bet · H401UU3 · 2017-05-22 00:00:00 — Målet ska vara att det nordiska samarbetet i än högre grad ska bli ett användbart politiskt instrument för de nordiska regeringarna och bättre avspegla ländernas aktuella politiska prioriteringar. ska också arbeta för att synliggöra den gemensamma och omfattande verksamhet som bedrivs inom ramen för . Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 2–10 och 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 14–16, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 13, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.1 och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 24. välkomnar att frågan om radikalisering, terrorism och den oroande utvecklingen mot att unga i reser för att delta i terrorverksamhet lyfts på dagordningen inom det nordiska samarbetet. När allt fler personer i nordiska länder radikaliseras och väljer att stödja terrorism, antingen genom aktiviteter inom och eller genom att resa utanför gränser, krävs ett ökat samarbete mellan de nordiska länderna. Det är viktigt att varje land tar sitt eget ansvar och genomför nödvändiga lagändringar för att stoppa terrorism och terrorresor. Även de gemensamma insatserna för att förebygga våldsbejakande extremism är i det här sammanhanget centrala. Vi efterfrågar ett fortsatt och fördjupat samarbete och en dialog mellan våra nordiska länder för att göra arbetet så effektivt som möjligt. menar att vi dels måste förebygga att människor deltar i terrorresor genom att på olika sätt motverka en utveckling av radikalisering bland unga i segregerade områden, dels måste verka för att de som reser från för att ansluta sig till terrororganisationer inte ska få möjlighet att resa tillbaka till utan konsekvenser. Detta är viktigt ur flera perspektiv: dels för att inte ytterligare bidra till att destabilisera regionen i framför allt och och för att avhjälpa det mänskliga lidande som pågår, dels för att värna säkerheten i , förhindra ytterligare radikalisering och för att minska risken för terrorbrott i och övriga . anser att budgetens integrationspost inte definierats tillräckligt tydligt. Eftersom är en ansenlig ekonomisk satsning i dessa sammanhang vill vi se en tydligare definiering av hur pengarna ska användas, en definiering som är väl förankrad i . är ett starkt varumärke i världen och ses både som en politiskt stabil region, en region med långvarig demokrati och en region som är intressant att besöka. välkomnar därför kultursatsningen i som syftar till att profilera och nordisk kultur internationellt. Inte minst är detta viktigt utifrån syftet att öka intresset för som besöksmål och handelspartner. Våra möjligheter att marknadsföra resurser som inte går att utlokalisera, såsom kultur och natur, är utan tvekan viktiga pull-faktorer för att förstärka framför allt turism och besöksnäring i . De nordiska länderna har genom varit etablerade i under . Två kontor finns i nordvästra , ett i och ett i , och tre informationscentrum i , och Archangelsk. Närvaron har syftat till att stödja civilsamhället och verka för stabilitet och utveckling inom regionen. Sedan registrerade som utländsk agent, vilket kraftigt försvårade Nordiska ministerrådets arbete, beslutade de nordiska samarbetsministrarna att avveckla verksamheten i nordvästra . Det belyser en tråkig utveckling, men var en nödvändig markering från de nordiska ländernas sida. är en fortsatt dialog viktig för alla parter. Stängningen av kontoren i nordvästra får dock inte innebära en försämrad bevakning av nordiska intressen och närvaro i denna del av och gentemot de baltiska staterna med vilka vi har ett långvarigt och betydelsefullt samarbete. Regeringen bör inom se över hur man ytterligare kan förstärka närvaron i och samverkan med de baltiska länderna situationen i ser ut som den gör, för att inte förlora betydelsefulla kontaktytor i regionen och för att ta till vara den kompetens som finns vid kontoren i . Det nordiska samarbetet bygger på stabila fundament, och ett av fundamenten är de kulturella likheterna. förespråkar ett förstärkt samarbete inom kultur- och utbildningsområdet där vi menar att den nordiska språkförståelsen kan förbättras, en nordisk kulturkanon införas som en naturlig utveckling av den litteraturkanon som redan existerar och ett tätare samarbete kring friluftsliv och marknadsföring av , bl.a. genom att ta ett nytt tag om en satsning för ett nordiskt friluftslivsår. Grunden till den svenska kulturens särart ligger i vår historia och i den natur och det klimat där den har vuxit fram. Mot denna bakgrund är det naturligt att vår kultur uppvisar stora likheter med våra nordiska grannländers. Genom likheterna i levnadsbetingelser och årtusenden av nära och naturliga relationer mellan befolkningarna har en skandinavisk och nordisk kulturkrets vuxit fram. Det nordiska kultursamarbetet utgör hörnstenen i den gemenskap som binder samman de nordiska länderna. Kultursamarbetet återspeglar den grund av gemensamma värderingar som vi i de nordiska länderna står på. beslutade den borgerliga danska regeringen med stöd av att ta fram förslag på verk som kunde ses som en särskilt värdefull del av det danska kulturarvet och tillsammans utgöra en dansk kulturkanon. Det primära syftet med kulturkanonen var att den skulle fungera som en introduktion till det danska kulturarvet och stimulera till tankar och debatt kring konst- och kulturfrågor. Trots de starka känslor som initialt omgav projektet har den färdiga kulturkanonen blivit väl mottagen i stora delar av det danska samhället, och många skolor använder den som en utgångspunkt i sin undervisning. I samband med beslutet om den danska kulturkanonen föreslog också den danska undervisningsministern att en gemensam nordisk litteraturkanon skulle tas fram. Haarder kommenterade bakgrunden till förslaget på bl.a. följande sätt: Den nordiska litteraturantologin är ett viktigt initiativ som ska medverka till att öka språkförståelsen mellan länderna och värna om det gemensamma kulturarvet. Kanske det nordiska håller på att drunkna i sin egen framgång: det har blivit så självklart, att det för somliga kan förefalla osynligt. Jag hoppas därför att den nordiska litteraturkanonen väcker både inspiration och debatt i när den nordiska kulturgemenskapen behöver synliggöras och förstärkas. Alla fem nordiska regeringar ställde sig bakom satsningen och finansieringen skedde via . Den nordiska litteraturkanonen presenterades 2008 och den bidrog till både en ökad debatt och ett ökat intresse kring den nordiska kulturen. menar att borde följa upp satsningen på den nordiska litteraturkanonen genom att med inspiration från den danska modellen ta fram en ny, bred nordisk kulturkanon som även innefattar områden som arkitektur, bildkonst, musik, scenkonst, film och barnkultur. Den strategi som har tagits fram för det nordiska kultursamarbetet har flera positiva inslag, men den behöver förbättras på ett par punkter, och enligt vår mening är det rimligt att strategin omarbetas för att lägga till ett krav på framtagandet av en nordisk kulturkanon. Språkförståelsen och möjligheten att kommunicera på de nordiska språken med varandra är en nyckelfaktor i det nordiska samarbetet, inte minst för det nordiska kultursamarbetet är det fundamentalt. Flera av de nordiska språken är nära besläktade och förstås relativt lätt av invånare i andra nordiska länder. Att också uppmanar och uppmuntrar till kommunikation på de nordiska språken under gemensamma sessioner och sammanträden är mycket positivt och bidrar till att stärka språkförståelsen mellan parlamentarikerna. Mot bakgrund av att språkförståelsen är så betydelsefull och central är det tråkigt att se att den försämras. En försämrad nordisk språkförståelse kan i förlängningen hämma såväl en integrerad nordisk arbetsmarknad, handelsavtal och utbildningsutbyte som gemenskapen i den nordiska identiteten och kulturutbytet. En förklaring till den försämrade språkförståelsen är globaliseringen och engelskans utbredning, som vi inte har samma grad av muntlig kommunikation . En annan förklaring kan vara att undervisningen i grannspråken vid de nordiska universiteten är mycket begränsad och att lärarutbildningarna för t.ex. svensklärare inte innehåller adekvat undervisning i grannspråken eller ens något krav att studera nordiska språk. Kunskapskrav på grannspråk i examensbevisen kunde vara en åtgärd. anser att regeringen, och bör ta denna fråga på allvar och presentera förslag på åtgärder för att stärka den nordiska språkförståelsen. Djurskyddet inom de nordiska länderna har långa anor och en djup folklig förankring. För många invånare i är det goda djurskyddet en så viktig fråga att den betraktas som en del av den nationella och regionala kulturen och identiteten. De nordiska länderna står sig också väl vid en internationell jämförelse, men förbättringspotentialen är stor, och på vissa områden har halkat efter. menar att de nordiska länderna borde enas om en gemensam målsättning att vara världens ledande region i frågor som gäller djurskydd och djurens välbefinnande. Ett stort problem är också att det fortfarande finns stora skillnader i djurskyddslagstiftning och uppföljning av denna mellan de nordiska länderna. Det bidrar till att skapa ekonomiska incitament för ett bristande djurskydd, då ett nordiskt land genom en svagare djurskyddslagstiftning kan skaffa sig konkurrensfördelar gentemot de övriga nordiska länderna. Ett tydligt exempel på detta har varit det förhållandevis svaga djurskyddet inom den danska grisnäringen som gett danska grisbönder ekonomiska fördelar i förhållande till svenska grisbönder. Andra områden där problematiska skillnader fortfarande kvarstår är reglerna kring slakt och kastrering, pälsdjursuppfödning etc. Även reglerna och formerna för uppföljningen av djurskyddslagstiftningen skiljer sig åt mellan länderna. vill motverka detta och menar därför att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 14–16 och 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.1, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 2–10. bör enligt uppfattning verka för att ett ökat nordiskt samarbete även ska omfatta hbtq-frågorna, och ett sådant samarbete måste utformas tillsammans med representanter från hbtq-organisationerna i de berörda länderna. Samtliga nordiska länder har infört samkönade äktenskap. En gemensam konvention för partnerskap och samkönade äktenskap inom det nordiska samarbetet skulle garantera att partnerskap eller äktenskap ingånget i ett land också ska ha rättsliga verkningar i ett annat nordiskt land. Regeringen ska inom ramen för det nordiska samarbetet verka för en konvention för partnerskap och samkönade äktenskap. förordning (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap gäller inte för samkönade äktenskap eller partnerskap. Förordningen bygger på en familjerättslig konvention mellan de nordiska länderna som förutsätter ömsesidighet. Med hänsyn till att alla nordiska länder har infört lagstiftning om samkönade äktenskap finns det inte längre några hållbara skäl att undanta förordningen från den allmänna regeln om att alla lagar om äktenskap och makar ska tillämpas på motsvarande sätt på samkönade äktenskap. En överenskommelse i frågan bör träffas med de andra konventionsstaterna. Regeringen bör inom ramen för det nordiska samarbetet verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ska gälla för partnerskap såväl som för samkönade äktenskap. De nordiska länderna har ett utbrett samarbete med de baltiska staterna. Det skulle vara positivt om detta utbyte mellan de nordiska och de baltiska staterna även omfattade frågor om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Även om situationen för hbtq-personer har förbättrats i , inte minst i , finns det fortfarande stora utmaninga; trakasserier är vanliga och diskriminering är utbredd. Regeringen ska inom det nordiska samarbetet verka för att man i samarbetet med de baltiska staterna ska lyfta fram frågor om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. De nordiska ländernas industrikompetens kompletterar varandra snarare än att konkurrera med varandra genom smart specialisering. Den norska industrin har en stark koppling till oljeutvinningen i medan den svenska industrin har varit framgångsrik inom bl.a. automation. Det är också relativt korta transporter mellan länderna, vilket gör att det för många industrier är närmare att importera och exportera från och till grannland än inom . Därför är en förbättrad infrastruktur över de nordiska gränserna viktig, särskilt när det gäller järnväg och bredband. Det gör att de nordiska länderna i en globaliserad värld snarare tjänar på samarbete och specialisering inom industrin än på konkurrens. Därför bör regeringen arbeta för att ska tillsätta ett program för ökat industrisamarbete, forskning och innovation i . Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 14–16, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 13, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.1 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 2–10. Det nordiska samarbetet måste ha ett mervärde. Det måste leda till att vi tillsammans kan ta oss an framtida utmaningar. Om vi inte lyckas med detta, förlorar vår nordiska samverkan sin legitimitet. uppmanar regeringen att fortsätta att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete till att bli så effektivt och relevant som möjligt. Det bör även tas i beaktande att våra länder möts på långt fler internationella arenor än då samarbetet en gång initierades. vill se ett starkt och enat nordiskt samarbete där vi inte möts endast av tradition utan för att vi tror att vår gemenskap har en styrka. Vi måste våga släppa samarbetsområden där vårt samarbete inte längre har något mervärde. Vi anser att dessa viktiga diskussioner bör kunna föras på ett mer kostnadseffektivt sätt än . Gränshinderarbetet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:2027 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 20, 2016/17:2589 av och (båda C) och 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 23. Arbetet med att avlägsna onödiga gränshinder och att arbeta förebyggande för att motverka att nya hinder uppstår är ett högt prioriterat mål i det nordiska samarbetet. ser positivt på att under sessionen i beslutade att bl.a. upprätta ett gränshinderråd. Att arbeta för att undanröja hinder som hämmar gränsöverskridande sysselsättning, tillväxt, utbildning och besöksnäring är i grunden positivt, och prioriterade insatsområden är viktiga för den nordiska integrationen. är det utifrån vår utgångspunkt centralt att alltid balansera avlägsnandet av gränshinder mot den nationella kontrollen, det nationella självbestämmandet och subsidiaritetsprincipen. Därutöver är det, för att avlägsnandet av gränshinder ska fungera, nödvändigt att de nordiska länderna känner tillit till varandra och att de yttre gränskontrollerna gentemot och världen fungerar tillfredsställande. välkomnade avisering om gränskontroller gentemot . För öppnar sig med det en möjlighet att arbeta för en gemensam nordisk strategi för en gemensam nordisk gränsbevakning – en nordisk yttre gräns där vi genom gemensamma resurser tar ansvar för i ett läge då EU:s yttre gräns inte varit tillförlitlig. Med en gemensam nordisk yttre gränskontroll uppnår vi många fördelar: ordning och reda i en orolig tid, avlastning för polisen, fördjupad samverkan på riktigt och en möjlighet att slopa våra nationella gränskontroller internt för god mobilitet inom , såväl för gränspendlare som för företag och handelsutbyte. Vi hade gärna sett att regeringen fortsatt driva denna fråga och verka för att de hinder som finns för ett sådant samarbete undanröjs. Gränshinderarbetet, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 20 och 2016/17:2027 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2589 av och (båda C), 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkande 1. saknas information om de personer som rör sig över en nordisk gräns för arbete. Det gör att det är svårt att greppa hur stor betydelse gränsöverskridande samarbete har. Regeringen bör därför arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i delandets statistik. Gränshinderarbetet, punkt 2 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2016/17:2027 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 20, 2016/17:2589 av och (båda C) och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkande 1. vill se ett fortsatt nära samarbete med våra nordiska grannländer – ett samarbete där vi tillsammans arbetar för en ökad rörlighet och möter centrala utmaningar. Vi vill se ett effektivt och fokuserat samarbete inom områden där vi tillsammans kan göra en verklig skillnad. Samverkan i bör därför fokusera på att lösa de gränshinder som försvårar för den fria rörligheten och integrationen mellan våra länder. Integrationen mellan våra länder kommer att fortsätta, men takten kommer att avgöras av hur villiga våra nationella regeringar är på att hjälpa till att undanröja de gränshinder som fortfarande finns. Bara så kan fler medborgare och företag ta del av de positiva effekterna som följer av en fortsatt integration. beslutade de nordiska ministrarna att upprätta ett gränshinderråd med uppdrag att främja den fria rörligheten inom för människor och företag. Regeringen bör ge fortlöpande rapportering om de framgångar som vi förutsätter att kommer att åstadkomma. Nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 17. De nordiska länderna har många gemensamma drag. Förutom språkliga och kulturella likheter har alla de nordiska länderna även relativt små populationer, liknande sjukdomsmönster samt klinisk praxis. pågår många bra samarbeten om högspecialiserad behandling i , men anser att arbetet måste vidareutvecklas för att bättre bidra till effektivitet, kvalitet och god användning av de ekonomiska resurserna i våra länder. Med hänsyn till de nordiska ländernas små befolkningar är det en utmaning att få ett tillräckligt stort befolkningsunderlag för att utveckla och upprätthålla expertisen vad gäller insatsen för särskilt små patientgrupper med behov av högspecialiserad vård. De nordiska ländernas samarbeten, t.ex. om sällsynta diagnoser genom informationsutbyte via Rarelink, bör utvecklas. stöder förslag i den riktning som framfördes av i hans rapport på uppdrag av om en beredningsgrupp för högspecialiserad behandling i . Beredningsgruppen ska stötta länderna i deras kontinuerliga bedömning av var de kan skapa vinster genom att delta i ett nordiskt samarbete om konkreta högspecialiserade behandlingar, t.ex. genom att samarbeta om inköp av dyr teknologi och underlätta arbetet med att sjösätta nya samarbetsinitiativ. Nordiskt samarbete inom försvar, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.2 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12. ska fortsätta verka för ett fördjupat nordiskt samarbete också på det säkerhetspolitiska området samt ytterligare stärka det bilaterala samarbetet med de nordisk-baltiska länderna. Det nordiska försvarspolitiska samarbetet inom Nordefco (Nordic Defence Cooperation) fördjupas alltmer och omfattar numera t.ex. gemensamma övningar, samarbete i internationella insatser och materielsamarbeten. Svårigheten i det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet är att de olika länderna har olika säkerhetsarrangemang. och är med i EU men inte i Nato. är med i både Nato och EU, och är bara medlem av Nato. De olika tillhörigheterna blir gränssättande för hur långt den nordiska integrationen kan gå på försvars- och säkerhetsområdet. bör dock fortsatt utveckla samarbetet inom Nordefco för att uppnå ytterligare samordningsvinster. I det fortsatta nordiska försvarssamarbetet bör man även sträva efter att i ökad utsträckning inkludera de baltiska länderna. Nordiskt samarbete inom försvar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.2. betraktar som, i fallande ordning, en del av en nordisk, europeisk, västerländsk och global gemenskap. I linje med detta vill vi särskilt arbeta för att stärka den nordiska identiteten och bredda och fördjupa det nordiska samarbetet. vill, i likhet med vad som fördes fram i Stoltenbergrapporten , öka det nordiska samarbetet inom försvars- och säkerhetsområdet. Vi ser uppenbara förtjänster i att de nordiska länderna tar ett gemensamt ansvar för regionens säkerhet, i likhet med vad som länge planerades under era. Vi välkomnar därför att de nordiska länderna lanserade Nordefco-samarbetet 2009. Vi välkomnar också att det skett en nära samverkan i försvars- och säkerhetsfrågor mellan de nordiska och baltiska länderna . Det är också positivt att det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet har tagit ordentliga kliv framåt och särskilt det fördjupade försvarssamarbetet mellan och . Vi menar dock att mer kan göras för att uppnå ett fördjupat försvarssamarbete, och vi vill se ökade insatser i det nordiska försvarssamarbetet för att uppnå sådana resultat på följande områden: När det gäller luftförsvar vill att i ett kortare perspektiv ska verka för ett tätare samarbete för en samordning av den nordiska luftövervakningen, inkluderat luftförsvaret över . I ett längre perspektiv bör nordisk personal skickas till Keflavík på permanent basis. De nordiska flygvapnen knyts därmed närmare varandra och utvecklar samarbetet i skarpt läge. I princip borde de nordiska flygvapnen klara luftövervakningen över hela det nordiska luftrummet, inklusive , utan att vara avhängiga . välkomnar att arbetet med det nordiska försvarssamarbetet har fortskridit, förstärkts och fördjupats som gått. Gemensam samverkan kring luft- och sjöförsvar, personalförsörjning och materiel är några områden där vi menar att ländernas samarbete kan förstärkas.