bet · H401CU15 · 2017-04-21 00:00:00 — byggregler gäller när man bygger nytt eller ändrar en byggnad, inklusive ändrad användning. När det gäller tillgänglighet så finns det i PBL både utformningskrav och tekniska egenskapskrav. Skillnaden är att utformningskraven ska prövas i bygglov medan de tekniska egenskapskraven hanteras i startbeskedet och kontrollplanen. Bestämmelser om bostadsanpassningsbidraget finns i lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. Lagen har till ändamål att genom bidrag till anpassning av bostäder kunna ge funktionsnedsatta personer en möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. Bidraget gör det möjligt för den enskilde att göra de individuella anpassningar av bostaden och närmiljön som han eller hon behöver men som inte har krävts enligt bygglagstiftningen. Vanliga exempel på bostadsanpassningar är att ta bort trösklar, ställa i ordning en duschplats i stället för badkar, göra en ramp till entrén, bredda dörröppningar och installera automatiska dörröppnare och specialhissar. Något kostnadstak finns inte i lagen och det förekommer också bostadsanpassningar som innebär omfattande ombyggnationer till stora kostnader för att möjliggöra ett kvarboende. Bidraget ska lämnas i form av pengar till den enskilde med ett belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna. Det är kommunen som är ansvarig för bidragsgivningen. Lagen om bostadsanpassningsbidrag omfattar även bestämmelser om det s.k. återställningsbidraget. Detta bidrag riktar sig till fastighetsägare för att kunna återställa tidigare utförda bostadsanpassningar. I uppdraget att genomföra en systematisk och grundlig översyn av bl.a. vissa kapitel i PBL samt PBF och byggregler (dir. 2017:22) ingår att se över bl.a. kraven på tillgänglighet. Kommittén ska i den del som avser föreskrifter om byggregler fortlöpande överlämna sina förslag till och uppdraget ska slutredovisas . Utskottet anser att det är viktigt att nybyggda bostäder uppfyller de i plan- och bygglagstiftningen gällande kraven på tillgänglighet och användbarhet. Som framgår ovan pågår en utredning genom vilken bl.a. tillgänglighetskraven kommer att ses över. Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa detta arbete och ta initiativ till en förändring av tillgänglighetskraven i nu föreslaget avseende. Utskottet avstyrker således de aktuella motionsförslagen. Tillgänglighet i byggnader för äldre och personer med funktionsnedsättning Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsförslag om kraven på tillgänglighet i PBL. Utskottet hänvisar till pågående arbete i frågorna om boendesituationen för äldre och personer med funktionsnedsättning. I motion 2016/17:2009 av (C) begärs tillkännagivanden om att utvidga kravet på enkelt avhjälpta hinder till att också omfatta i eller i anslutning till entréer och trapphus i flerbostadshus (yrkande 3), att utreda ett nationellt system för tillgänglighetsmärkning av flerbostadshus (yrkande 4) och att utreda möjligheterna att förbättra utformningen av miljörum samt sopkärl och utveckla tekniska lösningar för avfallshantering som underlättar för personer med nedsatt funktionsförmåga (yrkande 8). Bestämmelserna i om tillgänglighet i byggnader innebär i korthet bl.a. följande (8 kap. 1 och 2 §§ PBL). En byggnad ska vara tillgänglig och användbar för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Detta krav ska uppfyllas i samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. Vid nybyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden. Vid ombyggnad ska kraven uppfyllas för hela byggnaden eller, om detta inte är rimligt, den betydande och avgränsbara del av byggnaden som förnyas genom ombyggnaden. Vid annan ändring av en byggnad ska kraven uppfyllas för ändringarna. Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. Ett byggnadsverk ska ha de egenskaper som är väsentliga i fråga om tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga (8 kap. 4 § första stycket 8 PBL). Vad som gäller för att detta krav ska uppfyllas framgår av föreskrifter som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar med stöd av lagen. Om det behövs för att uppfylla kravet på tillgänglighet ska byggnaden vara försedd med en eller flera hissar eller andra lyftanordningar (3 kap. 18 § PBF). En bostad behöver emellertid inte vara tillgänglig genom en hiss om byggnaden har färre än tre våningar. Bestämmelserna i och PBF kompletteras av föreskrifter och allmänna råd (2011:13) om avhjälpande av enkelt avhjälpta hinder till och i lokaler dit allmänheten har tillträde och på allmänna platser. Utskottet har behandlat och avstyrkt motioner med liknande yrkanden angående kraven på tillgänglighet i byggnader i plan- och bygglagstiftningen. 2013/14:CU10) hänvisade utskottet till sina tidigare ställningstaganden i de aktualiserade frågorna och till ett pågående arbete med att genomföra funktionshinderspolitiken. Regeringen beslutade om en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken –2016. Inom ramen för arbetet med regeringens strategi fick i uppdrag att arbeta efter följande delmål (S2011/8810/FST): En bättre tillsyn över hur bestämmelserna om tillgänglighet och enkelt avhjälpta hinder följs. En förbättrad tillämpning av bestämmelserna om enkelt avhjälpta hinder. Fler kommuner ska ha inventerat sitt flerbostadshusbestånd ur tillgänglighetssynpunkt. Funktionshindersperspektivet ska tydligt avspegla sig i den fysiska planeringen vid utgången av 2016. ska kommunerna utöva en väl fungerande hantering av bostadsanpassningsbidraget med en hög grad av rättssäkerhet. Arbetet med delmålen har redovisas till regeringen i en särskild rapport. har i sin slutredovisning av uppdraget (rapport 2016:8) redogjort för att det bara är delmål 3, att fler kommuner ska ha tillgänglighetsinventerat flerbostadshus, som uppnåtts enligt vad som kunnat konstateras utifrån gjorda mätningar. administrerade även ett stöd för inventering av den fysiska tillgängligheten i flerbostadshusbeståndet som kunde ges till kommuner mellan och . I sin slutrapport anger bl.a. att 48 kommuner fick stöd för tillgänglighetsinventeringar och att stödet varit mycket eftertraktat (rapport 2016:21). Bostäder att bo kvar i – Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att lämna förslag på åtgärder som förbättrar och underlättar äldres bostadssituation. Syftet var att, mot bakgrund av den demografiska utvecklingen, kunna tillgodose äldres bostadsbehov på den ordinarie bostadsmarknaden i alla delar av landet. överlämnade utredningen betänkandet Bostäder att bo kvar i. Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta boendemiljöer (SOU 2015:85). I betänkandet anförs bl.a. att åldersgruppen 65+ ökar medan antalet ungdomar minskar och att tillgänglighetsfrågorna behöver komma i fokus. Utredningen föreslår ett paket med åtgärder inom fyra områden, i syfte att förbättra tillgängligheten i det befintliga bostadsbeståndet få fram fler bostäder för äldre, även på svaga marknader, med fokus på boendeformer som ger möjligheter till gemenskap underlätta för seniorer att flytta till – eller bo kvar i – en bostad som det går att åldras i främja forskning och annan kunskapsutveckling kring tillgänglighetsfrågor och gemenskap i boendet. Såvitt avser området att förbättra tillgängligheten i befintliga bostäder föreslås följande åtgärder: Fortsatt statligt stöd till kommunala inventeringar av tillgängligheten i flerbostadshusområdena. Ett nytt statligt stöd för installation av hiss i befintliga flerbostadshus, av kostnaderna för installationen, dock högst per hiss. Det nuvarande kravet i PBL på att undanröja enkelt avhjälpta hinder i publika lokaler och på allmänna platser utsträcks till att gälla hinder i eller i anslutning till entréer och trapphus i flerbostadshus. Ett uppdrag till att ta fram ett nationellt system för tillgänglighetsmärkning av flerbostadshus – om eller när fastighetsbranschen eller bostadsmarknadens intresseorganisationer förklarar sig beredda att förvalta ett sådant system. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser att det är viktigt att nytillkommande bebyggelse lever upp till de krav på tillgänglighet i byggnader och användbarhet som ställs med stöd av plan- och bygglagstiftningens bestämmelser. Ett flertal myndigheter har haft regeringens uppdrag att arbeta efter ett anta delmål som kan bidra till ett genomförande av funktionshinderspolitiken och i betänkandet Bostäder att bo kvar i föreslås åtgärder för att förbättra samt underlätta äldres boendesituation. Betänkandet bereds inom . Utskottet anser inte att det finns skäl att föregripa det pågående arbetet i dessa frågor. Därmed anser utskottet att det inte finns något skäl för att bifalla de föreslagna tillkännagivandena. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om ändringar i den nuvarande regleringen av gatukostnader. Utskottet anser inte att det finns anledning att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Jämför reservation 29 (M, KD). I kommittémotion 2016/17:3142 av m.fl. (M) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att gatuavgifter för framtida eventuella utbyggnader bör ses över. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3347 yrkande 10 ett tillkännagivande om att betalningsskyldighet för gatukostnader inte bör infalla förrän bygglov beviljas för kommande byggrätter och om att bereda möjlighet för tioåriga betalningsplaner. I 6 kap. PBL finns bestämmelser om genomförande av detaljplaner. Frågan om fastighetsägares skyldighet att betala för gatukostnader m.m. regleras i 24–38 §§. En kommun kan besluta att ägarna av fastigheter inom ett område med detaljplan ska betala kostnaderna för åtgärder som kommunen i egenskap av huvudman för allmänna platser har skyldighet att vidta inom området, t.ex. anlägga eller förbättra en gata eller annan allmän plats eller vidta en annan åtgärd som är avsedd att tillgodose områdets behov av allmänna platser. Kommunen ska besluta om avgränsningen av det område som ska omfattas av fördelningen, vilka kostnader som ska fördelas och grunderna för fördelningen. En fastighetsägare blir skyldig att betala gatukostnadsersättning när den anläggning som ersättningen avser kan börja användas för avsett ändamål för ägarens fastighet och kommunen begär betalning. Betalningen kan under vissa förutsättningar ske genom avbetalning med minst en tiondel . Vidare kan betalningsvillkoren jämkas om de är alltför betungande för fastighetsägaren. En ny ägare av en fastighet övertar betalningsskyldigheten, dock inte för de belopp som har förfallit till betalning före tillträdesdagen. I betänkande Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91) föreslogs att det i PBL införs en ny reglering av kommunernas möjlighet att av berörda fastighetsägare ta ut kostnaderna för att anlägga eller förbättra en gata eller annan allmän plats. Utredningen föreslog i korthet en taxebaserad avgift som ska tas ut först när motsvarande nytta uppstår för ägaren. Regeringen beslutade om lagrådsremissen Nya bestämmelser om gatukostnader, som till stor del utgår från överväganden och förslag. Lagrådet lämnade sitt yttrande i frågan senare i samma månad. I yttrandet anförde Lagrådet att innebörden och konsekvenserna av det remitterade förslaget är svåra att bedöma. Lagrådet ansåg sig därför inte kunna tillstyrka att förslaget läggs till grund för lagstiftning utan ytterligare beredning och komplettering, särskilt vad gäller innehåll i och utformning av de kommunala taxorna. gav regeringen i uppdrag att ta fram ett förslag till normaltaxa för kommunala gatuavgifter. I uppdraget ingick även att ta fram alternativa förslag till en sådan normaltaxa samt att redovisa konsekvenserna av förslagen. Lantmäteriet redovisade uppdraget i sin rapport till normaltaxa för kommunala gatuavgifter (dnr 403-2015/1277). Rapporten har remitterats. Förslaget kritiserades av bl.a. för att vara för långtgående och av Kommuner och Landsting för att vara otillräckligt. Utskottet behandlade och avstyrkte i betänkande 2013/14:CU10 en motion om att avskaffa systemet för gatukostnader med hänvisning till att resultatet av det pågående beredningsarbetet inom borde avvaktas. Utskottet konstaterar att kommunerna har en rätt men inte någon skyldighet att ta ut gatukostnadsersättning och att bl.a. kommunens beslut om att ta ut gatukostnader kan överklagas. Fastighetsägare har viss möjlighet till avbetalning av gatukostnaderna. Mot bakgrund av detta anser utskottet att det inte finns skäl för något tillkännagivande från . Därmed avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Tillfälligt undantag från PBL Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att utvidga möjligheterna att göra tillfälliga undantag från bestämmelser i . Utskottet anser att ett pågående arbete bör avvaktas. Jämför reservation 30 (KD). I kommittémotion 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att möjliggöra tidsbegränsade undantag eller avvikelser från regler i PBL som står i vägen för bostadsbebyggelse. I motion 2015/16:1869 av (M) begärs ett tillkännagivande om temporärt undantag från lagar och regler för byggande av fler bostäder. För att åtgärda den akuta bostadsbristen föreslår motionären en form av snabbspår med syfte att få fram bostäder, vilket kräver undantag från nuvarande regler, exempelvis från gällande byggregler. Om det har inträffat en naturhändelse med synnerligen omfattande negativa effekter på miljön eller egendom och om det behövs för att nödvändiga åtgärder snabbt ska kunna vidtas, får regeringen enligt 16 kap. 13 § PBL meddela föreskrifter om tidsbegränsade undantag från krav på att hänsyn ska tas till allmänna intressen vid lokalisering av bebyggelse enligt 2 kap. krav på byggnader, andra anläggningar, tomter, allmänna platser och områden för andra anläggningar än byggnader enligt 8 kap. krav på att en åtgärd ska vara förenlig med en detaljplan eller områdesbestämmelser krav på bygglov, rivningslov och marklov enligt 9 kap. bestämmelserna i 10 kap. om förfarandet efter bygg- och rivningslov m.m. Föreskrifter av det i paragrafen åsyftade slaget kan komma i fråga om det har inträffat en naturhändelse med synnerligen omfattande negativa effekter på miljön eller egendom. Enligt motiven (prop. 2004/05:106 s. 9) kan det röra sig om stormar, översvämningar, jordskred eller liknande. Brådskande åtgärder som kan föranleda behov av undantag från bestämmelser i kan, enligt vad som nämns som exempel i propositionen, gälla uppförande av evakueringsbyggnader eller andra tillfälliga byggnader (t.ex. byggnader för elförsörjning), upplag, skyddsmurar eller liknande. Även nödvändiga rivningsarbeten, markberedningsarbeten och liknande omfattas av bemyndigandet i bestämmelsen (prop. 2004/05:106 s. 10). Endast åtgärder som till sin natur har tillfällig karaktär ska kunna vidtas med stöd av föreskrifter enligt paragrafen. Bemyndigandet i bestämmelsen ger endast möjlighet till föreskrifter om tidsbegränsade undantag från de ordinarie bestämmelserna i . Om det finns intresse av att permanenta ifrågavarande byggnader eller upplag etc. efter att giltighetstiden har löpt ut ska en ordinär prövning ske. Möjligheten att meddela sådana föreskrifter som avses i paragrafen har ännu inte kommit till användning. föreslog (Behov av ändringar i med anledning av flyktingkrisen, dnr 3458/2015) att undantagsbestämmelsen i 16 kap. 13 § PBL ska kompletteras med ett bemyndigande för regeringen även när det handlar om belastningar på landets krisberedskap, exempelvis i form av flyktingströmmar. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss som syftar till att stärka samhällets beredskap för att hantera extraordinära flyktingsituationer. I lagrådsremissen föreslås att regeringen ska ges möjlighet att göra undantag från bestämmelser i för att underlätta möjligheten att ge asylsökande tak över huvudet i situationer när antalet asylsökande är särskilt omfattande. Enligt förslaget i lagrådsremissen ska regeringen ha möjlighet att meddela föreskrifter om undantag från flera olika bestämmelser i . Det kan bl.a. avse undantag från intressen som normalt ska beaktas vid planläggning och från bestämmelserna i gällande bl.a. bygg-, rivnings- och marklov. Förslaget avser enbart möjligheten att besluta om undantag för att anordna nya anläggningsboenden, dvs. sådana boenden där asylsökande bor som asylprocessen pågår. Bemyndigandet ska enbart gälla tillfälliga åtgärder – i förslaget anges att föreskrifter om undantag enbart ska få omfatta åtgärder som pågår under högst . Enligt uppgift från är avsikten att överlämna en proposition . Utskottet konstaterar att bereder förslag och att avsikten är att en proposition om undantag från vissa bestämmelser i vid tillströmning av asylsökande ska överlämnas till . Utskottet anser att förslagen i propositionen bör avvaktas. Därmed avstyrks motionerna. Översyn av , punkt 1 (S, MP, V) av (S), (S), (S), Shadiye Heydari (S), (V), (MP), Faradj Koliev (S) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2015/16:1328 av m.fl. (M) yrkande 3, 2015/16:1538 av (M), 2015/16:1658 av (M), 2015/16:1986 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 6, 2015/16:2039 av och (båda SD) yrkande 2, 2015/16:2099 av (M), 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkandena 5, 8, 9, 13 och 33, 2015/16:3210 av m.fl. (C) yrkande 9, 2015/16:3241 av m.fl. (M) yrkande 27, 2016/17:712 av (M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:1094 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1281 av (M), 2016/17:1475 av Boriana (M), 2016/17:1552 av (M) yrkande 1, 2016/17:1950 av (M) yrkande 1, 2016/17:1952 av och (båda M), 2016/17:2063 av (M), 2016/17:2968 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 9, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkandena 9 och 18, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 38, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 8 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 6. Vi delar motionärernas uppfattning att arbetet med att reformera plan- och bygglagstiftningen måste fortsätta. Detta gäller inte minst mot bakgrund av den akuta bostadsbrist som råder i stora delar av landet. Vi vill peka på att regeringen presenterade ett program med förslag på 22 steg för fler bostäder och att regeringen bedriver ett aktivt arbete för att förverkliga programmet. Exempelvis beslutade regeringen propositionen 2016/17:151 Fler steg för en effektivare plan- och bygglag, där regeringen lämnar förslag som syftar till att göra planprocessen mer effektiv och till att fler åtgärder ska undantas från kravet på bygglov. beslutade regeringen också att ge i uppdrag att utreda om ännu fler åtgärder kan undantas från kravet på bygglov. Mot bakgrund av det målinriktade arbete som bedrivs anser vi att ett allmänt formulerat tillkännagivande till regeringen om en fortsatt översyn av inte är meningsfullt. Det är även regeringens uppfattning att ett sådant arbete måste prioriteras och drivas vidare. Motionsyrkandena bör därför avslås. Regional fysisk planering, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 12 och 2015/16:267 av (KD), 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:1102 av (FP), 2015/16:2019 av (SD) yrkande 9, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 5, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 6, 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 21. Vi vill se en utökad regional planering för att kunna möta behovet av nya bostäder och för att kunna säkerställa att kommunerna har den kompetens som behövs vid bostadsplaneringen. Vi välkomnar därför det arbete som pågår med att förbättra den regionala planeringen. För att snabba på byggprocessen och höja kvaliteten på uppföljningen vill vi att ett regionövergripande organ ska ta över uppföljningen av kontrollplaner. Framför allt mindre kommuner kan sakna den kompetens och erfarenhet som behövs. Vårt förslag skulle innebära att byggprocessen underlättas för både kommunerna och byggbolagen. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regional fysisk planering, punkt 2 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 21, 2015/16:267 av (KD), 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 6, 2015/16:1102 av (FP), 2015/16:2019 av (SD) yrkande 9, 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:2413 av (SD) yrkande 6 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 12. Med växande regioner och krav på en hållbar utveckling krävs en ökad helhetssyn i samhällsplaneringen. Vi välkomnar det arbete som pågår med att skapa en ny regional planering för ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. En sådan reform skulle påtagligt förenkla och förkorta kommunernas arbete med detaljplaner. Det ankommer på regeringen att ta nödvändiga initiativ för att dessa förslag, som bereds i , ska bli verklighet möjligt. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Regional fysisk planering, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:373 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 5, 2015/16:267 av (KD), 2015/16:1102 av (FP), 2015/16:2019 av (SD) yrkande 9, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 6 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 21 och 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 12. Jag anser att tre huvudförslag om ökad samordning mellan olika sektorer, en regional fysisk planering och en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning är rimliga. Dessvärre är de inte tillräckliga för att få effekt på byggandet i landets storstadsregioner. Jag hade gärna sett att kommittén gått längre. Det gäller främst förslaget om regional planering. Jag föreslår att det införs en regional fysisk planeringsnivå som bör ha en mer styrande och bindande påverkan på den kommunala planläggningen. Den regionala nivån bör kunna styra hur stort antal bostäder som varje kommun ska uppföra, antingen själva eller genom annan markägare eller bostadsexploatör. Enligt min mening bör regeringen ta initiativ för att utreda hur en sådan ordning skulle kunna genomföras. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Begränsning av detaljplanekravet, punkt 3 (M, C, L, KD) av Skånberg (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2702 av m.fl. (M) yrkande 14, 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 9, 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 19 och 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2015/16:2019 av (SD) yrkande 4, 2015/16:2369 av m.fl. (C) yrkande 8, 2015/16:2989 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:2413 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2602 av och (båda C) yrkande 2, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 8 och 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 10. I proposition 2013/14:126 En enklare planprocess föreslog alliansregeringen en rad åtgärder för att förenkla . Inriktningen på förslagen var att skapa enklare och tydligare regler samt ökad förutsägbarhet och transparens. Ett av förslagen var att kravet på detaljplan i skulle begränsas. I stället för att i princip alltid kräva en detaljplan för ny sammanhållen bebyggelse skulle kommunerna ges ett större utrymme att bedöma i vilka fall en detaljplan krävs. Detta förslag välkomnades av aktörerna på marknaden, bl.a. eftersom kommunerna är de som är bäst lämpade att avgöra i vilka fall en detaljplan behövs.