bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — De EU-gemensamma koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar bör skärpas i kombination med att nationella styrmedel tillämpas. Transportsektorn utgör en fundamental kvarvarande utmaning för att klara klimatmålen dels eftersom transporterna orsakar ungefär en tredjedel av utsläpp av växthusgaser och dels eftersom majoriteten av fordonsflottan ännu är beroende av fossila bränslen. Genom teknikutveckling kan marknaden påverkas och utvecklingen drivas på ytterligare mot förnybara bränslesnåla bilar. Ett avgörande steg är att skärpa koldioxidkraven på personbilar och lätta lastbilar inom EU, vilket bör ske utan att det ökar utsläppen av luftföroreningar. I kombination med koldioxidskatten kan skärpta koldioxidkrav utgöra viktiga styrmedel och ge tydliga spelregler till marknadens aktörer. Vidare bör driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav för tunga fordon. Sådana krav saknas . Flera andra betydelsefulla marknader såsom , , och har redan utvecklat och använder dessa typer av krav. För att europeisk lastbilsindustri ska fortsätta att vara konkurrenskraftig behöver motsvarande krav ställas även på den europeiska marknaden. Regeringen bör vidare verka för gemensamma koldioxidkrav på motorer till arbetsmaskiner inom EU. Likt övriga transportslag är denna fordonspark fossilberoende och i stort behov av omställning för att bidra till klimatmålen i och internationellt. finns inga krav när det gäller koldioxidutsläpp från arbetsmaskiner. Genom att utveckla EU-gemensamma koldioxidkrav på arbetsmaskiner kan teknikutvecklingen drivas på för att ta fram energieffektiva och klimatsmarta fordon så att fossila bränslen kan ersättas av förnybara och utsläpp av växthusgaser kan minska. Det finns även ett behov av att utveckla definitionen av miljöarbetsmaskiner. Likt miljöbilsdefinitionen för personbilar bör en motsvarande definition utvecklas för arbetsmaskiner. En myndighet bör tilldelas ett samordningsansvar för att bidra till utvecklingen av arbetsmaskiner med bättre miljö- och klimategenskaper. Det finns ingen myndighet som har ett övergripande helhetsansvar för arbetsmaskiner, utan ansvaret är fördelat på flera myndigheter, även när det gäller miljöaspekter. ansvarar för det övergripande miljömålsarbetet, medan Transportstyrelsen ansvarar för avgasregler och bullerregler för arbetsmaskiner och regler om fordonsbränslen, och ansvarar för utveckling och förmedling av kunskap om energieffektivisering. Motionärerna framhåller vidare att offentlig upphandling kan användas som verktyg för att driva på utvecklingen av arbetsmaskiner mot miljövänligare alternativ. När det gäller att ställa miljökrav vid upphandling på t.ex. avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel är detta är svårt att göra när alternativ inte finns. Det är därför viktigt att de alternativa bränslena finns först för att inte försvåra för näringen. Miljömärkning av drivmedel m.m., punkt 31 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 18 och 2016/17:1141 av (S) i denna del. Jag anser att det behövs olika former av biodrivmedel för att ta steg mot en fossilfri fordonsflotta. Det måste vara lätt för konsumenten att göra rätt, och jag är positiv till att marknaden driver på för olika former av miljömärkning av biodrivmedel. Förnybara bränslen inom flygsektorn, punkt 32 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 6 och 2016/17:1141 av (S) i denna del. Den största utsläppskällan i är fordonssektorn. Utsläppsminskningen som fanns i fordonssektorn har avtagit, vilket är mycket allvarligt. Utsläppen från trafiksektorn måste minska, och andelen förnybara drivmedel måste öka bl.a. inom flyget. Regeringen bör därför arbeta aktivt för att underlätta ökad inblandning av förnybara bränslen i flygbränslen. Etappmål för luftföroreningar m.m., punkt 34 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 34 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 6 och 2016/17:1981 av och (båda C) yrkandena 2 och 3. Ett etappmål för luftföroreningar bör införas. Dålig luftkvalitet är ett problem i våra större städer och tätorter, och detta beror framför allt på utsläpp från trafiken. För att nå luftrelaterade miljömål i som beror på utsläpp anser motionärerna att det behövs insatser på lokal, regional och nationell nivå. Den samhällsomställning som behövs för att nå god luftkvalitet innebär att utsläpp från vägtrafik i tätort, från småskalig vedeldning och från import av luftföroreningar måste begränsas och att takdirektivets utsläppsåtaganden måste uppfyllas. En cirkulär biobaserad ekonomi, punkt 35 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 35 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkandena 1–5, 7–10, 12–14 och 16. För att ta ett samlat grepp om de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger bör en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi tas fram, detta för att skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, och fasa ut giftiga kemikalier. vill öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av förnybara och hållbara drivmedel från jord- och skogsråvara. Primärproduktionen, som uppfödning av djur och odling av spannmål och andra grödor, är viktiga delar av de gröna näringarna som bidrar till ett starkt näringsliv och till att hela landet kan leva och utvecklas. Strategin bör bidra till att öka användningen av biobaserade material och vara förankrad inom både politiken och näringslivet. I har vi råvarubasen men även det industriella kunnandet och världsledande forskning på området, och det är samverkan mellan näringsliv och stat som behövs för att förverkliga strategin. För att ta till vara den potential vi har i att ställa om till mer biobaserade material och bioekonomi behöver vi skapa långsiktiga spelregler för investerare. I takt med att klimatförändringarnas spår syns tydligare ökar behovet att ersätta fossila material med biobaserade motsvarigheter. Vi anser att marknaden ska vara styrande och efterfrågan finnas därefter, men vid utveckling av ny teknik och när nischmarknader behöver skapas, finns behov av stöd på vägen. saknas helt styrmedel för nischmarknad och marknadstillväxt, vilket gjort att utvecklingen avstannat i . Politiken kan svara på detta behov genom att utveckla styrmedel som motsvarar investeringarnas livslängd. Styrmedel kan utformas för att främja denna efterfrågan likt principen om att förorenaren betalar. Det som är skadligt för miljön bör kosta mer, medan det som är bra för miljön bör beskattas lägre, såsom miljövänliga material och lösningar. kan vi inte riskera att beskatta till den grad att svenska industrier tvingas flytta utomlands och orsaka större miljöskada där, och inte heller överkompensera det klimatsmarta, giftfria och biobaserade då det strider mot . Man behöver därför se över vilka styrmedel som kan svara mot behovet av att långsiktigt öka efterfrågan på hållbara biobaserade produkter, framför allt på nischmarknader. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att utveckla uppföljningsmått så att utvecklingen mot en mer biobaserad ekonomi, och ersättning av fossila råvaror, kan följas. För att främja utvecklingen av biobaserade bränslen och biobaserade material som ersätter material som producerats med fossila råvaror måste dessa prioriteras. När nischmarknaderna är utvecklade och tekniken är på plats bör dessa produkter prioriteras så att de så långt som möjligt används där störst klimatnytta fås. Reglerna behöver klargöras för beskattning, arbetsvillkor, säkerhet, försäkringar m.m. för s.k. delningstjänster. En form av ökat resursutnyttjande är delningsekonomi där underutnyttjade varor och tjänster kan hyras eller lånas ut utan att man behöver äga tjänsten eller produkten. I denna starka utveckling har politiken inte hunnit med, och därför behöver regler anpassas för att stärka delningstjänsterna. Regelverk och styrmedel behöver anpassas i takt med omställningen mot en cirkulär ekonomi och bioekonomi, så att modern teknik främjas och resurseffektiviteten ökar som utsläppen av växthusgaser minskar. Frågan om hur cirkulära system kan stimuleras genom den offentliga styrningen för att nya produkter på marknaden ska få ett lägre klimatavtryck bör ses över. Ett utökat producentansvar för fler produktgrupper såsom textilier kan vara en metod för att stärka den cirkulära ekonomin och möjliggöra högre resursutnyttjande. Utveckling av nya affärsmodeller såsom leasing-baserade affärsmodeller liksom anpassning till en delningsekonomi kan också bli nya utmaningar i näringslivet. Den offentliga sektorn behöver främja cirkulära system där nya teknologier integreras i samhället på ett effektivt sätt så att miljöpåverkan minskas och tillväxten ökar. Bättre information till slutkonsumenter om basmaterialens klimatavtryck i olika slutprodukter behöver utvecklas och stödjas. Slutkonsumenten kan ofta ha högre betalningsvilja för en produkt med lägre klimatavtryck såsom biobaserade material. har en bättre utgångspunkt än och världen i att utvecklas mot en cirkulär ekonomi. I återvinner vi betydligt mer, vi har en nästan fossilfri elproduktion, hög grad av cirkulära materialflöden och högproduktiva värdekedjor i industrin. Det finns ändå en potential att öka resurseffektiviteten vid material- och energianvändning i ekonomin. Studier har visat att det kan leda till minskade utsläpp av växthusgaser, som vi kan skapa jobbtillfällen och få tillväxt. Arbetet bör avse en utveckling mot en mer cirkulär ekonomi som präglas av hög material- och energieffektivitet för att främja tillväxt som vi får lägre klimatpåverkan. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att ta fram en strategisk plan för att minska utsläppen av växthusgaser från skog och jordbruk och öka kolinlagringen i åker- och betesmark. Skog och jordbruksmark har stor potential att binda in koldioxid och fungera som en kolsänka. kan markerna också bidra till stora utsläpp av växthusgaser. Betydande avgångar av koldioxid sker vid bruk av organogena jordar, dvs. jordar med hög mullhalt, medan orsakar mindre utsläpp av koldioxid. Reformering av EU:s utsläppshandelssystem, punkt 18 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C) anför: Vi kan konstatera att ett beslut nu har fattats på miljörådet om utformningen av EU:s utsläppshandelssystem (EU ETS) 2021–2030 genom en s.k. allmän inriktning. Vi avstår därför från att reservera oss under denna punkt. Vi vill dock i detta särskilda yttrande redovisa vår syn på den framtida utformningen av EU:s utsläppshandelssystem. EU:s utsläppshandelssystem är ett kraftfullt styrmedel för att uppnå EU:s klimatmål. Genom att sätta ett tak på utsläppen inom EU och därigenom skapa en marknad med begränsad tillgång på utsläppsrätter vars pris regleras av efterfrågan, kommer de mest kostnadseffektiva utsläppsminskningarna att ske allra först. För att fungera ändamålsenligt ska systemet baseras på förutsägbara, rättvisa och långsiktiga regler som är gynnsamma för både klimatet och det europeiska näringslivets konkurrenskraft. Med hänsyn till att EU ETS omfattar av alla utsläpp inom unionen är det märkligt att vi i många frågor som rör detta marknadsbaserade verktyg tvingats driva regeringen framför oss. En skärpning av EU ETS bör ske för att anpassa systemet till EU:s åtaganden i . Skärpningen bör ske på ett sådant sätt att de mest klimatsmarta företagen premieras och ges tydliga incitament för effektiva och koldioxidsnåla processer. Prissignalen via utsläppsrätterna måste vara tillräckligt stark för att ge incitament till klimatsmarta investeringar. Eftersom klimatförändringarna är ett globalt problem får utformningen av EU ETS inte bidra till koldioxidläckage. Ett system som förvisso sänker EU:s utsläpp men i stället exporterar såväl utsläpp som jobb är varken eftersträvansvärt eller en förebild för resten av världen. Målet för EU ETS måste vara att generera faktiska utsläppsminskningar, inte att omfördela utsläppen globalt. bör EU ETS utvidgas till fler sektorer och länkas samman med andra system för handel av utsläppsrätter. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (SD) (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (C) (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell partimotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om våra förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell kommittémotion men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 36 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns i bilaga 3. I fråga om vårt förslag vidhåller vi de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i tidigare reservation och i aktuell partimotion men avstår från att ge uttryck för det i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för : 1.Riksdagen antar regeringens förslag till klimatlag. 2.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om mål för den svenska klimatpolitiken (avsnitt 5.2, 5.3, 5.5). 3.Riksdagen godkänner vad regeringen föreslår om preciseringen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (avsnitt 5.1). 2016/17:3655 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår förslaget i de delar som avser förslag till klimatlag samt mål för den svenska klimatpolitiken (avsnitt 5.2, 5.3 och 5.5). 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utsläppsmål bör formuleras på ett sätt som möjliggör flexibilitet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det saknas behov av ett klimatpolitiskt råd och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3656 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utsläppsmål till 2030 och 2040 för den icke-handlande sektorn (ESR-sektorn) bör antas utan möjlighet till utsläppsminskningar genom kompletterande åtgärder och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett etappmål för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:169 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör anta ett kompletterande konsumtionsbaserat mål för utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:724 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den svenska klimatpolitiken bör inriktas så att den bidrar till att minska de globala utsläppen av växthusgaser till en så låg samhällsekonomisk kostnad som möjligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C): 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en nationell strategi för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja ”New Climate Economy” – ny klimatekonomi – i och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att verka för att göra fritt från fossila bränslen och nettoutsläpp av koldioxidekvivalenter och att ska ha förnybar energi till 2040, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa etappmål 2030 för utsläpp av växthusgaser och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utarbeta en mer detaljerad strategi för de kompletterande åtgärderna som behövs för att nå nettonollutsläpp och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa etappmål för luftföroreningar och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ansvar för att driva på det internationella klimatarbetet och bidra till en hållbar utveckling och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU bör anta ett mål om 50 procents utsläppsminskning till 2030, varav ska genomföras internationellt genom flexibla mekanismer, och detta tillkännager för regeringen. 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU:s handelssystem med utsläppsrätter så att det blir ett kraftfullt verktyg för att nå det internationellt gemensamma målet om temperaturhöjning väl under två grader och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s handelssystem ska ge fler tydliga incitament för klimatsmarta investeringar och tillkännager detta för regeringen. 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att koppla samman EU:s handelssystem med femåriga översynsmekanism för ambitionsökningar och tillkännager detta för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att takten för den årliga reduktionen av den totala mängden utsläppsrätter bör ökas och tillkännager detta för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att EU:s handelssystem bör länkas samman med system för utsläppshandel i andra delar av världen och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att utforma regler som ger mer långsiktigt hållbara och stabila villkor för biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. 32.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör verka för gemensamma koldioxidkrav på motorer till arbetsmaskiner inom EU och tillkännager detta för regeringen. 33.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla definitionen av miljöarbetsmaskiner och tillkännager detta för regeringen. 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tilldela en myndighet ett samordningsansvar för att bidra till utvecklingen av arbetsmaskiner med bättre miljö- och klimategenskaper och tillkännager detta för regeringen. 35.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ställa miljökrav vid upphandling på t.ex. avgasutsläpp, bränsleförbrukning och drivmedel och tillkännager detta för regeringen. 37.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att främja förnybara drivmedel med ökad inblandning och kvotpliktsystem och tillkännager detta för regeringen. 54.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att skärpa EU-gemensamma koldioxidkrav på personbilar och lätta lastbilar i kombination med nationella styrmedel och tillkännager detta för regeringen. 55.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör driva på för att det inom EU utvecklas koldioxidutsläppskrav för tunga fordon, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1053 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att undersöka hur ett system med utsläppstak för koldioxid och medborgarutdelning skulle kunna utformas i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1070 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka systemet med utsläppsrätter inom EU och tillkännager detta för regeringen. 18.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att marknaden driver på om miljömärkning av biodrivmedel och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om åtgärder för ett effektivt europeiskt klimatarbete och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1141 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av långsiktiga och kraftfulla åtgärder för att minska effekterna på klimatet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1142 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om odling av sjöpungar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1167 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att främja konsumenters möjlighet till medvetna mat- och klimatval och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1304 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att minska mängden klimatpåverkande gaser i atmosfären och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna biologisk produktionsförmåga och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av fortsatt forskning om och utveckling av frågor om biokolteknik och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om styrmedel för att stimulera bruket av biokolteknik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1334 av m.fl. (MP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett system med klimatmärkning av livsmedel ska införas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD): 23.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheter och nivåer för att ge producenter av biogödsel stöd och tillkännager detta för regeringen. 24.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en omprövning av regelverket för att kunna ta emot andra substrat än stallgödsel för biogasproduktion utan hygienisering och tillkännager detta för regeringen. 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att tillsätta en utredning om potentialen i att framställa biogas och gödningsprodukter av alger och tång och tillkännager detta för regeringen. 28.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för en ökad brytning av torv på påverkad torvmark och tillkännager detta för regeringen. 29.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att användningen av torv från redan dikade torvmarker inte ska behöva utsläppsrätter inom EU ETS och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1981 av och (båda C):