bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Utskottet delar regeringens bedömning att de nu beskrivna åtgärderna innebär att tillkännagivande om en nationell cykelstrategi är slutbehandlat. När det gäller infrastruktur för cykling kan utskottet konstatera att de flesta cykelvägar ligger längs regional och infrastruktur. Den nationella planen omfattar investeringsåtgärder för cykling längs det nationella vägnätet, medan medel för underhåll omfattar både statliga cykelvägar längs nationellt stamvägnät och övrigt statligt vägnät. I förslag till nationell plan för transportsystemet 2018–2029 föreslås att ca satsas på cykelvägar längs nationella vägar. Det handlar om cykelvägar som förbättrar möjligheten till arbetspendling i större tätortsregioner. Vidare ingår trafiksäkerhetshöjande åtgärder som gång- och cykelpassager och portar. målsättning är att genomföra åtgärder där potentialen för en ökad och säker cykling är störst. Förutom medel till investeringar i det nationella vägnätet omfattar planförslaget statlig medfinansiering till cykelåtgärder i annan infrastruktur. Sådan medfinansiering till cykelvägar eller andra anläggningar för cykeltrafik i kommunerna möjliggörs inom ramen för stadsmiljöavtalen och storstadsförhandlingarna. föreslår en satsning på förbättrat underhåll av cykelvägar längs nationellt och regionalt vägnät som används frekvent året I betänkande 2016/17:TU4 välkomnade utskottet att stadsmiljöavtalen även omfattar insatser för ökat cyklande. Utskottet har vid flera tillfällen, t.ex. i betänkande 2015/16:TU7, framhållit att förbättrad infra- struktur för cykling är den enskilt viktigaste åtgärden för att nå målet om en ökad andel cykelresor. Utskottet har inte ändrat sin bedömning i dessa frågor. För att kunna samla forskning och utbildning inom cykling föreslår regeringen i årets budgetproposition att ett nationellt inrättas med () som administrativ Utskottet välkomnar detta förslag och vill framhålla vikten av att olika cykelaktörer kan mötas vid ett sådant centrum för att tillsammans diskutera och utveckla cyklingens roll i . Utskottet vill vidare peka på att har beslutat om en tvåårig sats- ning på cykelfrämjande åtgärder: 2016 och 75 miljoner kronor 2017 (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:TU1, rskr. 2016/17:100). att påverka val av färdmedel och beteenden är att använda information och Regeringen har uppdragit till att fördela till ideella organisationer för informations- och utbild- ningsinsatser som främjar ökad och säker cykling. regeringen vidare om ett uppdrag till att som ett led i detta arbete ta fram ett målgruppsanpassat informations- och utbildningsmaterial för ökad och säker cykling. Särskilt prioriterade målgrupper är barn och unga samt nyanlända och andra grupper av utrikes födda. Uppdraget ska redovisas i När det gäller sjöfartsområdet vill utskottet framhålla betydelsen av att upprätthåller en konkurrenskraftig inhemsk sjöfartsnäring. konstatera att det är avgörande för svensk industri och dess möjligheter att konkurrera på världsmarknaden att har en väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar. Till detta kommer att genom en stark svenskflaggad fartygsflotta säkrar möjligheter att påverka i miljö- och säkerhetsfrågor i olika internationella forum. Dessutom bidrar den svenska sjöfarten både till att skapa arbetstillfällen, såväl direkt som indirekt, och till att skapa skatteintäkter. Utskottet vill här också framhålla den maritima strategin för människor, jobb och miljö som regeringen presenterade 2015. Strategin är ett inriktningsdokument för en såväl socialt och miljömässigt som ekonomiskt hållbar utveckling och innehåller, utöver arbetets vision och inriktning, en struktur för uppföljning. är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras av de avgifter som handelssjöfarten betalar. Med anledning av motionsförslaget om finansiering vill utskottet liksom tidigare framhålla att det är effektivt och ändamålsenligt att till största delen finansiera verkets verksamhet med avgifter direkt från brukarna. I årets budgetproposition anges att antalet anlöp i sjöfarten har sjunkit , vilket har lett till en minskning av sjöfartsavgifter. Utskottet är medvetet om att minskade godsvolymer och minskat antal anlöp leder till minskade intäkter från farledsavgifter. Utskottet konstaterar att med anledning av detta har genomfört ett omfattande internt effektiviseringsarbete. Regeringen har också uppdragit åt att utarbeta en finansiell modell med syftet att uppnå en ekonomi i balans . redovisade sina slutsatser . Genom införandet av en ny avgiftsmodell och därtill hörande interna förbättringsarbeten för att minska kostnaderna och öka intäkterna var det uppfattning att verket skulle nå en ekonomi i balans till slutet av 2017. Regeringen uppger att nu konstaterar att ekonomin inte kommer att vara i balans på grund av högre pensionskostnader än beräknat. Orsaken är främst den nya omräkningen av pensionsskulden. inriktning är att börja tillämpa den nya avgiftsmodellen fr.o.m. . Utskottet konstaterar att inte har uppfyllt sina ekonomiska mål . Mot den bakgrunden välkomnar utskottet att regeringen avser att även i fortsättningen noggrant följa den ekonomiska utvecklingen hos för att säkerställa att verkets olika verksamheter kan bedrivas i ekonomisk balans. Utskottet har tidigare uttalat uppfattningen att transportpolitiken ska präglas av ett trafikslagsövergripande perspektiv med ett stort regionalt och lokalt inflytande över trafikens infrastruktur. Detta innebär att alla trafikslag nyttjas på ett effektivt, säkert och miljömässigt hållbart sätt samt att luftfarten ingår som en viktig del i detta. Utskottets uppfattning har inte ändrats i denna del, och utskottet konstaterar också att det för att nå målet om att ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 är nödvändigt att ha goda kommunikationer såväl inom landet som i resten av världen. Regeringen beslutade om en flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem. Strategin fastställer bl.a. att förutsättningarna för flyget i ska förbättras som dess miljö- och klimatpåverkan ska minska. Som ett led i genomförandet av flygstrategin inrättade regeringen ett Arlandaråd. Utskottet har behandlat flygstrategin i ett tidigare avsnitt i detta betänkande. Utskottet vill vidare understryka att de regionala icke-statliga flygplatserna har en viktig roll att spela i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Flyget har stor betydelse för jobben och tillgängligheten i hela och för att tillgodose behovet av långväga resor, som det är en utmaning för klimatet. Utskottet har behandlat frågan om regionala flygplatser i ett tidigare avsnitt i detta betänkande. För att säkerställa att flyg- skatten inte innebär ökade driftsunderskott vid icke-statliga flygplatser i Norr- land tillförs anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser ytter- ligare medel för detta ändamål. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att fortfarande har en stark position i fråga om it-användning och bredband. digitaliseringen ger används av både människor och företag över hela landet. Utskottet välkomnar den strategi för hur digitaliseringspolitiken ska bidra till konkurrenskraft, full sysselsättning samt en ekonomiskt, socialt och miljö- mässigt hållbar utveckling som regeringen presenterade . anger inriktningen för digitaliseringspolitiken där visionen är ett hållbart Det övergripande målet är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Strategin bildar ett ram- verk för att även i fortsättningen ska tillhöra de ledande länderna i Utskottet vill också framhålla regeringens bredbandsstrategi där det konstateras att tillgång till bredband håller på att bli en förutsättning för att kunna ta del av grundläggande samhällsservice och att fullt ut vara delaktig i Visionen är ett helt uppkopplat eftersom det skapar för- utsättningar för att bo och verka i hela landet, driva tillväxt och innovativ Utskottet kan konstatera att statens ansvar för att säkerställa tillgången till anslutningar som medger bl.a. funktionellt tillträde till internet inträder när slutanvändarna saknar tillgång till sådana anslutningar till ett överkomligt pris via marknadsaktörernas försorg. Den dåvarande regeringen fastställde 2011 nivån för funktionellt tillträde till internet till en överföringshastighet om Därefter har användningen och beroendet av internet ökat, och allt fler tjänster utförs över internet. fick därför i uppdrag av regeringen att se över nivån för funktionell tillgång presenterade PTS sin översyn, där myndigheten bl.a. rekommenderade en höjning av nivån för funktionellt tillträde till internet till I budgetpropositionen framför regeringen att det krävs ökad kapacitet i takt med att digitala tjänster blir alltmer avancerade. Regeringen menar att det därför finns behov av att nivån för tillgång till grundläggande internetanslutning ökar till . delar den bedömningen och välkomnar mot den bakgrunden förslaget om ökade medel för höjd nivå för samhällsomfattande tjänster (SOT). I utredningen om en ny säkerhetsskyddslag (SOU 2015:25) föreslås en ny lag som ska svara mot de ändrade kraven på säkerhetsskyddet, bl.a. med tanke på utvecklingen på informationsteknikområdet, en ökad internationell samverkan, en ökad sårbarhet i samhällsviktiga funktioner och att säkerhetskänslig verksamhet i allt större omfattning bedrivs i enskild regi. Utskottet välkomnar regeringens förslag om ökningar av bl.a. anslaget till för deras arbete med en ny säkerhetsskyddslag och för arbetet med civilt försvar inom området elektronisk kommunikation. Utskottet tillstyrker sammanfattningsvis de förslag till anslag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer som redovisas i propositionen. Utskottet har vidare inte några invändningar mot regeringens förslag till låneramar, ekonomiska förpliktelser, investeringsplaner och ekonomiska mål inom utgiftsområdet. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende medan samtliga här behandlade motionsförslag avstyrks, dvs. motionerna 2017/18:2532 (SD), 2017/18:3627 (L) yrkande 7, 2017/18:3699 (C), 2107/18:3766 (KD) yrkandena 1, 22, 26 och 46, 2017/18:3818 (L), 2017/18:3832 (M) yrkandena 1–4 och 2017/18:3833 (M) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att samordna statliga verksamheter på trafikområdet genom att utreda en sammanslagning av myndigheter och om att utreda förutsättningar och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp i motionerna har utretts och analyserats vid olika tillfällen. Utskottet framför att det är angeläget att statens resurser används effektivt och att det finns ett nära samarbete mellan myndigheterna. Jämför reservation 4 (V). I motion 2017/18:641 av (KD) förespråkas att statliga verksamheter inom trafikområdet ska samordnas och att en sammanslagning av myndigheter ska utredas. Motionären påminner om att det utöver finns flera myndigheter inom trafikområdet: Trafikanalys, Transportstyrelsen, och . Motionären menar att det är dags att ta ett helhetsgrepp om den totala transportinfrastrukturen och utreda möjligheten att slå samman och med . I kommittémotion 2017/18:1140 av m.fl. (V) om en hållbar sjöfart föreslår motionärerna att regeringen bör utreda förutsättningar och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten (yrkande 1). Motionärerna konstaterar att till skillnad från inte finansieras via anslag utan i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för farledstrafikering etc. av staten ålagt vissa avkastningskrav. Motionärerna menar att finansierings- modellen leder till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen och för- svårar styrningen mot de transport- och miljöpolitiska målen och att man inte tar ansvar för farleder i hela . Angående frågan om sammanslagning av myndigheter Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringen beslutade att tillkalla en utredare med uppdrag att kartlägga och analysera vissa verksamheter och funktioner hos myndigheterna inom transportsektorn. uppdrag var bl.a. att föreslå organisatoriska lösningar eller andra lösningar som krävdes för att bäst uppnå och regeringens mål för transportpolitiken. I utredningens slutbetänkande påtalades ett antal problem med den dåvarande sektorsvisa myndighetsorganisationen inom transportområdet. Utredningen föreslog bl.a. att en samlad trafikslagsövergripande myndighet, , skulle inrättas för sjöfart, luftfart, vägtrafik och järnvägstrafik. Enligt skulle en sammanhållen infrastrukturplanering bl.a. kunna främja lösningar som bidrar till att negativ miljö- och klimatpåverkan minskar samt till att energieffektiviteten ökar. Utskottet kan vidare konstatera att utredningen betonade att och är affärsverk och finansierar sina verksamheter med avgifter som tas ut av dem som nyttjar deras tjänster. Utredningen föreslog att det dåvarande ansvaret inom för den långsiktiga planeringen och för utpekande av sjöfartens riksintressen skulle föras över till för att på så sätt främja ett trafikslagsövergripande synsätt i infrastrukturplaneringen. När det gällde övriga funktioner inom beställarfunktionen och den producerande verksamheten bedömde utredningen att det inte fanns några uppenbara synergier eller andra vinster med att integrera dessa verksamheter i ett trafikverk. Utredningen underströk dock att det fanns all anledning för och att vidareutveckla samarbetet och utbyta erfarenheter när det gäller t.ex. upphandlingsfrågor. Utredningen föreslog vidare att delar av funktionen för den långsiktiga planeringen av infrastruktur inom luftfartsområdet skulle föras över till . Ansvaret för utformningen av det nationella basutbudet av flygplatser samt finansieringen av dessa flygplatser skulle även i fortsättningen ligga hos . framförde att ett samlat trafikverk skulle skapa de bästa förutsättningarna för att bl.a. tillämpa fyrstegsprincipen och få en enhetlig regional representation. Utskottet konstaterade även bl.a. att Trafikanalys, som inrättades som , skulle komma att tillföra ytterligare kvalitetsförstärkning och sakkunskap som behövs för en effektiv uppföljning och styrning av verksamhet (prop. 2009/10:59, bet. 2009/10:TU9). bildades som omfattar verksamheten vid dåvarande och samt vissa verksamheter som tidigare låg hos , Transportstyrelsen och dåvarande (). ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verket ska med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska verka för en grundläggande tillgänglighet i den interregionala kollektivtrafiken och ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem. Enligt utskottets bedömning är frågan om samordning av statliga verksamheter och sammanslagning av myndigheter inom trafikområdet noga utredd. Frågan om en sammanslagning av behandlades senast av utskottet i förra årets budgetbetänkande (2016/17:TU1). Ut- skottet framförde att det är angeläget att statens resurser används effektivt och konstaterade att verken redan har ett nära samarbete. Utskottet fann därför inte skäl att vidta någon åtgärd. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga. Angående frågan om att utreda finansiering När det gäller frågan om att utreda finansiering kan utskottet inledningsvis konstatera att är ett affärsverk som huvudsakligen finansieras av de avgifter som handelssjöfarten betalar. Exempelvis isbrytning finansieras av farledsavgifterna. Som framgår av tidigare avsnitt i detta betänkande har utskottet redan framfört att det är effektivt och ändamålsenligt att till största delen finansiera verksamhet med avgifter direkt från brukarna. Utskottet vill i sammanhanget också peka på att har genomfört ett omfattande internt effektiviseringsarbete mot bakgrund av att minskat antal anlöp har lett till minskade intäkter från farledsavgifter. Utskottet vill vidare påminna om att redan har varit föremål för olika utredningar. I exempelvis SOU 2008:53 Styra rätt! Förslag om organisation konstaterades att det dels finns förvaltningsmyndigheter som finansieras genom anslag över statsbudgeten, dels finns myndigheter som helt eller delvis är avgiftsfinansierade. Vid en del av de anslagsfinansierade myndigheterna förekommer även verksamhet som är avgiftsfinansierad. I gruppen avgiftsfinansierade myndigheter ingår affärsverken, vilka generellt ägnar sig åt verksamhet av affärsmässig natur. Även affärsverken är statliga förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Den väsentligaste skillnaden mellan ett affärsverk och en traditionell myndig- het är att affärsverket förutsätts vara självfinansierat och dessutom leverera in delar av ett eventuellt överskott till statskassan. Utredaren menade bl.a. att borde övergå från att vara ett affärsverk till att bli en förvalt- Utskottet noterar att i sitt remissvar menade att affärsverksformen är fullt funktionell för den verksamhet som verket Verket konstaterade att brukarfinansiering är en god huvudprincip för Vidare kan utskottet konstatera att regeringen gav Statskontoret i uppdrag att utvärdera vissa verksamheter vid I rapporten av (2013:1) be- handlas bl.a. valet av verksamhetsform och frågor om finansieringen av Sjö- Enligt utskottets bedömning har frågan om finansiering redan utretts noga, och det finns därmed för tillfället inte något skäl att vidta någon åtgärd i denna fråga. Utskottet konstaterar att de frågor som tas upp i motionerna har utretts och analyserats vid olika tillfällen. Utskottet har inte ändrat uppfattning vad gäller frågan om sammanslagning av myndigheter eller finansiering. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2017/18:641 (KD) och motion 2017/18:1140 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om en översyn av möjligheten att anslag för underhåll ska kunna förskjutas över budgetår. Utskottet konstaterar att har möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som sträcker sig och att de baskontrakt för drift och underhåll som tecknar i ett flertal fall löper med option på förlängning. Jämför reservation 5 (C). I kommittémotion 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 25 föreslås en översyn av möjligheten att anslag för underhåll ska kunna förskjutas över budgetår. Motionärerna framhåller att det i fråga om anslag för investeringar är möjligt att förskjuta medel över budgetår för att på så sätt kunna utforma längre och långsiktigare kontrakt med leverantörer. Motionärerna konstaterar att detta inte är möjligt när det gäller årsvisa underhållsanslag, vilket de menar resulterar i mer kortsiktiga kontrakt och svårigheter att göra en god långsiktig planering av de underhållsarbeten som behöver göras. Utskottet konstaterar inledningsvis att den verksamhet som bedriver förutsätter att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Utskottet har tidigare konstaterat att investeringsanslag tenderar att generellt sett följa de stora projektens produktionscykel; det kan således uppstå en del fluktuationer i anslagets omfattning mellan enskilda år. När det gäller förbrukningen av medel för drift och underhåll tenderar detta att ske på ett mer jämnt och förutsägbart sätt, och anslaget för drift och underhåll kan följaktligen fördelas mer jämnt . I samband med beslut med anledning av budgetpropositionen bemyndigas regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden framåt. I budgetpropositionen föreslås att regeringen ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst för perioden –2022. Regeringen överför sedan sitt bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden till via myndighetens regleringsbrev. Det förtydligas där att bemyndigandet innefattar bl.a. anslaget 1:2 och avser all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Utskottet konstaterar att genom sitt bemyndigande har möjlighet att ingå ekonomiska åtaganden som sträcker sig . De baskontrakt för drift och underhåll som tecknar löper i ett flertal fall med option på förlängning. Om anslagsmedel för ett specifikt budgetår av något skäl inte fullt ut förbrukas gör regeringen, i samband med att regleringsbrevet beslutas, en prövning av om överskjutande medel får överföras till nästkommande år. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion 2017/18:3758 (C) yrkande 25. 1.En strategi för luftfarten, punkt 1 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi vill framhålla att flyget har stor betydelse för ekonomi och konkurrenskraft samt för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter inrikes och utrikes. Vi välkomnar därför den inriktning som uttrycks i flygstrategin som regeringen presenterade om att den ska bidra till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt, liksom att det fortsatta utvecklingsarbetet ska bygga på dialog, samverkan och kunskapsutbyte. Vi är fortfarande av den uppfattningen att den stora bredd som flygstrategin tar sikte på är positiv när det gäller de fokusområden och prioriteringar som lyfts fram, dvs. vikten av god tillgänglighet, hållbar utveckling av , minskad miljö- och klimatpåverkan, hög flygsäkerhet, rättvisa villkor och sund konkurrens, forskning och innovation samt ökad export av svenska varor och tjänster. Vi vill även framhålla att representanter från myndigheter, intresseorganisationer och andra aktörer bjöds in till att medverka i diskussioner när strategin togs fram. På detta sätt har en allsidig belysning kunnat göras med utgångspunkt från perspektiv och kunskaper från ett antal olika områden som har relevans för utvecklingen av den framtida luftfarten. Vi anser att det är viktigt att det fortsatta arbetet i enlighet med strategin ges hög prioritet. Vi vill även framhålla att det i flygstrategin anges att den kommer att följas upp för att säkerställa att dess genomförande bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av flyget. Med anledning av flyget och flygplatsernas stora betydelse som naturliga delar i transportsystemet avser vi att följa utvecklingen och de insatser som görs för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart resande. Vi välkomnar det arbete som regeringen gör för att genomföra den svenska luftfartsstrategin. Enligt vår uppfattning finns det inte något skäl att rikta ytterligare ett tillkännagivande till regeringen om att ta fram en flygstrategi, utan vi delar i stället regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat. RESERVATIONER 2017/18:TU1 2.Regionala flygplatser, punkt 2 (S, MP, V) av (MP), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår utskottets förslag. Vi vill inledningsvis betona att de regionala icke-statliga flygplatserna spelar en betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att ett väl sammanhållet flygplatssystem är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling med hänsyn till att är ett glest befolkat land med stora avstånd. Vi välkomnar därför regeringens skrivningar i flygstrategin om vikten av de regionala icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. Vi delar även regeringens uppfattning att de statliga bidragen till de icke-statliga flygplatserna är betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv, vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ.