande slutsats är att den statliga beredskapen för att säkerställa en långsiktig och förutsägbar biståndsverksamhet varit låg (). Den nuvarande regeringen föreslår inga andra åtgärder än att fortsätta med det arbete som redan påbörjats för öka förutsägbarheten. Det finns en oro för att det politiska ledarskapet brister även i denna fråga och att den statliga beredskapen ännu är på en för låg nivå med anledning av detta, och vi avser att följa upp detta och även granska arbetet som pågår. Vidare konstaterar att osäkerheten i finansieringsvolymen har ökat , men att regeringen inte har agerat för att etablera en ökad förutsägbarhet i budgeteringen av biståndet. Därför anser att regeringen bör förbättra sin budgetering och planering, så att och regeringens ambitioner om en långsiktigt förutsägbar svensk biståndsverksamhet kan nås. har tidigare lyft frågor om problemen med att biståndsbudgetens tematiska delar inte går att följa upp, samt KU-anmält den ovanliga hanteringen av budgeten . Ökad förutsägbarhet i biståndet, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3580 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 3 samt 2016/17:3580 av m.fl. (V) yrkandena 2 och 4, 2016/17:3591 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3595 av m.fl. (M). biståndspolitik utgår från internationell solidaritet. Vi vill att utvecklingspolitik ska vara omfattande, förutsägbar, långsiktig och transparent. Den ska bygga på ett starkt lokalt ägandeskap och utgå från biståndseffektivitetsagendan och våra övriga internationella åtaganden. Det är så vi kan utforma en utvecklingspolitik som gör skillnad. Vi står i stort bakom de mål som satt upp och menar att politiken tydligt måste sträva mot dem. Det är utifrån dessa principer och riktlinjer kan bedriva ett bistånd som verkligen gör skillnad. granskning är begränsad till frågor om förutsägbarhet för biståndet utifrån avräkningar för asylkostnader, men visar på tydliga brister inom de granskade områdena. har länge varit kritiska mot att avräkningar görs från biståndet för flyktingmottagande. Vi försvarar asylrätten. Flyktingmottagandet ska vara humant och välkomnade och ordentligt finansierat. Men flyktingmottagande i är inte bistånd. Vi tycker i grunden inte att det är rimligt att världens fattiga, hungriga och förtyckta ska betala för asylkostnader i genom uteblivet bistånd. , som är ett av världens rikaste, länder måste klara av att leva upp till våra åtaganden både när det kommer till asylrätten och när det kommer till utvecklingspolitiken. Därför anser att i grunden bör minska avräkningarna för asylkostnader med målet att de helt ska avvecklas. Avräkningarna från biståndet sänder också signalen att bistånd är en form av välgörenhet som vi kan unna oss när vi har råd och dra in när vi tycker att vi har behov att täcka i . Det är en syn som ligger långt från både syn på bistånd och hur man internationellt definierar bistånd. av svenskt statligt bistånd vet vi att partnerskap, långsiktighet och ett starkt lokalt ägandeskap och ansvarsutkrävande är förutsättningar för att biståndet ska ge långsiktiga resultat. Det är också kärnan i den globala biståndseffektivitetsagendan som utvecklats . Utöver invändningar mot principerna bakom avräkningarna i sig ser stora brister i den modell som används för att beräkna avräkningarnas storlek. Den nuvarande modellen är konstruerad på ett sätt som gör att den inte beskriver de verkliga kostnaderna för flyktingmottagandet. Detta beror dels på för att den utgår från att alla kostnader för en asylsökande uppstår det år personen söker asyl. sökte över 160 000 människor asyl i . En övervägande majoritet av dem gjorde det under årets sista månader. Kostnaderna för mottagandet av dessa människor belastar därför i praktiken budgeten , men på grund av den modell som används för att beräkna avräkningarna beräknas de belastas budgeten . Det beror även på att modellen är väldigt känslig för antalet asylsökande som anländer och hur många dygn det tar från asylansökan till kommunplacering. Det är dessutom otydligt vad som ingår i den dygnskostnad som används i modellen. De stora bristerna i modellen blev tydliga i budgeten . I höstbudgeten som presenterades slog man fast att , motsvarande av biståndsbudgeten, skulle avräknas för flyktingkostnader. Budgeten grundade sig på prognoser som någon månad senare visade sig vara felaktiga. Redan när skulle fatta beslut om budgeten var det tydligt att budgetförslaget skulle behöva justeras. Finansministern talade om att så mycket som av biståndet skulle kunna komma att avräknas. Regeringen och enades efter förhandlingar om en vårändringsbudget där avräkningarna ökade till , motsvarande av biståndet. Men visade det sig att betydligt färre än beräknat sökte asyl i och i höständringsbudgeten minskades avräkningarna till . Denna stora ryckighet och kortsiktighet fick självklart långtgående konsekvenser för många av partner. Internationella organisationer fick först besked att skulle minska sitt stöd och t.o.m. bryta ingångna avtal, för att få nya besked. Många aktörer i utvecklingsländer har med rätta frågat sig om man kan lita på stöd och löften. Det har skadat trovärdighet som biståndsaktör. Sammantaget gör dessa brister i modellen för att beräkna avräkningarna att biståndets transparens, förutsägbarhet och långsiktighet brister kraftigt. I slutändan drabbar detta biståndets mottagare, människor som lever i fattigdom och förtryck. Målet för den svenska biståndspolitiken som slagits fast av är att skapa förutsättningar för bättre levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Detta gäller för hela utgiftsområde 7, Internationellt bistånd. De kostnader som avräknas från biståndet för att finansiera flyktingmottagande är trots det inte underställda målet och utvärderas inte heller gentemot det. Avräkningarna följer heller inte regeringens landprioritering eller tematiska prioritering inom biståndet. Avräkningarna motverkar dessutom de principer som finns i effektivitetsagendan om mottagarländernas ägarskap över planering och prioritering inom biståndet, fokus på resultat, transparens och inkluderande partnerskap mellan givare och mottagare som ställt sig bakom. Samtliga utgifter inom utgiftsområde 7 bör underställas målet för biståndet och utvärderas i enlighet med det. Regeringen bör återkomma med förslag om löpande redovisning av hur avräkningarna från biståndet för migrationskostnader förhåller sig till biståndets mål. har vi sett stora förändringar i antalet asylsökande, vilket skapar stora svängningar i den totala biståndsvolymen. Antalet asylsökande är svårt att förutse eftersom det till stor del beror på händelser i omvärlden. Antalet dygn i asylprocessen varierar delvis till följd av antalet asylsökande, men det har inte varit den största källan till osäkerhet kring avräkningarna. En stor brist med dagens modell är dygnskostnaden. Här brister också transparensen. Regeringen har inte redovisat vad som är inkluderat i dygnskostnaden de använder i sin beräkningsmodell. Concord visar i rapporten säker finansiering av biståndet att avräknad kostnad per asylansökan har stigit från i genomsnitt under regeringen till ca under regeringen och ca under regeringen utan någon tydlig förklaring. Concord har också granskat hur avräkningarna förhåller sig till de riktlinjer som /Dac satt upp. Enligt rapporten är minst en femtedel av de kostnader som inkluderas i avräkningar inte förenliga med /Dac:s riktlinjer. Bristen på transparens gör det svårt att granska denna fråga i detalj, men Concord har funnit att kostnader för administration, systemutveckling/it, resor, utbildning för migrationsverkets personal, löner och kontor inkluderats i avräkningarna trots att de inte nämns i riktlinjerna. har även kostnader för bevakning av asylboenden inkluderats. Dessutom finns kostnader som direkt verkar bryta mot riktlinjerna, som t.ex. kostnader för organiserad sysselsättning, undervisning i svenska och andra integrationsfrämjande insatser. Svenska regeringar har under alla år hävdat att avräkningarna följer /Dac:s riktlinjer. Concords rapport visar att det troligen inte är korrekt. Det har heller inte granskats närmare vilka kostnader som avräknas och den bristande transparensen har omöjliggjort en sådan bedömning. /Dac har inte heller haft tillgång till fullständigt material vid sina granskningar och hade inte i uppdrag att granska avräkningarna i relation till /Dac:s riktlinjer. Regeringen bör få i uppdrag att genomföra en oberoende översyn av i vilken mån avräkningarna från biståndsbudgeten är förenliga med /Dac:s regler. Ökad förutsägbarhet i biståndet, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3591 av m.fl. (KD) yrkandena 1–3 och 2016/17:3580 av m.fl. (V) yrkandena 1–4 och 2016/17:3595 av m.fl. (M). Den övergripande kritiken i förutsägbart bistånd – trots en osäker finansiering, bekräftar att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har agerat och hanterat de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. I granskningen kritiseras de stora ändringsbudgetar under budgetåret som hindrat en långsiktig planering av biståndsinsatser. Det är också mycket svårt att följa hur dessa kostnader har beräknats. anser det därmed nödvändigt att regeringen återkommer till med en redogörelse över hur stora ändringsbudgetar ska kunna undvikas framöver och hur transparensen ska kunna öka. Vidare har en rad civilsamhällesorganisationer presenterat en rapport (En säker finansiering av biståndet, Aidwatch) som fokuserar på avräkningar från biståndet. I denna rapport betonas också bristerna med stora ändringsbudgetarna, bristfällig transparens och redovisning. Biståndsorganisationerna har även låtit granska innehållet i avräkningarna och konstaterar att det finns delar av de svenska biståndsavräkningarna som inte kan klassas som Dac-fähiga, dvs. de bryter därmed mot regelverket. Detta är allvarligt och måste givetvis ses över. anser att regeringen bör tydliggöra vilka specifika kostnader som räknas av från biståndet och säkerställa att de avräkningar som görs helt är i enlighet med Dac-reglerna. Ökad förutsägbarhet i biståndet, punkt 1 (V) (V) anför: har valt att i sitt betänkande vara tydliga med att avräkningarna måste redovisas på ett transparent sätt och att den översyn som ska genomförs blir heltäckande och utgår från granskning. Det är ett ställningstagande som välkomnar och därför har vi valt att inte reservera oss på dessa punkter. Men vi önskar tydliggöra vad vi förväntar oss när det gäller ökad transparens och den kommande översynen av avräkningarna. Öppenhet har länge varit ett honnörsord inom svenskt bistånd. Genom satsningen Openaid, som lanserades 2011, redovisas det svenska biståndet på ett förhållandevis transparent sätt, även om satsningen har fått kritik för vissa brister. På webbplatsen går det att läsa i viss detalj hur biståndet fördelas på olika områden, till olika länder och inom olika insatser. Det går bl.a. att hitta information om biståndet , indelat i sex huvudkategorier. Den i särklass största, som uppgår till , är flyktingmottagande i . Den som vill läsa vidare om denna post, som är nästan lika stor som de andra och tredje största posterna tillsammans, möts av en förklaring på en mening: Avräkning från biståndsbudgeten för kostnader relaterade till flyktingmottagning i , som klassificeras som bistånd av /Dac. Det finns ingen specificering av vad dessa dryga finansierar och ingen tydligare förklaring. Det står inte heller att den summa som faktiskt avräknades från biståndet för flyktingmottagande var , och att den summa som redovisas är avräkningarnas storlek enligt den modell regeringen använder, men som inte gick att tillämpa fullt ut. Denna brist på transparens är ett stort problem och måste åtgärdas. Regeringen ska löpande redovisa vilka migrationskostnader som avräknas i Openaid. Regeringen aviserar i skrivelsen en översyn av modellen för hur avräkningarna beräknas. Den nuvarande modellen innehåller flera brister som beskrivs ovan. Dessa brister behöver analyseras noggrant för att man ska kunna finna en så ändamålsenlig modell som möjligt. anser att det finns flera alternativ att beakta i en sådan översyn. Den nuvarande modellen beräknar inte de faktiska kostnaderna för flyktingmottagandet, vilket beskrivs närmare ovan. En anledning till de stora variationerna i avräkningarnas storlek är att de bygger på prognoser med stor osäkerhet. Budgetarna visar tydligt de brister som finns och vilka konsekvenser de får. Ett sätt att öka förutsägbarheten skulle vara att använda kostnaderna för flyktingmottagandet som underlag för avräkningarna för . Det skulle också innebära att man finansierade faktiska kostnader, även om det var kostnader . har redan delvis börjat använda denna princip. I verkets senaste prognos beräknas dygnskostnaden utifrån årsredovisningen , i stället för som i tidigare prognoser utifrån prognostiserade kostnader och utgifter. Statsbudgeten får inte finansiera kostnader från föregående år, men det skulle i detta fall inte handla om att finansiera tidigare kostnader utan endast att använda tidigare utfall som prognos för kommande avräkningar. En sådan lösning skulle göra avräkningarna mer förutsägbara, och ändringsbudgetar skulle aldrig behöva bli nödvändiga. Denna möjlighet bör regeringen ta med i sin översyn av modellen. Ett annat alternativ är att ta fram en modell som mycket tydligare bygger på prognoser och tar hänsyn till när asylsökande väntas söka asyl i och beräknar antalet dagar i asylprocessen under budgetåret utifrån prognoserna. Även detta bör regeringen ta i beaktande i översynen av modellen. I den nuvarande modellen räknas antalet dygn från ankomst till kommunplacering. I räknas dygnen från bifallen asylansökan och framåt. I räknas antalet dygn från asylansökan till att asylbeslut fattas. I framtagandet av en ny svensk modell bör dessa alternativ utredas. Den tyska modellen medför större förutsägbarhet och omfattar färre personer eftersom endast de som får asyl inkluderas. Antalet dygn är däremot eftersom riktlinjerna från /Dac begränsar möjligheterna att göra avräkningar till en ettårsperiod, och asylbeslut inte finns som en slutpunkt som i den brittiska modellen. Riktlinjerna från /Dac säger dock att avräkningarna inte får finansiera kostnader för integrationsinsatser, vilket är en viktig del av insatserna för den som fått uppehållstillstånd. En avgränsning mellan dessa insatser och de som får finansieras enligt riktlinjerna kan vara svår att göra. Denna fas av mottagandet kan också anses mindre motiverad att finansiera denna väg. En närmare undersökning av den tyska och brittiska modellen bör inkluderas i regeringens översyn. menar att regeringen i större utsträckning bör använda anslagskredit för att minska ändringsbudgeteringen. instämmer i bedömning att det vore ett bra sätt att hantera eventuella ökade kostnader under innevarande budgetår, med vissa begränsningar. Det skulle leda till en större förutsägbarhet inom biståndet. Möjligheten att använda anslagskrediter bör därför inkluderas i översynen av modellen. Den nuvarande modellen för att beräkna avräkningarna har resulterat i stora variationer i avräkningarnas storlek mellan olika år, eftersom antalet asylsökande har stor betydelse för hur stora avräkningarna blir. är också det land som gjort störst avräkningar . Regeringen har satt ett tak för avräkningarna som innebär att maximalt av biståndsbudgeten får användas till avräkningar. Detta för att ska leva upp till det av FN fastslagna 0,7-procentsmålet, även om man understiger det av fastslagna enprocentsmålet. menar att detta tak är för högt både för att det urholkar biståndet och för att det medger alldeles för stora variationer i de belopp som används till faktiskt bistånd, vilket minskar förutsägbarheten och långsiktigheten inom biståndet. Även möjligheten att införa ett lägre tak för avräkningarna bör ingå i översynen av modellen för avräkningarna. Sammantaget vill att regeringen i sin kommande översyn bör eftersträva att ta fram en ny modell för avräkningarna som innebär en ökad förutsägbarhet i svenskt bistånd innebär att avräkningarna för asylkostnader tydligt och långsiktigt minskar följer /Dac:s riktlinjer innebär att avräkningarna redovisas och följs upp på ett transparent sätt utgår från de verkliga kostnaderna för asylsökande. Regeringen bör ta ovanstående i beaktande i den kommande översynen av avräkningarna från biståndet. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:64 om förutsägbarhet och långsiktighet inom biståndet. 2016/17:3580 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om hur man löpande ska redovisa hur avräkningarna från biståndet för migrationskostnader förhåller sig till biståndets mål, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen löpande ska redovisa vilka migrationskostnader som avräknas i Openaid och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör få i uppdrag att genomföra en oberoende översyn av i vilken mån avräkningarna från biståndsbudgeten är förenliga med OECD-Dacs riktlinjer och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om den kommande översynen av avräkningarna från biståndet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3591 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska återkomma till med en redogörelse för hur stora ändringsbudgetar ska kunna undvikas och transparensen öka och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tydliggöra de kostnader som räknas av från biståndet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en översyn bör göras för att säkerställa att regeringens avräkningar är i enlighet med rådande regelverk och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3595 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med en plan för hur biståndet framöver ska kunna vara effektivt, bättre planerat och mer transparent budgeterat med tydliga kostnadsberäkningar och en god beredskap för hur omfördelningar ska kunna ske under pågående budgetår och tillkännager detta för regeringen. [1] Enligt SOM-undersökning 2015/16. har granskat det svenska biståndet - förutsägbarheten och långsiktigheten. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1. Det är uppenbart att förslag att förbättra budgeteringen och planeringen av biståndet bör genomföras. Regeringens svar på saknar nämligen skarpa förslag. Det krävs ett större helhetsgrepp, eller varför inte en nystart. Omvärlden är orolig, och konflikterna är färre men värre. Omvärldsförändringar kan gå snabbt, och de påverkar direkt. När många flydde från krig och förtryck och hamnade i funderade regeringen och på att låta två tredjedelar av biståndet stanna i och gå till flyktingmottagning . De var helt oförberedda och planerade enligt gamla siffror, trots att ny information verkar ha funnits. Regeringen hade inte tillräckligt tidigt vare sig agerat eller hanterat de osäkerheter som påverkar biståndsbudgeten. Det bekräftas av . Regeringens brister påverkar biståndets kvalitet och förutsägbarhet. Jag är glad att biståndsministern är här ! Biståndsministern gör också utfästelser om avräkningarnas storlek, som inte har någon grund i regeringsbeslut. Det finns inga formella beslut. Det är svårt att följa upp och granska regeringens verksamhet. Vi har redan i andra ärenden diskuterat den urusla hanteringen av biståndsbudgeten, och KU har kritiserat hanteringen. Det handlar om miljarder som den nuvarande regeringen flyttar runt i budgeten. var avräkningarna - de pengar som går till flyktingmottagande första året - 8 miljarder. Först ökade de med 4,1 miljarder i budgeten, och sedan minskade de i höständringsbudgeten med 6,1 miljarder. övergripande slutsats är att den statliga beredskapen för att säkerställa en långsiktig och förutsägbar biståndsverksamhet är låg. Det har den varit . Möjligen ligger en del i utformningen av enprocentsmålet, men osäkerheten har alltså ökat. Regeringen har alltså inte agerat. vill bland annat att regeringen ser över beräkningsmodellen som används för prognos, budgetering och redovisning av asylkostnader första året som en del i biståndet. Enligt budgetlagen ska resultatet av den översynen redovisas för . Utskottet lyfter också upp ett antal transparensfrågor i sitt ställningstagande. Det är också en kritik - eller möjligen en hjälp till regeringen att förbättra sig. Utskottet lyfter upp hur viktigt det är att regeringen ger en samlad redovisning till av resultatet av det förbättringsarbete som den säger sig genomföra. Annars kan vi inte fullgöra vår konstitutionella uppgift att granska regeringen och påverka politikens inriktning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om förutsäg-barhet och långsiktig-het inom biståndet Den nuvarande regeringen imponerar inte. Det finns brister i det politiska hantverket. Vi ser det, ser det och jag tror också att väljarna ser det. En diskussion om avräkningar blir lätt teknisk. Den fastnar i resonemang om komplicerade beräkningsmodeller och snåriga internationella regelverk. Jag vill därför börja mitt anförande med att höja blicken och förklara varför detta är en viktig debatt för oss vänsterpartister. Vi vet att bistånd kan göra skillnad. Är biståndet långsiktigt och förutsägbart kan det både förändra liv och rädda liv. Får de som känner fattigdomen och förtrycket i sin vardag sätta dagordningen för biståndet vet vi att vi tillsammans kan förändra världen. Inte sällan är det små medel som kan göra stor skillnad. För kan en hel skolklass med afghanska flickor och pojkar få pennor och papper. För en hundralapp kan en gravid syrisk kvinna på flykt i få en hälsokontroll. har tagit från biståndsbudgeten för att finansiera flyktingmottagande i . Bara fick mer bistånd än som 5 200 bangladeshiska kvinnor dör i samband med en förlossning. har som minister för internationellt utvecklingssamarbete tagit många viktiga initiativ. Jag har haft anledning att både i talarstolen och i andra sammanhang berömma många av initiativen. Men tyvärr överskuggas mycket av det arbete som regeringen har gjort av det faktum att den nuvarande regeringen inte bara slagit svenskt rekord i avräkningar, man har till och med blivit den regering som avräknar mest i hela världen. Men flyktingmottagande i är inte bistånd. Det är inte rimligt att världens fattiga, hungriga och förtryckta ska betala för asylkostnader i genom uteblivet bistånd. Därför har vi under en rad år krävt att avräkningarna ska minska. Vårt mål är tydligt, nämligen att bistånd ska användas till utvecklingssamarbete och inget annat.