bet · H401UU15 · 2017-05-09 00:00:00 — Rätten att fritt hysa en åsikt och att uttrycka den i tal, skrift eller bild slås fast i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna liksom i konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. I anges att var och en har yttrandefrihet och att åsiktsfriheten samt friheten att sprida och motta uppgifter och tankar är en del av yttrandefriheten. Yttrandefrihet innebär såväl åsiktsfrihet som frihet att söka, ta emot och sprida uppgifter och idéer av alla slag, i tal, i skrift och i tryck, i konstnärlig form eller genom andra valfria uttrycksmedel. Även rätten till information inkluderas. har i resolutioner slagit fast att de mänskliga rättigheterna, inte minst yttrandefrihet, gäller även på internet. Staters inskränkningar av yttrande- och åsiktsfrihet drabbar ofta organisationer och personer som framför politisk kritik eller står upp för allas åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Utskottet framhåller vikten av att uppmärksamma och stärka yttrandefriheten i hela dess omfång, både för att skydda yttrandefriheten som sådan och för att ge stöd till journalister och aktörer som arbetar för demokrati och mänskliga rättigheter. därför positivt på att regeringen i skrivelsen anger att den avser att uppmärksamma och agera mot otillåtna inskränkningar av yttrandefriheten i såväl multilaterala forum som i bilaterala relationer, verka för att stärka rätten i fråga om tillgång till information och arbeta för att stärka journalisters säkerhet, bl.a. genom att stärka ansvarsutkrävandet vid användning av våld, hot om våld och andra typer av trakasserier mot utövare av yttrandefriheten. I två motioner anförs vikten av att se internet som ett verktyg för frihet, demokrati och mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. att många stater använder säkerhetsproblem på internet för att motivera långtgående inskränkningar av människors rättigheter. Flera stater har också byggt upp kapacitet för att övervaka och förfölja MR-försvarare och politiska meningsmotståndare på internet även när dessa befinner sig utanför landets Den ökande mängden repressiv lagstiftning och reglering begränsar inte bara det fria ordet utan även människors möjligheter till att delta Utskottet påminner om betänkande 2014/15:UU15 där utskottet bl.a. framhöll att utvecklingen av den moderna informationstekniken medför ökade möjligheter att främja demokrati och mänskliga rättigheter samt en hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. Utskottet framförde även att internets potential förutsätter att stater respekterar de mänskliga rättigheterna även på Som framgår ovan kan utskottet ånyo konstatera att friheten på internet inskränks av många stater. Utskottet kan vidare konstatera att den globala trenden i detta avseende är negativ. Enligt rapporten on the Net 2016 () försämrades friheten på nätet för sjätte året i följd. Utskottet ser allvarligt på detta och påminner återigen om att MR- rådet, på svenskt initiativ, antagit resolutioner om att skydda och stärka respekten för mänskliga rättigheter på internet. Utskottet välkomnar att det i dessa resolutioner bl.a. slås fast att rättigheter som människor har utanför internet (offline) även ska gäller på internet (online). det i resolutionerna anges att denna princip är särskilt relevant i relation till Utskottet ser positivt på att EU verkar för att främja MR- rådets resolutioner på detta område. har EU riktlinjer för arbetet med att främja yttrandefrihet på och utanför internet. mänskliga rättigheter och demokrati –2019 lyfter också fram vikten av att skydda och främja yttrandefriheten både utanför och på internet. Utskottet utgår från att även fortsättningsvis kommer att vara en pådrivande kraft för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna på Utskottet ser positivt på att regeringen i skrivelsen bl.a. framhåller vikten av att, utifrån en rättighetsbaserad ansats, arbeta för ökad tillgång till ett fritt, säkert och öppet internet och därigenom främja yttrandefrihet och de mänskliga rättigheterna, inklusive respekt för privatlivet, jämställdhet och en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Utskottet ser även positivt på att även i fortsättningen ska vara engagerat inom den s.k. Freedom Online Coalition. Organisationen bildades och syftar till att förbättra samarbetet mot övergrepp mot de mänskliga rättigheterna på internet. Utskottet framhåller att utvecklingssamarbetet är ett viktigt verktyg i detta sammanhang och påminner om betänkande 2016/17:UU2 där utskottet bl.a. konstaterade att digitaliseringen har potential att radikalt förändra förutsättningarna för utveckling och att ska verka för en minskad digital klyfta, bidra till stärkt respekt för mänskliga rättigheter på internet och till stärkt konkurrens mellan aktörer genom stärkta institutioner och en effektiv lagstiftning. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att arbetet med att främja yttrandefriheten i dess fulla bemärkelse, på internet och i övrigt, även är avgörande för att kunna bemöta tilltagande propaganda- och desinformationsverksamhet från såväl länder som terrorist- och extremistgrupper. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:2971 (M) yrkande 7 och 2016/17:2768 (M) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om övergripande frågor om kvinnors rättigheter och jämställdhet och om en FN-resolution om kvinnor och demokratiseringsprocesser med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 13 (M, KD), 14 (SD), 15 (C, L) och 16 (L). Betydelsen av jämställdhet och respekt för kvinnors och flickors rättigheter lyfts fram i skrivelsen. Regeringen framhåller att den avser att vara pådrivande i arbetet för alla kvinnors och flickors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och listar ett antal prioriterade områden, som t.ex. att bekämpa könsrelaterat sexuellt våld och straffrihet för sådant våld samt att främja kvinnors och flickors politiska deltagande och ekonomiska rättigheter och egenmakt (s. 28– 30). Ett jämställdhetsperspektiv lyfts fram även i skrivelsens avsnitt om internationell krishantering där bl.a. säkerhetsrådsresolution och efterföljande reservationer berörs (s. 46–47). I kommittémotion 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkande 3 framhålls vikten av att i arbetet för jämställdhet i högre grad verka för att skapa förutsättningar för kvinnor att kunna förbättra sina levnadsvillkor och utvecklas på samma villkor som män. I yrkande 4 anförs att satsningar för att bekämpa könsrelaterat och hedersrelaterat våld samt människohandel bör prioriteras högre inom jämställdhetsarbetet. Samma yrkanden återkommer i kommittémotion 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 3 och 4. I partimotion 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 1 anförs att flickors och kvinnors friheter, rättigheter och möjligheter ska genomsyra den svenska kampen för mänskliga rättigheter. I yrkande 4 anförs att bör verka för en intensifierad kamp inom EU, liksom globalt, mot I yrkande 6 anförs att bör ta initiativ till en FN- resolution med fokus på kvinnor i konstitutionsbyggande och demokratiseringsprocesser, samt kvinnorepresentationen i såväl nationella parlament, regeringar som lokala politiska församlingar. återkommer i partimotion 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkandena 1, 5 och 8. I kommittémotion 2015/16:2714 av m.fl. (KD) yrkande 11 anförs det att det inom FN krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i Även i kommittémotion 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 19 framhålls att det krävs kraftfulla åtgärder för att förhindra den stora omfattningen av sexuella övergrepp som pågår i olika konflikter runt om i I kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 4 anförs bl.a. att kränkningar av kvinnors rättigheter är ett av de största hindren för demokrati och ekonomisk utveckling och att det därför är viktigt att lägga fortsatt stor kraft på att främja kvinnors rättigheter i allt internationellt arbete. I yrkande 38 anförs bl.a. att ökad jämställdhet är ett mål i sig och centralt för utveckling och tillväxt. Motionärerna framhåller att ska bli världsledande på att skydda och främja bl.a. kvinnors rättigheter och Detta innebär enligt motionärerna bl.a. att måste ställa tydliga krav på våra samarbetsländer om att kultur, religion och tradition aldrig kan motivera avsteg från principen om jämställdhet, icke-diskriminering och alla människors frihet och lika värde. Utskottet vill inledningsvis framhålla att jämställdhet och uppfyllandet av alla kvinnors och flickors mänskliga rättigheter är centralt för alla de tre dimensionerna av hållbar utveckling, för demokrati, för respekt för rättsstatens principer och för fred och säkerhet. Utskottet påminner i detta sammanhang om betänkande 2016/17:UU5 där utskottet bl.a. betonade att jämställdhet är grundläggande för genomförandet av Agenda 2030 i sin helhet. Utskottet konstaterar att betydande framsteg har gjorts globalt för att främja och skydda kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. finns FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw). Konvention trädde i kraft och ger ett ramverk för att motverka diskriminering av kvinnor och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Merparten av världens länder har ratificerat konventionen, men utskottet beklagar att många stater har reserverat sig mot konventionen på ett sätt som strider mot dess ändamål och syfte. höll FN den första kvinnokonferensen. Handlingsplanen från FN:s fjärde kvinnokonferens i är en milstolpe i det internationella arbetet för att stärka kvinnors ställning och rättigheter. Handlingsplanen från konferensen i följdes upp (+ 20). verkar FN:s kvinno- och jämställdhetsorgan (UN Women) för att stärka kvinnors ställning och främja lika rättigheter för män och kvinnor. är en betydande bidragsgivare till UN Women. Trots dessa framsteg konstaterar utskottet att åtagandena från kvinnokonferensen i är långt ifrån uppfyllda. Utskottet ser med oro på att kvinnors och flickors rättigheter världen över inskränks genom diskriminerande lagstiftning och genom praktiska och sociala hinder som diskriminerande och könsstereotypa attityder och normer. Utskottet betonar att kvinnors och flickors rättigheter är universella och inte kan åsidosättas med hänvisning till exempelvis tradition eller kultur. Utskottet påminner om betänkande 2016/17:UU1 och framhåller att ska vara den globalt starkaste rösten för jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter. Utskottet påminner vidare om bl.a. betänkande 2014/15:UU15 där utskottet betonade vikten av att utrikes- och biståndspolitik i alla dess dimensioner ska genomsyras av en tydlig ambition att verka för jämställdhet och kvinnors rättigheter. Utskottet påminner även om betänkande 2016/17:UU2 där utskottet angav att det såg positivt på att regeringen tydliggör jämställdhetsperspektivet i det svenska biståndet. I likhet med betänkande 2016/17:UU5 konstaterar utskottet också att jämställdhet är en av prioriteringar för utvecklingssamarbetet och framhåller att utvecklingssamarbete även i fortsättningen ska bidra till global jämställdhet och kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Utskottet ser positivt på att jämställdhetsintegrering enligt skrivelsen ska säkras inom hela utvecklingssamarbetet, och framhåller att detta gäller även det humanitära biståndet. Utskottet konstaterar även att EU har som princip att jämställdhet ska integreras i EU:s utvecklingssamarbete. Med beaktande av ovanstående välkomnar utskottet att det i skrivelsen anförs att regeringen avser att vara pådrivande i arbetet för alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och att jämställdhetsperspektivet systematiskt ska genomsyra alla delar av utrikespolitiken. Utskottet konstaterar också att tillämpningen av ett systematiskt jämställdhetsperspektiv även ingår i den feministiska utrikespolitik som regeringen vill bedriva. Utskottet vill vidare framhålla vikten av att stärka flickors och kvinnors ekonomiska rättigheter, egenmakt och tillgång till ekonomiska resurser. Utskottet anser också att tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är en grundläggande mänsklig rättighet. SRHR behandlas mer utförligt på annan plats i betänkandet. Den internationella agendan för kvinnor, fred och säkerhet består av FN:s säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet och sju Resolutionerna slår fast att kvinnors ökade deltagande är en förutsättning för att uppnå hållbar internationell fred och Det gäller såväl i arbetet med att förebygga, hantera och lösa konflikter som i fredsbyggande och återuppbyggande efter en konflikt. Utskottet konstaterar att kvinnors aktiva deltagande i alla dessa faser i konfliktcykeln bidrar till en hållbar fred, demokrati och stärkt respekt för Utskottet välkomnar, i likhet med betänkande 2016/17:UU5, att regeringen presenterade en ny nationell handlingsplan för genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet för tidsperioden –2020. tematiska fokus ligger på kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande i fredsprocesser, konfliktförebyggande, förbättrat skydd från våld samt att ett genusperspektiv ska integreras i allt arbete för fred och säkerhet. påminner i detta sammanhang även om betänkande 2015/16:UU9 om FN:s I några motioner framhålls vikten av att motverka könsrelaterat våld. Utskottet framhåller att könsrelaterat våld utgör ett av de allvarligaste strukturella och systematiska hoten mot kvinnors och flickors åtnjutande av I likhet med betänkande 2014/15:UU15 framhåller utskottet att arbetet mot sexuellt och könsbaserat våld är centralt för att uppnå fred och säkerhet i konfliktdrabbade länder. Utskottet ser positivt på att det i skrivelsen anges att regeringen avser att bekämpa det strukturella, systematiska, könsrelaterade och sexuella våldet mot flickor och kvinnor såväl i fredstid som i konflikt- och postkonfliktsituationer samt att motverka straffrihet för förövare av sexuellt och könsrelaterat våld och verka för gottgörelse och rättvisa för brottsoffer. Utskottet framhåller i detta sammanhang vikten av att främja väl fungerande nationella rättsstater och att fortsätter sitt engagemang för hur sexuellt eller könsbaserat våld i konflikter kan förebyggas och lagföras på ett bättre sätt. samarbetet med () arbetar aktivt för att motverka straffrihet för förövare av sexuellt och könsrelaterat våld samt verkar för rättvisa och säkerhet för brottsoffer som utsatts för sådant I några motioner framhålls vikten av att motverka människohandel. Utskottet framhåller att människohandel är ett brott med förödande omfattning Förutom prostitution och andra former av sexuellt utnyttjande utsätts många av människohandelns offer för tvångsarbete, slaveri, organhandel eller andra former av utnyttjande. främst kvinnor och barn. Till FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet finns ett tilläggsprotokoll som rör människohandel (det s.k. Palermoprotokollet). mot brott och narkotika United Nations Office on Drugs and Crime (UNODC) bevakar hur konventionen om gränsöverskridande organiserad brottslighet och de tillhörande protokollen följs. Vidare anges uttryckligen i Agenda att människohandel ska motverkas. Även inom EU utförs ett aktivt arbete mot människohandel. antog EU ett direktiv för att motverka människohandel. Utifrån ett jämställdhets- och människorättsperspektiv fokuserar direktivet på prevention, lagföring av brottslingar och skydd för offren. En särskild samordnare koordinerar EU:s arbete på området. EU har även haft en strategi för att eliminera människohandel. Strategin löpte ut . Enligt uppgift från är en ny strategi under utarbetande. I betänkande 2014/15:UU15 anförde utskottet att människohandel för sexuella eller andra ändamål innebär en grov kränkning av de drabbade individernas mänskliga rättigheter måste även i fortsättningen bekämpas av och EU. Utskottets uppfattning ligger fast, och utskottet ser i detta sammanhang positivt på att regeringen har tillsatt en ambassadör som genom kontakter med andra regeringar ska vara pådrivande i arbetet med att bekämpa människohandel, stärka EU:s arbete på området och bidra till genomförandet av Agenda 2030 i denna del. Utskottet påminner även om betänkande 2016/17:UU5 där utskottet ställde sig bakom justitieutskottets yttrande JuU3y. I det yttrandet framfördes bl.a. att justitieutskottet såg positivt på regeringens ambition att inom ramen för internationella organisationer agera aktivt och konstruktivt i arbetet mot människohandel. Utskottet konstaterar vidare att motverkande av människohandel lyfts fram under fokusområdet stärkta mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor på flykt och i migration i utrikesförvaltningens handlingsplan för en feministisk utrikespolitik – 2018 med fokusområden . Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2015/16:2109 (SD) yrkandena 3 och 4, 2015/16:2262 (FP) yrkandena 1, 4 och 6, 2015/16:2714 (KD) yrkande 11, 2016/17:470 (SD) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1073 (L) yrkandena 1, 5 och 8, 2016/17:2768 (M) yrkandena 4 och 38 och 2016/17:3208 (KD) yrkande 19. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Utskottets förslag i korthet avslår motioner om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) med hänvisning till pågående arbete för att främja dessa rättigheter. Jämför reservation 17 (SD), 18 (C, L), 19 (V). I skrivelsen konstaterar regeringen bl.a. att SRHR är ett av de vanligaste hälsoproblemen för flickor och kvinnor i låg- och medelinkomstländer. Regeringen betonar bl.a. vikten av att genomföra aktions- och handlingsplanerna från FN:s konferenser om befolkning och utveckling i och FN:s fjärde kvinnokonferens i (s. 32–33). I kommittémotion 2015/16:123 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att aktivt behöver stödja tillgång till preventivmedel för unga, faktabaserad sexualundervisning i och utanför skolan samt tillgängliga ungdomsmottagningar. I yrkande 8 anförs att arbetet mot könsstympning behöver få en central roll i arbete med jämställdhet inom utrikes- och utvecklingspolitiken. I yrkande 9 anförs att inom utrikes- och utvecklingspolitiken bör verka för ett skyndsamt och effektivt genomförande dels av FN-resolutionen som uppmanar stater att vidta åtgärder för att förebygga och utrota barn- och tvångsäktenskap, dels av de nya utvecklingsmålen som syftar till att utrota barn- och tvångsäktenskap. I kommittémotion 2015/16:2109 av m.fl. (SD) yrkande 5 anförs att i högre grad bör stödja insatser för att minska antalet flickaborter. I yrkande 6 framhålls vikten av att bevara tyngden i begreppet mänskliga fri- och rättigheter. I motionen anges att begreppet bör reserveras för internationellt erkända rättigheter, och det anförs att abort inte är en internationellt erkänd mänsklig rättighet. I kommittémotion 2016/17:470 av m.fl. (SD) yrkandena 5 och 6 presenteras samma förslag som i motsvarande yrkanden i motion 2015/16:2109. I partimotion 2015/16:2262 av m.fl. (FP) yrkande 3 anförs att som enskilt land såväl som medlemsland i EU och FN ska agera för att alla länder ska respektera den grundläggande mänskliga rättigheten att kvinnor ska ha tillgång till fria, lagliga och säkra aborter. Detta framhålls även i partimotion 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 4. I likhet med betänkande 2016/17:UU5 vill utskottet inledningsvis framhålla att tillgång till SRHR är en grundläggande mänsklig rättighet, är en av hörnstenarna för att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling och en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet konstaterar vidare att tillgång till SRHR är centralt för att förbättra flickors och kvinnors hälsa, inte minst i låg- och medelinkomstländer. Frågan om att säkerställa tillgång till SRHR är fortfarande kontroversiell i ett globalt perspektiv, men vikten av SRHR har belysts och lyfts fram i ett antal internationella nyckeldokument. Under den av FN samordnade internationella konferensen om befolkning och utveckling i framhölls att reproduktiv hälsa är en mänsklig rättighet. Under FN:s fjärde kvinnokonferens i antogs överenskommelser där det bl.a. slogs fast att SRHR är en förutsättning för att flickor och kvinnor ska kunna delta fullt ut i samhället. Utskottet betonar vikten av att värna och genomföra handlingsplanerna från konferenserna i och . Utskottet ser även positivt på att jämställdhet och SRHR inkluderas i Agenda , vilket förstärker mandatet från nämnda handlingsplaner. Utskottet har i ett flertal betänkanden betonat vikten av att aktivt och kontinuerligt ska lyfta fram SRHR i nationell och internationell politikutformning. I exempelvis betänkande 2014/15:UU15 och 2016/17:UU5 framförde utskottet att det är först när kvinnor och flickor bestämmer över sin egen kropp, sexualitet och barnafödande som verklig jämställdhet är möjlig. Utskottet har i dessa betänkanden även framhållit att SRHR inkluderar rätten till preventivmedel, sexualundervisning och rätten till lagliga och säkra aborter. Utskottet upprepar sin uppfattning att tillgång till SRHR är en grundläggande mänsklig rättighet, är en av hörnstenarna för att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling och en förutsättning för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning. Utskottet understryker att även i fortsättningen ska vara internationellt pådrivande i frågor som rör allas lika rätt och tillgång till sex- och samlevnadsundervisning och preventivmedel samt laglig och säker abort. Utskottet framhåller att detta är en grundläggande del av jämställdhetsarbetet och stärkandet av flickors och kvinnors åtnjutande av mänskliga rättigheter och egenmakt. Utskottet framhåller också att SRHR är angeläget även för pojkar och män och för hbtq-personers fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter och egenmakt. internationella påverkansarbete på detta område ska syfta till att förändra diskriminerande normer och attityder till kvinnors, flickors och hbtq-personers tillgång till SRHR. Utskottet välkomnar att regeringen enligt skrivelsen bl.a. avser att prioritera att öka kvinnors och flickors tillgång till information och utbildning om sex och samlevnad, lagliga och säkra aborter, preventivmedel och information om sexuellt överförbara infektioner, inklusive hiv och aids, samt att prioriteringen även inkluderar hbtq-personer. Utskottet framhåller i detta sammanhang även utvecklingssamarbetets betydelse och påminner om betänkande 2016/17:UU2 där utskottet underströk att ska fortsätta att vara en stark global aktör och förespråkare för SRHR genom att oförtrutet driva SRHR-frågorna ur ett rättighetsperspektiv och påtala sambandet mellan SRHR och hållbar utveckling. Utskottet framhöll även att aktivt bör främja stärkt kapacitet i samarbetsländerna för att tillhandahålla en fungerande sjukvård samt driva SRHR-frågorna inom ramen för humanitära insatser. I linje med detta ser utskottet positivt på att ger ett omfattande bilateralt och multilateralt stöd till organisationer som arbetar med SRHR. har bl.a. varit den största kärnstödsgivaren till UNFPA och den näst största givaren till , vilka är FN:s centrala organ för SRHR-frågor. I likhet med betänkande 2016/17:UU5 beklagar utskottet att den nya amerikanska administrationen beslutat att hindra amerikanskt bistånd från att finansiera organisationer som arbetar med abortfrågor i utlandet. Till följd av detta kan miljontals kvinnor och flickor tvingas genomgå osäkra aborter och därmed riskera sina liv. Utskottet ser positivt på att , , och anordnade en konferens i i syfte att mobilisera politiskt och finansiellt stöd för allas tillgång till SRHR. Utskottet uttalade sig kritiskt om könsselektiva aborter redan för två decennier sedan (bet. 1993/94:UU15). Utskottets uppfattning ligger fast. Utskottet anser att förekomsten av prenatal könsdiskriminering, dvs. flickfoster, är ett utslag av patriarkaliska och sociala strukturer och därmed