bet · H401SkU22 · 2017-03-24 00:00:00 — Underlaget för prioriteringar är därmed bristfälligt och vi vill att regeringen i den kommande skrivelsen med redovisning av skatteutgifter fullt ut analyserar enskilda skatteutgifters samhällsekonomiska effektivitet och sysselsättningseffekt. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Avgifter till fackföreningar och arbetslöshetskassor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:992 av m.fl. (S), 2016/17:1362 av (S) och 2016/17:2876 av Lawen Redar m.fl. (S). Efter valet slopade den borgerliga regeringen skattereduktionen för avgift till fackförening och arbetslöshetskassa som en del av finansieringen av jobbskatteavdraget. höjdes avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen kraftigt. Avgifterna till arbetslöshetskassorna differentierades genom att kassor med en hög arbetslöshet fick högre avgifter och kassor som hade en låg arbetslöshet fick lägre avgifter. var det och är fortfarande möjligt för företag och företagare att dra av sin medlemsavgift till arbetsgivarorganisationer. Detta visar på en politisk och mycket medveten strävan efter att underminera fackens ställning på arbetsmarknaden. Resultatet av den tidigare förda politiken är att omkring en halv miljon löntagare har lämnat arbetslöshetskassan. Många står helt skyddslösa eftersom de inte har haft råd att betala de höga avgifterna. Ytterst har detta drabbat löntagare som redan har en besvärlig situation på arbetsmarknaden. De argument som talar för ett återinföra en skattereduktion för fackföreningsavgift, bortsett från kostnaden, är att man bör sträva efter en skattemässig likabehandling av parterna på arbetsmarknaden och att stimulera de fackliga organisationernas samhällsnyttiga arbete. Förtroendevalda, anställda och aktiva medlemmar arbetar för att undvika konflikter och skapa legitimitet för beslut på arbetsmarknaden. Det fackliga arbetet gynnar hela samhället, alla arbetstagare och inte bara de som genom sitt fackliga medlemskap finansierar arbetet. Frågan om ett skatteavdrag för medlemsavgift i fackförening bör behandlas med frågan om avdrag för avgift för medlemskap i arbetsgivarorganisation. Antingen ska man få avdrag för medlemskapsavgiften i båda fallen eller så bör avdraget slopas helt. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Expertskatten, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1085 av m.fl. (L) och 2016/17:2136 av (M) yrkandena 1 och 2. För att bibehålla en konkurrenskraftig svensk ekonomi i en alltmer globaliserad värld är det viktigt att anpassar sig till en modern internationell arbetsmarknad. Expertskatt infördes och innebär skattelättnader för experter och spetskompetenta människor som väljer att arbeta i . Alliansregeringen utvecklade expertskatten 2012, men reglerna omfattar fortfarande för få människor, särskilt ur ett internationellt perspektiv. I närområde finns det länder som har fördelaktigare regler på området, vilket gör dessa länder mer attraktiva än när företag väljer plats för nyetablering. I t.ex. är expertskatten betydligt mer generös. Alliansens förbättring av lagen har visserligen lett till att antalet personer med expertskatt har ökat, men i jämförelse med är det fortfarande få som omfattas av reglerna. Allt tyder på att konkurrensen mellan länderna om utländsk spetskompetens kommer att öka och det är sannolikt att trenden med allt förmånligare villkor för utländska forskare, experter och nyckelpersoner fortsätter. För att stärka i den globala ekonomin behövs reformer som gör det enklare att attrahera talanger och experter. En reformerad expertskatt kan vara en sådan reform. Expertskattens konstruktion och funktion bör utredas i syfte att stärka förmågan för verksamheter i att rekrytera utländska nyckelpersoner. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Personalvårdsförmåner, punkt 8 (C, L) av Per Åsling (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:823 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:3377 av (L) yrkande 8 och 2016/17:95 av (KD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:218 av (M), 2016/17:548 av m.fl. (MP), 2016/17:1346 av (SD) yrkande 2, 2016/17:1359 av (M), 2016/17:1478 av Boriana (M), 2016/17:1492 av och (båda M), 2016/17:1513 av (M), 2016/17:1836 av (M), 2016/17:1879 av (M), 2016/17:1881 av (M), 2016/17:2045 av och (båda SD), 2016/17:3132 av och (båda M), 2016/17:3141 av (M) yrkande 6 och 2016/17:3240 av och (båda M). Ridsport bör jämställas med andra idrotter som personalvårdsförmån i skattelagstiftningen. Det är inte rimligt att en folksport som ridning ska vara undantagen som personalvårdsförmån. Hästsporten är näst största idrott. Utöver de hälsofrämjande effekterna kan hästsport fylla en viktig funktion för anställda med exempelvis olika funktions- och rörelsehinder men också med balanssvårigheter. Sporten ger människor förbättrad hälsa, livskvalitet, fysiskt och psykiskt välbefinnande. Det skulle slutligen få positiva effekter för de företag och organisationer som erbjuder ridsport, t.ex. ridskolor och turridning, om ridsportsaktiviteter inkluderas bland personalvårdsförmånerna. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Personaloptioner, punkt 9 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3401 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) och 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:2527 av (M). Jobb skapas av företag som växer och anställer. Fler jobb i växande företag betyder ökade skatteintäkter, vilket i sin tur finansierar vår gemensamma välfärd. Det är angeläget att skapa långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt svenskt näringsliv. I syfte att stärka näringslivsklimatet, främja entreprenörskap och innovationer, underlätta kompetensförsörjningen och förbättra möjligheterna för företagande tog alliansregeringen initiativ till en bred översyn av förutsättningarna för att starta, driva, utveckla och äga företag i . Det kan vara en utmaning för entreprenörer att i ett tidigt stadium attrahera nödvändig kompetens. I många andra länder löser man detta problem genom olika incitamentsprogram där personer med nyckelkompetens erbjuds optioner, dvs. rätten att köpa aktier i företaget för ett på förhand bestämt pris. För att göra det lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare bör regelverket förenklas och bli konkurrenskraftigare som grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Det handlar både om företagens kostnader för incitamentsprogrammen och reglerna för individen, t.ex. i vilken utsträckning incitamentsprogrammen ska beskattas som inkomst av tjänst och när beskattning ska ske. Eftersom det brådskar med politiska åtgärder är det angeläget att regeringen agerar skyndsamt och med utgångspunkt i det utredningsförslag som presenterats lägger fram förslag till förbättringar av regelverket för personaloptioner. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Personaloptioner, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:2527 av (M) och 2016/17:3401 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). vill förbättra villkoren för personaloptioner främst i nya innovativa företag med hög risk, vilket kan förbättra kapitalförsörjningen. Kapitalförsörjningen i nystartade företag är ofta ett hinder och innebär att många potentiella innovationer inte förverkligas. I ett företags tidiga skede kan det vara svårt att knyta till sig rätt kompetens, något som ofta är intimt sammankopplat med lönebildningen och ökar behovet av finansiering. Finansieringsproblemen i nya bolag skulle delvis kunna avhjälpas genom bättre villkor för personaloptioner där den anställde får ta del av eventuella framtida vinster. Företagen behöver med personaloptioner inte erbjuda lika hög lön, och den anställda får ett extra incitament att bidra till företagets framgångar. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Bilförmån, punkt 10 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2016/17:1209 av och (båda M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2046 av (M) och 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 4. av alla nya bilar som säljs är förmånsbilar, och även andrahandsmarknaden för sådana bilar är stor. Det behövs långsiktiga spelregler och engagerade företag och privatpersoner för att driva på omställningen till fler miljöbilar på vägarna. Nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar bör riktas till de mest klimateffektiva bilarna och vara på jämförbar nivå med andra styrmedel. Det är ett bra verktyg för att styra över till en mer hållbar och fossiloberoende fordonsflotta. Dagens system för nedsatt förmånsvärde är stelbent och kortsiktigt, vilket skapar osäkerhet för dem som är i begrepp att investera i nya bilar. Förmånsbeskattningen precis som fordonsbeskattning bör utgå från faktisk klimatpåverkan i stället för teknikvalet, vilket skulle gynna de bilar som ger upphov till mest klimatnytta. I avvaktan på att ett sådant system utreds är det viktigt att man förlänger de regler som gäller med nedsättning av förmånsvärdet för el- och laddhybrider och gasbilar. Det stimulerar en ökad försäljning av supermiljöbilar och en ökad efterfrågan på biogas. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Bilförmån, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2958 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 47, 2016/17:1209 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2046 av (M). Antalet förmånsbilar har ökat i och uppgår till ca 260 000. nuvarande modell för beskattning av dessa bilar har betydande miljöbrister. Den nuvarande beräkningsmodellen har genom flera studier visat sig underskatta värdet av förmånen och gynnar köp av stora bilar, vilket leder till mer utsläpp av koldioxid. För vissa miljöbilar finns regler om nedsättning av förmånsvärdet eftersom miljöbilar i allmänhet är dyrare i inköp än andra bilar. ser fördelar med denna nedsättning men anser att en ny modell bör införas där förmånsvärdet helt kopplas till bilens koldioxidutsläpp eller energianvändning. Regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att införa en ny modell för beskattning av bilförmån där förmånsvärdet baseras på bilens miljö- och klimatpåverkan. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Reseavdrag m.m., punkt 11 (C) av Per Åsling (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 48 och 2016/17:362 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:445 av (M), 2016/17:1839 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2051 av (M), 2016/17:2088 av och (båda M), 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3102 av och (båda C), 2016/17:3363 av (KD) och 2016/17:3373 av (L) yrkande 14. Reseavdrag kan göras av dem som använder bil mellan bostaden och arbetsplatsen utifrån vissa kriterier. Systemet underlättar för dem som vill bo och arbeta på olika platser och möjliggör boende på landsbygden. Det ökar också rörligheten på arbetsmarknaden. Det finns dessvärre stora problem med dagens reseavdragssystem. Den största andelen avdrag och störst genomsnittliga avdrag görs i regioner nära storstäder, vilket tyder på att avdraget gynnar dem i storstadsregioner före landsbygdsbor. En studie från visar tyvärr också att reseavdraget utnyttjas felaktigt och att medvetet fusk förekommer samt att av alla reseavdrag görs av ensamåkande bilburna resenärer och av kollektivtrafikresenärer. Det saknas alltså en miljöstyrande effekt i systemet. vill att systemet blir mer miljöstyrande och gynnar resor med låga utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar som avdragets grundläggande syfte att främja arbete och boende i hela landet uppfylls. Reseavdraget bör alltså ses över för att gynna miljövänligare resor som det främjar boende och arbete på landsbygden. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Reseavdrag m.m., punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:362 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:445 av (M), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 48, 2016/17:1839 av (M), 2016/17:2051 av (M), 2016/17:2088 av och (båda M), 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3, 2016/17:3102 av och (båda C), 2016/17:3363 av (KD) och 2016/17:3373 av (L) yrkande 14. Det nuvarande systemet för reseavdrag vid arbetsresor har stora brister. Syftet med avdraget är att minska kostnaden för att ta sig till ett arbete. För att få avdrag för resa med bil krävs en tidsvinst i förhållande till kollektivtrafik samt att avståndet är . I praktiken är det nästan bara resor med bil eller snabba regionaltåg som medför sådana kostnader att de överstiger gränsbeloppet för avdrag (2016 är beloppet ). Det innebär att det nuvarande regelverket stimulerar bilresor och i många fall missgynnar hållbara resor med kollektivtrafik. Utredningen om fossilfri fordonstrafik () har föreslagit att en utredning bör analysera effekterna av det nuvarande systemet djupare och föreslå antingen ett avståndsbaserat system eller att reseavdraget helt avvecklas. Analys- och teknikkonsultföretaget uppskattar i en rapport att fusket med reseavdrag uppgår till . Enligt rapporten görs reseavdrag främst i storstadsregionerna. Avdragets storlek växer med inkomsten och görs framför allt av höginkomsttagare. Män gör reseavdrag i högre utsträckning än kvinnor, oavsett om man ser till andelen avdrag för respektive kön eller storleken på det genomsnittliga avdraget. Enligt är det önskvärt att få till ett reseavdragssystem som inte missgynnar kollektivtrafikresenärer (i huvudsak kvinnor) så som dagens system gör och som stimulerar den enskilda att färdas med kollektivtrafik och cykel. , och har ett avståndsbaserat avdrag utan koppling till arbetstagarens biljett eller bilkostnader. Här finns enligt vår uppfattning erfarenheter som bör vara tillämpliga även för i övergången till ett mer effektivt och miljöanpassat system. Vi föreslår alltså att en utredning tillsätts med uppgift att eftersträva ett avståndsbaserat reseavdrag som inkluderar och gynnar resande med kollektivtrafik och cykel och som inte missgynnar dem som bor i glesbygd. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Reseavdrag m.m., punkt 11 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2657 av m.fl. (KD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:362 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:445 av (M), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 48, 2016/17:1839 av (M), 2016/17:1986 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2051 av (M), 2016/17:2088 av och (båda M), 2016/17:3102 av och (båda C), 2016/17:3363 av (KD) och 2016/17:3373 av (L) yrkande 14. Cykling har stor utvecklingspotential med goda miljö- och klimat- och hälsoeffekter. Cykeln måste på ett tydligare sätt ses som ett eget trafikslag och prioriteras högre i stadsplanering och infrastrukturinvesteringar. Det har visat sig att när så sker ökar också cyklingen markant. Jag föreslår att det tillsätts en utredning för att skapa möjligheter för arbetsgivare att subventionera cykel- och kollektivtrafikresor till och från arbetet utan att det räknas som skattepliktig löneförmån, alternativt att möjliggöra bruttolöneavdrag för kollektivtrafikbiljetter. Reseavdragssystemet bör bli avståndsbaserat av främst miljö- och klimatskäl, men även av förenklingsskäl och för att minska det överutnyttjande som förekommer. Övergången till ett sådant system bör dock ske på ett sådant sätt att de som bor där tillgång till kollektivtrafik saknas även i fortsättningen ska kunna få avdrag i paritet med dagens system. Vid övergången till ett avståndsbaserat system måste man ta hänsyn till kollektivtrafikens olika taxesystem för att systemet inte ska få orimliga effekter. föreslog i budgetmotionen en höjning av milersättningen till och en höjning av gränsen för att göra reseavdrag till . bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Hälsofrämjande åtgärder, punkt 12 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2355 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:217 av och (båda M), 2016/17:652 av (L), 2016/17:1126 av (KD), 2016/17:1401 av Finn (M), 2016/17:2071 av (M), 2016/17:2104 av (M), 2016/17:2109 av (M), 2016/17:2270 av (M) och 2016/17:3131 av (M). En arbetsgivare kan erbjuda sin personal skatte- och avgiftsfri personalvårds-förmån i form av motion och annan friskvård av enklare slag och mindre värde. Inom ramen för friskvård omfattas ”stresshantering”, enligt . Det finns också en möjlighet för arbetsgivaren att göra avdrag för kostnader för förebyggande behandling, om arbetsgivaren kan visa att behandlingen syftar till att den anställde ska kunna fortsätta att förvärvsarbeta. Denna möjlighet bör utvecklas så att anställda och arbetsgivare uppmuntras att agera förebyggande i högre grad. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Gåvor till ideell verksamhet, punkt 13 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2461 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:2052 av (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2479 av (KD) yrkande 1. anser att civilsamhället spelar en viktig roll i samhällsutvecklingen och att det därför behövs åtgärder som skapar bättre förutsättningar för civilsamhället att fungera och utvecklas. Många viktiga verksamheter som t.ex. anordnar sommaraktiviteter för barn från ekonomiskt utsatta familjer, tar hand om flyktingar eller driver härbärgen för hemlösa bygger på människors ideella engagemang och tid samt gåvor från människor som vill stödja verksamheten ekonomiskt. Alliansregeringen införde på initiativ av gåvoskatteavdraget för att uppmuntra givande till ideella organisationer. efter att avdraget infördes ökade det totala givandet till landets 90-kontoorganisationer enligt FRII (Frivilligorganisationernas insamlingsråd). ökade den genomsnittliga månadsgåvan från till . ser därför mycket allvarligt på att regeringen tagit bort möjligheten för den som skänker pengar till välgörande ändamål att göra skatteavdrag för gåvan. Gåvoskatteavdraget bör återinföras i sin tidigare utformning och ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor bör avskaffas. bör även takbeloppet för avdragsrätten höjas och frågan om att utveckla skatteavdraget till att även omfatta juridiska personer bör också ses över. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Utvärdering av att gåvoskatteavdraget avskaffats, punkt 14 (M, C, L, KD) av Per Åsling (C), (M), (M), (M), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3405 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 4. införde den dåvarande Alliansregeringen en avdragsrätt för gåvor till välgörande ändamål. Syftet var att stimulera den ideella sektorn och öka dess möjligheter att långsiktigt och stadigvarande samla in medel till de som behöver det allra mest. Möjligheten att donera pengar och då få göra ett skatteavdrag användes av närmare 800 000 personer. Civilsamhället är en grundpelare i demokratin och står för en mycket viktig samhällsfunktion. Systemet med avdragsrätt för gåvor till vissa ideella organisationer innebar att den som gav pengar till exempelvis hjälpverksamhet eller forskning helt enkelt kunde göra ett skatteavdrag för detta. Bakgrunden till avdragsrätten var att pengar som används för att stödja det civila samhället inte ska beskattas lika hårt som övrigt kapital. Redan första året då skattereduktionen för gåvor till den ideella sektorn infördes skedde en markant ökning av den genomsnittliga gåvan. Vi beklagar att regeringen har rivit upp reduktionen, eftersom den riskerar att försvaga det civila samhället. Vi vill därför att regeringen utvärderar effekterna av att skattereduktionen avskaffats. bör ställa sig bakom det som anförts och tillkännage detta för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:20 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förenklingar i skattereglerna för gränspendlande kulturskapare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:21 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning av möjligheterna att utfärda ett utvidgat ROT-avdrag per fastighet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:77 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om brytpunkten för statlig skatt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:84 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utredning för ett utökat och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:95 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av möjligheterna för arbetsgivare att tillhandahålla tjänstecyklar för sina medarbetare och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över reglerna för friskvård så att cykel inte likställs med andra dyrare träningsredskap och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:119 av m.fl. (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förbättra förutsättningarna för personaloptioner i nystartade företag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:217 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka möjliga fördelar och nackdelar med införandet av ett s.k. BOT-avdrag och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:218 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att inkludera ridning i friskvårdsbidraget och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:266 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att lagstifta om statligt gynnat bosparande och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:362 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avståndsbaserade reseavdrag och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefri milersättning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:390 av och (båda S):