bet · H401MJU11 · 2017-02-23 00:00:00 — Regeringen avser därför att ge och övriga berörda myndigheter i uppdrag att ta fram ett förslag till moderniserad terrängkörningslagstiftning som syftar till att minska skadorna. Enligt regeringen bör möjligheten till ytterligare generella undantag från bestämmelserna om förbud mot terrängkörning med motordrivna fordon för att göra det lättare för personer med bestående funktionsnedsättning att fortsätta med sina fritidsaktiviteter också ingå i uppdraget. Enligt Miljö- och är frågan under beredning. I budgetpropositionen anges vidare att användningen av terrängfordon ökar i fjällområden och att planerar att ta fram en vägledning om terrängkörning. Vidare redovisas att och länsstyrelserna erbjuder samebyarna stöd för att ta fram terrängkörningsplaner med möjlighet till markförstärkning och att syftet är att motverka markskador. Det är enligt regeringen viktigt att detta sker i nära samarbete med samebyarna som upprättar s.k. renbruksplaner för att synliggöra områden som används inom renskötseln. Enligt pågår arbetet med att ta fram en vägledning om terrängkörning. I ett skriftligt svar från landsbygdsminister på frågan om regeringen kommer att presentera några nya förslag till lagstiftning i syfte att underlätta jakt för människor med funktionsnedsättning (fr. 2016/17:472) svarade ministern att kvinnor och män med funktions-nedsättning ska ha möjlighet att verka i vardagen på lika villkor vad gäller delaktighet och tillgänglighet. Vidare angav ministern att detta är en viktig fråga och att därför fortsätter att utreda frågan om möjlighet till jakt för människor med funktionsnedsättning. I ett skriftligt svar från miljöminister (fr. 2016/17:552) på frågan om vilka åtgärder ministern har för avsikt att vidta för att revidera EU:s naturvårdslagstiftning svarade ministern följande: initierade en utvärdering, kallad ”fitness check” av EU:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektiv, de s.k. naturvårdsdirektiven. Utvärderingen inbegriper frågeställningar om huruvida direktivens mål har uppnåtts, om direktiven är kostnadseffektiva, om de är i överensstämmelse med annan EU-lagstiftning och om de fortfarande behövs. Utvärderingen omfattar även frågan om huruvida målen för direktiven på ett tydligt sätt bättre uppnås på EU-nivå än på nationell nivå. Regeringen verkade för att skulle bli ett av de tio länder som kommissionen granskade extra noggrant, vilket också blev fallet. Vid de intervjuer som kommissionen och dess konsulter gjorde med svenska representanter verkade och (som samordnare) för att en mycket bred representation av olika intresse- och branschorganisationer skulle komma till tals. EU:s miljöråds slutsatser om halvtidsutvärderingen av för biologisk mångfald anger bl.a. att målen och naturskyddsstandarderna i direktiven inte bör sänkas, och att det är viktigt att behålla rättssäkerheten. inställning fastställdes i . Regeringen stödde vid rådsmötet slutsatserna och påtalade särskilt vikten av att skapa förankring och acceptans i lokalsamhället för hur naturresurserna förvaltas. Detta budskap har även förts fram i informella sammanhang . EU:s kommissionär för miljö, havs- och fiskerifrågor, Karmenu Vella, uttalade i ett pressmeddelande att naturvårdsdirektiven inte kommer att ”öppnas” för översyn. Kommissionen publicerade kort därefter, , ”fitness check”-utvärderingen av naturvårdsdirektiven. I utvärderingen drar kommissionen slutsatsen att naturvårdsdirektiven är mycket relevanta och ändamålsenliga. Kommissionen drar slutsatsen att genomförandet av naturvårdsdirektiven behöver förbättras väsentligt i medlemsstaterna för att direktivens mål ska uppnås fullt ut. För att kunna leverera konkreta resultat för natur, människor och för ekonomin inom hela EU behöver genomförandet förbättras i nära samarbete med lokala myndigheter och med olika aktörer i medlemsstaterna. Jag har för avsikt att fortsättningsvis verka för att naturvårdsdirektivens mål uppfylls inom EU och att förankring och acceptans ökar i lokalsamhället för hur naturresurserna förvaltas. Som redovisats ovan avser regeringen att ge och övriga berörda myndigheter i uppdrag att ta fram ett förslag till moderniserad terrängkörningslagstiftning som syftar till att minska skadorna. Enligt regeringen bör möjligheten till ytterligare generella undantag från bestämmelserna om förbud mot terrängkörning med motordrivna fordon för att göra det lättare för personer med bestående funktionsnedsättning att fortsätta med sina fritidsaktiviteter också ingå i uppdraget. Vidare har landsbygdsministern i ett skriftligt frågesvar angett att fortsätter att utreda frågan om möjlighet till jakt för människor med funktionsnedsättning. Utskottet konstaterar också att kommissionen har aviserat att naturvårdsdirektiven inte kommer att öppnas för en översyn. Mot bakgrund av det anförda och i avvaktan på det pågående arbetet på området föreslår utskottet att motionerna 2016/17:406 (M), 2016/17:535 (M), 2016/17:971 (S), 2016/17:2445 (SD) yrkande 14 och 2016/17:3171 (M) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fjälljakt. I motion 2016/17:143 av (M) om behovet av att utvärdera den fria fjälljakten anger motionären att ingen misstycker till att utländska jägare erbjuds jaktmöjligheter, men att det rimliga väl är att i första hand tillgodose det behov av jakt som finns bland de svenska jägarna. I kommittémotion 2016/17:1956 av och (båda C) yrkande 5 föreslås en skyndsam översyn av fjälljakten. Enligt kommittémotion 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 18 om bosättnings- och folkbokföringskrav för rätten till fjälljakt på statligt ägd mark, bör möjligheten att reglera jakttider och ge jägare som är bosatta i företräde till småviltjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen återställas. Motionärerna anger att den ändring i rennäringsförordningen som ska träda i kraft riskerar att bli mer skenbar än fruktsam och att det är tveksamt om den kommer att ändra på någonting av värde. Kompletterande uppgifter och tidigare behandling Av 32 § rennäringslagen (1971:437) och 2 § rennäringsförordningen (1993:384) följer att under vissa förutsättningar kan upplåta rätten till jakt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen. I 3 § rennäringsförordningen (1993:384) finns bestämmelser om under vilka förutsättningar statens mark får upplåtas. Regeringen beslutade om ändringar i 3 § rennäringsförordningen (1993:384). Enligt förordningen ska rätt till sådan småviltsjakt och sådant handredskapsfiske som inte bedrivs yrkesmässigt på statens mark ovanför odlingsgränsen och på renbetesfjällen upplåtas om det inte uppkommer någon olägenhet av betydelse för rennäringen, om det inte finns något hinder enligt bestämmelserna i 32 § andra stycket rennäringslagen (1971:437) och om jakten eller fisket inte inverkar menligt på miljön, turismen eller andra intressen (3 § första stycket). Rätt till småviltsjakt enligt första stycket ska upplåtas till den som är fast bosatt i . Rätten ska även upplåtas till den som inte är fast bosatt i , men som omfattas av internationella åtaganden om etableringsfrihet, den fria rörligheten för kapital, arbetskraftens fria rörlighet och utbyte av tjänster, och som har uppnått en närmare anknytning till . Med närmare anknytning till avses att personen i fråga äger en fastighet i , driver näringsverksamhet i , har anställning i eller liknande. Rätt till småviltsjakt enligt första stycket får även upplåtas till någon annan än den som avses i andra stycket. När rätt till annan jakt eller annat fiske upplåts ska personer för vilka jakten eller fisket är av väsentlig betydelse för den egna försörjningen ges företräde. Ändringarna träder i kraft . Enligt bl.a. i har länsstyrelserna i , och i samråd med enats om en inriktning för hur den nya förordningen ska tillämpas. Tillämpningen kommer att innebära att småviltsjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen ska upplåtas till jakt för svenska medborgare och EU-medborgare med närmare anknytning till , dvs. som äger en fastighet i , har anställning i eller bedriver näringsverksamhet i samt att småviltsjakt på statens mark ovanför odlingsgränsen får upplåtas till övriga efter . Länsstyrelserna anger att denna tillämpning innebär att jägare som är bosatta i eller har nära anknytning till ges förtur till jakt , vilket är den period som har ett högt jakttryck. De anger vidare att det innebär att utländska jägare ges möjlighet att jaga i de svenska fjällen , vilket kommer att gynna besöksnäringen. Regeringen har beslutat om ändringar i rennäringsförordningen som innebär att rätt till småviltsjakt i första hand ska upplåtas till den som är fast bosatt i och till den som har uppnått en närmare anknytning till . Ändringarna träder i kraft . Med hänvisning till dessa ändringar föreslår utskottet att motionerna 2016/17:143 (M), 2016/17:1956 (C) yrkande 5 och 2016/17:2445 (SD) yrkande 18 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ömsesidigt erkänna jägarexamen i , om att regeringen ska värna den svenska jakten och om betydelsen av ett tydligt uppdrag till ansvariga myndigheter för att bekämpa Chronic wasting disease (CWD). Jämför reservation 5 (M). I motion 2016/17:3081 av (C) om att ömsesidigt erkänna jägarexamen i anges att de nordiska länderna är relativt lika när det gäller jaktkultur, men även kring vad det finns för olika typer av vilt och biotoper till hands. Det är rimligt att införa ett ömsesidigt erkännande av jägarexamen. Enligt kommittémotion 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 2 om att regeringen ska värna den svenska jakten är jägarnas insatser av yttersta vikt för den svenska viltvården. Enligt motionärerna är viltstammarna i landet livskraftiga tack vare jägarnas frivilliga insatser. Jägarna bidrar med allt från att rapportera vilt till att stödutfodra viltet . En annan viktig insats är att jägarna genom jakt hindrar invasiva viltarters framfart, liksom flera farliga parasiter som kommer med främmande vilt. I motionen understryks vikten av att värna jägarnas intressen, både på nationell nivå och på EU-nivå, och bl.a. kan det senaste årets tänkta förändringar av EU:s vapendirektiv nämnas. I samband med hanteringen av frågan var regeringens och dess representanters arbete för att värna de svenska jägarna enligt motionärerna omgivet av otydligheter. Först efter påtryckningar från började regeringen tydligare verka för att de föreslagna förändringarna inte skulle påverka jägarna. Motionärerna anför att regeringen i den fortsatta hanteringen av vapenfrågan måste värna de svenska jägarna. I motion 2016/17:382 av i och (båda S) framhålls betydelsen av ett tydligt uppdrag till ansvariga myndigheter för att bekämpa Chronic wasting disease (CWD). CWD är en prionsjukdom som varit känd hos olika hjortdjur i . Motionärerna anser att det är av största vikt att ansvariga myndigheter såsom (), , och får ett tydligt uttalat uppdrag att förhindra uppkomst och spridning av sjukdomen i . Även och () bör ges ett tydligt uppdrag att följa utvecklingen och vidta nödvändiga åtgärder för att om möjligt begränsa utbredningen genom att t.ex. rapportera om älgar med avvikande beteende. Ansvariga instanser såsom , , , och bör få i uppdrag att i samarbete med norska myndigheter ta fram ett övervakningsprogram för . Kompletterande uppgifter och tidigare behandling För att få tillstånd att inneha jaktvapen ska man avlägga jägarexamen i enlighet med bestämmelserna i föreskrifter om jägarexamen (NFS 2015:10). För att få fullständig jägarexamen krävs enligt föreskrifter om jägarexamen att man avlägger ett teoretiskt prov och tre praktiska delprov (9 §). Den som jagar i är enligt jaktförordningen (49 §) som huvudregel skyldig att betala en viltvårdsavgift. Ett jaktkort gäller som bevis på att viltvårdsavgiften har betalats (51 §). Enligt finns det undantag från bestämmelsen om att man måste ha tagit svensk jägarexamen för att få tillstånd att köpa jaktvapen i . En person som har licens för jaktvapen där licensen är utfärdad behöver inte avlägga jägarexamen. Det finns också undantag för vissa utländska jägare. Enligt föreskrifter och allmänna råd om vapenlagstiftningen (RPSFS 2009:13 FAP 551–3) krävs enligt 2 kap. 3 § första stycket 1 vapenförordningen (1996:70) och 3 kap. 5 § vapenlagen (1996:67) att sökanden har avlagt jägarexamen för att få tillstånd att permanent inneha eller låna jaktvapen, med undantag för enhandsvapen. Vidare anges att bestämmelser om jägarexamen finns i föreskrifter om jägarexamen samt att ett avlagt prov gäller utan tidsbegränsning. Av föreskrifterna framgår vidare att enligt övergångsbestämmelsen till vapenförordningen behöver den som innehade jaktvapen inte avlägga jägarexamen vid förvärv av vapen av samma vapentyp förutsatt att förvärvet sker då det tidigare tillståndet gäller eller från det att det upphört att gälla. Det anges också att undantag från kravet på jägarexamen i särskilda fall får medges av och att det i beslut , protokoll nr 9/99, om generell dispens i vissa fall, framgår vad som gäller för utländska jägare i fråga om undantag från krav på svensk jägarexamen. Av protokoll nr 9/99 framgår att danska, finska och norska medborgare som avser att bosätta sig i eller bo här får ges tillstånd till innehav av vapen som är tillåtna för jakt i utan att ha avlagt svensk jägarexamen. Det gäller om de har innehavstillstånd för skjutvapen för jaktändamål eller bevis om avlagd jägarexamen i respektive hemland. Utländska jägare som kommer till för att jaga får, utan att ha avlagt svensk jägarexamen, ges tillstånd till införsel av sådana jaktvapen som den utländska jägaren innehar i hemlandet under förutsättning att vapnen är tillåtna för jakt i . Det gäller under förutsättning att jägaren är inbjuden av en jaktvärd eller jaktarrangör som ansvarar för jägaren i samt att den tid tillståndet ska avse inte är längre än sammanlagt under ett kalenderår. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framgår att viltstammarna är en förnybar naturresurs som bidrar till befolkningens livskvalitet och regional utveckling. orsakar viltet skador och rovdjuren påverkar förutsättningarna för t.ex. djurhållning på landsbygden. Viltet är därför en resurs som ska förvaltas gemensamt av berörda i dialog och samverkan. Enligt regeringen ska viltförvaltningen vara adaptiv och ekosystembaserad samt utgå från ett flerartsperspektiv och utvecklad regionalisering. Skador som viltet orsakar ska förebyggas, som brukandet av vilt som resurs främjas. Enligt regeringen kan strategi för svensk viltförvaltning bidra till detta, och i det arbetet kan frivilligorganisationer, t.ex. , bidra operativt. presenterade ett förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (KOM(2015) 750 slutlig). överlämnade faktapromemoria 2015/16:FPM24 Ändring av EU:s vapendirektiv. har subsidiaritetsprövat kommissionens förslag till reviderat vapendirektiv. I utlåtande /16:JuU26 angav utskottet att det ansåg att kommissionens förslag till ändring av EU:s vapendirektiv i flera delar strider mot subsidiaritetsprincipen. Utskottet föreslog därför att skulle lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. följde utskottets förslag (prot. 2015/16:59). I svaret på en interpellation om de föreslagna ändringarna i vapendirektivet (ip. 2015/16:483) anförde inrikesminister bl.a. följande: Regeringen har varit konsekvent och tydlig när det gäller inställningen till EU:s vapendirektiv. Så snart kommissionen lade fram sitt förslag välkomnade regeringen det som vi ställde oss tveksamma till vissa enskilda delar. Mot bakgrund av de senaste årens allvarliga terrorattentat där skjutvapen använts är det angeläget att om skjutvapen ses över. Regeringen ansåg, och anser fortfarande, att det bland annat är viktigt att kontrollen över de farligaste vapnen förstärks. […] Sammantaget har en offensiv och tydlig ståndpunkt inför de fortsatta förhandlingarna, vilket ger oss en stark förhandlingsposition. På så sätt tar regeringen på bästa sätt till vara svenska enskilda och allmänna intressen. Enligt är förhandlingarna om direktivet avslutade, och direktivet kommer att antas slutligt . Förändringar med anledning av direktivet kommer att genomföras i senast . Enligt () är Chronic wasting disease (CWD) en s.k. prionsjukdom som varit känd hos olika hjortdjur i . Enligt myndigheten kännetecknas sjukdomen av s.k. degenerativa förändringar i hjärnan, vilket leder till neurologiska symtom, avmagring och död. SVA anger att det för att övervaka förekomsten av CWD inte är tillräckligt att samla in självdöda eller till synes sjuka djur som avlivats och att och samarbetar för att starta en mer aktiv övervakning. (Efsa) arbetar också med en utredning med anledning av fynden av CWD hos hjortdjur i . Enligt SVA kommer utredningens slutsatser troligen att styra hur EU beslutar om övervakning av CWD bland medlemsstaterna, och till dess avvaktar svenska myndigheter med utvidgad övervakning. SVA förbereder dock för provtagning av trafikskadade älgar och renar, med hjälp av eftersöksjägare. Detta samordnas enligt SVA av Nationella viltolycksrådet och rennäringen. fattade kommissionen ett genomförandebeslut (K(2016) 6815 slutlig) om vissa skyddsåtgärder när det gäller CWD. beslutade om föreskrifter om vissa skyddsåtgärder när det gäller CWD (SJVFS 2016:28). Föreskrifterna är utfärdade med stöd av 3 § förordningen (1994:1830) om införsel av levande djur m.m. och 6 § förordningen (2006:815) om provtagning på djur m.m. Föreskrifterna innehåller bestämmelser om förbud mot att förflytta levande hjortdjur samt bestämmelser om tillåtna förflyttningar av levande hjortdjur. I 1 § anges att föreskrifterna kompletterar bestämmelser som har meddelats i tidigare föreskrifter beslutade av och som är avsedda att hindra spridning av smittsamma djursjukdomar. Föreskrifterna gäller t.o.m. . Enligt SVA är de en beredskapsmyndighet som upprätthåller effektiv sjukdomsberedskap genom bred veterinärmedicinsk kompetens och tillgång till egna laboratorier. Så kallade epizootisjukdomar, zoonoser och antibiotikaresistens är centrala områden för myndigheten. Myndighetens roll är riskvärderande och rådgivande, dels som nationellt veterinärmedicinskt laboratorium, dels genom att upprätthålla vaccinberedskap inom området. Enligt SVA är syftet med beredskapen att SVA effektivt ska kunna utreda och motverka utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar och smittämnen i tillsammans med andra aktörer. Vidare kan noteras att det i instruktionen för SVA bl.a. anges att myndigheten har till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda. Det anges också att myndigheten, som riskvärderande myndighet och beredskapsmyndighet, ska utreda smittsamma djursjukdomars, inklusive zoonosers, uppkomst, orsak och spridningssätt samt medverka till att förebygga och bekämpa dessa sjukdomar. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framgår att det inom ramen för utgiftsområde 23 finns anslag med ändamål för djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder samt för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar. Utskottet föreslår, med hänvisning till gällande bestämmelser på området, att motion 2016/17:3081 (C) om att ömsesidigt erkänna jägarexamen i lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anger att viltet är en resurs som ska förvaltas gemensamt av berörda i dialog och samverkan och att frivilligorganisationer som kan bidra operativt i arbetet med svensk viltförvaltning. Vidare är förhandlingarna om och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen nu avslutade. Den ansvariga ministern har i sitt svar på en interpellation om de föreslagna ändringarna i vapendirektivet angett att regeringen under förhandlingarna har arbetat för att på bästa sätt ta till vara svenska enskilda och allmänna intressen. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motion 2016/17:3171 (M) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd. Chronic wasting disease (CWD) I instruktionen för anges bl.a. att myndigheten har till uppgift att vara veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda. Det anges också att myndigheten, som riskvärderande myndighet och beredskapsmyndighet, ska utreda smittsamma djursjukdomars, inklusive zoonosers, uppkomst, orsak och spridningssätt samt medverka till att förebygga och bekämpa dessa sjukdomar. Utskottet konstaterar vidare att beslutade om föreskrifter om vissa skyddsåtgärder när det gäller CWD vilka gäller t.o.m. . Mot denna bakgrund anser utskottet att motion 2016/17:382 (S) kan lämnas utan vidare åtgärd. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden (S, M, SD, C och KD) om jakt och viltvård som rör förslag som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 1 (M), 2 (SD) och 3 (KD). De motionsförslag som tas upp i bilaga 2 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat i betänkandena /15:MJU9 Jakt och viltvård och 2015/16:MJU19 Jakt och viltvård. har avslagit samtliga motionsyrkanden utom ett i enlighet med utskottets förslag. Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning i förhållande till de motionsyrkanden som tas upp i bilagan och avstyrker därför motionsförslagen. , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 8 och 2016/17:784 av (SD). Vildsvinsstammen växer kraftigt på sina håll i , och det är ett vilt som är mödosamt att förvalta då det är ett nattaktivt och skyggt djur. På sina håll ger vildsvinen upphov till kostsamma skador på areella näringar, varför det finns goda skäl att förenkla förvaltningen genom att vara mer tillåtande när det gäller hjälpmedel. En god vildsvinsförvaltning måste ske i samförstånd med jägarkåren. Fler hjälpmedel bör tillåtas utan byråkratiskt besvärliga dispenser, t.ex. för åtelkameror och mörkersikten, och fler godkända vildsvinsfällor behöver tas fram. Jakttider, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 11 och 2016/17:3130 av (M). Morkullejakten är en starkt förankrad jakttradition i som togs bort vid vårt inträde i EU till ingen nytta alls, då det har visat sig att jakten inte påverkar bestånd. Morkullan kan inte anses tillhöra en särskilt skyddsvärd art som skulle kräva extraordinära insatser. är det tyvärr EU-regler som styr jakten på dessa arter, men vår intention är att regeringen aktivt ska jobba för att få tillbaka den tidigare jakttiden på morkulla. Terrängkörning vid jakt, punkt 3 (M, C, KD) av (C), (M), (M), (M), (M) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3171 av m.fl. (M) yrkande 9 och 2016/17:406 av Finn (M), 2016/17:535 av (M), 2016/17:971 av i och (båda S) och 2016/17:2445 av m.fl. (SD) yrkande 14. Jägare med funktionsnedsättning behöver ofta använda sig av ett motordrivet fordon för att komma ut i terrängen. För det krävs i de flesta fall dispens från terrängkörningslagen, jaktförordningen och jaktlagen. Länsstyrelserna hanterar dispensgivningen olika i fråga om områdes- och tidsbegränsningar i dispenserna. Dispens som gäller för ett begränsat område innebär för personen med funktionsnedsättning att han eller hon enbart kan jaga på det område som han eller hon sökt för. Det innebär att personen med funktionsnedsättning kan behöva söka ny dispens för jakt utanför det begränsade området.