bet · H401TU13 · 2017-04-07 00:00:00 — Transportstyrelsen har i en utvärdering undersökt tillämpningen och sanktioneringen vid företagskontroller av kör- och vilotider (TSG 2014- Av utvärderingen framgår bl.a. att , , och , vilket var närmare hälften av de studerade länderna, inte tillämpar några generella toleranser vid överträdelsebedömning. och tillämpar en viss tolerans på motsvarande sätt som har inga generella toleranser vid sin bedömning men tillämpar däremot ett sanktionssystem som innebär att de mindre överträdelserna enbart är förenade med en muntlig varning. har ett system med en generell tolerans om vid bedömningen av överträdelser mot kör- och vilotids- förordningen, men tillämpar däremot inga toleranser vid överträdelser mot Vid en jämförelse med hur andra länder hanterar enstaka mindre överträdelser konstaterade att det är svårt att se ett tydligt normalläge men att de flesta länder utfärdar en varning om det endast finns enstaka mindre överträdelser. I resulterar mindre över- trädelser i regel i muntlig eller skriftlig varning, medan det i och alltid påförs en administrativ sanktionsavgift vid mindre överträdelser. I kontrolleras mindre överträdelser först vid en tredje företags- kontroll, vilket innebär att dessa inte sanktioneras vid de första kontrollerna. Flera länder bedömer överträdelserna i sitt sammanhang, och om dessa över- trädelser är systematiska kan de sanktioneras men ifall de är få eller bedöms vara slumpmässiga kan man bortse från dem. Av Transportstyrelsens statistik om de överträdelser av kör- och vilotidsreglerna som framkommit vid företagskontroller i och hur de fördelar sig med avseende på allvarlighetsgrad framgår att utgjordes av mindre överträdelser, av allvarliga överträdelser och av mycket allvarliga överträdelser. (SD) framför i motion 2016/17:2367 att det bör tillåtas en rimlig avvikelse på kör- och vilotiderna när det gäller avslutande veckoarbetspass där slutdestinationen är fordonets stationeringsort. Enligt motionären är det mer förenligt med chaufförens välmående att kunna ha sin vila i hemmet än att avtjäna 11 timmars vilotid i lastbilen för att köra de återstående 20–30 minuternas resa efter vilotidens slut. Motionären framhåller vidare att detta skulle vara positivt utifrån både miljöaspekter och säkerhetsperspektiv. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären att det vid avslutande veckoarbetspass där slutdestinationen är fordonets stationeringsort ska tillåtas en avvikelse från kör- och vilotider inom en radie då det avslutande körpasset åtföljs av lagstadgad vecko- och helgvila. m.fl. (M) framför i kommittémotion 2016/17:2531 att Transportstyrelsen genom en utredning av sin egen verksamhet har visat att det finns en rad brister i det egna arbetet samt en rad särregler som försämrar konkurrensvillkoren för svenska åkerier. Motionärerna anser att det är angeläget att det görs en översyn av hur sanktionsavgifter utdöms inom åkerinäringen med syftet att bekämpa de som systematiskt fuskar snarare än de som gör fel. Enligt motionärerna bör fokus i översynen ligga på nuvarande tillsynsavgifter och sanktionsavgifter så att de utformas mer proportionerligt. Motionärerna anser även att man bör överväga att tillåta mindre avvikelser på från kör- och vilotiderna i likhet med t.ex. . Mot denna bakgrund anser motionärerna att det bör göras en översyn av hur sanktionsavgifter utdöms inom åkerinäringen med syfte att bekämpa de som systematiskt fuskar snarare än de som gör fel (yrkande 17). När det gäller att tillåta vissa avvikelser från reglerna om kör- och vilotider kan utskottet konstatera att regeringen beslutade att ge i uppdrag till Transportstyrelsen att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken och att det som en del av uppdraget ingår att Transportstyrelsen ska se över möjligheten att tillåta mindre avvikelser från reglerna om kör- och vilotider. Enligt uppdraget ingår bl.a. mot bakgrund av de mer generösa tolkningar av kör- och vilotidsreglerna som görs i , att undersöka om det är förenligt med EU-bestämmelserna på området att införa ett liknande system i . I syfte att lära sig om det danska kontrollsystemet och de erfarenheter som finns har Transportstyrelsen besökt både kontrollmyndighet och branschorganisationer i . Av den delrapport som Transportstyrelsen presenterade framgår att det danska systemet innefattar bl.a. en generell tolerans om innan böter utfärdas och att när gränsen har passerats så ökar böterna procentuellt i förhållande till hur mycket reglerna har överträtts. Vidare framgår att det också kan bli aktuellt med körkortsåterkallelse. Transportstyrelsen konstaterar att det inte finns några motsvarande toleranser i när det gäller kör- och vilotider. I delrapporteringen redovisar Transportstyrelsen också att de för att utreda möjligheten att införa generella toleranser vid kör- och vilotider har ställt en fråga till om deras uppfattning om möjligheterna att införa ett system med andra gränser än vad som anges i kör- och vilotidsförordningen. I delrapporten refererar Transport- styrelsen svaren från enligt följande. fattning är att ett införande av generella toleranser i praktiken blir nya gränser i regleringen, vilka då i sin tur kommer att bli föremål för nya tolerans- Kommissionen menar att överträdelsebedömningen inte är rent matematisk och att en procentuell tolerans inte bör övervägas. ländernas kontrolltjänstemän bör snarare fokusera på ett professionellt för- hållningssätt vid kontrollutförandet, där man tar hänsyn till alla eventuella omständigheter i det enskilda fallet. I stället för att diskutera gränserna för kör- och vilotider bör det tydligare preciseras på gemenskapsnivå hur sanktions- systemet kan bli mer proportionerligt i förhållande till överträdelsernas Transportstyrelsen drar i delrapporten slutsatsen att generella toleranser för kör- och vilotider inte är förenligt med EU-bestämmelserna och att det heller inte är lämpligt att på nationell nivå skapa nya gränser för hur mycket en förare får köra eller ska vila. Enligt Transportstyrelsen skulle en sådan tillämpning i även innebära att försvårar harmoniseringen av regel- I delrapporten anger Transportstyrelsen vidare att myndigheten i stället avser att utreda hur ett mer ändamålsenligt sanktions- system kan se ut till den slutrapportering av uppdraget som kommer att göras Utskottet emotser detta med intresse och vill framhålla att trafiksäkra yrkesmässiga godstransporter på väg som kan utföras på ett konkurrensneutralt sätt är en högt prioriterad fråga. Utskottet noterar också i sammanhanget att kommissionen har aviserat att den inom ramen för det vägtransportpaket som den avser att presentera senare även kommer att presentera förslag till ändringar av de nuvarande kör- och vilotidsreglerna. Utskottet finner mot bakgrund av vad som här har anförts inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2367 (SD) och 2016/17:2531 (M) yrkande 17. Skärpta regler och sanktioner vid överträdelser Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag som rör skärpta regler och sanktioner vid överträdelser. Utskottet framhåller att det är av mycket stor vikt att regeringen lägger ett fortsatt och förstärkt fokus på att stävja problemen som finns med förekomsten av olaga yrkesmässig trafik. Utskottet hänvisar bl.a. till ett pågående uppdrag att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken. Jämför reservation 6 (SD), 7 (L) och 8 (KD). m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:1658 att ordning och reda på vägarna är en högprioriterad fråga för jobben, arbetsmiljön, trafiksäkerheten och klimatet. Motionärerna menar att den seriösa åkerinäringen har brottats med en snedvriden konkurrens från aktörer som utnyttjar och bryter mot och att det inte är rimligt att svenska företag och jobb avvecklas på grund av lönedumpning och illojal konkurrens. Motionärerna framhåller att den nuvarande regeringen har beslutat om en mängd åtgärder för att komma till rätta med illegal cabotageverksamhet och för att stärka den svenska modellen. Motionärerna anser att arbetet med att ytterligare vässa regelverken inte får avstanna och påtalar behovet av att fortsätta arbetet mot den illegala cabotagetrafiken och för ordning och reda på vägarna. (SD) förespråkar i motion 2016/17:2368 att fordon som inte uppfyller kraven på vinterdäck ska beläggas med körförbud och bärgas från platsen. För att säkerställa att fordonet blir åtgärdat och de kostnader som uppstår blir betalda anser motionären att polisen ska ha rätt att beslagta fordonet och ställa det på en inhägnad uppställningsplats. När bristerna på fordonet är åtgärdade och fordonet har godkänts av en ackrediterad besiktningsman och kostnaderna för bärgning, böter, uppställning och besiktning är reglerade får fordonet flyttas ut från uppställningsområdet. Om det beslagtagna fordonet inte blir åtgärdat eller om kostnaderna inte blir betalda inom en rimlig tid ska fordonet enligt motionären anses vara utmätt gods och tillfalla svenska staten som därefter kan låta sälja fordonet. Eventuell fordonslast ska inte tillfalla svenska staten utan återlämnas till varornas ägare. I motionen efterfrågas följaktligen lagstiftning om att polisen ska ha rätt att beslagta ett fordon och ställa det på en avgränsad uppställningsplats tills bristerna är åtgärdade, som i detta fall vinterdäck, och att alla uppkomna kostnader ska vara betalda innan utlämning av fordon sker (yrkande 3). Vidare efterfrågar motionären att fordon ska tillfalla svenska staten om inte fordonsägaren/chauffören inom rimlig tid löser ut fordonet (yrkande 4). (SD) pekar i motion 2016/17:2388 på att det finns ett regelverk för åtgärder i syfte att hindra fortsatt färd för utländska åkare som inte håller sig till cabotagereglerna. Reglerna innebär att det finns möjlighet att genom s.k. klampning låsa fast ett fordon i maximalt . Motionären anser att klampning är ett bra sätt att komma åt problem och att polisen bör få möjlighet att använda sig av klampning längre än om så krävs. Motionären efterfrågar därmed att tiden för klampning utökas (yrkande 2). m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:2657 att straffsanktionerna mot miljöförseelser inom åkeribranschen behöver ses över i syfte att skapa lika villkor för inhemska och utländska åkeriföretag. Motionärerna pekar på att en möjlighet kan vara att åkare bötfälls eller klampas på plats även när de bryter mot miljöregler, liksom mot hastighets- I motionen efterfrågas en översyn av straffsanktionerna mot miljöförseelser inom åkeribranschen i syfte att skapa lika villkor för inhemska och utländska åkeriföretag (yrkande 6). (L) pekar i motion 2016/17:3374 på att svenska åkerier har stora problem med osund konkurrens från åkerier som struntar i EU:s Den svenska tillämpningen av cabotagereglerna bör enligt motionären skärpas och det bör vara lättare att kontrollera regel- Motionären efterfrågar därför framförhållning och beredskap inför den framtida utvecklingen av vägtrafiken (yrkande 20.1). Fortsättning på arbetet mot den illegala cabotagetrafiken och för ordning och reda på vägarna beslutade om att följa upp tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg mot bakgrund av att återkommande har behandlat frågor som rör de tunga godstransporterna på väg och tillsynen av bl.a. kör- och vilotider och cabotagetransporter. beslutade utskottet att presentera en rapport där resultaten av uppföljningen redovisades och där ett antal problem pekades ut inom de yrkesmässiga godstransporterna på väg (2011/12:RFR8). Rapporten behandlades samma vår i betänkandet Yrkestrafik och taxi (2011/12:TU8). Den tidigare och den nuvarande regeringen har därefter utrett ett antal olika frågor med inriktning på att åstadkomma bättre tillsyn och kontroller av de yrkesmässiga godstransporterna samt ordning och reda på vägarna. Det har därefter även gjorts flera översyner och ett antal olika regeländringar som syftar till att åstadkomma en bättre regelefterlevnad och förbättringar inom området. Utskottet kan konstatera att arbetet med att förbättra förutsättningarna för bättre tillsyn och kontroller av de yrkesmässiga godstransporterna på väg fortskrider. beslutade regeringen att ge Transportstyrelsen i uppdrag att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken (N2015/06815/MRT). I uppdraget anges att det är av stor vikt för regeringen att få information om hur de genomförda förändringarna fungerar i praktiken, med avseende på effekter på regelefterlevnaden inom yrkestrafiken, antal registrerade regelöverträdelser och hur berörda myndigheter, företag och anställda i transportföretag anser att de nya bestämmelserna fungerar. Uppdraget delredovisades och utskottet ser nu med intresse fram emot att få ta del av resultaten av den slutredovisning som enligt uppdragsbeskrivningen ska lämnas till . Hindrande av fortsatt färd Utskottet kan konstatera att det finns möjlighet för behöriga myndigheter att besluta om hindrande av fortsatt färd i samband med olika regelöverträdelser men att och dessutom får besluta om att vidta särskilda åtgärder för att hindra fortsatt färd med ett fordon. Det innebär att myndigheterna får förse fordon med mekanisk, elektronisk eller annan låsanordning (s.k. klampning). Syftet med detta är att ge möjligheter att på ett effektivt sätt se till att beslutade förbud mot fortsatt färd följs. De nya reglerna ger också möjlighet att, i samma syfte, beslagta t.ex. färdhandlingar, registreringsskyltar och nycklar. får åtgärderna även vidtas i samband med hindrandebeslut som fattats för att säkerställa inbetalning av sanktionsavgifter i de fall överträdelser av cabotagereglerna har skett. Utskottet vill här påminna om att i samband med behandlingen av den nya lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att utreda möjligheterna att dels låta de föreslagna åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd bestå än , dels låta en polis eller en tulltjänsteman besluta om klampning (prop. 2013/14:256, bet. 2014/15:TU3, rskr. 2014/15:25). I samband med att senare beslutade att anta regeringens proposition om komplettering av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd beslutade om ett ytterligare tillkännagivande till regeringen om att den bör återkomma till med förslag som möjliggör att åtgärderna vid hindrande av fortsatt färd kan bestå än (prop. 2014/15:83, bet. 2014/15:TU12, rskr. 2014/15:206). Mot bakgrund av tillkännagivande välkomnar utskottet att det som en del av det uppdrag som regeringen gav till Transportstyrelsen om att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken ingår att utreda möjligheterna att låta åtgärder vid hindrande av fortsatt färd bestå än samt låta en polis eller en tulltjänsteman besluta om klampning. I direktiven till uppdraget anges att om det läggs fram ett författningsförslag om sådan möjlighet ska Transportstyrelsen särskilt beakta frågor om proportionalitet och rättssäkerhet. Vidare anges att konsekvenserna av eventuella förslag ska beskrivas och analyseras, och att särskild vikt ska läggas vid effekter på kostnader och effektivitet för såväl privata som offentliga aktörer samt att förslagen ska stå i överensstämmelse med det handlingsutrymme som följer av unionsrätten. Utskottet ser nu med intresse fram emot att även i denna del få ta del av den slutredovisning som enligt uppdragsbeskrivningen ska lämnas till . Fordonsbeslag och förverkande av fordon Regeringen genomförde en ändring i trafikförordningen (1998:1276) som innebär krav på vinterdäck på drivaxeln för bl.a. alla tunga lastbilar. Kravet gäller vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . Ändringen infördes mot bakgrund av den framkomlighetsproblematik som uppstår med den tunga trafiken och då det ansågs angeläget att åtgärda problem med framför allt lastbilar som stannade eller körde av vägen och därmed förorsakade störningar i trafiken. Utskottet noterar att det som en del av det uppdrag till Transportstyrelsen som regeringen beslutade om också ingår att utreda om och i så fall på vilket sätt ytterligare vinterdäckskrav bör ställas på tunga fordon även utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. Transportstyrelsen utöver de fastställda delarna i uppdragsbeskrivningen även lämna andra förslag till förbättringar av reglerna om yrkestrafik på väg- Frågan om utvidgad rätt till beslag av och förverkande av fordon tills kostnader är betalda, är enligt uppgifter som utskottet har fått från Transport- styrelsen, inte något som Transportstyrelsen har behandlat inom ramen Mot bakgrund av ändamålet med motion 2016/17:2657 (KD) yrkande 6 om en översyn av straffsanktionerna mot miljöförseelser inom åkeribranschen vill utskottet peka på att de straffbestämmelser som kan bli tillämpliga vid en miljööverträdelse återfinns i där det finns en uppräkning av olika brott och dess påföljder. Reglerna innebär att den som av uppsåt eller oakt- samhet bryter mot kan dömas till böter eller fängelse. bryter mot miljölagstiftning kan det också leda till företagsbot, näringsförbud När det gäller företagsbot är detta numera en frekvent använd sanktion för brott mot miljölagstiftningen. Det har också blivit vanligare med större skadeståndsbelopp och det tillämpas allt oftare ett nytt synsätt på de krav på aktsamhet som kan ställas på en verksamhetsutövare. konstatera att det inte finns några branschspecifika straffsanktioner inom åkeriverksamheten när det gäller förseelser och överträdelser av bestämmelser ska därmed tillämpas för såväl åkeribranschen som andra branscher. Utskottet inväntar med intresse resultatet av det utredningsarbete som Transportstyrelsen håller på att slutföra om vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken. Utskottet ser fram emot att regeringen efter att utredningsarbetet slutförts skyndsamt vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att försvåra och hindra att överträdelser sker av gällande regler för Utskottet vill i detta sammanhang dessutom framhålla att det är av mycket stor vikt att regeringen lägger ett fortsatt och förstärkt fokus på att stävja problemen med förekomsten av olaga yrkesmässig trafik. Utskottet vill även understryka den betydelse som frågan om effektiva vägkontroller har för såväl trafiksäkerheten som konkurrensförhållandena inom yrkesmässiga godstransporter på väg och att utskottet avser att noga fortsätta följa frågan. Mot bakgrund av det pågående utredningsarbetet som enligt direktiven kommer att slutrapporteras har utskottet inte för avsikt att ta något ytterligare initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:1658 (S), 2016/17:2368 (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:2388 (SD) yrkande 2, 2016/17:2657 (KD) yrkande 6 och 2016/17:3374 (L) yrkande 20.1. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om skärpningar av beställaransvaret. Utskottet hänvisar bl.a. till att det inte vill föregripa resultatet av det pågående uppdraget att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken, däribland beställaransvaret, som ska slutrapporteras . Jämför reservation 9 (C, KD). I 5 kap. yrkestrafiklagen (2012:210) finns regler om beställaransvar. De nuvarande reglerna innebär att det inom yrkestrafiken finns ett beställaransvar för tre olika situationer. Det första fallet avser en situation när yrkesmässig trafik har bedrivits utan tillstånd och den som slutit avtal om transporten, för egen eller annans räkning, känt till eller haft skälig anledning att anta att det saknades tillstånd för transporten. Det andra fallet avser otillåtet cabotage, och även här gäller att beställaren kände till eller hade skälig anledning att anta att cabotagetransporten genomfördes i strid med förordningen (1998:786) om internationella vägtransporter. Det tredje fallet avser en situation där det saknas gemenskapstillstånd, och även här gäller kriteriet att beställaren kände till eller hade skälig anledning att anta att tillståndet saknades. Det kan noteras att beställansvaret inte är strikt, dvs. att beställaren inte är ålagd en undersökningsplikt när det gäller det transportföretag som anlitas. För olaga yrkesmässig trafik kan beställaren straffas med böter eller fängelse . För överträdelse av reglerna om cabotage eller avsaknad av vissa internationella tillstånd kan beställaren straffas med böter. Beställaransvaret är ett av de verktyg som finns för att motverka missförhållanden inom den yrkesmässiga trafiken. Att det finns ett beställaransvar kopplat till ett brott eller en överträdelse innebär att både den som har utfört en otillåten transport och i vissa fall den som har beställt transporten kan ställas till svars. (M) anför i motion 2016/17:1229 att osund konkurrens inom åkerinäringen måste bekämpas, bl.a. när det gäller beställningar av transporter som inte uppfyller lagar och regler för branschen. Motionären anser att det är relativt lätt att utan risk för vite anlita transportörer som inte följer regelverket. Lagstiftningen behöver därför enligt motionären ses över såtillvida att man inte ska, om man är medveten om det, kunna köpa en transport som inte följer de gällande reglerna. Då frågan redan är utredd anser motionären att den inte behöver utredas ytterligare en gång. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären att regeringen skyndsamt bör införa ett utökat beställaransvar. (S) framför i motion 2016/17:1899 att åkerinäringen har haft problem med illojal konkurrens. Motionären pekar på att har fattat en del beslut som agerar i riktningen för att bekämpa dessa problem men att detta inte varit tillräckligt. För att motverka illojal konkurrens på marknaden och öka trafiksäkerheten anser motionären att beställaransvaret behöver skärpas ytterligare och att det i beställaransvaret bör införas svenska kollektivavtal som krav. Motionären efterfrågar därför en översyn av lagstiftningen om beställaransvar inom åkerinäringen. och (båda C) pekar i motion 2016/17:3198 på att det för speditörer och fraktköpare inte sällan är uppenbart att de fraktpriser som betalas inte kan ge täckning för åkeriernas kostnader om frakterna ska utföras på ett seriöst och lagligt sätt med avseende på bl.a. löner, körtidsregler, skatter och avgifter. Motionärerna pekar vidare på att det finns ett beställaransvar som innebär att det som beställs ska gå att utföra på ett lagligt sätt men att erfarenheten är att det i praktiken aldrig utkrävs något ansvar av åklagare och domstolar. Enligt motionärerna bör branschen i första hand bidra till en självsanering, men det behövs även tydligare regler för beställaransvar. Motionärerna anser att erfarenheter från hur beställaransvaret fungerar i bör kunna användas. Mot denna bakgrund framhåller motionärerna behovet av ett tydligare beställaransvar. m.fl. (KD) framför i kommittémotion 2016/17:3391 att den svenska åkerinäringen är utsatt för en hård internationell konkurrens och att fusket inom åkerinäringen är utbrett och måste tas på stort allvar. Enligt motionärerna riskerar seriösa aktörer på marknaden att slås ut av oseriösa aktörer som inte betalar avtalsenliga löner och struntar i miljö- och cabotagereglerna. Motionärerna efterfrågar därför ett skärpt beställaransvar (yrkande 33). Utskottet vill inledningsvis påminna om att beställaransvaret var en av de frågor som behandlades i samband med trafikutskottets uppföljning av tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg (2011/12:RFR8) som utskottet presenterade . I uppföljningen framhölls vikten av en fortsatt uppföljning av beställaransvarets tillämpning. Frågan om ett skärpt beställaransvar har därefter varit föremål för flera utredningsinsatser där Transportstyrelsen har fått i uppdrag av regeringen att närmare se över frågan. Transportstyrelsen presenterades en utredningsrapport där frågan om beställaransvaret behandlades (TSV 2013-2006).