bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Det behövs bl.a. tillgång till kompetent arbetskraft, kapital som kan investeras i företagen och att företagens regelbördor minskar. En ambitiös politik för företagande, entreprenörskap och innovationer är en förutsättning för att klara jobben och välfärden. finns det många områden inom näringspolitiken där kan och bör bli bättre. Ett sådant område är det svenska innovationsklimatet. 2012 antog den dåvarande alliansregeringen en innovationsstrategi, och i enlighet med vad som framförs i motion 2016/17:3149 (M) menar vi att regeringen i det fortsatta arbetet med strategin bör söka lösningar på samhällsutmaningar och de möjligheter som dessa kan ge, i stället för att peka ut specifika sektorer eller branscher. Regeringen bör även se över möjligheten att följa såväl som 2020, vilka tillämpat en bred syn på innovation. För att små och medelstora företag ska stimuleras till att växa och för att goda idéer ska kunna utvecklas till fungerande innovationer behöver förutsättningarna för bl.a. tekniskt kunnande, marknadskännedom och tillgång till kapital vara de rätta. För statens del handlar det därför till övervägande del om att undanröja hinder, att agera där marknadsmisslyckanden råder samt att förbättra redan fungerande system. varierar förutsättningarna för företag att utvecklas mellan olika branscher, vilket innebär att det inte går att ha ett specifikt förhållningssätt för innovationspolitiken och riskkapitalförsörjning, utan insatserna måste anpassas utifrån branschhänsyn och företagens mognadsgrad och tillväxtförutsättningar. I likhet med vad som framhålls i motion 2016/17:3149 (M) anser vi att den svenska innovationsmodellen behöver utvecklas. har länge prioriterat akademiskt entreprenörskap, och därför är behovet av att se över stödsystemet så att det når även andra aktörer utanför universitetssektorn stort. I denna översyn bör stegvisa finansieringsmodeller belysas samt hur staten kan stärka rådgivningen inom immaterialrättsområdet. Vidare vill vi framhålla att digitaliseringens betydelse för framväxten av en modern ekonomi ständigt ökar. Vi menar att en ambitiös näringspolitik ska skapa förutsättningar för att långsiktigt ska vara världsledande inom digitalisering. Vi instämmer därmed i vad som framförs i motion 2016/17:3149 (M) om att en politik som skapar goda förutsättningar för digitalisering bl.a. bör inriktas på att sänka barriärerna för entreprenörskap, minska statens kostnader för administration och öka myndigheternas service med hjälp av digital teknik. 2016/17:NU12 RESERVATIONER Ett annat område som enligt vår mening behöver fungera bättre är konkurrenssituationen på marknader där statligt eller kommunalt ägda bolag agerar. Likt vad som framförs i motion 2016/17:3128 (M) finns det enligt vår uppfattning flera exempel på marknader där det råder snedvriden konkurrens som riskerar att leda till oligopol- eller monopolliknande situationer. Vi vill verka för att en sund konkurrens ska råda på marknader så att företag ska kunna konkurrera på lika villkor. Konkurrenslagens bestämmelser behöver därför ses över i denna del. Vidare ställer vi oss bakom det som anförs i motion 2016/17:3188 (M) om att det behövs en bred reformagenda för ökad svensk konkurrenskraft, inte minst för att möta den ökande konkurrensen som industrin står inför. Vi ser att det behövs åtgärder på en rad olika områden, såsom insatser för att underlätta arbetskraftsinvandring och stora investeringar för drift och underhåll av infrastruktur. Därtill behöver skolan fortsätta att utvecklas för att klara ett alltmer komplext arbetsliv, och företagsbeskattningen behöver vara på en konkurrenskraftig nivå med jämförbara länder. Avslutningsvis vill vi understryka vikten av att ett ambitiöst arbete med hållbart företagande fortsätter. Här kan särskilt framhållas att en viktig del i detta är att skapa goda förutsättningar för företag som tar nya innovationer till marknaden. Då kan nya tekniker och affärsmodeller skapas för hållbara lösningar i en värld som snabbt förändras. I stort bör en politik för hållbart företagande bygga vidare på de riktlinjer som utarbetats av FN och . Sammanfattningsvis tillstyrker vi motionerna 2016/17:3128 (M), 2016/17:3149 (M), 2016/17:3186 (M), och 2016/17:3188 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. 2.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2016/17:112 av m.fl. (SD), 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:118 av m.fl. (SD) och 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motionerna 2016/17:427 av Boriana (M), 2016/17:528 av (M) yrkande 1, 2016/17:542 av (M), RESERVATIONER 2016/17:NU12 2016/17:989 av m.fl. (S), 2016/17:1626 av m.fl. (S), 2016/17:1786 av (M), 2016/17:2152 av m.fl. (S), 2016/17:2163 av och (båda S), 2016/17:2247 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2282 av (SD), 2016/17:2633 av och (båda MP), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2773 av (S), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 10, 2016/17:3098 av (KD), 2016/17:3116 av och (båda C), 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 15, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 14, 15 och 29. Det är näringslivet som skapar de nya affärsmöjligheterna och som lägger grunden för nya innovativa företag i . Vi i vill se tydliga och långsiktiga spelregler för hela näringslivet, för stora såväl som små företag, och det är angeläget att företag får verka på en marknad fri från onödiga detaljregleringar. ser vi dock att det behövs en fördjupad diskussion om vad som egentligen genererar tillväxt och nya framgångsrika företag. Vi utesluter inte att staten bör ta ett steg tillbaka på vissa områden och överlåta innovation, entreprenörskap och förnyelse av näringslivet på de mest lämpade privata aktörerna, vars förutsättningar snarare kan optimeras genom reformer på t.ex. skatteområdet. De flesta av de nya arbetena skapas i växande småföretag, och det är dessa företag som har stått för en stor del av sysselsättningstillväxten under tidigare högkonjunkturer. Småföretag har alltså en nyckelroll för väg mot ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Det är vår uppfattning att näringspolitiken därför bör inriktas på att ta bort de hinder som finns för att därigenom få fler små företag att starta och växa. Vi förordar därför generella satsningar på små och medelstora företag, vilket kommer att gynna alla branscher och företagare. Vi anser att det är av stor vikt att minska småföretagens administrativa börda, som är onödigt stor. För den svenska industrins räkning är det viktigt att det finns förutsättningar för företagen att vara konkurrenskraftiga. Vi anser att det därför behövs en översyn och en genomgång av olika konkurrensfaktorer för att förbättra förutsättningarna för att öka de svenska företagens konkurrenskraft. 2016/17:NU12 RESERVATIONER dock understryka att en sådan översyn inte ska leda till en detaljstyrning av företag. Det är vår uppfattning att det behövs åtgärder som berör fler politikområden än bara näringspolitiken för att skapa ett konkurrenskraftigt näringslivsklimat i . Energipolitiken måste bidra till att det levereras kraft med hög leveranssäkerhet till konkurrenskraftiga priser. Skattepolitiken måste syfta till konkurrenskraftiga skatter som inte avviker från omvärlden på ett sätt som försvårar företagande i . Det är angeläget med en fungerande kapitalförsörjning så att nya och expanderande företag inte bromsas. Utbildningspolitiken är också avgörande för att företag ska få tag på rätt kompetens, och naturvetenskapliga ämnen bör få hög prioritet, anser vi. När det gäller kompetensförsörjning behöver det finnas strukturer som gör det möjligt att rekrytera högutbildad arbetskraft på den internationella marknaden. Forskningen är central för näringslivets utveckling, och tillräckliga resurser måste avsättas och användas så att forskningen stärker näringslivet. Dessutom har vi sett tecken på att en del företagsforskning lämnar landet för att i stället etablera sig utomlands. Det är en allvarlig signal om att miljön för forskning inom företagsvärlden inte är den bästa. Vi bör se över skattenivåerna för att gynna inhemsk företagsforskning. Vi bör också se över om det är något i regelverket som behöver justeras för att stimulera inhemsk företagsforskning. För att näringslivet ska fungera väl krävs också omtag när det gäller infrastrukturen. måste kunna transporteras, och personal måste kunna ta sig till arbetet. Även handelspolitiken måste möta dagens utmaningar, och då är ett exportberoende land är det av yttersta vikt att politiken bidrar till att svenska företag kan verka på internationella marknader. Mindre och nystartade företag är särskilt beroende av en fungerande arbetsmarknadspolitik. Kopplat till detta har lagt fram ett antal förslag för att minska såväl lönekostnaderna för företag som sjuklöneansvaret, anpassa lagen om anställningsskydd för att småföretagen ska kunna hitta rätt personal och utveckla starta-eget-bidraget. Dessa åtgärder tror vi skulle öka småföretagens vilja att anställa, stärka småföretagens möjlighet att få tag på och behålla rätt personal samt verka sysselsättningsskapande. Med det ovan sagda anser vi att bör uppmana regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vi här har anfört. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:112 (SD), 2016/17:114 (SD), 2016/17:118 (SD) och 2016/17:2520 (SD) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 3.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: RESERVATIONER 2016/17:NU12 ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 10 samt avslår motionerna 2016/17:112 av m.fl. (SD), 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:118 av m.fl. (SD), 2016/17:427 av Boriana (M), 2016/17:528 av (M) yrkande 1, 2016/17:542 av (M), 2016/17:989 av m.fl. (S), 2016/17:1626 av m.fl. (S), 2016/17:1786 av (M), 2016/17:2152 av m.fl. (S), 2016/17:2163 av och (båda S), 2016/17:2247 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2282 av (SD), 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2633 av och (båda MP), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2016/17:2773 av (S), 2016/17:3098 av (KD), 2016/17:3116 av och (båda C), 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 15, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 14, 15 och 29. Jag och anser att kan bli ett mer dynamiskt, miljövänligt och sammanhållet land. Stora, statliga och stelbenta strukturer kan ersättas av en ekonomi där nya företag och jobb växer fram underifrån. Men förutsättningarna för denna jobbtillväxt ser olika ut för olika människor och på olika orter. Därför ska inte politiken och ekonomin centralstyras från eller utan vårdas och ges näring lokalt. Näringspolitiken har en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. En förutsättning för att det ska bli fler jobb är att det ska vara enkelt att starta och driva de företag som skapar jobb. En annan viktig förutsättning är att utbildning ska löna sig. Dessutom anser jag att arbetsrätten måste bli mer flexibel, regelkrånglet minskas och skattebördan bli lättare. I likhet med vad 2016/17:NU12 RESERVATIONER som framförs i motion 2016/17:2970 (C) anser jag att i och med dagens ökande digitalisering och automatisering behöver skattesystem och institutioner främja en snabb utveckling av innovation och konkurrenskraft. Detta kräver bl.a. att regler gör det lättare och inte svårare att rekrytera och behålla nyckelpersoner. Lagstiftningen om nya tekniska innovationer som exempelvis förarlösa bilar och s.k. crowdfunding måste uppdateras snabbt och effektivt. Sammanfattningsvis förordar jag att bifaller motion 2016/17:2970 (C) i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 4.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 2, 14, 15 och 29 samt avslår motionerna 2016/17:112 av m.fl. (SD), 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:118 av m.fl. (SD), 2016/17:427 av Boriana (M), 2016/17:528 av (M) yrkande 1, 2016/17:542 av (M), 2016/17:989 av m.fl. (S), 2016/17:1626 av m.fl. (S), 2016/17:1786 av (M), 2016/17:2152 av m.fl. (S), 2016/17:2163 av och (båda S), 2016/17:2247 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2282 av (SD), 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:2633 av och (båda MP), 2016/17:2773 av (S), 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkandena 3, 4 och 10, 2016/17:3098 av (KD), 2016/17:3116 av och (båda C), RESERVATIONER 2016/17:NU12 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkandena 13 och 15, 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 1. Målet för näringspolitik är att bygga en långsiktig och stabil grund för välfärd och sysselsättning genom ökat företagande inom sociala och ekologiska ramar. Detta står också i linje med målsättning att uppmuntra ett ökat personligt ansvarstagande. Det är de små och medelstora företagen som ska stå i centrum för utformningen av näringspolitiken. har förmånen att ha internationella företag som också efterfrågar ett gynnsamt regelverk för att kunna fortsätta växa och stanna kvar i landet. Att de små företagen får möjlighet att växa och att de större företagen fortsätter att utvecklas är en förutsättning för att ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen med kompetens, produkter och tjänster. Det är viktigt att lagar, skatter och regler utformas på ett sätt som gör det enklare för människor att starta och driva företag. De regler staten ställer upp för företagen ska vara långsiktiga, och likvärdiga villkor ska gälla oavsett företagsformer och storlek. är ett av världens bästa länder på innovation men bland de sämsta på att kommersialisera dessa. Tyvärr ser vi att det startas många företag utan kontakt med företagsrådgivare för att man inte vet var man ska leta efter någon som kan ge råd och stöd, eller att befintliga företag saknar kontakter med akademi och forskning likaväl som hur man söker medel för utveckling av företagen. Eftersom de flesta nystartade företag är beroende av både privata och offentliga medel på lokal, regional och nationell nivå, behövs det en översyn av processkedjan från uppfinnarstadiet, företagsrådgivning, forskning och utveckling, inkubatorverksamhet m.m. fram till finansiering och kommersialisering av produkter och tjänster. Likt vad som framförs i motion 2016/17:3392 (KD) vill jag framhålla att det behövs en genomgång av innovationssystemet och en genomlysning av olika aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat. För att omsätta kunskap till innovationer inom företagen behövs dessutom ett medvetet ledarskap och ett arbetssätt som främjar kreativitet och nyskapande. Företagen behöver också en tydlig metod för att ta hand om och utveckla idéer till nya eller bättre produkter. Här spelar t.ex. industriella utvecklingscentrum (IUC) en stor roll genom att dels vara de små och medelstora industriföretagens resurs att driva olika typer av utvecklingsprojekt, dels ge stöd för processer och kompetensutveckling i modeller och arbetsmetoder. IUC har nära samarbeten med forskningsinstitut och akademi för att kunna tillföra projekt och innovationer nytänkande och den omvärldskunskap som behövs. Jag menar likt vad som framförs i motion 2016/17:NU12 RESERVATIONER 2016/17:3392 (KD) att denna verksamhet bör stödjas finansiellt genom de verksamhetsstöd som har hand om. Slutligen vill jag understryka vikten av att företag kan konkurrera på lika villkor. Likt vad som framförs i motion 2016/17:3392 (KD) menar jag att det finns flera exempel på osunda konkurrenssituationer på marknader där statligt eller kommunalt ägda bolag agerar. Trots att det finns lagstiftning som ska förbjuda offentligt ägda företag att snedvrida konkurrensen och nyttja sin ställning, har vi kunnat se en trend med breddning av verksamheter som riskerar att ta marknadsandelar på bekostnad av privata aktörer. Detta är en utveckling som jag och inte vill se. Därför menar jag att regeringen bör göra en transparent översyn av hur offentligt ägda företag konkurrerar med andra aktörer på olika marknader. Jag anser att bör tillkännage vad det ovannämnda för regeringen. Vid ett sådant beslut får motionerna 2016/17:2659 (KD) och 2016/17:3392 (KD) anses tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. 5.Allmänt om företagsfrämjande, punkt 1 – motiveringen (L) av (L). kan bara säkerställas genom ett starkt och dynamiskt näringsliv där företagsamhet och entreprenörskap både värderas högt och ger avkastning. Jobb skapas av företag, och merparten av dessa jobb skapas i små företag. Näringspolitiken har därför en viktig roll att ständigt förbättra villkoren och öka drivkrafterna för att få människor att starta, driva och expandera sina företag. har de ekonomiska drivkrafterna för att driva företag förbättrats, och regelbördan för företag har minskat. Det är nu även möjligt att driva företag inom fler områden, inte minst inom branscher som domineras av kvinnor. Ett fortsatt arbete och fler reformer krävs dock för att ska kunna behålla sin internationellt konkurrenskraftiga position. Jag anser att det ska löna sig att driva företag och våga investera. betyder fler jobb och tillväxt, vilket i förlängningen leder till ökade skatteintäkter, som i sin tur finansierar gemensamma välfärd. Villkoren för företag och entreprenörer behöver förbättras så att fler arbetsgivare vågar anställa och expandera. ska uppmuntra entreprenörer och företagare genom ett bra företagsklimat, konkurrenskraftiga skatteregler och fungerande finansiella marknader. Liberalerna har i alliansregeringen drivit på för att förbättra företagsklimatet i form av sänkt bolagsskatt, vilket gett bättre investeringsklimat. RUT- och ROT-avdragen har gjort svarta jobb vita och skapat utrymme för fler företag att växa och utvecklas. Regelbördan har minskat bl.a. RESERVATIONER 2016/17:NU12 genom avskaffad revisionsplikt för små företag och förenklade redovisningsregler. Det har även blivit billigare att anställa. Dessvärre kommer denna positiva utveckling att stanna av med regeringens politik, vilket får konsekvenser för jobb och företagande. Regeringen satsar på ett innovationsråd, en nyindustrialiseringsstrategi och en s.k. aktiv näringspolitik. Jag ställer mig frågade till hur verkningsfulla dessa insatser verkligen är. Min uppfattning är att svenska företag behöver mindre, inte mer, inblandning av politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett innovativare och kreativare näringsliv i . Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande samt forskning och utveckling. Det handlar om nivåer på skatter men också om förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning som utmanas av regeringen. Även viktig infrastruktur är avgörande för svenskt företagande. Ett exportberoende land som bygger sitt välstånd genom öppenhet och handel. ställer det krav på att svenska företag kan möta konkurrensen på en global marknad. Det finns mycket att göra för att förbättra förutsättningarna för . Åtgärder för att halvera tiden det tar att starta ett företag är ett bra exempel. Därtill anger många företag finansiering som ett stort tillväxthinder. Ett fungerande finansieringssystem för små och medelstora företag som står inför en expansion är viktigt för att skapa goda förutsättningar för företag att växa. Med det sagda avstyrker jag samtliga motionsyrkanden. 6.Effektivare statlig kapitalförsörjning i hela landet, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3123 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:3125 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 och avslår motionerna 2016/17:3126 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 1. 2016/17:NU12 RESERVATIONER Tillgång till kapital är helt avgörande för att kunna starta, driva och utveckla företag. ställde vi oss bakom regeringens förslag om att inrätta ett nationellt utvecklingsbolag som ska investera i privata fonder som i sin tur ska investera i företag i utvecklingsfaser (bet. 2015/16:NU23). Denna struktur med en fond-i-fond-lösning för statligt riskkapital är ett steg i rätt riktning och vi noterar att det nyinrättade utvecklingsbolaget har påbörjat sin verksamhet fr.o.m. . Vi vill understryka att inrättandet av en fond-i-fond- lösning är avgörande för att det statliga riskkapitalet ska få största möjliga effekt och kunna bidra till att fler företag startas och växer. Vi förutsätter att det nya utvecklingsbolaget startar sin verksamhet så snabbt som möjligt enligt det förslag som antagit. Vi avser att noga följa utvecklingen på området framöver. Vår grundinställning är att företag framför allt ska finansieras med privat kapital, men att statligt riskkapital kan komplettera privat riskkapital om särskilda behov finns, och att det statliga riskkapitalet i huvudsak bör försöka locka fram mer privat kapital på marknaden. Som anförts anser vi att den nya strukturen för statligt riskkapital är ett välkommet steg för att få en bättre utväxling av det statliga riskkapitalet. Vi menar dock att denna ordning inte gör tillräckligt för att locka fram det privata kapitalet. En väl fungerande struktur för den statliga kapitalförsörjningen bör enligt vår mening garantera att statliga insatser på riskkapitalmarknaden inte tränger undan det privata riskkapitalet. Vi vill i detta sammanhang också framhålla vikten av att det statliga riskkapitalet finns tillgängligt i hela så att människor och företag runt om i landet kan ges förutsättningar att starta och utveckla företag. Regeringen kan i detta läge inte slå sig till ro, utan bör utforma insatser som dels ytterligare stimulerar det privata riskkapitalet att investera i företag i utvecklingsfaser, dels säkerställer att kapitalförsörjningen fungerar i hela landet. bör således tillkännage för regeringen att det statliga riskkapitalet bör reformeras och effektiviseras så att det i högre grad kompletterar privat riskkapital och finns tillgängligt i hela landet. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:3123 (M, C, L, KD) och 2016/17:3125 (M, C, L, KD) i berörda delar. 7.Övrigt om kapitalförsörjning, punkt 3 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. RESERVATIONER 2016/17:NU12 2016/17:3149 av m.fl. (M) yrkande 3 och avslår motionerna 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 1, 2 och 6, 2016/17:269 av (SD), 2016/17:528 av (M) yrkande 2, 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:3281 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkandena 3–6. När det gäller insatser med statligt riskkapital i innovationssystemet är vår och inställning att grundprincipen ska vara att de i första hand aktiveras i skeden av marknadsmisslyckanden och i nya riskfyllda skeden.