bet · H401UU15 · 2017-05-09 00:00:00 — Det är i länder där medborgerliga och politiska rättigheter respekteras, som marknadsekonomi har kunnat utvecklas och skapa tillväxt och välstånd. Vårt långsiktiga utrikespolitiska fokus måste därför ligga på att främja respekten för de medborgerliga och politiska rättigheterna, för att på så sätt skapa förutsättningar för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. 3.Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: 2016/17:UU15 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4. Det är viktigt att även i fortsättningen stödja medborgerliga och politiska rättigheter, men när det handlar om mänskliga rättigheter för människor i de minst utvecklade länderna menar att det är viktigt att verka för att människor kan förändra sin livssituation. Flertalet fattiga människor lever på landsbygden där tillgång till livsmedel, vatten och sanitet kan vara avgörande för att kunna kämpa för andra viktiga mänskliga rättigheter. Vi anser därför att det är viktigt att komma ihåg att även rätten till en skälig levnadsstandard, rätten till utbildning och rätten till hälsa är grundläggande mänskliga rättigheter enligt såväl FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna som den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Insatser för t.ex. jordbruksutveckling för ökad livsmedelssäkerhet, rent vatten, grundläggande sanitet, utbildning och hälsa är också viktiga delar i arbetet för att främja mänskliga rättigheter. Vi anser att grundläggande mänskliga fri- och rättigheter är universella, lika viktiga och gällande för alla människor oavsett var de bor. Med den utgångspunkten vill vi exempelvis verka för att fler länder lever upp till hela FN:s deklaration om mänskliga rättigheter i stället för att med hänvisning till islam begränsa dessa i enlighet med Kairodeklarationen som 1990 antogs av ett antal muslimska länder. 4.Övergripande frågor om mänskliga rättigheter, punkt 2 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 4 samt avslår motionerna RESERVATIONER 2016/17:UU15 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 3. Liberalerna anser att medborgerliga och politiska rättigheter såsom yttrande- och åsiktsfrihet och föreningsfrihet ska prioriteras före de s.k. sociala och kulturella rättigheterna. I där inte ens de mest basala negativa friheterna är säkra ens i vårt absoluta närområde – faktiskt inte ens i Europeiska unionen – är det särskilt viktigt. Liberalerna välkomnar att utrikesförvaltningen har publicerat granskningar av de mänskliga rättigheterna i världens länder. Dessa rapporter är viktiga för att sätta press på andra länder att bättre respektera de mänskliga rättigheterna. De fyller även en viktig funktion mot bakgrund av att till viss del har andra prioriteringar när det gäller mänskliga rättigheter än övriga EU. Givet detta är det inte lämpligt att vi bara ser till de gemensamma EU-rapporterna även om dessa också fyller en viktig funktion. För att de svenska granskningarna ska få önskvärd effekt vill Liberalerna dock understryka vikten av att de svenska granskningarna ska vara årligt återkommande. 5.EU-delegationers och svenska ambassaders arbete med demokrati och mänskliga rättigheter, punkt 3 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkande 5 och 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkande 4. Den svenska rösten utomlands måste prioritera värderingar och inte bara nationella intressen. De svenska utlandsmyndigheterna ska ges i uppgift att tydligare prioritera arbetet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Våra ambassader i icke demokratiska länder ska ha en särskild uppgift att stödja den demokratiska oppositionen på plats. Vi bör även sätta tryck på de olika EU-delegationerna världen över att agera på samma sätt. 2016/17:UU15 RESERVATIONER viktigt att driver på i människorättsfrågor som är politiskt känsliga i mottagarländerna. 6.Rättsstatens principer inom utrikespolitiken, punkt 4 (C, L) av (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3585 av m.fl. (L) yrkande 2. På regeringens egen webbplats för mänskliga rättigheter framgår att rättsstatsprincipen innebär att ingen får stå över eller under lagen, att staten är skyldig att följa gällande rätt och att det finns garantier mot missbruk av statsmakten. Dessutom krävs att lagar stiftas och tillämpas utan diskriminering och med respekt för mänskliga rättigheter. Det krävs också ett fungerande rättsväsen som alla har tillgång till, dvs. okorrumperade poliser och åklagare, oberoende advokater samt en obunden och opartisk domarkår. I skrivelsens avsnitt om rättsstatens principer talar man i stället om att bygga opinion kring hantering av konflikter och massövergrepp. Det är förvisso viktigt, men framstår som en alltför smal och märklig prioritering inom detta område. Vi anser att en prioritering av rättsstatens principer måste understryka vikten av ett fritt domstolsväsen, tillgång till rättvis prövning och frånvaro av korruption. Vi anser att det borde framgå av skrivelsen att det är detta man avser att driva i utrikespolitiken. 7.FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 22–27 och RESERVATIONER 2016/17:UU15 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 12. FN spelar en central roll för att stärka det globala arbetet för mänskliga rättigheter. FN:s arbete med mänskliga rättigheter är normgivande, granskande och stödjande. Politiska diskussioner förs och beslut tas i för mänskliga rättigheter () och i generalförsamlingens tredje utskott och följs upp genom granskning av experter i MR-kommittéerna och av specialrapportörer och undersökningskommissioner. MR-högkommissarien med säte i och en rad regionala MR-kontor stöder och övervakar verksamheten i fält. Men endast 2–av FN:s reguljära budget går till MR-verksamheten. Det innebär att FN:s arbete med mänskliga rättigheter i hög grad är beroende av frivilliga bidrag från medlemsstaterna. De frivilliga bidragen kan skifta mycket , och stater kan välja att öronmärka frivilliga bidrag. Resultatet har blivit att resurser till de olika MR-organen fördelas ojämnt. tilldelas t.ex. en långt större budget än de granskande experterna i övervakningskommittéerna. bör verka för en fördubbling av FN:s resurser till den samlade människorättsverksamheten som koordineras av högkommissariens kontor. ersattes den starkt kritiserade av . För regeringar som ville stärka MR-arbetet var målsättningen att öka trovärdigheten för FN:s MR-arbete, motarbeta diktaturregimer och inleda insatser för att stoppa massiva MR-kränkningar. Vissa förändringar i form av färre rådsmedlemmar, fler möten, en ny metod för att diskutera MR- situationen i samtliga länder och rapportering direkt till generalförsamlingen har varit positiva. Framför allt har rådet snabbt hanterat brådskande fall av MR-kränkningar. genomfördes en rad initiativ rörande konflikterna i , och . fanns en vilja att diskutera hbtq-frågor och yttrandefrihet på internet. Den universella granskningsmekanismen (, UPR) gör det möjligt att föra en dialog om MR-situationen i alla världens länder. finns flera av de problem som fanns i den gamla kommissionen kvar även i . Till dessa hör att rådets dagordning fortfarande påverkas av medlemsstaternas egna politiska motiv, att garantier saknas för att allvarliga MR-kränkningar kommer upp till behandling, att kompetensen hos frivilligorganisationer och oberoende experter inte tas till vara på bästa sätt samt att det inte ställs särskilt höga krav på rådets medlemmar i fråga om nationellt MR-arbete. Att flera medlemmar i rådet rent av är att betrakta som diktaturer utgör ett allvarligt hot mot rådets förmåga att arbeta effektivt och mot dess trovärdighet. kan kalla till ett extrainsatt möte om en tredjedel av de 47 rådsmedlemmarna anser att en särskild MR-situation kräver rådets uppmärksamhet. Även andra MR-aktörer i FN-systemet, som MR- 2016/17:UU15 RESERVATIONER högkommissarien och generalförsamlingen, bör ges mandat att påkalla MR- rådets uppmärksamhet vid MR-kränkningar. bör verka för en sådan reformering av arbetsform. Den resolution som ligger till grund för rådets bildande uppmanar medlemmarna att aktivt verka för och skydda mänskliga rättigheter. Att som första medlemsland uteslöts ur rådet var ett steg i rätt riktning, men tröskeln för indragning av medlemskap och uteslutning bör ligga betydligt lägre. bör arbeta aktivt för att stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna inte ska väljas in i . FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter inrättandes 1993. stöder högkommissarien, dess oberoende och ambitioner att integrera människorättsarbetet i all FN-verksamhet. Tillsammans med , och har varit en av de största bidragsgivarna till MR- kontoret. har högkommissarien och fått en mer framskjuten plats inom FN. Samarbetet mellan fältkontor och FN:s landsamordnare bör stärkas. Fältkontoren och de olika landsamordnarna bör ges ett ännu tydligare uppdrag att integrera människorättsperspektivet i FN:s verksamhet. Ett sätt att göra det skulle kunna vara att avkräva landsamordnarna särskild rapporteringsskyldighet till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. bör verka för detta. Tack vare sin oberoende ställning kan högkommissarien ställa krav på regeringar. Vissa regeringar arbetar dock för att funktionens huvudsakliga mandat ska begränsas till ett administrativt samordningsansvar, och dessutom kontrolleras av . För att FN:s människorättsarbete ska fortsätta att utvecklas är det av avgörande betydelse att högkommissariens integritet behålls. bör främja högkommissariens oberoende genom att bl.a. verka för att även andra stater uttrycker sitt stöd för högkommissariens oberoende genom resolutioner i och i generalförsamlingens tredje utskott. Stater som har anslutit sig till FN:s s.k. kärnkonventioner om mänskliga rättigheter granskas regelbundet av övervakningskommittéer som lämnar rekommendationer. Men trots att kommittéerna spelar en avgörande roll i arbetet med att granska konventionsstaternas åtaganden avsätts en mycket liten del av FN:s reguljära budget till deras verksamhet. I takt med att nya FN- konventioner och tilläggsprotokoll utarbetas utvidgas systemet ytterligare utan att ökade resurser tillkommer. Det bidrar till en orimlig arbetsbörda för kommittéledamöterna och en överhängande risk för att systemet försvagas. bör verka för att övervakningskommittéerna ges resurser att utföra sitt granskningsarbete. 8.FN och de mänskliga rättigheterna, punkt 5 (KD) av (KD). RESERVATIONER 2016/17:UU15 Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 8 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 12 och avslår motion 2016/17:48 av m.fl. (V) yrkandena 22–27. Det finns tydliga brister i arbetet i för mänskliga rättigheter. Detta beror främst på att rådet består av medlemsländer som konsekvent bryter mot de rättigheter som rådet ska försvara. anser att bör verka för att en form av demokratikriterium införs som krav för att få en plats 9.Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:464 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 1, 3, 6 och 7, 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 7 samt 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21. Återkommande allmänna val är omistliga i väl utvecklade och demokratiskt mogna samhällen. I utvecklade länder och i medelinkomstländer främjar allmänna val bl.a. ansvarstagande och legitimitet. Tyvärr visar forskning från världens främsta experter på området att allmänna val alltför ofta inte har samma effekt i de minst utvecklade länderna. Faktum är att det i dessa länder finns ett negativt samband mellan valrörelser 2016/17:UU15 RESERVATIONER och god samhällsstyrning. Det finns flera anledningar till denna effekt. Den absolut vanligaste grunden för politiska partier i de minst utvecklade länderna är inte politisk ideologi utan etnisk tillhörighet. Detta gör att väljarna tenderar att rösta i linje med sin etniska tillhörighet snarare än på grundval av makthavares resultat och kompetens. Väljarna i de minst utvecklade länderna har också ofta mycket dålig tillgång till information, bristande utbildning och bristande kunskaper om hur en stat fungerar. I en sådan kontext är också avregleringar och antikorruptionsåtgärder ofta mycket svåra att genomföra. När ärlighet och reformvilja inte lönar sig politiskt kommer oärliga och korrupta personer att ges en systematisk fördel inom den politiska sfären. Valkampanjer i de minst utvecklade länderna innebär ofta en ökad risk för politiskt våld. ser demokrati som det enda sättet för de minst utvecklade länderna att nå utveckling och framgång, men demokrati är så mycket mer än genomförandet av allmänna val. Vi ser stora brister i hur givarländer och det internationella samfundet hanterar frågan om valrörelser i mottagarländer. och är exempel på samhällen där allmänna val lett till splittring och försämrad fysisk säkerhet för befolkningen. anser därför att det internationella samfundet måste anta ett strikt vetenskapligt förankrat synsätt på frågan om val och politiska kampanjer i fattiga och instabila länder, i stället för att använda allmänna val som en metod för att lösa mycket komplicerade problem. anser att en checklista borde upprättas med ett minimum av kriterier som måste uppfyllas innan det internationella samfundet uppmanar och utövar påtryckningar på en regering att genomföra allmänna val. Till dess att kriterierna är uppfyllda bör det internationella samfundet i stället arbeta för att kriterierna uppnås. Kriterier som bör tas i beaktande vid utformandet av en sådan checklista bör vara öppenhet och deltagande i allmänna val, kapacitet att hålla val, rättsväsendets oberoende, juridiska begränsningar i statens befogenhet, kapacitet att garantera säkerheten i landet och storleken på etniskt baserade politiska partier och befintliga motsättningar mellan dessa. 10.Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (C, KD) av (C) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. RESERVATIONER 2016/17:UU15 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21 och avslår motionerna 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 1, 3, 6 och 7, 2016/17:464 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 7. Det finns många civilsamhällesorganisationer som arbetar särskilt för att stödja oppositionella grupper och människorättsaktivister i repressiva stater runt om i världen. Detta arbete är oerhört betydelsefullt för de enskilda som riskerar sin egen och familjens säkerhet för att stå upp för grundläggande fri- och rättigheter. Vi vill uppmuntra svenska organisationers insatser till stöd för demokratikämpar och människorättsaktivister runt om i världen. Genom agendan för utvecklingseffektivitet har stater och andra aktörer gjort åtaganden om att erkänna det civila samhället som aktörer i sin egen rätt och att säkra civilsamhällets möjligheter att verka fritt. Trots detta begränsas människors möjlighet att organisera sig i allt större utsträckning i många länder. Ett krympande utrymme för civilsamhället är ett utvecklingshinder. bör sätta hårdare press på partnerländer där det civila samhällets utrymme krymper. Framför allt bör verka för att förhindra att nya lagar stiftas som begränsar civilsamhällets möjligheter att verka. 11.Demokratiska politiska institutioner och processer samt det civila samhällets utrymme m.m., punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2264 av m.fl. (FP) yrkandena 1, 3, 6 och 7 samt 2016/17:1066 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 7 samt avslår motionerna 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:464 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 21. 2016/17:UU15 RESERVATIONER Demokrati är en förutsättning för fred och utveckling. Att etablera demokratiska institutioner är det beprövat bästa sättet att långsiktigt lösa konflikter. Det är heller ingen slump att de minst fria länderna också är de fattigaste. I länder där människor inte får välja sina ledare och uttrycka sig fritt hindras de ofta också från att äga, handla, ärva, belåna eller teckna kontrakt. Det går heller inte att särskilja demokrati och feminism. Utan en öppen debatt går det nämligen inte att bryta konservativa och patriarkala normer. kan vi notera en global tillbakagång när de gäller demokratin. Mot denna bakgrund är det viktigt att står upp för demokrati och yttrandefrihet. bör genom sin utrikes- och biståndspolitik i än högre grad än stödja demokratiseringsprocesser och enskilda demokratiaktivister. måste självklart inom de multilaterala samarbetena ännu tydligare än driva en agenda för ökad demokratisering. för demokratiaktivister bör förnyas och utvecklas. Stöd till demokratiutveckling kan utformas på flera sätt. Biståndet bör riktas om så att en större del går till främjande av yttrandefrihet och pressfrihet. Vi ser också ett stort behov av ett individperspektiv i kampen för en bättre värld. Utan demokrater skapas inga demokratier. Omvärldens stöd kan betyda mycket för den som kämpar mot en auktoritär regim. Därför vill vi att medel avsätts specifikt för enskilda demokratiaktivister. Vidare bör en utredning tillsättas för att lägga fram en samlad agenda för ett ökat svenskt stöd till demokratiaktivister. 12.Yttrandefrihet m.m. på internet, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 6. De senaste decenniernas tekniska utveckling, med internet och mobiltelefoni som centrala arenor för information, kommunikation och tankeutbyte, skapar förutsättningar för en frihetsrevolution. Framstegen inom dessa områden är enorma. Kapaciteten för internetanvändande i världen har mer än tredubblats RESERVATIONER 2016/17:UU15 på bara , och antalet mobilabonnemang har mångdubblats. Dessa medier ger individen en frihet som totalitära stater och auktoritära regimer vill kväva av rädsla för att förlora sitt informationsövertag och sin makt. Vi måste se teknikens möjligheter som ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Friheten på internet måste säkras, och detta arbete ska ingå som en naturlig del i den europeiska såväl som i den internationella dialogen samt inom ramen för vårt utvecklingssamarbete. ska vara en ledande förkämpe för friheten på nätet. Vi ska följa upp resolutioner om principen om att samma rättigheter gäller på internet (online) som utanför internet (offline). var initiativtagare till resolutionen, och vi ska fortsätta att vara dess främsta försvarare. Vi ska hålla fast vid de principer som bör vägleda den internationella debatten om hur rättsstatens principer ska tillämpas på internet. är övervakning och tillgång till data ofrånkomligt för att bekämpa brott och skydda demokratins institutioner men syftet ska vara att värna friheten, den personliga integriteten och den enskildes rättigheter, inte att undergräva dessa värden. 13.Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet, punkt 8 (M, KD) av (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motionerna 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 11, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 38 samt 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 19 och 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkandena 1 och 4, 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4 samt 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkandena 1 och 5. Lagstiftning och traditioner används för att inskränka kvinnors frihet på många platser i världen. Kvinnor utsätts för tvångsäktenskap, könsstympning, 2016/17:UU15 RESERVATIONER människohandel och sexuella kränkningar. Kvinnor drabbas också ofta särskilt hårt av krig, naturkatastrofer, låg utvecklingsnivå och fattigdom. Kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling och det är därför är viktigt att lägga fortsatt stor kraft på att främja kvinnors rättigheter i allt internationellt arbete. Rätten och tillgången till utbildning för flickor och kvinnor är helt avgörande och måste garanteras på samma villkor som för pojkar och män. Likaså måste kvinnor och män garanteras samma rättigheter i ekonomiska frågor. Ökad jämställdhet är ett mål i sig och centralt för utveckling och tillväxt. Ett effektivt jämställdhetsfrämjande arbete behöver riktas till såväl kvinnor som män i syfte att förändra institutioner och samhällsstrukturer. Könsförtryckande beteenden ska synliggöras; kvinnors och flickors praktiska behov och långsiktiga strategiska intressen ska uppmärksammas och främjas. Män och pojkar behöver ökad kunskap om, och respekt för, kvinnors och flickors åtnjutande av mänskliga rättigheter. ska bli världsledande på att skydda och främja bl.a. kvinnors rättigheter och möjligheter. Detta innebär bl.a. att måste ställa tydliga krav på våra samarbetsländer om att kultur, religion och tradition aldrig kan motivera avsteg från principen om jämställdhet, icke-diskriminering och alla människors frihet och lika värde. I länder som genomgår eller genomgått krig och katastrofer är kvinnor särskilt utsatta. Vi vill särskilt framhålla vikten av att vidta kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i världen. har också ett särskilt intresse av och ansvar för att FN- resolutionerna och 1820 genomförs nationellt och internationellt i all freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och inom humanitära insatser. 14.Övergripande om kvinnors rättigheter och jämställdhet, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: