bet · H401FiU22 · 2017-03-17 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 2 framhålls att bör ges i uppdrag att se över hur regelverket kan förenklas för små aktörer inom bank- och finansmarknaden så att konkurrensen kan öka utan att marknadens tillförlitlighet äventyras. m.fl. (V) anför i kommittémotion 2016/17:732 att en utredning bör ta fram förslag på hur bankerna ska redovisa sina upplåningskostnader för bostadslån på ett likformigt sätt (yrkande 2), och att bankerna ska vara skyldiga att informera sina kunder när rabatter på s.k. listräntor upphör (yrkande 3). Vidare anser motionärerna att många problem på bankmarknaden hänger ihop med att bankerna har olika paketerbjudanden som skapar otydlighet. På samma gång kan paketlösningar vara ett sätt för bankerna att konkurrera och ge kunderna valmöjligheter. Av det skälet bör för- och nackdelar med ett förbud mot produktpaketering på bankmarknaden utredas (yrkande 4). Dessutom bör möjligheten att förbjuda prissignalering på bankmarknaden utredas (yrkande 5), och likaså hur de många samarbetena inom banksektorn påverkar konkurrensen och hur företag ska kunna ges tillträde till infrastrukturen på de finansiella marknaderna på lika villkor utan att allmänhetens tillgång till snabb och enkel service påverkas negativt (yrkande 6). Slutligen bör en utredning också ta fram förslag till krav på bankerna om årliga kostnadssammanställningar som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter till bankerna (yrkande 7). En sådan sammanställning ska också innefatta en översikt över de räntor som kunden betalat och mottagit . I motion 2016/17:108 av (MP) yrkande 1 förordas en lokal närvaro av bankkontor på platser med låg tillgänglighet till banker. Närhet till banker är viktigt för nyföretagande och entreprenörskap och därmed för tillväxt och sysselsättning. Motionären förordar också en ökad konkurrens och transparens i banksektorn vad gäller villkor för kontanthantering, in- och utlåning samt räntor och krediter för företagare (yrkande 2). och (båda S) anför i motion 2016/17:387 att sparbankerna bör ges möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra banker. Sparbankerna saknar möjligheten att ta in externt kapital, vilket enligt motionärerna försämrar förutsättningarna för att utveckla verksamheten. En möjlighet kan vara att ge sparbanker rätt att utfärda sparbanksaktier, motsvarande egenkapitalbevis eller förlagsinsatser. Också Per Åsling och (båda C) förordar i motion 2016/17:3035 regeländringar som möjliggör för sparbanker att ta in externt kapital (yrkande 1). Det skulle ge sparbankerna helt andra möjligheter till vidareutveckling och expansion, och därmed främja konkurrensen på den svenska bankmarknaden. Motionärerna efterfrågar också ett i övrigt ändamålsenligt bankregelverk som är anpassat till proportionalitet och rimlighet i användningen (yrkande 2). I motion 2016/17:1136 av och (båda S) framhålls att regeringen bör se över behovet av att införa en rätt för konsumenter att behålla sitt kontonummer när de byter bank. Också i motion 2016/17:2933 av och (båda SD) efterfrågas flyttbara bankkontonummer. Flyttbara bankkontonummer gör det lättare för kunder att använda sin konsumentmakt och kan därmed bidra till att öka konkurrensen mellan banker, enligt motionärerna. I motion 2016/17:1481 av Boriana (M) efterfrågas en översyn av lagen om för att underlätta finansiering av rederiverksamhet. Per Åsling och (båda C) föreslår i motion 2016/17:2987 att regeringen utreder förutsättningarna för att underlätta etablering av specialföretag för överföring av försäkringsrisker i . Det skulle innebära förbättrad tillgång till försäkringskapital för svenska aktörer, underlätta klimatanpassningen av samhället och göra till ett än mer attraktivt centrum för finansiella tjänster. Delvis liknande motioner om konkurrens och transparens på finansmarknaden behandlades av utskottet senast under förra (bet. 2015/16:FiU22). Motionerna avstyrktes av utskottet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete med regelförenkling för att öka konkurrensen inom ramen för kapitalmarknadsunionen. I frågan om flyttbara bankkontonummer hänvisade utskottet till att det finns etablerade rutiner för bankbyten som fungerar väl. I frågan om hänvisade utskottet till att en översyn av regelverket pågick. I utskottets beredning av propositionen om genomförandet av Solvens II-direktivet på försäkringsområdet behandlades vidare en likalydande motion om att underlätta etablering av specialföretag för överföring av försäkringsrisker i (bet. 2015/16:FiU7). Motionen avstyrktes av utskottet som menade att yrkandet genom Solvens II-direktivets bestämmelser om specialföretag var tillgodosett. EU:s kapitalmarknadsunion syftar till att främja den inre marknaden för kapitalrörlighet och finansiella tjänster Kommissionens handlingsplan för att skapa en kapitalmarknadsunion är ett samlingsbegrepp för en serie initiativ som syftar till att främja den inre marknadens funktionssätt när det gäller rörlighet för kapital och finansiella tjänster. Handlingsplanen är ett av flera EU-initiativ med det övergripande syftet att främja sysselsättning och tillväxt genom att avveckla hinder för gränsöverskridande investeringar och genom att stärka den europeiska kapitalmarknadens förmåga att omfördela kapital i allmänhet och till små och medelstora företag, nystartade företag och infrastrukturprojekt i synnerhet. Flera regelförenklande initiativ har tagits av i arbetet med att skapa en kapitalmarknadsunion. Ett exempel är ett reviderat prospektdirektiv för att göra det lättare för små och medelstora företag att ta in externt kapital. Enligt kommissionens arbetsprogram ska en halvtidsöversyn av arbetet med kapitalmarknadsunionen presenteras. I finansutskottets yttrande över kommissionens arbetsprogram framhöll utskottet att det var angeläget att kapitalmarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster integrerades ytterligare (yttr. 2016/17:FiU3y). Inom ramen för kapitalmarknadsunionen pågår också en bredare översyn av de samlade effekterna på ekonomin av de senaste årens finansmarknadslagstiftning (se regeringens fakta-PM 2016/17:FPM39). I kommissionens förslag till revidering av regelverken om kapitaltäckning föreslås exempelvis justeringar för att anpassa regelverket efter institutens storlek och komplexitet. Åtgärder för ökad transparens och konkurrens på bolånemarknaden I budgetpropositionen redovisar regeringen olika åtgärder som vidtagits för att öka konkurrensen på bankmarknaden (prop. 2016/17:1 utg.omr. För att främja konkurrensen på bolånemarknaden infördes en ny modell för ränteskillnadsersättning. Modellen gör det billigare för hushåll med bundna bolån att byta bank. För att förbättra öppenheten kring bolåneräntorna införde nya regler som innebär att företag som erbjuder bolån ska informera om den genomsnittliga räntan för varje räntebindningstid som företaget erbjuder. Företaget ska även informera om vilka omständigheter som påverkar räntesättningen. Proposition om ökad insyn och öppenhet i Priip-produkter lämnade regeringen en proposition med kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om faktablad för Priip-produkter, dvs. paketerade och försäkringsbaserade investeringsprodukter för icke-professionella investerare (prop. 2016/17:78). EU-förordningen, som ska börja tillämpas , syftar till att öka insynen och öppenheten i denna typ av produkter. I propositionen föreslås en ny lag med kompletterande bestämmelser till EU-förordningen. I den nya lagen finns bl.a. bestämmelser om tillsynsbefogenheter och om skadeståndsskyldighet för Priip-produktutvecklare. Propositionen ska behandlas av . Betalkontodirektivet ska ge bättre insyn och jämförbarhet Som nämns ovan ska betalkontodirektivet genomföras i svensk rätt, och regeringen lämnade en proposition till (prop. 2016/17:129). Direktivet syftar bl.a. till att ge bättre insyn i och jämförbarhet mellan de avgifter som tas ut för konsumenters betalkonton och de betaltjänster som är kopplade till sådana konton. Enligt förslaget ska även betaltjänstleverantörer vara skyldiga att ha en rutin för bankbyten, vilket gör att det blir enklare för konsumenterna att byta bank vid behov. Tillgången till kapital för sparbanker I budgetpropositionen uppger regeringen att det finns ett stort antal mindre banker på den svenska bankmarknaden som är verksamma på regionala eller lokala marknader (prop. 2016/17:1 utg.omr. En utmaning för mindre aktörer är enligt regeringen ofta tillgången till kapital. Regeringen ser nu över möjligheterna för sparbanker att ta in kapital och öka sin finansiella styrka. En promemoria om sparbankernas möjlighet att ta in kapital har tagits fram inom , och denna bereds . Frågan om flyttbara bankkontonummer har behandlat frågan om kontonummers portabilitet, dvs. möjligheten att flytta över bankkontonummer när man byter bank. Kommissionen har bedömt att det är svårt att genomföra eftersom det inte finns något etablerat internationellt system för kontonummers struktur till skillnad från systemet för telefonnummer. Åtgärden anses för dyr efter de erfarenheter som finns av att införa portabilitetssystem i och . Enligt artikel 28.1 i betalkontodirektivet ska kommissionen senast överlämna en rapport till och rådet om tillämpningen av betalkontodirektivet. Enligt uppgift från ska rapporten inkludera en bedömning av lönsamheten i ett genomförande av en fullständig unionsomfattande portabilitet för betalkontonummer. är föremål för översyn Regeringen uppgav under förra om Svenska utlåningsverksamhet att likvärdiga konkurrensvillkor för svenska rederier i internationell trafik är av yttersta vikt och att regeringen avser att se över möjliga regelförändringar inom sjöfartsområdet och återkomma samlat om dessa (fr. 2015/16:319). Kriterierna för Svenska utlåningsverksamhet ingår i översynen. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att små och medelstora företag inom finansmarknadsområdet ges goda möjligheter att växa och därigenom bidra till en sund konkurrens. Som regeringen noterade i budgetpropositionen finns indikationer på att konkurrensen på den svenska bankmarknaden inte är helt tillfredsställande. Den svenska banksektorn är i hög grad koncentrerad till de fyra storbankerna, som vid utgången av 2015 stod för cirka tre fjärdedelar av såväl utlåningen som inlåningen. Utskottet kan konstatera att det på EU-nivå i arbetet med att skapa en kapitalmarknadsunion tagits flera regelförenklande initiativ när det gäller mindre företags möjlighet att söka finansiering på kapitalmarknaderna. Ett exempel är ett reviderat prospektdirektiv för att göra det lättare för små och medelstora företag att ta in externt kapital. Det pågår också en bredare översyn av de samlade effekterna av de senaste årens finansmarknadslagstiftning. presenterade också förslag till revideringar av kapitaltäckningsregelverket för att anpassa det efter institutetens storlek och komplexitet. Vidare har en rad åtgärder vidtagits på nationell nivå för att främja konkurrensen på bankmarknaden, exempelvis en ny modell för ränteskillnadsersättning och krav på att bankerna ska redovisa genomsnittsräntan. Dessutom kommer betalkontodirektivets genomförande i svensk rätt att ge bättre insyn i och jämförbarhet mellan de avgifter som tas ut för betalkonton och betaltjänster. Med krav på rutiner för bankbyten blir det vidare enklare för konsumenterna att byta bank vid behov. Sparbankerna har en viktig uppgift att fylla när det handlar om att bidra till konkurrensen på bankmarknaden. De står genom sin lokala närvaro också för viktig kunskap och kreditförsörjning för invånare och företag i små och medelstora samhällen. Utskottet noterar att regeringen ser över möjligheterna för sparbanker att ta in kapital och öka sin finansiella styrka. När det gäller Svenska utlåningsverksamhet har utskottet uppfattat att regeringen avser att se över möjliga regelförändringar inom sjöfartsområdet och återkomma samlat om dessa. När det slutligen gäller frågan om att underlätta för etablering av specialföretag för överföring av försäkringsrisker, anser utskottet liksom tidigare att yrkandet kan anses tillgodosett genom Solvens II-direktivets bestämmelser om specialföretag. Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrks de aktuella motionerna. Regelverk och tillsyn inom finansmarknadsområdet Utskottets förslag i korthet avslår motioner om striktare regelverk och tillsyn för penningtvätt respektive fondbolag. Utskottet hänvisar till pågående lagstiftningsarbete om dels penningtvätt, dels nya regler om marknader för finansiella instrument. (S) efterlyser i motion 2016/17:876 ett tydligare regelverk för tillsyn över banker som inte följer penningtvättslagstiftningen. kan dra in en banks bankoktroj om en bank inte följer eller grovt åsidosätter gällande lagstiftning. Enligt motionären borde detta även vara möjligt när en bank inte följer gällande regelverk om åtgärder mot penningtvätt. (M) framhåller i motion 2016/17:3263 att penningtvättslagen bör utvidgas till att omfatta sakförsäkringar, mot bakgrund av att det finns ett systematiskt missbruk av försäkringssystemet som kostar försäkringsbolagen stora pengar och medför att kriminella nätverk kan fortsätta tvätta sina pengar. I motion 2016/17:1192 av (C) yrkande 1 framhålls att fondbolag som anlitar externa distributörer bör tvingas anmäla det till och dessutom ansvara för att distributören har de tillstånd som krävs. Distributörernas incitament är att få provision från fondbolag genom att slussa pensionspengar till de oseriösa fondbolagens fonder, anför motionären. I samma motion argumenteras för att vite alternativt indragna tillstånd bör vara konsekvensen vid överträdelser av gällande regler och riktlinjer för både fond- och säljbolag (yrkande 2). Vidare bör fondbolag som inte följer föreskrifter och riktlinjer för distribution av fonder kunna sanktioneras av (yrkande 3). Slutligen anser motionären att bör ges rätt att dels agera mot distributörer som saknar de tillstånd som krävs, dels kräva att aktörer som bedriver tillståndspliktig verksamhet söker de tillstånd som krävs för detta (yrkande 4). Enligt motion 2016/17:3057 av och (båda C) yrkande 4 bör den finansiella sektorn utveckla en policy för att motverka särbehandling av företagare utifrån kön. När det gäller frågor om penningtvätt behandlades liknande motioner av utskottet senast under förra (bet. 2015/16:FiU22). Motionerna avstyrktes av utskottet med hänvisning till det pågående arbetet med det fjärde penningtvättsdirektivet. Det fjärde penningtvättsdirektivet ska genomföras i svensk rätt har ett antal lagstiftningsändringar skett på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, både på det administrativa och på det straffrättsliga området. Fler ändringar är på gång, inte minst som en följd av att genomför det reviderade EU-direktivet 2015/849 om förhindrande av att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism (fjärde penningtvättsdirektivet) i svensk rätt. överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen, med lagförslag om hur det fjärde penningtvättsdirektivet ska genomföras i svensk rätt (SOU 2016:8). Bland annat föreslås att den nuvarande penningtvättslagen ska ersättas med en ny lag. För verksamhetsutövarens del innebär detta att omfattningen av åtgärder, förfaranden, kontroller m.m. fortlöpande ska anpassas efter riskerna. Utredningens bedömning är att det fjärde penningtvättsdirektivets krav på tillsyn i stora delar är tillgodosett inom ramen för gällande rätt. Huvuddragen i de bestämmelser som reglerar tillsyn överförs därför till den nya lagen. I vissa avseenden föreslås nya krav på tillsynsmyndigheterna. Utredningen anser dock att behovet av lagändringar är större när det gäller sanktioner. Tillsynsmyndigheterna föreslås få vidta en rad olika åtgärder när tillsyn bedrivs med stöd av penningtvättslagen. En lagrådsremiss lämnades , och regeringen planerar att överlämna en proposition med ytterligare åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism till . Lagförslag om stärkt kundskydd på marknaderna för finansiella instrument Regeringen lämnade en lagrådsremiss med förslag till nya regler om marknaderna för finansiella instrument (Mifid II och Mifir). Förslagen innebär en anpassning av regelverket för marknaden på värdepappersområdet till den utveckling som har skett . får bättre förutsättningar att utöva en effektiv och kraftfull tillsyn. I lagrådsremissen föreslås lagändringar, dels för att genomföra EU-direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II), dels med anledning av EU-förordningen om marknader för finansiella instrument (Mifir). Lagändringarna är omfattande och innebär att nuvarande regler skärps som nya regler införs för värdepappersinstitut, börser och handelsplatser. Bland förslagen finns krav på skärpta regler för rådgivning om investeringar. får också utökade tillsyns- och sanktionsmöjligheter. Förslaget innebär att det i svensk rätt ställs upp strängare krav än i Mifid II när det gäller investeringsrådgivning på oberoende grund. Det innebär att ett värdepappersinstitut som har informerat kunden om att det tillhandahåller investeringsrådgivning på oberoende grund inte får lämna råd om egna finansiella produkter. Regeringen planerar att lämna en proposition till . har regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för att reducera risker med oseriösa pensionsfondsförvaltare Regeringen har gett i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som ska minska risken för att fondbolag och förvaltningsbolag som förvaltar fonder på utnyttjar systemet. Bakgrunden är att det uppdagades att ett utländskt förvaltningsbolag som tecknat samarbetsavtal med inte utförde sitt uppdrag på ett professionellt sätt. Händelsen uppmärksammade regeringen och berörda myndigheter på risken för att aktörerna på inte lever upp till kraven i fondregelverket och risken för att de ägnar sig åt ekonomisk brottslighet. För att stärka skyddet för premiepensionssparare ska därför analysera och klargöra de risker som kan uppstå när fondbolag och förvaltningsbolag som förvaltar fonder på brister i att följa reglerna samt föreslå åtgärder för att reducera dessa risker. Uppdraget ska redovisas . I regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) redovisas vilka förväntningar som kan ställas på företag när det gäller att ta ansvar för social utveckling, bl.a. i fråga om jämställdhet. De mål som regeringen formulerat handlar om att motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och den strukturella löneskillnaden mellan män och kvinnor, att verka för att heltid ska vara norm på arbetsmarknaden och att sträva efter att bolagsstyrelser ska bestå av av vartdera könet. Utskottet kan konstatera att det genomförts en rad lagändringar för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Fler ändringar är också på gång genom att det fjärde penningtvättsdirektivet ska genomföras i svensk rätt. har lämnat förslag på en ny lag om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Exempelvis föreslås att tillsynsmyndigheterna ska få vidta en rad olika åtgärder när tillsyn bedrivs med stöd av penningtvättslagen. En proposition kommer att lämnas till , och utskottet ser ingen anledning av föregripa den fortsatta beredningen av dessa frågor. När det gäller frågor om oseriösa fondbolag vill utskottet peka på det pågående lagstiftningsarbetet med stärkt kundskydd på marknaderna för finansiella instrument. Det handlar om förändringar med anledning av EU-direktivet respektive EU-förordningen om marknader för finansiella instrument. Lagförslagen innebär bl.a. skärpta regler för rådgivning om investeringar samt utökade tillsyns- och sanktionsmöjligheter för . En proposition kommer att lämnas till , och utskottet ser ingen anledning att föregripa denna beredning. Vidare noterar utskottet att regeringen gett i uppdrag att föreslå åtgärder för att reducera risker med oseriösa fondförvaltare. Utskottet avstyrker därmed de här aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om fakturabedrägerier och inkassoverksamhet. Utskottet konstaterar att det pågår arbete för att hantera de problem som lyfts fram i motionerna; exempelvis väntas regeringen lämna en proposition om grovt fordringsbedrägeri till . Jämför reservation 8 (SD). och (båda M) anser i motion 2016/17:1121 att det bör införas starkare kontroller av inkassoverksamhet och hårdare krav för tillståndsbedömning i kampen mot bluffakturor. Det är enligt motionärerna angeläget att se över kriterierna, kontrollen och tillståndsbedömningen så att oseriösa och kriminella aktörer hindras från att starta egna inkassoverksamheter. Ett liknande yrkande om starkare kontroller av inkassoverksamhet finns i motion 2016/17:1182 av m.fl. (M). I motion 2016/17:2309 av (SD) förordas en tidsfrist för betalning av inkassokrav. Detta kan kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten till handa efter utställd faktura och att bevisbördan för kravet läggs på indrivaren. Liknande motioner om fakturabedrägerier och inkassoverksamhet behandlades av utskottet senast under förra (bet. 2015/16:FiU22). Motionerna avstyrktes av utskottet med hänvisning till pågående beredning av en utredning mot fakturabedrägerier. Pågående arbete för att motverka fakturabedrägerier överlämnade Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier sitt betänkande till regeringen (SOU 2015:77). Utredningen bedömer att de avtalsrättsliga regler som finns ger ett tillräckligt gott skydd för att den som drabbas av fakturabedrägerier ska kunna undgå betalningsskyldighet. Utredningen lämnar inget förslag på ett generellt krav på tillstånd för att få bedriva inkassoverksamhet. Bedömningen är att nackdelarna med en generell tillståndsplikt för inkassoverksamhet uppväger de fördelar som kan uppnås. En generell tillståndsplikt kan förbättra förutsättningarna för tillsynen av inkassoverksamhet men bidra till en ökad administrativ börda och ökade kostnader för såväl företag som myndigheter. visar utredningen att reglerna inte alltid används som det är tänkt. En förändring består därför i att förmå fler att själva ta till vara sina rättigheter genom att bestrida bluffakturorna och de andra krav som förekommer vid fakturabedrägerier. De som väljer att bestrida behöver också få bättre kunskaper om de befintliga reglerna för att kunna ta till vara sina rättigheter på bästa sätt. Utredningen föreslår informationsinsatser och att , och får i uppdrag att dels gemensamt, dels var för sig få det huvudsakliga ansvaret för informationen. Betänkandet har remissbehandlats, och regeringen lämnade en lagrådsremiss med beteckningen Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott. Enligt lagrådsremissen är bedrägerier med s.k. bluffakturor ett allvarligt problem för både enskilda och samhället, och de vållar dessutom svårigheter i rättstillämpningen. Svårigheterna har sin grund i att den straffrättsliga regleringen på detta område inte är lämpligt avpassad efter omfattande systematiska förfaranden. I förlängningen innebär detta att brottslighetens systematik och samlade negativa effekt inte i tillräcklig utsträckning beaktas vid rubricering av brotten och inte heller får tillräckligt genomslag vid straffmätningen. För att komma till rätta med detta föreslår regeringen att det i förs in en straffbestämmelse om grovt fordringsbedrägeri. Vad som därigenom straffbeläggs är att i vilseledande syfte rikta betalningsuppmaningar till en vidare krets av mottagare. Brottet föreslås få samma straffskala som de grova svårhetsgraderna av övriga centrala förmögenhetsbrott. Regeringen planerar att lämna en proposition till . Utskottet anser att det finns en rad problem som är förknippade med oseriös inkassoverksamhet, framför allt oriktiga krav och fakturabedrägerier. Bedrägerier med s.k. bluffakturor är ett allvarligt problem för både enskilda och samhället, och de vållar dessutom svårigheter i rättstillämpningen.