bet · H401SfU10 · 2017-02-09 00:00:00 — om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2016/17:51 till handlingarna. Vidare föreslår utskottet att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar, och att tillkännager detta för regeringen. Regeringens skrivelse 2016/17:51 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. Två yrkanden i följdmotioner. Utskottets förslag till riksdagsbeslut om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen, punkt 1 (S, MP) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3582 av m.fl. (M, C, L, KD) och 2016/17:3587 av m.fl. (SD). lägger skrivelse 2016/17:51 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (M), (S), (M), (C), (MP), (S), (SD), (KD), (S), (S), (M), (V), (S), (SD) och (L). I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:51 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. Riksrevisor med medarbetare informerade utskottet om rapporten . Två motioner har väckts med anledning av skrivelsen. om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar, och detta tillkännager för regeringen. lägger skrivelse 2016/17:51 till handlingarna. har granskat regeringens och arbete med att motverka felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen –2015. Granskningen inriktades på förmånerna assistansersättning, bostadsbidrag, sjukersättning, föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning. Förmånerna står för hälften av försäkringsutgifterna för hälften av de utbetalningar som blir fel och för av det belopp som kräver tillbaka . samlade bedömning är att regeringen och prioriterade ned arbetet mot felaktiga utbetalningar, trots att studier visat på omfattande fel och att nivån på återkraven varit låg. I stället verkar kundnöjdheten och snabbhet i handläggningen i utbetalningarna ha prioriterats . anser att det krävs kunskap om omfattningen av felaktiga utbetalningar och att detta är viktigt både för att kunna prioritera insatser och för att uppskatta om insatserna har lett till önskad effekt. Den senaste mätningen gjordes 2010 med en metod som används internationellt men som inte är exakt. Därefter har varken regeringen eller genomfört eller efterfrågat någon ny undersökning som kan visa på storleken av felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. kan därför inte ta ställning till hur väl lyckats i det arbete som myndigheten ändå utfört för att minimera felaktiga utbetalningar, vilket är en brist. anser också att myndighetssamverkan försvåras av att kraven på samverkan varierar i myndigheternas instruktioner. • se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna. • genomföra en mätning av de totala felaktiga utbetalningarna och därefter regelbundet göra nya mätningar • påbörja ett utvecklingsarbete för att minska osäkerheten i mätningarna av storleken på de felaktiga utbetalningarna • mäta effekten (cost-benefit) i insatser för att minska felaktiga utbetalningar • se till att prioriteringar inom arbetet mot felaktiga utbetalningar inte leder till att delområden som återkravsverksamheten nedprioriteras • ta fram serviceåtaganden för återkravsärenden. Regeringen delar uppfattning om att arbete med att motverka felaktiga utbetalningar bör följas upp ytterligare, men anser att det saknas belägg för att konstatera att detta arbete har prioriterats ned . Regeringen delar även uppfattning om att det finns fördelar med att känna till omfattningen av felaktiga utbetalningar, men anser att det går att bedöma respektive regeringens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar utan att göra en övergripande uppskattning av omfattningen. Regeringen följer kontrollverksamhet och dess resultat men har inte efterfrågat beräkningar av kostnadseffektiviteten för de kontrollinsatser som har genomförts. I skrivelsen anges att det är komplicerat att bedöma effektiviteten i och kostnaden för kontrollerna eftersom en stor del av dem är inbyggda i och utgör en del av handläggningen. I skrivelsen anges även att statistik visar att antalet kontrollutredningar har minskat som antalet kontrollutredningar som leder till att en åtgärd vidtas har ökat. Detta indikerar enligt regeringen att kontrollerna har blivit mer effektiva. Enligt regeringen bedriver ett aktivt arbete med att motverka felaktiga utbetalningar genom att t.ex. utveckla riskbaserade kontroller och säkerställa kontrollmoment i handläggningen, motverka brottslighet inom assistansersättningen, automatisera förmåner samt utveckla metoder för riskprofilering för att kunna göra mer effektiva insatser. Vad gäller regeringens arbete lämnas löpande uppdrag till för att säkerställa korrekta utbetalningar. har även tillförts extra medel för att motverka att assistansersättningen överutnyttjas. Regeringen pekar också på att det pågår flera utredningar inom området. Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (dir. 2016:60) arbetar med förslag till bl.a. mål och resultatindikatorer i syfte att möjliggöra en samlad uppföljning av de insatser som genomförs av olika myndigheter och resultaten av dessa, att ta fram omfattande studier och att redovisa orsakerna till de felaktiga utbetalningarna. Delegationens arbete ska främja samverkan mellan myndigheter och att de samordnar sin verksamhet för att motverka överutnyttjande och felaktiga utbetalningar. Vidare har en särskild utredare fått i uppdrag att se över tillämpningen och effekterna av både bidragsbrottslagen och lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen (dir. 2016:61). Regeringen har också föreslagit att uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen ska lämnas löpande till i stället för en gång (prop. 2016/17:58). kommer därigenom att få tillgång till betydligt mer aktuella inkomstuppgifter för varje individ. Dessutom följer utredningen och systematisk ekonomisk brottslighet mot välfärden (dir. 2015:96) upp och utvärderar bl.a. informationsutbytet mellan brottsutsatta eller på annat sätt berörda myndigheter. Regeringen delar inte uppfattning om att variationer i kraven på myndighetssamverkan i olika myndigheters instruktioner har gjort det svårare att motverka felaktiga utbetalningar. Regeringen anser att granskningsrapporten är slutbehandlad genom skrivelsen. I kommittémotion 2016/17:3582 av m.fl. (M, C, L, KD) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar. Enligt motionärerna bör fusk och felaktiga utbetalningar motverkas i så stor utsträckning som möjligt. bör därför mäta storleken på de felaktiga utbetalningarna. m.fl. (SD) begär i kommittémotion 2016/17:3587 ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar. Motionärerna anser att rekommendation till regeringen bör hörsammas och att bör mäta och redovisa resultaten årsvis. Socialförsäkringen syftar till att skapa ekonomisk trygghet vid bl.a. sjukdom, funktionsnedsättning och vård av barn. Socialförsäkringen är därför viktig för de allra flesta. Korrekta beslut och hög kvalitet i handläggningen är en förutsättning för att upprätthålla rättssäkerhet och legitimitet för socialförsäkringssystemet. Det är därför viktigt att fusk och felaktiga utbetalningar motverkas i så stor utsträckning som möjligt. har granskat hur arbetet mot felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen fungerar. konstaterar att regeringen och har genomfört många insatser och åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar. bedömer att arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har nedprioriterats . För att motverka felaktiga utbetalningar lämnar en rad rekommendationer till . Vidare rekommenderar att regeringen ska se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna. Utskottet konstaterar att omfattningen av de felaktiga utbetalningarna inom socialförsäkringen inte har undersökts . Utskottet delar även bedömning att det behöver göras återkommande studier av omfattningen av felaktiga utbetalningar och att ett sådant underlag krävs för att kunna utvärdera genomförda insatser och utforma framtida åtgärder. Utskottet föreslår därför i enlighet med rekommendation att gör ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2016/17:3582 (M, C, L, KD) och 2016/17:3587 (SD). Vidare bör lägga regeringens skrivelse 2016/17:51 till handlingarna. Felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen, punkt 1 (S, MP) (S), (S), (MP), (S), (S), (S) och (S) anför: Vi välkomnar de åtgärder som regeringen målmedvetet vidtar för att stärka arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Det krävs kunskap för att kunna följa och bedöma utvecklingen av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Det mörkertal som finns försvårar mätningar och ställer krav på att olika metoder tas fram för att bedöma omfattningen. Frågorna är komplexa och studier är nödvändiga för att öka kunskapen inom området. Som regeringen nämner i skrivelsen har bl.a. en delegation mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet (dir. 2016:60) i uppdrag att ta fram studier om felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, att redovisa orsakerna till de felaktiga utbetalningarna och lämna förslag på mål och resultatindikatorer. Vi konstaterar således att regeringen – vilket även redovisas i skrivelsen – redan har vidtagit åtgärder som ligger i linje med rekommendationer och yrkandena i motionerna om att mäta storleken på de felaktiga utbetalningarna. Vi finner därför ingen anledning att ställa oss bakom ett tillkännagivande. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:51 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. 2016/17:3582 av m.fl. (M, C, L, KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3587 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om rekommendation till regeringen att se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna, och detta tillkännager för regeringen. Vi ska nu behandla socialförsäkringsutskottets betänkande 10 som gäller om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. Först vill jag betona att vi ser mycket allvarligt på att det förekommer felaktiga utbetalningar i våra socialförsäkringssystem. Felaktiga utbetalningar sker i alla ärendeslag, och det kan bli fel av olika orsaker. handlar det om oförstånd hos den som söker. kan det vara information som missuppfattas eller blanketter och ansökningar som är svåra att förstå och fylla i. Jag vet att det pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra både information och blanketter. arbetar också med att förbättra handläggarstödet. En del förslag har kommit utifrån kontrollhandläggares arbete och har medfört förändringar i den tidiga handläggningen där en del nya kontrollåtgärder byggts in. sker felaktiga utbetalningar på grund av underlåtenhet att informera om olika uppgifter. beror det på att någon uppgett osanna uppgifter eller lämnat in oriktiga handlingar, alltså ett medvetet agerande från den sökande med syfte att tillskansa sig en ersättning som man inte har rätt till. Det här är bidragsbrott. I vardagligt tal kallas det fusk. Eftersom jag i min yrkesbakgrund arbetat med bidragskontroller skulle jag nu kunna berätta om hur och på vilka sätt det kan fuskas inom våra socialförsäkringar, men naturligtvis kommer jag inte att göra det. För bidragsbrott och överutnyttjande av ersättningar har vi inte någon som helst acceptans. När någon lurar våra försäkringar begår de ett brott, inte bara mot staten, utan faktum är att de begår ett brott mot oss alla - mot mig och mot dig. Vi är ju alla med och finansierar våra försäkringar, och då måste vi kunna lita på att rätt ersättning hamnar hos rätt mottagare. Det är ett system vi alla tjänar på. Därför pågår ett ständigt arbete hos med detta. På regeringsnivå pågår också en del. Det finns nu två pågående utredningsarbeten som handlar just om felaktiga utbetalningar. Ett av dem är Delegationen mot överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemet. Man ska bland annat göra omfattningsstudier och identifiera behov av förändringar. Detta arbete ska slutredovisas , och man ska göra delrapporter kontinuerligt fram till dess. Regeringen har också tillsatt en särskild utredare som har i uppdrag att utvärdera bidragsbrottslagen och ta ställning till om det behövs förändringar och i så fall lämna förslag på detta. Detta ska slutredovisas . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Till har det också kommit en proposition som gäller uppgifter på individnivå i arbetsdeklarationen. Det handlar kort om att arbetsgivare månatligen ska lämna uppgifter för sina anställda om utbetalda ersättningar och skatteavdrag till . Ärendet ligger nu hos skatteutskottet och kommer upp till beslut här i kammaren . När detta sedan är på plats kommer det att förenkla arbete med att få aktuella och säkra inkomstuppgifter för de ersättningsärenden som baseras på inkomst. Syftet med allt som görs på , hos regeringen och i måste vara att det ska vara lätt att göra rätt men svårt att göra orätt. Vi rödgröna har lämnat in ett särskilt yttrande. Vi välkomnar de åtgärder som regeringen målmedvetet vidtar för att stärka arbete med att motverka felaktiga utbetalningar. Det krävs kunskap för att kunna följa och bedöma utvecklingen av omfattningen av de felaktiga utbetalningarna. Det mörkertal som finns försvårar mätningar och ställer krav på att olika metoder tas fram för att bedöma omfattningen. Frågorna är komplexa, och studier är nödvändiga för att öka kunskapen. Men vi anser att det finns fokus på detta och att det pågår ett bra arbete, genom de uppdrag och utredningar som jag tidigare nämnde, för att vi ska motverka överutnyttjande och felaktiga utbetalningar. Vi konstaterar således att regeringen redan har vidtagit de åtgärder som ligger i linje med rekommendationer och yrkandena i motionerna om att mäta storleken på de felaktiga utbetalningarna. Därför finner vi ingen anledning att ställa oss bakom ett tillkännagivande. Vi hörde representanten för ett av regeringspartierna här alldeles . Det var mycket klokt som sas, och det finns mycket som vi är överens om. Det är uppenbart. Men allt är vi inte överens om. "Varje förslösad skattekrona är en stöld från folket." Det slitna citatet kommer, som de allra flesta säkert känner till, från socialdemokraten . Problemet med citatet är att det förvisso låter bra men vid närmare eftertanke är ganska platt. De allra flesta stöder nog själva principen, men vad är egentligen en förslösad skattekrona? Det skiljer sig naturligtvis åt mellan olika grupper och individer. Jag och mina partivänner tycker exempelvis att de otaliga miljarder som ni andra har plöjt ned i ert gemensamma, blocköverskridande, mångkulturalistiska projekt är miljarder av förslösade skattekronor och därmed miljarder stölder från folket. På samma sätt kommer det utan tvivel att finnas de i denna kammare som har samma syn på satsningar gjorda av den sverigedemokratiska regeringen framöver. Kanske tycker någon gruppering att förstärkningar av försvar är slöseri med skattemedel. En annan gruppering - sannolikt i hög grad överlappande med den förstnämnda - tycker kanske att slösar med pengar när vi återupprättar tryggheten för vanligt folk och så vidare. Det där med förslösade skattekronor fyller sin funktion som retorisk utsmyckning men inte mycket mer, eftersom vi inte är överens om vad som är slöseri eller inte. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Jag tror däremot att det råder konsensus bland oss politiker, möjligen med något enstaka undantag, om hur vi ser på de skattekronor som genom fusk eller misstag går till någon som inte har rätt till dem. Jag tror att vi är överens om att det ska förekomma i så liten utsträckning som möjligt, och helst inte alls. syn på felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringssystemet är i alla fall glasklar. De ska hållas på en miniminivå. Felaktiga utbetalningar kan delas in pedagogiskt i tre kategorier: slarv eller andra fel begångna av , slarv, okunskap eller andra fel begångna av försäkringsmottagaren samt rent fusk. De två första kategorierna måste bekämpas primärt inom myndigheten. Dessa drabbar för övrigt såväl skattebetalarna som de enskilda individer som i förekommande fall får ekonomiskt trassel med återbetalningar och onödigt arbete. Myndigheten behöver bättre rutiner, tydligare utformning av ansökningar och mycket annat. Ett sådant arbete pågår naturligtvis kontinuerligt, och förhoppningsvis kommer förbättringar. Den sistnämnda kategorin, fusk, behöver angripas på samma sätt som annan brottslighet - resolut och med kännbara påföljder. Att på falska grunder tillskansa sig pengar som är avsedda för behövande, inte sällan ekonomiskt svaga, är i mening i slutänden inget annat än stöld från utsatta människor. Det kan aldrig tolereras. Någon kanske tänker: "Varför pratar han om det här? Vi diskuterar faktiskt inte några förslag om konkreta åtgärder mot vare sig fusk eller slarv ." Det är riktigt. Vi diskuterar ett förslag från både Alliansen och . Förslaget kommer ursprungligen från och är en rekommendation om att uppdra åt att regelbundet redovisa hur mycket de felaktiga utbetalningarna kostar. Det tycker , och med det utskottsmajoriteten, är ett bra förslag, inte för att det är särdeles skojigt utan för att det är första steget mot bättre kontroll, bättre möjligheter till uppföljning och bättre skydd mot stölder från folket. Ska man vara frank är det egentligen otroligt taffligt att det inte finns lättillgänglig och snyggt redovisad information om de felaktiga utbetalningarna . Regeringen slår ifrån sig svidande kritik på den punkten och hänvisar till utredningar och pågående åtgärder. Den taktiken kan man tycka vad man vill om; jag blir mest förvånad. Jag förstår inte att det är något att tjafsa om. Jag hoppas att alla åtgärder som regeringen vidtar och alla utredningar som man tillsätter blir effektiva och att man kan dra nytta av den kommande rutinen med regelbunden redovisning av felaktiga utbetalningar, som vi förhoppningsvis klubbar igenom här i . För formens skull yrkar jag bifall till utskottets förslag att regeringen ska se till att ska mäta storleken på felaktiga utbetalningar regelbundet. I detta anförande instämde (SD). STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen har ett generöst och i grunden väl fungerande socialförsäkringssystem som vi vill slå vakt om. betalar ut mer än i olika förmåner. Det handlar om sjukpenning, föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning vid vård av sjukt barn och så vidare. För att ett system med den omfattningen ska vara långsiktigt hållbart krävs det att ändamålet uppfattas som angeläget av medborgarna, att det administreras väl och att det är så fritt som möjligt från missbruk. Men det behöver också vara ekonomiskt stabilt , eftersom stora svängningar påverkar andra områden i statsbudgeten. Med andra ord är det rimligt att kräva ordning och reda inom systemen och att ställa höga krav på att inga felaktiga bidrag eller ersättningar ska betalas ut. Ett första steg i arbetet mot felaktiga utbetalningar är att vi känner till hur stort problemet är och inom vilka områden det är mest omfattande. Att känna till omfattningen är viktigt för att kunna prioritera bland de olika åtgärderna och för att uppskatta om arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar har fått önskad effekt. Från KD:s och Alliansens sida noterar vi att den senaste mätningen av omfattningen av felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen gjordes 2010 och att de sammantagna felaktiga utbetalningarna inom socialförsäkringen, enligt denna mätning, uppgick till . har dock inte genomfört någon ny mätning därefter. Regeringen har inte heller efterfrågat någon mätning. I denna debatt behandlar vi regeringens skrivelse om om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen. har granskat hur arbetet mot felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen fungerar. Man gör bedömningen att detta arbete oroväckande nog har prioriterats ned , trots att studier visat på omfattande fel och trots att nivån på återkraven varit låg. anser vidare att det krävs kunskap om omfattningen av felaktiga utbetalningar, både för att regeringen och ska kunna prioritera insatser och för att man ska kunna uppskatta om insatser som görs leder till önskad effekt. Av dessa anledningar, och för att bättre kunna motverka felaktiga utbetalningar framöver, rekommenderar att regeringen ser till att regelbundet mäter omfattningen av felaktiga utbetalningar. KD och Alliansen har hörsammat detta. Vi har tillsammans lagt ett förslag på bord om att regeringen ska åläggas att se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar. Med denna information som grund bör fler åtgärder vidtas för att stärka kontrollerna när så är påkallat och säkerställa att skattebetalarnas medel inte missbrukas. KD och Alliansen välkomnar att en majoritet i verkar gå på samma linje. blir det därför upp till socialförsäkringsminister och regeringen att se till att vilja respekteras, så att vi kan arbeta mer effektivt för att de felaktiga utbetalningarna ska minska. En av viktigaste uppgifter är att se till att de skatter som tas in används effektivt och att de inte missbrukas. Medborgarna måste kunna lita på att denna uppgift tas på största allvar. om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 17 §.)