bet · H401SkU25 · 2017-03-24 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden på området för mervärdesskatt om bl.a. skattesatser, mervärdesbeskattning av ideella föreningar samt andra övriga frågor inom området. I betänkandet finns 8 reservationer. Ett trettiotal yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Mervärdesskatt på biobiljetter .................................................................... Mervärdesskatt för ideella föreningar......................................................... Avdragsförbudet för stadigvarande bostad................................................. Uppföljning av nya regler om mervärdesskatt på posttjänster.................... Skattesatser, punkt 1 (SD) .................................................................... Skattesatser, punkt 1 (C)....................................................................... Skattesatser, punkt 1 (V) ...................................................................... Skattesatser, punkt 1 (KD).................................................................... Mervärdesskatt på biobiljetter, punkt 2 (M, C, L, KD) ........................ Avdragsförbudet för stadigvarande bostad, punkt 4 (M, C, L, KD) ..... Uppföljning av nya regler om mervärdesskatt på posttjänster, punkt 5 (M, C, L, KD) .................................................................................... Övriga frågor, punkt 6 (M) ................................................................... Förteckning över behandlade förslag............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:349 av och (båda C), 2016/17:706 av (M), 2016/17:1028 av (M), 2016/17:1207 av (M), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1, 2016/17:1355 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1372 av (SD), 2016/17:1838 av och (båda M), 2016/17:2154 av (M) yrkande 2, 2016/17:2156 av Boriana (M), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2584 av (SD), 2016/17:2597 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2646 av och (båda M), 2016/17:2651 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3, 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3339 av (M) och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (C) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:2883 av m.fl. (M) yrkande 3, 2016/17:2884 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 5 (M, C, L, KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 3.Mervärdesskatt för ideella föreningar 2016/17:1289 av och (båda M) och 2016/17:3141 av (M) yrkande 7. 4.Avdragsförbudet för stadigvarande bostad 2016/17:3157 av m.fl. (M). Reservation 6 (M, C, L, KD) 5.Uppföljning av nya regler om mervärdesskatt på posttjänster 2016/17:3403 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 7 (M, C, L, KD) 2016/17:1837 av (M), 2016/17:3108 av och (båda C), 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3479 av och (båda SD) yrkande 1. Reservation 8 (M) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar skatteutskottet allmänna motionsyrkanden inom mervärdesskatteområdet. Motsvarande motioner behandlades under förra i betänkande 2015/16:SkU19. Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag (se bilaga). Mervärdesskatt ska betalas till staten vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs av en beskattningsbar person i denna egenskap. Mervärdesskatt ska också betalas vid skattepliktigt unionsinternt förvärv av varor som är lös egendom om inte omsättningen är gjord inom landet och vid import av varor som är skattepliktiga. Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att mervärdesskattelagen (ML) borde ses över för att göra lagen mer överskådlig och anpassa lagens regler och begrepp till mervärdesskattedirektivet. Regeringen tillsatte en utredning för att göra denna översyn av momssystemet. I direktiven (dir. 2016:58) skriver regeringen bl.a. En särskild utredare ska genomföra en författningsteknisk översyn av mervärdesskatte-lagstiftningen och föreslå en ny mervärdesskattelag. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. Uppdraget ska redovisas . Mervärdesskatten infördes i och ersatte då den allmänna varuskatten. Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distributionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för skatten. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Mervärdesskatten är en viktig inkomstkälla och den beräknas svara för av statens skatteintäkter för . Det fanns 2015 ungefär en miljon företag som var registrerade till mervärdesskatt. Mervärdesskatten berör således ett stort antal företag och dessa genomför åtskilliga transaktioner av olika slag som omfattas av mervärdesbeskattningen. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). De svenska reglerna om mervärdesskatt finns framförallt i mervärdesskattelagen (1994:200) som trädde i kraft . Regeringen har höga ambitioner när det gäller tydlighet, enkelhet och förutsägbarhet i de regelverk som tillämpas för skatteuttag. Det gäller särskilt de skatteuttag som berör ett stort antal skattskyldiga eller skatteuttag som av olika skäl är särskilt viktiga. Ett led i det arbetet är att utveckla och modernisera mervärdesskattelagstiftningen. för skattepolitiken framgår också att skattereglerna bör vara möjliga att förstå och att de inte bör leda till onödigt stora administrativa kostnader. En viktig princip som också följer av de skattepolitiska riktlinjerna är att regelverken ska vara hållbara i förhållande till EU (se vidare ekonomiska vårproposition, prop. 2014/15:100 s. 104 f.) Allmänt om behovet av översyn För att mervärdesskatten ska behålla sin legitimitet är det viktigt att skattereglerna är förutsägbara och enkla att tillämpa och inte leder till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Sedan mervärdesskattelagen trädde i kraft har ett nytt moderniserat mervärdesskattedirektiv beslutats. De svenska reglerna har också förändrats åtskilliga gånger och nya regler har tillkommit. Detta har ökat komplexiteten i lagstiftningen och gjort den svår att tillämpa. Det mervärdesskatterättsliga regelverket bör därför förenklas. Tydliga och enkla regler underlättar för företagen. Det bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft. Som framgår av de skattepolitiska riktlinjerna ska dock nyttan av förenklingar alltid vägas mot behovet av att värna skatteintäkterna, åstadkomma rättvisa mellan skattskyldiga samt motverka skattefusk och skatteundandragande. presenterade Europeiska kommissionen en handlingsplan för hur man vill modernisera momsen i EU (se t.ex. kommissionens pressmeddelande IP/16/1022). Kommissionen säger att handlingsplanen är ett första steg mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU som är rustat för att bekämpa bedrägeri, stödja näringslivet och främja den digitala ekonomin och e-handeln. Handlingsplanen innehåller förnyelseåtgärder för att göra momssystemet i EU enklare, företagsvänligare och mer skyddat mot bedrägerier. De nuvarande momsreglerna bör uppdateras möjligt för att bättre stödja den inre marknaden, underlätta gränsöverskridande handel och hålla jämna steg med dagens digitala och mobila ekonomi. Momsgapet, dvs. skillnaden mellan de förväntade momsinkomsterna och de momsinkomster som faktiskt tas emot i medlemsstaterna, var nästan 2013. Enbart gränsöverskridande bedrägerier beräknas orsaka en förlust av momsinkomster på i Europeiska unionen. är det nuvarande momssystemet fortfarande splittrat och orsakar betydande administrativa bördor, speciellt för små och medelstora företag och internetföretag. Handlingsplanen banar väg för en modernisering av de gällande momsreglerna i EU, genom •nyckelprinciper för ett framtida gemensamt europeiskt momssystem •kortsiktiga åtgärder för att bekämpa momsbedrägerier •uppdatering av ramarna för momssatser och alternativ för att ge medlemsstaterna mer flexibilitet inom dem •planer på att förenkla momsreglerna för e-handel inom ramen för strategin för en digital inre marknad och för ett omfattande momspaket för att göra livet lättare för små och medelstora företag. Viktiga delar är följande, enligt kommissionen: Ett framtida slutgiltigt EU-övergripande momssystem för gränsöverskridande handel för att minska möjligheterna till Det gällande momssystemet måste förnyas för att hålla jämna steg med utmaningarna i dagens globala, digitala och mobila ekonomi. Det nuvarande momssystemet för gränsöverskridande handel som trädde i kraft var bara tänkt som ett övergångssystem och lämnar dörren öppen för bedrägeri. Kommissionens plan är därför att 2017 lägga fram ett förslag på slutgiltiga regler för ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU. Varor och tjänster som säljs över gränserna skulle enligt de nya reglerna fortsättningsvis beskattas enligt momssatsen i den medlemsstat där de konsumeras (”destinationsprincipen”), men sättet att ta ut skatterna skulle gradvis förändras för att förebygga bedrägeri. skulle en gemensam EU-omfattande webbplats upprättas för att garantera ett enklare system för momsuppbörd för företag och ett stabilare system för medlemsstaterna att ta emot inkomster. Omedelbara åtgärder för att redan nu förhindra momsbedrägeri Medlemsstaterna förlorar enorma summor pengar på grund av gränsöverskridande momsbedrägeri. Det framtida momssystemet beräknas kunna minska förlusterna av gränsöverskridande bedrägerier med (eller ) . Kommissionen kommer att föreslå åtgärder för att förbättra de verktyg som används av medlemsstaterna för att utbyta information om momsbedrägeri, organiserat bedrägeri och god praxis. Vi kommer även fortsättningsvis att noga följa skattemyndigheternas arbete med att ta ut och kontrollera moms. Mer självständighet för medlemsstaterna att välja sin egen Enligt de nuvarande reglerna måste medlemsstaterna hålla sig till en förbestämd förteckning över varor och tjänster om de vill tillämpa nollprocentiga eller reducerade momssatser. Kommissionen planerar att förnya systemet för att ge medlemsstaterna mer flexibilitet . Den föreslår två alternativ. Ett alternativ är att hålla kvar minimistandardsatsen på och regelbundet se över förteckningen över varor och tjänster som kan beviljas reducerade momssatser med utgångspunkt i uppgifter från medlemsstaterna. Det andra alternativet är att slopa förteckningen helt. I så fall skulle vi i stället behöva sätta in säkerhetsåtgärder för att förhindra bedrägeri och undvika orättvis skattekonkurrens på den inre marknaden. Risken är också att det skulle bli dyrare för företagen att följa reglerna. För båda alternativen skulle de nuvarande nollprocentiga och reducerade momssatserna fortsätta att gälla. Stöd för e-handel och små och medelstora företag Det nuvarande momssystemet för gränsöverskridande e-handel är svårhanterligt och dyrt för både medlemsstaterna och företagen. har en konkurrensnackdel eftersom vissa företag utanför EU kan importera momsfria varor till unionen. Systemet är också så komplicerat att det är svårt för medlemsstaterna att se till att det följs. Kommissionen ska lägga fram ett lagförslag för att modernisera och förenkla momsen för gränsöverskridande e-handel som en del av strategin för en digital inre marknad. Bland annat föreslås att e-publikationer ska beviljas samma reducerade momssatser som fysiska publikationer. Följande steg är att 2017 lägga fram ett momsförenklingspaket som är utformat för att stödja tillväxten för små och medelstora företag och göra gränsöverskridande handel enklare för dem. I sitt arbetsprogram säger kommissionen bl.a. att gränsöverskridande momsbedrägerier kostar medlemsstaterna . är det tungt för småföretagen att följa momsreglerna, och tekniska innovationer innebär nya problem för en effektiv skatteuppbörd. Kommissionen kommer därför att föreslå åtgärder för att genomföra momshandlingsplanen, förenkla momsen för småföretag och lägga grunden för ett modernt, effektivare, företagarvänligt och bedrägerisäkert slutgiltigt momssystem i EU, med hänsyn till Refitplattformens yttranden. och rimligare inställning till momssatser är ett centralt inslag i reformen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändrade skattesatser på mervärdesskatteområdet. Jämför reservationerna 1 (SD), 2 (C), 3 (V) och 4 (KD). Mervärdesskattesatsen anges som en påläggsprocent, dvs. procentsatsen används för att räkna ut ett pålägg på beskattningsunderlaget före mervärdesskatt. Huvudregeln är att mervärdesskatt tas ut . Härutöver finns det två reducerade skattesatser, och . De reducerade skattesatserna har följande tillämpningsområden: : Livsmedel, hotellrums- och campinguthyrning, konstnärs försäljning av egna konstverk, import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. tillämpas denna skattesats även på restaurang- och cateringtjänster. : Dagstidningar, tidskrifter och böcker, entré till konserter, biograf, teater-, opera- och balettföreställningar, djurparker, persontransporter, viss biblioteksverksamhet, viss museiverksamhet, upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, rätt till ljud- och bildupptagning och idrottsområdet. Artiklarna 93–105 i mervärdesskattedirektivet 2006/112/EG behandlar skattesatser. Av artiklarna 96–103 framgår vilka nivåer som gäller. I artikel 97 anges att grundskattesatsen inte får vara lägre än och i artikel 98 att medlemsstaterna får tillämpa en eller två reducerade skattesatser, som enligt artikel 99 inte får vara lägre än . Av bilaga III i mervärdesskattedirektivet framgår på vilka omsättningar av varor och tjänster som reducerade skattesatser får tillämpas. Frågan om skattesatserna på momsområdet har länge varit föremål för diskussion. Efter ett tillkännagivande från (bet. 2001/02:SkU18, rskr. 199) tillsatte den dåvarande regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av tillämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen från beskattning inom mervärdesskatteområdet – (dir. 2002:141). Utredningen lämnade delbetänkandet Enhetlig eller differentierad mervärdesskatt? (SOU 2005:57) med en rekommendation om att de nuvarande tre olika mervärdesskattesatserna 25, ersätts med en enda enhetlig skattesats, som beräknades till . I sitt slutbetänkande På väg mot en enhetlig mervärdesskatt (SOU 2006:90) presenterade förslag som rör livsmedelsmomsen och ett antal korrigeringar av gränsdragningar m.m. inom ramen för dagens differentierade skattesatser. Som en följd av dessa förslag skulle också en sänkning av normalskattesatsen möjliggöras. slutbetänkande har inte remissbehandlats. Inom EU har frågan om vilka varor och tjänster som bör kunna omfattas av reducerad skattesats diskuterats . Efter en överenskommelse är det numera möjligt för de medlemsstater som så önskar att införa reducerad mervärdesskattesats för vissa tjänster (utöver vad som var möjligt). Dessa tjänster är: •Renovering och reparation av privata bostäder. •Fönsterputsning och städning i privata hushåll. •Restaurang- och cateringtjänster, varvid tillhandahållande av (alkoholhaltiga och/eller alkoholfria) drycker får undantas. •Mindre reparationer av cyklar, skor och lädervaror samt kläder och hushållslinne (inbegripet lagning och ändring). •Hemtjänster såsom hemhjälp och vård av barn, gamla, sjuka eller personer med funktionsnedsättning. I sin handlingsplan från har Europeiska kommissionen sagt bl.a. följande om skattesatser: Mer självständighet för medlemsstaterna att välja sin egen Enligt de nuvarande reglerna måste medlemsstaterna hålla sig till en förbestämd förteckning över varor och tjänster om de vill tillämpa nollprocentiga eller reducerade momssatser. Kommissionen planerar att förnya systemet för att ge medlemsstaterna mer flexibilitet . Den föreslår två alternativ. Ett alternativ är att hålla kvar minimistandardsatsen på och regelbundet se över förteckningen över varor och tjänster som kan beviljas reducerade momssatser med utgångspunkt i uppgifter från medlemsstaterna. Det andra alternativet är att slopa förteckningen helt. I så fall skulle vi i stället behöva sätta in säkerhetsåtgärder för att förhindra bedrägeri och undvika orättvis skattekonkurrens på den inre marknaden. Risken är också att det skulle bli dyrare för företagen att följa reglerna. För båda alternativen skulle de nuvarande nollprocentiga och reducerade momssatserna fortsätta att gälla. I ett flertal motioner föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya grupper av varor och tjänster. I kommittémotion 2016/17:122 av m.fl. (SD) yrkande 1 föreslås en utredning av förutsättningarna för att harmonisera momssatserna för olika turistattraktioner. I motion 2016/17:349 av och (båda C) anförs att man bör se över möjligheten att sänka den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2016/17:706 av (M) föreslås införande av enhetlig moms för simskolor oavsett ålder på eleverna. I motion 2016/17:1028 av (M) anförs att regeringen bör utreda möjligheten att inkludera datorspel, applikationer, e- böcker och annan digital kultur i kulturmomsen. I motion 2016/17:1207 (M) föreslås att det övervägs att göra en översyn av villkorsskillnaderna inom camping- och gästhamnsnäringen. I motion 2016/17:1346 av (SD) yrkande 1 föreslås en översyn av momssatserna på hästnäringen. I motion 2016/17:1355 av (SD) föreslås i yrkande 1 att regeringen ska utreda och utvärdera effekten av moms på djursjukvård och lämna förslag på lämplig nivå för att säkerställa ett gott djurskydd, och i yrkande 2 föreslås att målet ska vara en återställd momsbefriad djursjukvård. I motion 2016/17:1372 av (SD) pekar motionären på behovet av att skapa ekonomisk rättvisa inom området kultur och idrott genom att sänka momsen på dansbandskonserter från till . I motion 2016/17:1838 av och (båda M) föreslås att regeringen ska se över möjligheten för att verka för ett enhetligt momssystem för digitala och tryckta medier. I motion 2016/17:2154 av (M) yrkande 2 föreslås en sänkt och mer enhetlig turistmoms. I motion 2016/17:2156 av Boriana (M) föreslår motionären att reglerna om moms på musiklektioner ses över. I motion 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 3 föreslås att körkortsutbildningar ska momsbefrias. I motion 2016/17:2584 av (SD) föreslås att en folkhälsoskatteväxling ska genomföras inom momsområdet. I motion 2016/17:2597 av och (båda SD) föreslås i yrkande 1 en översyn av mervärdesskattesatserna inom kultur- och besöksnäringen och i yrkande 2 att dansbandsmomsen sänks från till och blir likvärdig med övriga dans-, idrotts- och I motion 2016/17:2646 av och (båda M) anförs att mervärdesskattelagstiftningen bör ses över med avseende på den s.k. dansbandsmomsen. I motion 2016/17:2651 av (M) föreslås en översyn syftande till att harmonisera momssatserna inom kultur- och friluftssektorn. I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 3 föreslås en utredning av möjligheten att dela in besöksnäringens verksamheter i de fyra kategorierna mat, logi, aktiviteter och transport. I kommittémotion 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 4 föreslås att regeringen aktivt verkar inom EU för att möjliggöra att momsen sänks på e-böcker. I kommittémotion 2016/17:2972 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3 föreslås att regeringen ska utreda förutsättningarna för ett likställande av mervärdesskatt på tryckta och digitala medier. I motion 2016/17:3052 av och (båda C) yrkande 2 föreslås en snabbutredning om vilken momsskattesats som ska gälla för s.k. bilpool. I motion 2016/17:3339 av (M) föreslås att möjligheten att inkludera dataspel och e-böcker i kulturmomsen ska ses över. I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 9 föreslås en översyn av momssatserna inom besöksnäringen för att se om dessa kan harmoniseras med skattesatserna inom både turism och mötesindustri. I de behandlade motionerna föreslås sänkt eller slopad mervärdesskatt för nya kategorier av varor och tjänster. Det pågår en ständig diskussion om dessa frågor. Redan i sitt utlåtande över grönboken om mervärdesskattens framtid (2010/11:SkU25) menade utskottet att det finns goda skäl att sträva efter så få undantag från skatteplikt och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt, men att det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för de olika EU- länderna. Utskottet anförde följande: Det utskottet anfört innebär att det finns goda skäl att sträva efter ett system med så få undantag (från skatteplikt) och så få områden med reducerade skattesatser som möjligt. kan önskemålen om enkla och lättillämpade skatteregler inte ses isolerat utan måste vägas motandra samhälleliga behov. Det måste finnas en möjlighet till flexibilitet för medlemsstaterna. Det kan finnas starka skäl för att i vissa sammanhang tillåta reducerade skattesatser för att kunna påverka konsumtion och sysselsättning. Enligt utskottets mening måste hänsyn också tas till politiska önskemål i medlemsstaterna om att kunna tillämpa låga reducerade skattesatser, bl.a. av sociala skäl. Olika nationella undantag och avvikelser bör dock löpande utvärderas för att motverka eventuell konkurrenssnedvridning, ökad komplexitet och administrativa bördor samt för att utröna om den förväntade effekten uppnåtts. Liksom föregående år menar utskottet att även om gränsdragningar mellan områden som behandlas olika, beroende på utgångspunkt, kan förefalla ge upphov till ibland svårförklarade skillnader i behandling, t.ex. gränsdragningen mellan campingverksamhet och uthyrning av gästhamnsplatser, vill utskottet inte föreslå några förändrade regler. I synnerhet inte när det enbart rör sig om sänkningar av momsskattesatserna för berörda områden, dvs. ofinansierade skattesänkningar vars jobbeffekter skulle bli ytterst kostsamma och som i det nuvarande statsfinansiella läget inte har ekonomiskt utrymme för. Utskottet har noterat att inför budgetpropositionen presenterar regeringen förslag om att momsen på naturguidning sänks från till . Regeringen vill öka möjligheterna att bedriva naturturism, inte minst i mindre företag och utanför storstadsområdena. Därför föreslås en sänkning av mervärdesskatten på naturguidning som innebär att naturturism likställs med liknande turismtjänster. När det gäller moms på e-böcker så vill utskottet lyfta fram och välkomna att kommissionen presenterade ett förslag som ska ge likvärdiga regler för beskattning av e-böcker, nättidningar och deras tryckta motsvarigheter.