bet · H401TU10 · 2017-03-09 00:00:00 — Enligt överenskommelsen ska staden verka för att området där ligger ställs om till ett stads-utvecklingsområde med bostäder givet att förhandlingarna med den förhandlingsperson som regeringen utsett visar att kan avvecklas utan att förutsättningarna för jobb och utveckling i regionen försämras. har därefter riktat flera tillkännagivanden till regeringen om . beslutade att rikta ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att det inte bör tillsättas någon förhandlingsperson för avveckling av citynära flygplatser (bet. 2014/15:TU1, rskr. 2014/15:86). Regeringen utsåg en särskild sam-ordnare för att utreda framtiden för . I samordnarens uppdrag ingick att efter en förväntad begäran från pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas till . riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om . I tillkännagivandet angavs att regeringen tydligt bör ta ställning och agera för att inte ska läggas ned (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). Regeringen beslutade vid sitt sammanträde att ändra det tidigare beslutet om uppdrag till en statlig samordnare för (dnr N2015/09059/PUB). Genom beslutet förkortades utrednings-tiden till , och uppdraget begränsades till att pröva förut-sättningarna för att utveckla flygkapaciteten och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i medan övriga delar av uppdraget upphörde (S2014/08973/PBB). Den statliga samordnaren redovisade en rapport och konstaterade i den bl.a. att flyget spelar en avgörande roll för längre resor i och för internationella resor och att frågorna om tillgänglighet därför är viktiga. I rapporten redovisade samordnaren vidare att det är viktigt att utveckla kapaciteten och effektiviteten vid och att det är nödvändigt att bygga ut för att stärka flygplatsens konkurrenskraft och roll som ett nationellt viktigt transportnav. Samordnarens uttalade vidare att inte har någon framtid när klarar hela behov av flygkapacitet. Samordnaren ansåg att när det finns ledig kapacitet på också i högtrafik kommer en långsiktigt planerad överflyttning av flygtrafiken från till inte att påverka tillgängligheten negativt. riktade åter ett tillkännagivande till regeringen om och med innebörden att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14, rskr. 2015/16:226). m.fl. (M) framför i motion 2016/17:1531 att de är kritiska till förslaget om att stänga och framhåller att kapaciteten vid inte är tillräcklig för att kunna ta emot det ökade antal avgångar som en stängning skulle medföra. Enligt motionärerna skulle en stängning drastiskt försämra tillgängligheten inom landet och ut i världen, vilket skulle få negativa följder för privatpersoner och företag. Motionärerna anser att ska bevaras och fortsätta utvecklas och därmed fungera som en viktig inrikesflygplats som säkerställer god tillgänglighet mellan huvudstaden och övriga landet. Mot denna bakgrund påtalar motionärerna att är viktig för hela landets tillgänglighet till huvudstaden men också för utveckling (yrkande 3). Motionärerna pekar i samma motion även på att som huvudstad toppar många internationella rankningar som staden har brister när det gäller internationella flygförbindelser. Enligt motionärerna är det avgörande att får fortsätta utveckla sin internationella verksamhet så att är en attraktiv plats för huvudkontor att etablera sig på. I motionen efterfrågas därför att man börjar planera för byggandet av en fjärde bana på för att långsiktigt säkra en väl utbyggd flygkapacitet (yrkande 4). m.fl. (M) framför i kommittémotion 2016/17:2531 att är viktig för tillväxt i hela landet. Enligt motionärerna måste utvecklas som utrikesflygplats för att ska vara det självklara valet i för t.ex. lokalisering av företags huvudkontor. I motionen efterfrågas därför att funktion som största flygplats utvecklas och värnas för att säkerställa jobb och tillväxt i hela landet (yrkande 23). Utskottet konstaterar inledningsvis att allt fler resenärer reser via och antalet resenärer uppgick till 24,7 miljoner , vilket kan jämföras med 23,2 miljoner . Detta innebär en ökning , och trenden pekar mot att kommer att ha närmare 40 miljoner resenärer 2040. Vid finns det tre rullbanor med en total högsta kapacitet på 84 rörelser . utsåg regeringen en statlig samordnare för flygkapacitet och bostäder i . Samordnaren presenterade rapporten flyg och bostäder och framförde där bl.a. att det är helt klart att kapacitet måste byggas ut för att klara kommande stora ökning av antalet resenärer. Enligt samordnaren handlar det då om att bygga en fjärde rullbana, som byggs parallellt med två tidigare banor. Med tre parallella banor ökar den maximala kapaciteten i högtrafik till fler än 120 rörelser . Enligt samordnaren krävs det även utbyggnader av uppställningsplatser, terminaler, servicefunktioner m.m. samt investeringar i markanslutningar till och från flygplatsen. Samordnarens rapport har remiss-hanterats och är föremål för beredning inom . Utskottet kan konstatera att frågan om att utveckla som nav även har varit föremål för diskussioner och inspel i det arbete som föregått fram-tagandet av den svenska flygstrategi som regeringen presenterade . I den framhålls bl.a. att de nationella storflygplatserna har en särskilt viktig roll i sin funktion som nav för den nationella och internationella trafiken och att i det sammanhanget har en särställning. När det gäller att stärka som nav och storflygplats anges det i flygstrategin att har en viktig roll som tillväxtmotor för den svenska ekonomin och att kapaciteten på flygplatsen och anslutande infrastruktur kan behöva byggas ut. Vidare uttalas att det bör införas US preclearance, dvs. amerikansk gränskontroll, på för att främja nya direktlinjer till och från och stärka som storflygplats. I flygstrategin uppmärksammas att det finns kapacitetsbrister på och att detta gäller såväl uppställningsplatser för stora flygplan som andra delar av infrastrukturen. Vidare framhålls att utrikesflyget beräknas öka kraftigt på medan inrikesflyget även framöver kommer att uppvisa en svag ökningstakt. Enligt prognoser från kommer det totala antalet passagerare vid i det närmaste att fördubblas jämfört med . Utskottet delar regeringens uppfattning att för att hantera framtida trafikvolymer och klara miljömålen måste planeringen av en hållbar utbyggnad av både och kringliggande infra-struktur påbörjas . Utskottet välkomnar därför den inriktning som regeringen uttalar i strategin om att den redan nu avser att ta initiativ till att förbättra förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling av och säkerställa goda flygförbindelser till och från i fram-tiden. Utskottet välkomnar vidare att regeringen ska tillsätta ett Arlandaråd i syfte att skapa bättre förutsättningar för att utveckla och att rådet som en del i detta i dialog och samverkan ska ta fram förslag till färdplan för . Utskottet ser positivt på inriktningen att flygplatsen ska utvecklas utifrån ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken liksom tillgången till andra flygplatser i . När det gäller kan utskottet konstatera att det vid ett flertal tillfällen, (bet. 2015/16:TU14), har understrukit flyg-platsens betydelse. riktade då också ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för en fortsatt utveckling av (rskr. 2015/16:226). Regeringen pekar i den flygstrategi som presenterades på att den rapport som samordnaren redovisade har remitterats och att regeringen avser att återkomma i frågan. Mot bakgrund av den inriktning som regeringen ger uttryck för när det gäller fokusområden och prioriteringar i den presenterade flyg-strategin och att regeringen aviserar att den avser att återkomma i frågan om finner utskottet inte anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2016/17:1531 (M) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:2531 (M) yrkande 23. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om marktransporter till och från flygplatserna. Utskottet pekar på att flyget är en del av transport-systemet, vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transport-system. Utskottet pekar på att markanslutningarnas betydelse och behovet av effektiva kollektivtrafikanslutningar påtalas både i den kommande infrastrukturplaneringen och i den presenterade svenska flygstrategin. Jämför reservation 5 (C, L). Med utgångspunkt i den planeringsprocess som presenterades i infrastruktur-proposition 1992/93:176 (bet. 1992/93:TU35, rskr. 1992/93:446) genomförs planeringen av åtgärder i transportinfrastrukturen i två steg. I det första steget, inriktningsplaneringen, utreds mål, ekonomiska ramar och inriktning för den kommande planeringsperioden. Analysen ligger till grund för den infra-strukturproposition som regeringen presenterar med förslag till planeringsram och inriktning för den aktuella planperioden. När fattat beslut med anledning av propositionen följer det andra steget, åtgärdsplaneringen. och planeringsorgan på regional nivå upprättar i detta skede konkreta förslag till nya åtgärdsplaner. De nationella planerna fastställs därefter av regeringen medan länsplanerna fastställs i länen. behandlade propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21). I propositionen redovisade regeringen behovet av åtgärder i transportsystemet för perioden –2029 och lämnade förslag till ekonomisk ram och vägledning för prioritering i den planering av åtgärder i nationell plan som följer efter beslut. fattade beslut med anledning av infrastrukturpropositionen (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). (L) framför i kommittémotion 2016/17:3374 att målet måste vara att öka de klimatsmarta marktransporternas andel för alla mer betydelse-fulla flygplatser, där är den största flygplatsen med de mest om-fattande marktransporterna. Enligt motionären behövs det fler åtgärder så att fler resenärer väljer klimatvänliga marktransporter till och från flygplatserna (yrkande 16). Utskottet vill inledningsvis peka på att det i uppdraget till den statliga sam-ordnaren av flygkapacitet och bostäder i bl.a. ingick att se över hur förutsättningarna ser ut för goda anslutningar med marktransporter (väg och spårväg) till och från . I den rapport som presenterades pekade samordnaren bl.a. på den s.k. Stockholmsberedningen som presenterade delbetänkandet Tillräcklig flygplatskapacitet i (SOU 2003:33) och att beredningen ansåg att mark-transporterna till behövde förbättras genom en utbyggd kollektiv-trafik. Samordnaren konstaterade att regeringen inte fattade några särskilda beslut angående dessa förslag, men att kollektivtrafiken på befintlig infra-struktur hade förbättrats. När det gäller en utbyggnad av pekade samordnaren bl.a. på ett starkt samband mellan utveckling av luftrum, utveckling av rullbanor och terminaler och utveckling av infrastruktur för marktransporter till och från flygplatsen. Utskottet vill vidare peka på en rapport som tog fram i samband med den senaste infrastrukturpropositionen där det ges ett förtydligande av redovisningen av vilka typer av åtgärder som ingår i de områden som myndigheten har prioriterat (Redovisning av uppdrag att fördjupa inriktningsunderlaget angående trimning och effektiviseringar och miljöinvesteringar samt forskning och innovation, dnr N2016/01186/TIF). Utskottet vill här uppmärksamma att till de åtgärder som anger för en förbättrad kollektivtrafik hör åtgärder som stöder kopplingen till kollektivtrafik till flygplatser. Utskottet vill vidare framhålla att i den infrastrukturproposition som regeringen presenterade görs en hänvisning till att det inom flygområdet främst är kapaciteten i markanslutningarna till som förs fram som område där kapaciteten behöver förbättras. I den flygstrategi som presenterades understryks att det är viktigt att ha ett trafikslagsövergripande synsätt och utgå från ett hela-resan-perspektiv. Utskottet delar denna uppfattning. Flyget är en del av transport-systemet, vilket innebär att flyget måste utvecklas i samverkan med övriga trafikslag för att skapa ett effektivt och hållbart transportsystem i sin helhet. Vidare anser utskottet i likhet med vad som anges i flygstrategin att vägar, järnvägar, hamnar och flygplatser alla är viktiga delar i transportsystemet för att kunna erbjuda människor och näringslivet goda transportlösningar samt att effektiva kollektivtrafikanslutningar till flygplatserna är mycket viktiga med en sådan utgångspunkt. Markanslutningarnas betydelse liksom behovet av effektiva kollektivtrafik-anslutningar uppmärksammas i den kommande infrastrukturplaneringen och i den presenterade svenska flygstrategin. Utskottet anser därför inte att det finns anledning att ta något initiativ i frågan och avstyrker motion 2016/17:3374 (L) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om konkurrensutsättning av flygtrafikledningstjänsten. Utskottet konstaterar att det inte har ändrat uppfattning om de motiv som uttalades inför den lagändring om flygtrafikledningstjänsten som trädde i kraft . Jämför reservation 6 (M, C, L, KD). Flygtrafiktjänst är ett samlingsbegrepp som bl.a. omfattar flygtrafiklednings-tjänst, kommunikations-, navigerings- och övervakningstjänst samt informationstjänst för luftfarten. Begreppet flygtrafikledningstjänst omfattar flyg-kontrolltjänst och flyginformationstjänst. I Transportstyrelsens uppdrag ingår att utfärda certifikat, behörigheter och behörighetstillägg som behövs för att kunna utföra flygtrafikledningstjänst. Flygtrafikledningen måste uppfylla EU-krav på bl.a. teknisk och operativ kompetens, kapacitet, flygsäkerhets- och kvalitetsstyrning samt finansiell styrka och försäkringstäckning. I samband med att luftfartslagen (2010:500) trädde i kraft öppnades en möjlighet för den som driver en flygplats att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller att upphandla denna tjänst på marknaden. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att eventuella ytterligare steg för att konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten inte fick tas förrän beredningsarbetet med den statliga utredningen för framtiden – en utvecklad flygtrafiktjänst (SOU 2012:27) hade avslutats. Tillkännagivandet innebar också att regeringen skulle återkomma till riks-dagen och redovisa vilka åtgärder som behövdes för att tillförsäkra att fortsatt fullgod flygsäkerhet har högsta prioritet och att hänsyn tas till Försvars-maktens behov (bet. 2011/12:TU15, rskr. 2011/12:248). riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om flygtrafikledningstjänsten, där utskottet framhöll att den lokala flygtrafikledningstjänsten på Swedavias flygplatser, de militära flygplatserna och flyg-platser som Försvarsmakten har ett stort behov av samt flygplatser inom samfällda terminalområden även fortsättningsvis enbart skulle utövas av (bet. 2012/13:TU18, rskr. 2012/13:259). beslutade vid sitt sammanträde att ge trafikutskottets kansli i uppdrag att ta fram förslag till en lagrådsremiss om en återreglering av flygtrafiktjänsten vid flygplatser som ägs eller drivs av staten eller av en juridisk person där staten har ett bestämmande inflytande, för att skulle kunna ta ett initiativ till detta. beslutade riks-dagen att anta utskottets förslag till lag om ändring i luftfartslagen (2010:500). Ändringen innebar att rätten att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till en flygplats, eller att ge någon annan ett sådant uppdrag, inte ska gälla för flygplatser som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. Utskottet betonade att detta leder till att Försvarsmaktens behov tillförsäkras som de regionala flyg-platserna behåller sin möjlighet att reglera kostnaderna för flygtrafiklednings-tjänsten (bet. 2013/14:TU17, rskr. 2013/14:336). m.fl. (M, C, L, KD) pekar i kommittémotion 2016/17:2530 på den nya luftfartslagen som trädde i kraft och som öppnade möjligheten för den som driver en flygplats att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till flygplatsen eller ge någon annan än i uppdrag att ombesörja denna tjänst. Motionärerna konstaterar att den dåvarande oppositionen dock valde att avskaffa denna rätt för luftrummet i anslutning till en flygplats som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. De regionala flygplatser som har upphandlat flygtrafikledning sänkte sina kostnader för flygtrafikledning , men utan att statliga flygplatser får lov att upphandla flygtrafikledningstjänsten är marknaden enligt motionärerna för liten för att kunna tillgodose de kommunala flygplatserna. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att regeringen prövar förutsättningarna för att konkurrensutsätta flygtrafikledningstjänsten på statliga flygplatser för ökad effektivitet och med bibehållen säkerhet (yrkande 19). Utskottet vill inledningsvis påminna om att trafikutskottet föreslog en ändring i luftfartslagen (2010:500) med innebörden att rätten att själv ombesörja flygtrafikledningstjänst för luftrummet i anslutning till en flygplats, eller att ge någon annan ett sådant uppdrag, inte ska gälla för flygplatser som ägs eller drivs av staten eller bolag i vilka staten har ett bestämmande inflytande. antog förslaget, och lagen trädde i kraft . Ändringen i lagen motiverades bl.a. med att flygtrafikledningstjänsten, som är en mycket viktig myndighetsutövning, huvudsakligen bör utföras av en myndighet och att det är synnerligen angeläget att Försvarsmaktens behov kan tillförsäkras i alla beredskapslägen. I och med ändringen blev ensam leverantör av flygtrafik-ledningstjänst till bl.a. Swedavias flygplatser. tillhandahåller därmed flygtrafiktjänst för både civil och militär luftfart och sköter flygtrafiktjänsten på 23 flygplatser i och tre kontrollcentraler i , och , där den sistnämnda är kontrollcentral för fjärrstyrd lokal trafikledning för flygplatserna i och . Vid sidan av att har monopol på flygtrafiktjänsten för under-vägstrafiken och flygtrafikledningstjänsten i anslutning till flygplatser som helt eller delvis kontrolleras av staten är även det privatägda () leverantör av flygtrafiktjänst. ACR bedriver för när-varande flygtrafikledning vid 14 torn i . Liksom tidigare noterar utskottet att det också finns möjligheter för flygplatser att bedriva flyg-trafiktjänst i egen regi. Då utskottet inte har ändrat uppfattning i frågan om att öppna marknaden för flygtrafikledningstjänster och fortfarande står fast vid de motiv som uttalades inför den lagändring om flygtrafikledningstjänsten som trädde i kraft avstyrker utskottet motion 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 19. Ett gemensamt europeiskt luftrum Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om processen för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Utskottet pekar på att det arbete som pågår med det gemensamma europeiska luftrummet inom EU har stor betydelse för att luftrummet ska kunna nyttjas på ett mer effektivt sätt. Utskottet konstaterar att det arbete som regeringen och myndigheterna utför för att driva och skynda på övriga EU-länder i frågan om ett gemensamt europeiskt luftrum visar att frågan har hög prioritet. Utskottet finner därmed inte anledning att ta något initiativ i frågan. Jämför reservation 7 (M, C, L, KD). Det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), syftar till att öka effektiviteten i flyglednings- och flygtrafiktjänsten genom att minska splittringen i det europeiska luftrummet. Arbetet inleddes med att kommissionen lämnade ett förslag till en förordning om en ram för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Rådet och parlamentet godkände förslaget . Därefter trädde ett andra paket med SES-regler i kraft (SES II), och lämnade kommissionen ett tredje paket med förslag (SES II+) till och rådet i avsikt att påskynda genomförandet av det gemensamma europeiska luftrummet för att hjälpa luftrummets användare i en besvärlig global konkurrensutsatt miljö och främja ekonomisk utveckling. Förhandlingarna mellan rådet och om SES II+ är ännu inte avslutade. m.fl. (C) framhåller i partimotion 2016/17:821 att lapptäcket av olika flygzoner leder till onödigt långa flygningar och att processen för ett gemensamt europeiskt luftrum behöver skyndas på. Med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle enligt motionärerna kapaciteten i luftrummet kunna tiodubblas, bränsleförbrukningen och kostnaderna minskas och resenärerna komma fortare fram. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att processen för att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum skyndas på (yrkande 31.1). m.fl. (M, C, L, KD) framhåller i kommittémotion 2016/17:2530 att flygtrafiken växer som det finns en kostsam ineffektivitet i det europeiska luftrummet. Motionärerna pekar på att EU:s program Single European Sky (SES) bidrar till ett effektivt användande av luftrummet genom att möjliggöra för flygbolag att frångå landsgränser och i stället flyga den rakaste och snabbaste sträckan. Genom en övergång från dagens 67 flygtrafikkontrollcenter i till ett enda kan rakare flygvägar skapas liksom kortare väntetid i luften innan flygen kan landa. Motionärerna pekar på att flygets utsläpp skulle minska med ca 10–med ett gemensamt luftrum. Motionärerna framhåller därför att regeringen bör priori-tera arbetet med Single European Sky för en effektivare användning av det europeiska luftrummet (yrkande 20). prioritering av och pådrivande roll i arbetet med SES har behandlats tidigare i utskottet, (bet. 2015/16:TU14). Utskottet konstaterade då att lever upp till kraven i prestationssystemet med den planerade effektivisering av tjänsterna som motsvarar målen på EU-nivå, liksom med en undervägsavgift (en-route) som följer EU-målen. Utskottet pekade vidare på att det förslag till revidering av SES-förordningarna som kommissionen presenterade skulle innebära ett omfattande ingrepp i medlemsstaternas ansvar med en relativt omfattande överflyttning av ansvar till EU-nivå och krav på kontroll av myndighetsutövning i respektive medlemsstat. Enligt uppgift från har rådets behandling av förslaget lett till en utformning som är acceptabel för den (). Utskottet noterar dock att de vidare förhandlingarna med har blockerats av och som sinsemellan inte har någon uppgörelse om kommande lagstiftnings tillämpning på flygplatsen i . Situationen är därefter oförändrad, och frågan har inte tagits upp i rådet efter brexitomröstningen. Utskottet vill framhålla att och kan ses som föregångsländer genom att tillsammans fullt ut genomföra ett funktionellt luftrumsblock (functional airspace block, FAB) som blev ett krav enligt gällande lagstiftning om det gemensamma europeiska luftrummet. Inom det dansk-svenska gemensamma luftrummet erbjuds fri ruttplanering för att möjliggöra kortast flygväg mellan två orter (free route airspace, FRAS). Arbetet har därefter fortskridit, och tillämpas FRAS inom hela området , , , och . Enligt uppgift från ska ansluta sig till detta samarbete så snart de tekniska förutsättningarna klarats ut. I den flygstrategi som presenterades anges att ett mål är att utvidga möjligheten till FRAS även över och de till 2020. Utskottet vill avslutningsvis peka på att arbete med att driva på i frågan om ett gemensamt europeiskt luftrum sker på flera olika sätt. En del i detta är att deltar i (Sesar) som är ett EU-projekt som ska utveckla tekniska och operativa förutsättningar för det gemensamma europeiska luftrummet. Syftet är att förbättra kapaciteten och säkerheten i systemet. Projektet omfattar totalt en investering om ca . Utskottet anser att det arbete som pågår med det gemensamma europeiska luftrummet inom EU har stor betydelse för att luftrummet ska kunna nyttjas på ett mer effektivt sätt.