bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har vidare en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen, dvs. i ägardialogen, styrelsenomineringsprocessen, processen för ekonomiska mål och processen för uppdragsmål. Analysen ger underlag för en gemensam och förutsebar utgångspunkt i dialogen mellan ägaren och bolaget, vilket skapar förutsättningar för en långsiktig och konsekvent styrning av bolagen. De första analyserna genomfördes . Utskottet har tidigare i ett handelspolitiskt betänkande (bet. 2012/13:NU13) återgett information från regleringsbrev och exportorganens egna beskriv-ningar av sin verksamhet i relation till frågor om hållbart (ansvarsfullt) företagande. har EKN genom regleringsbrevet inte bara i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. Av regleringsbrevet framgår vidare att EKN inom ramen för den egna verksamheten och i samarbete med andra aktörer ska bidra till genomförandet av Agenda 2030 och de nya målen för hållbar utveckling, politik för global utveckling (PGU) samt Action Agenda för utvecklingsfinansiering. Myndigheten ska redogöra för sin metod för hållbarhetsprövningar till utifrån några olika exempel. På framgår att myndigheten i affärer med risk för negativ påverkan begär information om köparföretagen och miljö- och sociala konsekvensbeskrivningar vid nya projekt. Vid behov kontaktar EKN lokala intresseorganisationer, tar del av uppgifter från externa källor och experter. Vid större projekt gör EKN ett platsbesök för att säkerställa att projektets miljö- och sociala påverkan stämmer överens med den information som erhållits. Vidare framgår att EKN som villkor för garantin kan ställa krav på rapportering under affärens gång. trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik deklaration om multinationella företag och socialpolitik innehåller principer för arbetsmarknads-, social- och arbetsrättslagstiftning som regeringar samt organisationer av arbetsgivare och anställda rekommenderas att ta hänsyn till. Deklarationen täcker ett flertal samt ett stort antal rekommendationer från och omfattar riktlinjer gällande anställning, utbildning, arbets- och livsvillkor och arbetsmarknadsrelationer och innehåller bl.a. krav på hur partsrelationer bör se ut på arbetsmarknaden och hur löntagares trygghet ska säkerställas. Det uttalade syftet med deklarationen är att inspirera till effektivt arbete med socialt ansvarstagande i arbetslivet såväl i politik som i praktik. ILO-deklarationen innehåller bestämmelser om att regeringen i det multinationella företagets ursprungsland ska samarbeta med regeringen i mottagarlandet vid eventuella problem som kan uppstå i samband med direktinvesteringar. Deklarationen har en uppföljningsmekanism inom ILO-systemet. I detta sammanhang kan även deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet omnämnas. Den består av åtta kärnkonventioner som täcker fyra olika områden – fackföreningsfrihet, eliminering av slavarbete, effektivt förbud mot barnarbete och icke-diskriminering. lanserade statsminister en global satsning för social dialog och bättre villkor på arbetsmarknaden, Global . Satsningen är initierad av statsministern och har utformats i samarbete med och . Syftet med Global är att förbättra dialogen mellan arbetsmarknadens parter och ländernas regeringar för att förbättra anställningsvillkor och produktivitet. Global beskrivs på regeringens webbplats som en plattform för att dels lyfta frågan om partssamverkan, dels stärka befintliga samverkansstrukturer. Det handlar således inte om att utveckla ett nytt ramverk eller avtal som ska implementeras i alla länder eller skapa en ny internationell organisation. Global bygger på redan etablerade initiativ och samarbeten, men sägs bidra genom att ge politisk riktning och kraft till den övergripande utvecklingen och genom att systematisera och skala upp redan existerande processer. Till grund för Global ligger en deklaration som länder, företag, fackföreningar och andra organisationer inbjuds att associera sig med. Det finns även en webbplats knuten till initiativet. Global ska även ses som ett bidrag till den globala hållbarhetsagendan, Agenda 2030, och målet om anständiga arbetsvillkor och inkluderande tillväxt. Arbetsrättsliga villkor vid upphandling beslutade regeringen om en proposition 2016/17:163 om arbetsrättsliga villkor vid upphandling. I propositionen föreslås besämmelser som innebär att upphandlande myndigheter och enheter i upphandlingar ska ställa villkor om lön, semester och arbetstid, om det är behövligt och de går att fastställa. De villkor som leverantören minst ska uppfylla ska anges enligt den lägsta nivå som följer av ett centralt kollektivavtal som tillämpas i hela . Villkoren får dock inte anges till en lägre nivå än vad som följer av lag. Innan villkoren bestäms, ska berörda centrala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer haft tillfälle att yttra sig. När svensk rätt inte är tillämplig ska villkoren ställas enligt kärnkonventioner. Därutöver får de ställas enligt de arbetsrättsliga bestämmelser som gäller där arbetet utförs. Bestämmelserna ska, till skillnad från förslagen i propositionen Nytt regelverk om upphandling (prop. 2015/16:195), endast tillämpas för direktivstyrda upphandlingar, dvs. främst upphandlingar vars värden uppgår till minst gällande tröskelvärden. Förslagen föreslås träda i kraft . Med anledning av det som sägs i några av de aktuella motionerna om hållbart företagande och kan påminnas om att och undertecknade ett utökat samförståndsavtal om hållbart företagande. ska främja samarbetet mellan och när det gäller ansvarsfullt företagande med fokus på frågor om t.ex. arbetsvillkor, jämställdhet, mänskliga rättigheter och transparens. finns det ett CSR-center på svenska ambassaden i . har i uppdrag att identifiera utmaningar för företag vid genomförandet av ansvarsfullt företagande i . Centret ordnar strategiska möten i samarbete med kinesiska, svenska och internationella aktörer för att omsätta kunskap till policyutveckling och förändring av ledningsmetoder för företag. Genom dialog med myndigheter, företag och andra intressenter främjar svensk-kinesiskt utbyte inom CSR. CSR-kunskap förmedlas via utbildningsprogram, konferenser, webbplatser och medier. Den främsta målgruppen är företag och organisationer som söker kunskap och informationsutbyte om begreppet CSR och hur det implementeras. Fairtrade, eller rättvisemärkt, är en oberoende certifiering. För att en produkt ska kunna bli rättvisemärkt måste den uppfylla en rad krav i handelskedjan. Kraven bygger på internationella Fairtrade-kriterier för ekonomisk, social och miljömässig hållbar utveckling som grundar sig på åtta kärnkonventioner. Märkningen syftar till att förbättra arbets- och levnadsvillkor för odlare och anställda i länder med utbredd fattigdom genom rättvis handel. diplomerades den första rättvisemärkta staden i , och hade 70 svenska kommuner klarat granskningen för att diplomeras som . För att diplomeras ska kommunen engagera sig för rättvis handel och etisk konsumtion och uppfylla ett antal kriterier. Diplomeringen syftar till att öka kännedomen om och efterfrågan av varor som har blivit producerade med respekt för mänskliga rättigheter enligt samma anda som Agenda 2030. Enligt uppgift på Fairtrade finns det ännu inte några kriterier för diplomering av nationer. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Vissa övergripande frågor om hållbart företagande och Barnarbete. Vissa övergripande frågor om hållbart företagande I motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) begärs ett tillkännagivande om att svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet. Motionärerna menar vidare att svenska företag ska uppmuntras att vara föredömen utomlands vad gäller affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn och socialt ansvarstagande. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i den här frågan, men konstaterar att även regeringen omfattas av denna samsyn. Det finns därför enligt utskottets uppfattning inte någon anledning för att rikta ett sådant tillkännagivande till regeringen. När det gäller motionerna 2016/17:136 (V), 2016/17:811 (V) och 2016/17:1195 (V) med olika förslag till krav på företag vill utskottet anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att företag tar ett ansvar. Utskottet är dock av den uppfattningen att hållbart företagande i första hand ska vila på företagen själva och deras vilja att göra hållbart företagande till en viktig del av sin verksamhet. Många svenska företag bedriver redan ett aktivt och ambitiöst hållbarhetsarbete. Det staten kan och bör göra anser utskottet är att vidta åtgärder för att på olika sätt uppmuntra och stödja företagen i den här strävan. Utskottet konstaterar att regeringen vidtagit ett antal åtgärder inom ramen för exportstrategin och handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. Som framgår av det föregående avsnittet finns det ett antal riktlinjer och vägledande principer till stöd för arbetet med hållbart företagande. Även om de inte är bindande för företagen så har de betydelse för att fästa uppmärksamhet på problem i skärningspunkten mellan handel respektive miljö, arbetsvillkor och mänskliga rättigheter. Som utskottet anfört ovan anser utskottet i första hand att hållbart företagande ska vila på företagen själva. Det innebär dock inte att staten inte ska kunna ställa krav på företagen; det gäller t.ex. i statens exportfrämjande verksamhet. Utskottet noterar att () inte bara har i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. Utskottet vill också framhålla att staten har ett ansvar för att vara föregångare i arbetet med hållbart företagande. Här kan nämnas att hållbart företagande ingår i förvaltningen av de statliga företagen och syftar till att dessa bolag ska agera så att de har allmänhetens förtroende som en långsiktigt hållbar värdetillväxt säkerställs. För att följa upp och analysera bolagens arbete med hållbart företagande har en hållbarhetsanalys utvecklats av förvaltningsorganisationen. Resultatet av analysen används i den aktiva förvaltningen. Utskottet anser vidare att en utgångspunkt för den svenska handelspolitiken måste vara att den ska medverka till att stärka respekten för grundläggande arbetsvillkor och att såväl WTO som bilaterala och regionala handelsavtal bidrar till att rättighetskonventioner genomförs och efterlevs. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ Global , som bidrar till en ökad medvetenhet och dialog mellan regeringar, företag och arbetstagarorganisationer i dessa frågor. När det gäller vill utskottet även påminna om att har ett bilateralt samförståndsavtal med om hållbart företagande och det CSR-centrum som finns på svenska ambassaden i . Ambassaden arbetar bl.a. för att öka kunskapen om hållbart företagande bland kinesiska myndigheter, företag och organisationer. I motion 2016/17:136 (V) begärs ett tillkännagivande om att ska uppmana regeringen att göra till en rättvisemärkt nation. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18) framgår att regeringen, som ett led i arbetet med att pröva frågan om ska bli ett föregångsland för fri och rättvis handel, har inhämtat synpunkter från bl.a. det civila samhället. Vidare framgår att ett arbete bedrivs inom och att lämpliga åtgärder kommer att övervägas med det som grund. Utskottet noterar därmed att det har tagits vissa initiativ i den riktning som efterfrågas i motionen och ser ingen anledning för att föregripa det arbete som pågår. Med detta avstyrks motionerna 2016/17:136 (V), 2016/17:811 (V), 2016/17:1195 (V) och 2016/17:3124 (M, C, L, KD) i de aktuella delarna. I motion 2016/17:136 (V) föreslås tillkännagivanden om att svenska företag bör kontrollera att deras underleverantörer inte utnyttjar barnarbete i sin verksamhet samt att etiska regler bör införas som garanterar att svenska företag inte gör affärer med företag som utnyttjar barnarbete. Utskottet vill inledningsvis med anledning av dessa förslag framhålla att det delar motionärens uppfattning att barnarbete ska bekämpas så att barns levnads- och utbildningsvillkor runt om i världen förbättras. Arbete som är skadligt för barns hälsa, säkerhet och psykiska utveckling kan aldrig accepteras. Som framgår av det föregående avsnittet utgör frågan om barnarbete en viktig del i kärnkonventioner. De flesta länder har undertecknat och ratificerat konvention 182 angående förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete och nr 138 om minimiålder för tillträde till arbetet. Att bidra till faktiskt avskaffande av barnarbete är också en del av riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Därutöver ingår eliminering av barnarbete som en av de tio barnrättsprinciperna som har utarbetats på internationell nivå av och tillsammans med Global Compact. Även om riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer är frivilliga sätter de en internationell norm för hur företag bör agera för att följa internationella erkända mänskliga rättigheter i sin verksamhet. Utskottet konstaterar att det pågår ett antal åtgärder inom ramen för exportstrategin och regeringens handlingsplan för hållbart företagande för att stödja företagen i deras hållbarhetsarbete. Utskottet vill i sammanhanget även påminna om att () inte bara har i uppdrag att informera om riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact och FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter, utan myndigheten ska även säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med dessa. Som framgår av det föregående avsnittet har regeringen mot bakgrund av ett EU-direktiv lämnat ett förslag till som innebär att det finns en möjlighet att ställa arbetsrättsliga villkor i upphandlingar, som också kan främja mänskliga rättigheter, däribland barns rättigheter. Med detta avstyrks motion 2016/17:136 (V) i de berörda delarna. Främjande av internationell handel, punkt 1 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 30, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 12, 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 6, 7 och 11, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7–9. Handel och öppenhet skapar jobb och välstånd i och i andra länder. Världens länder växer tillsammans när frihandel river murar och låter människor, varor och tjänster korsa gränserna. Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 2016/17:2768 (M), 2016/17:3096 (C), 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3186 (M) att världen och behöver mer frihandel och färre murar. Protektionism är ett av de största hoten mot en väl fungerande världshandel. Protektionism är också ett av de största hoten mot svensk export. Om jobben ska fortsätta bli fler måste förbli öppet mot sin omvärld. export motsvarar nästan hälften av landets BNP, och export är beroende av import. I likhet med motionärerna anser vi att ska vara den främsta rösten inom EU och i världen för frihandel och öppenhet. Kampen för öppna marknader och mot protektionism är och måste vara viktigaste uppdrag i handelspolitiken. Vi anser därför i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) att regeringen bör driva på för att utveckla en strategi inom EU-samarbetet för att motverka protektionism i världen. Om EU bygger barriärer mot omvärlden tappar konkurrenskraft, och det hämmar landets utveckling. I enlighet med vad som anförs i motionerna 2016/17:3096 (C) och 2016/17:3186 (M) anser vi att EU bör verka för fler frihandelsavtal. Detta är ett viktigt led i arbetet med att skydda den ekonomiska stabiliteten i unionen och för att trygga arbetstillfällen och tillväxten av jobb. Frihandelsavtal tar bort byråkratiska hinder som utgörs av de skilda regler som råder mellan olika marknader, och som hämmar tillväxten. Vi är särskilt angelägna om att få avtalet mellan och på plats då skillnaderna mellan den europeiska hemmamarknaden och den stora amerikanska marknaden i många fall utgör onödigt regelkrångel. När det gäller regelkrångel är det viktigt att parterna får på plats ett bra gemensamt regelverk där man kan komma överens om standarder och andra regelförenklingar. Detta, menar vi, skulle få en större inverkan på svenska exportföretag än många av de lagändringar som skulle kunna genomföra. resa från fattigdom till välstånd grundlades med hjälp av frihandel och näringsfrihet. Det är på den solida grunden bör fortsätta att bygga sitt välstånd. Liksom motionärerna anser vi att EU:s frihandelsavtal ska vara så ambitiösa och heltäckande som möjligt. är satt under hård press. Det är därför viktigt att slå vakt om och bidra till ett robust internationellt handelssystem som tryggar att ingångna avtal och överenskommelser efterlevs. bör därför driva på för ett nytt globalt frihandelsavtal inom ramen för WTO. Några viktiga steg togs vid i , men den stora utestående frågan om hur Doharundan ska hanteras måste fortsätta att prioriteras. Handel är på många sätt ett redskap för utveckling, inte minst för mindre utvecklade länders ekonomier. Genom att handla växer ekonomierna, och utvecklingsländernas medborgare får större möjligheter att påverka sin framtid. Här spelar den nya tidens mönster med ökade inslag av e-handel stor roll. För och del är detta särskilt angeläget då av tillväxten nu sker utanför . Barriärer och nationell särlagstiftning som står i vägen för utvecklingen inom den digitala ekonomin måste bekämpas. Handelspolitiken behöver vidare kontinuerligt anpassas till att ekonomi blir alltmer tjänsteintensiv. De största ansträngningarna har länge varit inriktade på att montera ned tullmurar inom jordbruks- och industriområdet. Det arbetet bör fortsätta, men måste det läggas större kraft på att även ta bort handelshinder inom tjänsteområdet. Det är viktigt att framhålla att oavsett med vilken region ett frihandelsavtal förhandlas ska det inte leda till sänkta nivåer vad gäller hälsa, miljö, djurskydd och säkerhet. Vi och våra partier vill underlätta för handel och stärka företagens exportmöjligheter genom att fortsätta riva handelshinder, som konsumentskyddet och miljön värnas. Frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för en positiv ekonomisk utveckling. ska vara en stark röst för grundläggande värden som demokrati, rättsstatens principer, jämställdhet och respekt för mänskliga rättigheter samt driva på för att föra in dessa värden i de handelsavtal som sluts. På samma sätt som ska konsumenter och medborgare på båda sidor känna sig helt trygga när de väljer varor och tjänster. Frihandel ger konsumenter ökat utbud och lägre priser. Vi är övertygade om att frihandel går att förena med ett starkt miljö- och djurskydd. Handel kan också vara ett viktigt verktyg i kampen för bättre miljö. Genom att ta bort tullar och handelshinder kan även den gröna frihandeln med miljö- och klimatsmarta varor, tjänster och teknologier öka. bör därför verka för att ett grönt frihandelsavtal inrättas. Dessutom måste det bli bättre samstämmighet i EU:s handelspolitik. Ofta lägger EU på höga antidumpningstullar på förnybar energi och energiteknik, vilket är kontraproduktivt. Genom fler frihandelsavtal ökar förmågan att sätta standarder för den globala ekonomin, såväl för handel, respekt för internationell rätt och avtal som för hälsa och miljö. Fler människor kan då dra nytta av en öppen värld där flödet av varor, kapital och tjänster stiger i snabbare takt och välståndet ökar. Detta skapar i sin tur en gemensam styrka att genom välståndets krafter kunna värna fred och säkerhet, liksom demokrati och mänskliga fri- och rättigheter, vilket är avgörande för den globala utvecklingen. Vi lägger i detta sammanhang också stor vikt vid att fördjupa det nordiska samarbetet genom att montera ned gränshinder och underlätta människors möjligheter att röra sig över gränserna. Det nordiska samarbetet, som är unikt både till följd av sin närhet och sin politiska samsyn, ska främja ökad konkurrenskraft i en globaliserad värld och gemensamt göra oss bättre rustade att möta framtidens utmaningar. Med en allt oroligare omvärld blir frågor om energisäkerhet allt viktigare. Ökad frihandel inom energi och energiteknik är en förutsättning för att bli av med de europeiska ländernas beroende av rysk gas och olja. Energisäkerhet ska därför prioriteras i frihandelsförhandlingar. När EU förhandlar frihandelsavtal bör ett särskilt energikapitel ingå. Sammantaget anser vi att bör uppmana regeringen att verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det sagda tillstyrker vi samtliga berörda motioner i här aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Främjande av internationell handel, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7–9 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 30, 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 12, 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 1, 6, 7 och 11, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3186 av m.fl. (M) yrkande 7. Vi, och övriga sverigedemokrater, har en positiv syn på en fri och öppen handel med varor och tjänster. Handeln minskar protektionism samt förmedlar kontakter och kompetens mellan länder och världsdelar. Den globala handeln är därmed en stor bidragande faktor till både ökat välstånd och minskad fattigdom. Som anförs i motion 2016/17:114 (SD) anser vi och övriga sverigedemokrater att goda handelsrelationer och konkurrensneutrala globala handelsavtal är av största vikt eftersom de genererar en väl avstämd handelspolitik och bidrar till sunda konkurrensförhållanden. Detta gynnar bl.a. den svenska industrin och deras handelspartner, som tillsammans står för ungefär en femtedel av BNP, tre fjärdedelar av export och direkt eller indirekt sysselsätter omkring 1 miljon människor. Industrin och deras handelspartner är därmed ryggraden i den svenska ekonomin. I likhet med vad som anförs i den nämnda motionen anser vi att som nation måste utveckla rätt förutsättningar för att vara ett attraktivt land för industriföretag. Vårt parti anser att ska verka för sund konkurrens och därmed icke snedvridande konkurrensregler, både nationellt och globalt. Stora exportnationer och ekonomiskt tunga nationer ska inte agera protektionistiskt och ge marknadsstöd och snedvridande subventioner till sin egen industri. Som vi anförde inledningsvis är i grunden positivt till frihandel och globala handelsavtal i dess helhet. Vi anser att inom såväl EU som internationella forum, t.ex. WTO, ska verka för en öppen och fri handel och för att motverka protektionism. Få saker skulle skada industri mer än om och dess handelspartner skulle börja begränsa eller på andra sätt förhindra eller fördyra internationell handel. Vi förordar att ska föra en frihandelsvänlig linje både som nation och inom EU i linje med det vi här anför. Som medlem i EU är en del av den inre marknaden.