bet · H401AU14 · 2017-06-14 00:00:00 — Enligt bör dock behovet av att motverka hatbrott på religiös grund lyftas fram på ett ännu tydligare sätt. har många asylsökande drabbats av hot och våld på grund av sin tro. Det är inte acceptabelt att människor flyr till , från hot och våld på grund av sin tro, och inte kan känna sig trygga här. Dessa hatbrott får inte planteras vidare in i samhället och skapa ökade motsättningar i vårt samhälle. Religionsfriheten måste vara en självklarhet och ständigt bevakas. Religionsdialog bör uppmuntras, och tydliga markeringar måste göras mot alla former av hat på grund av religiös tillhörighet mot judar, muslimer, kristna eller andra trosuppfattningar. Jag anser, i enlighet med detta, att det är angeläget att regeringen tar situationen på allvar och återkommer med ytterligare åtgärder på området. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:483 av m.fl. (V) och 2016/17:2216 av (S), 2016/17:2601 av Per Lodenius och (båda C), 2016/17:3016 av Per Lodenius och (båda C) och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 3. anser att den nya diskrimineringslagstiftningen är ett steg framåt i frågan om mänskliga rättigheter och icke-diskriminering. Det är principiellt viktigt att bristande tillgänglighet fastslås som en särskild form av diskriminering. Tyvärr kan det konstateras att lagstiftningen som har beslutat om innehåller flera avgörande undantag från den bakomliggande utredningens förslag. Kritiken mot bristerna i det nya diskrimineringsförbudet har därför varit stor hos funktionshinderrörelsen. Det tycks exempelvis på en del håll finnas en tendens att se tillgänglighet som i första hand en kostnadsfråga. För är ett tillgängligt samhälle i första hand en rättighetsfråga. Tillgänglighet gör också samhället bättre genom att fler människor får ökade möjligheter att delta och leva ett självständigt liv. vill ha ett samhälle där människor inte utestängs på grund av funktionsnedsättningar. I grunden måste samhället planeras efter den mångfald vi har. Samhället måste göra rätt från början och planera utifrån principen om s.k. universell utformning, ett begrepp som Handikappförbunden (numera Funktionsrätt ) definierar på följande sätt: ”Universell utformning innebär att utgå från att människor är olika. Samhället måste alltså planeras och utformas så att alla kan vara delaktiga, oavsett funktionsförmåga.” Befintliga hinder måste undanröjas så att fler kan delta på lika villkor. Detta arbete har gått alldeles för långsamt och trögt. Därför krävs en tydlig lagstiftning när det gäller bristande tillgänglighet som diskriminering. Regeringen har aviserat att lagen om otillgänglighet som diskrimineringsgrund ska ses över och breddas. Enligt en departementsskrivelse framgår det att ambitionen är att föreslå att nuvarande undantag för företag med mindre än tio anställda tas bort. välkomnar ett sådant förslag som ligger helt i linje med partiets politik. hade dock gärna sett en bredare åtgärdsplan med fler förslag för att ytterligare stärka lagstiftningen på området. Nuvarande lagstiftning har alltså funnits , och det är ännu outrett hur lagstiftningen faktiskt fungerar. Det är viktigt att de goda intentioner och avsikter som regeringen hade planerat för med lagstiftningen också infrias, och det ligger dessutom i samhällets intresse. Jag anser med detta att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur regelverket om åtgärder mot bristande tillgänglighet efterlevs och baserat på resultatet rekommendera eventuella åtgärder. Diskriminering på grund av ålder, punkt 7 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2016/17:405 av Finn (M) och 2016/17:1594 av (M). Vi måste slå hål på ålderismen, dvs. ålder som grund för fördomar och nedvärdering av äldre med diskriminering som följd. Vi kan konstatera att årsrika människor är svagt representerade i politiken, att det i sjukvården finns kronologiska åldersgränser och att årsrika möter många svårigheter på arbetsmarknaden. De flesta synonymer till äldre är negativa. Ordet årsrik som synonym till gammal eller äldre betecknar i stället att det rör sig om människor som är rika på antalet levda år, kunskap och livserfarenhet. Som utskottet lyfter breddades 2013 skyddet mot åldersdiskriminering till att utöver arbetsliv och utbildning också omfatta varor och tjänster samt hälso- och sjukvård och socialtjänst. Detta skedde inte minst genom Liberalernas försorg. Det finns emellertid en rad undantag. Vid förlorar man rätten att vara kvar i arbetslivet och personer med funktionsnedsättning förlorar sin rätt till daglig verksamhet. Vid upphör bilstödet för den som funktionsnedsatt behöver bilen för att kunna arbeta. Villkoren i bank, försäkringar m.m. försämras också. Av de omkring 300 anmälningar som kommit in till om åldersdiskriminering är det bara en handfull som lett till några åtgärder. Jag anser att regeringen bör se till att det sker en systematisk genomgång av anmälningarna om åldersdiskriminering i syfte att åtgärda orsakerna bakom att människor upplevt sig diskriminerade på grund av sin kronologiska ålder. Diskrimineringsärenden m.m., punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 14 och 2016/17:1466 av Boriana (M) och 2016/17:1568 av (M). Diskriminering är svår att komma åt eftersom den kan vara svår att upptäcka och svår att bevisa. I de fall som leder till fällande dom är straffen ofta låga, och en arbetsgivare kan tycka att kostnaden är värd att betala för att inte anställa en viss person. får diskriminering stora och svåra konsekvenser för den som drabbas. Synen på diskriminering som brott behöver uppgraderas. Det gäller inte bara i arbetslivet. Diskriminering måste bekämpas i alla delar av samhället. Jag anser att regeringen bör återkomma med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd. Mångfald är en viktig faktor för tillväxt. Mångfald ger dynamik, lockar till sig människor och ökar möjligheterna för en kreativitet som kan resultera i en större bredd inom kultur och näringsliv. Arbetet mot rasism, homofobi, patriarkala strukturer och andra former av intolerans och diskriminering måste bekämpas över hela . Detta arbete måste bedrivas på många olika sätt. Med starkare koppling mellan de lokala antidiskrimineringsbyråerna och () skulle byråerna fungera som lokala DO-kontor. Jag anser att regeringen bör stödja utvecklingen av minst en diskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall. Utvärdering av diskrimineringslagen, punkt 10 (M, C) av (M), (M), (C), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 7 och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 6. infördes en ny och sammanhållen diskrimineringslagstiftning. Sju tidigare diskrimineringslagar upphävdes, och fyra ombudsmän slogs samman till en enda myndighet: . Tanken var att arbetet för att motverka diskriminering skulle bli tydligare och rakare och därigenom mer effektivt. En ny diskrimineringsersättning infördes för att ersätta individen för kränkningen, men också för att avskräcka från diskriminering genom att ersättningen skulle bedömas utifrån vilken allmänpreventiv effekt nivån kunde ha. Liksom utskottet utgår vi från att regeringen noga följer utvecklingen på området. Vi ser också fram emot att ta del av remissinstansernas reaktion på de förslag som Utredningen om bättre möjligheter att motverka diskriminering har lämnat i sitt betänkande. Till skillnad från utskottet anser vi emellertid att det finns ett behov av att göra en mer genomgripande utvärdering av diskrimineringslagen för att säkerställa att den har haft avsedd effekt. Inom ramen för översynen bör bl.a. möjligheten att stärka påföljderna för brott mot diskrimineringslagen utvärderas. Vi noterar också att den ovannämnda utredningen gett uttryck för att sanktionsfrågan bör ses över på ett mer generellt plan. Vi anser att regeringen, i enlighet med det som sagts ovan, bör tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera diskrimineringslagen. Diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning, punkt 3 (L) (L) anför: I motion 2016/17:1079 av m.fl. (L) föreslår Liberalerna att det ska ske en uppföljning av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (yrkande 1). Som framgår av utskottets ställningstagande har Statskontoret haft regeringens uppdrag att utvärdera strategin. Uppdraget redovisades genom rapporten av strategin för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck (2016:31). Jag har valt att inte reservera mig till förmån för motionsförslaget, då jag nu kan konstatera att en utvärdering har skett och vidare noterar regeringens uttalande om att den kommer att fortsätta och förstärka det arbete som påbörjats inom ramen för strategin. Om så inte blir fallet kommer jag att återkomma till frågan i andra sammanhang. Diskriminering på grund av funktionsnedsättning, punkt 6 (L) (L) anför: I motion 2016/17:3031 av m.fl. föreslår Liberalerna att det s.k. småföretagsundantaget när det gäller diskriminering i form av bristande tillgänglighet tas bort (yrkande 3). Som framgår av utskottets ställningstagande pågår beredning av ett sådant lagförslag inom . Jag har valt att inte reservera mig till förmån för motionsförslaget, då jag förutsätter att regeringen återkommer med ett lagförslag i linje med nämnda motionsyrkande. Om så inte blir fallet kommer jag att återkomma till frågan i andra sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:358 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en översyn av genetisk konstitution som diskrimineringsgrund och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:405 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:483 av m.fl. (V): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över hur lagen efterlevs och baserat på resultatet lämna rekommendationer, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:662 av (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en vitbok om hur hbt-personer har behandlats historiskt i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör agera för att antidiskrimineringsinitiativet omfattar såväl diskriminering p.g.a. sexuell läggning som könsidentitet och könsuttryck och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1064 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en systematisk genomgång av anmälningar om åldersdiskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1079 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om uppföljning av hbt-strategin och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om diskrimineringsskyddet på EU-nivå för hbt-personer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1288 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om tillträde till offentligt finansierade badhus och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1466 av Boriana (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1510 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten ska stimulera framväxten av fler hbt-certifieringar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1568 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av diskrimineringslagstiftningen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1594 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om pensionsåldern och diskriminering i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1823 av m.fl. (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av lagstiftning mot diskriminering av arbetstagare som ger omsorg till anhöriga och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2216 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en skärpning av diskrimineringslagen så att otillgänglighet klassas som diskriminering så att människor med funktionsnedsättning behandlas på ett rättvist och värdigt sätt, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2471 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på höjda skadestånd i diskrimineringsmål och att arbetssökande som diskrimineras får rätt till skadestånd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör stödja utvecklingen av minst en antidiskrimineringsbyrå i varje län med de befogenheter och den juridiska kompetens som krävs för att kunna driva diskrimineringsfall och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2561 av och (båda SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om avskaffande av diskriminering av svenskar på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utredning och avskaffande av övriga lagar och regler som syftar till att diskriminera svenskar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2601 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att befästa rättigheten att ta med assistanshund och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2791 av m.fl. (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en förändring av regelverket för diskriminering på EU-nivå och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3016 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i lagen om tillgänglighet införa ett rättsligt skydd för ledarhundförare i syfte att de ska kunna röra sig fritt i samhället med sin ledarhund och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3031 av m.fl. (L): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta bort småföretagsundantaget när det gäller bristande tillgänglighet som en form av diskriminering och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3078 av m.fl. (M): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en utvärdering av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3146 av m.fl. (M): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka arbetet mot diskriminering kopplat till könsidentitet, könsuttryck och sexuell läggning och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av diskrimineringslagen och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en hbtq-strategi och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3304 av m.fl. (KD): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten av diskriminering eller missgynnande av föräldrar eller gravida i arbetslivet, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3348 av m.fl. (KD): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inkludera diskriminering på grund av religion eller annan trosuppfattning bland de utpekade fokusområden som är föremål för förebyggande och motverkande insatser, och detta tillkännager för regeringen. Alliansregeringen genomförde omfattande förändringar på diskrimineringsområdet för att effektivisera och skärpa arbetet mot diskriminering. har vi haft diskrimineringslagen, som ersatte andra diskrimineringslagar men som omfattar fler grunder för diskriminering och fler samhällsområden . Bland annat lades ålder och könsöverskridande identitet eller uttryck till som grund för diskriminering. som den nya lagen trädde i kraft bildades en ny myndighet - . Fyra ombudsmän mot diskriminering slogs samman till en för att förenkla och effektivisera arbetet. Kampen mot diskriminering skärptes också genom att en ny ersättning infördes: diskrimineringsersättningen. Det skulle kosta att diskriminera. har även grundlagsskyddet stärkts för diskriminering på grund av sexuell läggning. Den svenska lagstiftningen mot diskriminering omfattar också krav på aktiva åtgärder. Bland annat ska arbetsgivare verka för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför lika arbete. Men där är vi, som vi vet, inte . Flera av er har säkert sett den väldigt talande reklamfilmen från KPA Pension. Barn diskuterar där det självklara i att män och kvinnor ska ha lika lön. En pojke säger: Vad orättvist! Och en annan pojke svarar: Ja, varför tjänar killar inte lika mycket som tjejer? Jag har sett reklamsnutten , och jag tycker att den är bra varenda gång. Den är också nödvändig. Den påminner oss om att vi måste föra denna diskussion här i , på arbetsplatsen, i skolan och hemma. breddades de aktiva åtgärderna i diskrimineringslagen efter att nuvarande regering lade fram ett förslag som är baserat på en alliansutredning. välkomnar de nya aktiva åtgärderna och att de numera omfattar samtliga diskrimineringsgrunder för arbetsgivare och utbildningsanordnare. Däremot tror vi inte att vinsterna av en årlig skriftlig dokumentation väger upp det extra arbete och den administrativa börda detta innebär för arbetsgivarna. Vi menar att är tillräckligt och bättre avvägt. anser att den diskrimineringslag som kom 2009 behöver utvärderas för att se om den har haft avsedd effekt. presenterades utredningen skydd mot diskriminering. Det är bra, och vi ser fram emot att höra vad remissinstanserna tycker om de förslag som finns i den. Inte desto mindre anser vi att nuvarande diskrimineringslag bör utvärderas. Särskilt bör man se över om sanktionerna är tillräckliga eller om de behöver utvecklas, vilket vi anför i reservation 9. Jag ska också säga några ord om diskriminering på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck och sexuell läggning. Skyddet mot diskriminering och arbetet mot hatbrott stärktes som sagt under alliansregeringen, och i samhället pågår ett kontinuerligt arbete mot diskriminering. Men det återstår mycket arbete. Enligt en undersökning av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor bland unga homo- och bisexuella hade av kvinnorna och av männen blivit bemötta på ett kränkande sätt på grund av sin läggning. I en annan undersökning, visserligen , som för grundläggande rättigheter publicerade, angav av de svenskar som svarade att de hade diskriminerats på grund av sin sexuella läggning . vet vi att det är väldigt få som anmäler dessa saker till DO. vill stärka DO:s arbete, bland annat genom att förstärka spetskompetensen inom DO vad gäller alla diskrimineringsgrunder. Vi vill, som jag även sa tidigare, se över påföljderna och sanktionerna vid brott mot diskrimineringslagen. Jag har noterat att regeringen säger att man kommer att lägga fram en proposition om stärkt straffrättsligt skydd för transpersoner. Det ser jag såklart fram emot. Vad gäller den hbt-strategi som alliansregeringen tog initiativ till skriver utskottet att regeringen fortsätter arbetet med den - det är bra. Men det har gått ett tag sedan den kom till, och samhällsutmaningarna har förändrats. Det är nödvändigt att ständigt uppdatera strategin. Vi vill att strategin förtydligas; här finns en stor förändringspotential. Vi anser att regeringen bör fortsätta arbetet med hbt-strategin. Sammanfattningsvis, herr talman, pågår en hel del arbete, men mycket mer kan göras för att stärka och utveckla arbetet mot diskriminering. står såklart bakom båda våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag enbart bifall till reservation 2. Jag vill börja med att yrka bifall till våra reservationer 2 och 5. Jag kommer nog att underskrida min tid ganska mycket, för jag kommer att fokusera på den fråga som båda dessa reservationer egentligen handlar om. Detta är listat under två punkter som diskriminering på grund av kön respektive diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. Men båda reservationerna hade egentligen kunnat sammanfattas under punkten Diskriminering inom offentlig verksamhet eftersom det är just detta de handlar om. Det finns över huvud taget i detta betänkande många bra och behjärtansvärda motioner om vad man bör agera mot och vilka utredningar man bör tillsätta för att säkerställa att den lagstiftning vi har följs och att sanktioner finns när diskriminering sker. Men vi har valt att endast ställa oss bakom dem som fokuserar på när det offentliga och skattemedel används på ett diskriminerande sätt. Det handlar om något vi tyvärr har sett breda ut sig i vårt land: att man uppdrar åt eller möjliggör för olika offentligfinansierade verksamheter att dela upp tillgången baserat på kön. Man har könsseparerade badtider och separerad undervisning för pojkar respektive flickor, och man skiljer på hur man med offentliga resurser behandlar pojkar och flickor, kvinnor och män. Detta är något som i vår värld alltid kommer att vara oacceptabelt. Den andra punkten, om etnisk tillhörighet, handlar om precis det som vi till viss del debatterade alldeles i frågan om etableringslagstiftningen, här exemplifierat med de så kallade instegsjobben. Man avsätter skattemedel, statliga resurser, för att enbart kunna subventionera löner för dem som har kommit till . De som är födda här eller har bott här har alltså ingen möjlighet att ta del av dessa skattemedel, som man från statligt håll väljer att rikta enbart till dem som har kommit hit. Detta är i vår värld precis lika oacceptabelt. Jag har i denna och andra talarstolar framhållit att det absolut viktigaste och den självklara startpunkten om vi vill bekämpa diskriminering och verka för ett samhälle där alla behandlas lika är att vi från statligt, kommunalt och regionalt håll, det vill säga från det offentligas sida, behandlar personer lika. Det är därför vi har lyft upp just dessa två motioner i reservationerna , och det är därför jag yrkar bifall till de båda reservationerna. Det är egentligen allt jag har att säga här och ; vi har haft denna debatt så himla förut. I detta anförande instämde (SD). deltog jag i ett samtal om asylprövningar gällande hbtq-personer. Det arrangerades med anledning av att det varit många uppmärksammade fall som dels visar på svårigheten med prövningarna, dels - och allvarligast - pekar på okunskapen om hbtq-personers situation. En första grundläggande kunskap krävs för att fullt ut förstå vikten av kunskap kring hbtq men självklart också förutsättningarna för dessa personer i de olika länder de kommer från. För att den som söker asyl ska kunna öppna sig och fullt ut berätta om sina asylskäl krävs att man är i ett tryggt rum, där man vågar öppna sig och lyckas sätta ord på något som man över huvud taget har fått säga högt. Som alla som förstår den speciella utsatthet dessa personer befinner sig i vet är bemötandet oerhört viktigt, och det är inte ett möte utan en process som krävs för att asylsökande ska våga och kunna berätta. Där är inte . Alliansregeringen tog initiativ till en hbt-strategi under våra regeringsår. Det var den första samlade strategi som antagits i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter inom olika områden.