bet · H401KrU6 · 2017-01-10 00:00:00 — betänkande 2016/17:KrU6 Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden om spel- och folkbildningsfrågor. Fem av yrkandena bereds förenklat. I betänkandet finns sex reservationer (SD, C, V, L, KD). 30 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Reglering av spelmarknaden ........................................................................ Förmånstagare på lottsedlarna ...................................................................... Spel som kulturform ................................................................................... Bidrag till e-sport m.m. .............................................................................. AB och i glesbygd....................................................... Stödet till folkbildning................................................................................ Inrätta en språk- och tolkmyndighet ........................................................... Dövtolk vid högre studier ........................................................................... Motionsyrkanden som bereds i förenklad form .......................................... Spel som kulturform, punkt 3 (SD, C, V) ............................................. , punkt 4 (SD) ..................................................................... Nordiska datorspelsprogrammet, punkt 5 (SD) .................................... Bidrag till e-sport m.m., punkt 6 (C, V, L, KD) ................................... Stödet till folkbildning, punkt 8 (C, L, KD) ......................................... Inrätta en språk- och tolkmyndighet, punkt 9 (KD) .............................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2016/17:258 av (M), 2016/17:287 av (KD) yrkande 1, 2016/17:290 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:1272 av (M), 2016/17:1351 av (SD), 2016/17:1689 av m.fl. (S), 2016/17:2604 av och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3377 av (L) yrkande 11. 2016/17:2955 av (C). 2016/17:3063 av (C) yrkandena 3 och 4. Reservation 1 (SD, C, V) 2016/17:2194 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 2 (SD) 2016/17:2194 av m.fl. (SD) yrkande 2. Reservation 3 (SD) 6.Bidrag till e-sport m.m. avslår motionerna 2016/17:256 av (M), 2016/17:1608 av m.fl. (S) och 2016/17:3063 av (C) yrkandena 1, 2, 6 och 7. Reservation 4 (C, V, L, KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 7.AB och i glesbygd avslår motion 2016/17:244 av (M). 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 5 (C, L, KD) 9.Inrätta en språk- och tolkmyndighet 2016/17:1124 av (KD). Reservation 6 (KD) 10.Dövtolk vid högre studier avslår motion 2016/17:235 av (M). avslår motion 2016/17:1232 av (M). 12.Motionsyrkanden som bereds i förenklad form avslår motionerna 2016/17:1607 av (S), 2016/17:1827 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 39. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (S), (S), (SD), (M), (S), Per Lodenius (C), (MP), (M), (S), (L), (V), (KD), (S), (M) och (SD). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 om spel- och folkbildningsfrågor. Fem motionsyrkanden bereds förenklat. Behandlade förslag finns i bilagan. lämnade sitt betänkande En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) . Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om reglering av spelmarknaden med hänvisning till att regeringens beredning av betänkande inte bör föregripas. m.fl. (S) påtalar i motion 2016/17:1689 att en utredning arbetar med frågan om licensiering av spel och frågan om att eventuellt införa ytterligare krav på marknadsföring av spel och lotterier. Motionärerna anser att regeringen bör överväga förändringar av regelverket för marknadsföring av spel och lotterier utifrån det som kommer fram i utredningen samt de problem som finns på området. Frågan om begränsning av spelreklam bör också enligt motionärerna drivas på EU-nivå. m.fl. (M) framför i motion 2016/17:290 att regeringen bör se över den svenska travsportens spelvillkor (yrkande 1). Motionärerna framhåller att det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att den kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. I motion 2016/17:258 av (M) framhålls att den tillåtna insatsnivån för roulett-, tärnings- och kortspel på restaurangkasinon bör höjas för att bl.a. möjliggöra en ökning av antalet anställda inom restaurangbranschen. Motionären anser att den utredning om en omreglering av spelmarknaden som tillsattes bör ges tilläggsdirektiv med ett sådant innehåll. (M) anser i motion 2016/17:1272 att det statliga spelmonopolet bör avskaffas. Motionären framhåller att på den alltmer globaliserade marknaden ter sig nuvarande spellagstiftning inte enbart principiellt felaktig utan även omöjlig att upprätthålla. I motion 2016/17:1351 anser (SD) att striktare regler bör införas för marknadsföring av nätkasinon. Motionären vill att liknande regler ska gälla som för annonsering av alkohol. och (båda C) påtalar i motion 2016/17:2604 att hästnäringen har vuxit och utvecklats tack vare finansieringen genom Aktiebolaget och Galopp (ATG). Motionärerna oroas över att staten har tappat kontrollen över spelmarknaden, eftersom det kan få konsekvenser för travnäringens långsiktiga förutsättningar (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 framhålls att regeringen bör överväga att införa övergångsregler som stärker Aktiebolaget och konkurrensförmåga gentemot de i icke reglerade bolagen fram till dess att är klar och ett licenssystem införs i . (L) framhåller i motion 2016/17:3377 spelpolitikens betydelse för hästnäringen. Motionären anger att en omreglering av spelmarknaden kan innebära förändrade förutsättningar för ATG:s bidrag till hästnäringen och att detta är något som behöver övervägas i den fortsatta omregleringen av spelmarknaden (yrkande 11). (KD) anser i motion 2016/17:287 att bör få tilläggsdirektiv där det civila samhällets speciella förutsättningar och möjlighet till finansiering särskilt lyfts fram (yrkande 1). lämnade sitt betänkande En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) . I betänkandet står bl.a.: Med den nya spellagen som främsta verktyg ska ett delvis överspelat nationellt monopol övergå till en delvis oligopolliknande del och en delvis fri marknadsdel genom uppdelning av i en konkurrensutsatt del och en del som bl.a. har exklusiva rättigheter. Gemensamma och långsiktigt hållbara spelregler ska skapas, ett licenssystem ska etableras som onlinespelsbolagen förhoppningsvis ska ansluta sig till, skatteintäkter säkras, föreningslivets ganska sköra speldomäner – väsentligen lotterier – och intäkter ska skyddas. Vidare ska marknadsföring inom området regleras, problemspelande stävjas och måttligt spel främjas samt spelfusk motarbetas. Spelen ska ha ett högt konsumentskydd och god säkerhet. Lagen ska också öppna för konkurrens och konkurrensneutralitet, etablera ett system av sanktioner både för att styra licenshavarnas verksamhet, men även för att kunna lagföra de som står utanför licenssystemet men som riktar sig till den svenska marknaden. Vidare ska den rätta mixen och avvägningen skapas mellan ramlag och detaljreglering. […] En del av det globala och gränsöverskridande internet ska omgärdas med ett nationellt regelverk. Vidare ska regleras vilka som ska få licens och krav specificeras på licenshavare och deras beteende gentemot marknad, myndigheter och spelare. Lagen och dess tillämpning ska således balansera och legalisera spelkonkurrens, beskatta de i oreglerade onlinebaserade företagen och vara teknik och konkurrensneutral. Utredningens målsättning är en ”kanalisering” på . […] Det är inte möjligt att detaljreglera allt. Därför är lagen utformad som en ramlag – med tydliga och fasta ramar. Lagen öppnar för regeringen att utfärda förordningar och för att utfärda föreskrifter. Genom en ramlag ökar samhällets möjligheter till kontroll och gör att snabba åtgärder kan vidtas för att svara mot förändringar i omvärlden. Det är ett adaptivt regelverk som enligt utredningens mening kommer att vara robust, ändamålsenligt och hållbart över tiden. Enligt utredningens förslag kommer hästvadhållning att ingå i licenssystemet och i den konkurrensutsatta delen. Det innebär att ATG blir en aktör som andra spelföretag. Dessa spelföretag kan ingå avtal med trav- och galoppsportens organisationer som äger banorna och övrig infrastruktur. Avtalen förhandlas fram mellan parterna och är inte en fråga för utredningen. Regeringen föreslås, som en konsekvens av utredningens förslag, dra sig ur engagemanget i ATG och hästsporten i den form det haft. Utredningen föreslår inga större förändringar för det allmännyttiga föreningslivet. Föreningslivet kommer även fortsättningsvis kunna bedriva lotteriverksamhet, såväl landbaserad som online samt landbaserad bingo på en delvis skyddad marknad. De föreslås vara fortsatt skattebefriade. I den mån föreningslivet önskar bedriva spel som tillhör den konkurrensutsatta delen av marknaden gäller samma villkor för dem som för övriga spelföretag på den delen av marknaden. Att tillträda den konkurrensutsatta delen av marknaden med skattefrihet blir således inte möjligt. Som nämns ovan är restaurangkasinonverksamheten (numera landbaserat kommersiellt kasinospel) tänkt att utgöra ett komplement av förströelsekaraktär till annan verksamhet. Det rör sig om låga insatser och vinster. Även med en viss höjning av gränser för insatser och vinster kvarstår förströelsekaraktären hos denna spelform. Någon uppluckring när det gäller spelansvarsåtgärder är det inte heller fråga om. Mot denna bakgrund anser utredningen att insatser och vinster för landbaserat kommersiellt kasinospel bör höjas enligt följande. Högsta möjliga insats för roulett- och tärningsspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/6 000 prisbasbelopp (enligt prisbasbelopp) till 1/4 000 prisbasbelopp (). [...] Högsta möjliga insats för kortspel på landbaserat kommersiellt kasinospel höjs från 1/600 prisbasbelopp () till 1/400 prisbasbelopp (). Betänkandet är ute på remiss, och sista svarsdag är . Utskottet välkomnar att nu lämnat ett förslag till ny reglering av spelmarknaden och ser fram emot en proposition från regeringen. Utskottet anser att regeringens beredning av betänkande inte bör föregripas, varför motionerna 2016/17:258 (M), 2016/17:287 (KD) yrkande 1, 2016/17:290 (M) yrkande 1, 2016/17:1272 (M), 2016/17:1351 (SD), 2016/17:1689 (S), 2016/17:2604 (C) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3377 (L) yrkande 11 avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det bör ställas krav på att det på lottsedlar tydligt ska framgå vem som är lotteriets förmånstagare, med hänvisning till att det finns en sådan ordning som motionären efterfrågar. (C) anser i motion 2016/17:2955 att man bör ställa krav på att det på lottsedlar, för lotterier som kräver tillstånd, tydligt ska framgå vem som är lotteriets förmånstagare. Enligt 12 § lotterilagen (1994:1000) får tillståndsmyndigheten förena ett lotteritillstånd med särskilda villkor samt med kontroll och ordningsbestämmelser. I Lotteriinspektionens tillståndsbeslut finns uppgifter om tillståndets omfattning, bl.a. lottpris och antal lotter, intagna. I villkoren till tillståndsbesluten anges viss information som ska lämnas till deltagare, bl.a. uppgifter om tillståndshavare/förmånstagare. Besluten är i dessa delar offentliga och informationen finns tillgänglig hos Lotteriinspektionen. Det aktuella villkoret lyder enligt följande: Lotter eller motsvarande, informationsmaterial, reklam och liknande för lotteriet ska på ett tydligt och framträdande sätt ange vem som är tillståndshavare eller förmånstagare. Att det står ”tillståndshavare eller förmånstagare” beror enligt Lotteriinspektionen på att det inte i alla lotterier är tillståndshavaren som är förmånstagaren. I normalfallet är dock tillståndshavaren även förmånstagare. I betänkandet Ökad insyn i partiers finansiering – ett utbyggt regelverk (SOU 2016:74) tar Kommittén om insyn i finansieringen av partier upp frågan om krav på att det på lottsedlar ska finnas uppgifter om vem som är förmånstagare. I direktiven (dir. 2014:90) angavs att kommittén bl.a. skulle ta ställning till om det bör införas en skyldighet för partier som bedriver kommersiell lotteriverksamhet där intäkterna tillfaller partiet att informera deltagarna i lotteriet om att intäkterna används på detta sätt. I betänkandet (s. 386 f.) anges följande: Som framgått har Lotteriinspektionen meddelat tre tillstånd till anordnande av lotteri där ett politiskt parti är tillståndshavare. I samtliga beslut har Lotteriinspektionen angett som villkor att deltagarna ska informeras om bl.a. vem som är tillståndshavare/förmånstagare till lotteriet. Lotteriinspektionen har upplyst om att ett sådant villkor regelmässigt tas in i beslut om tillstånd. Vid marknadsföringen av de tre nu angivna rikstäckande lotterierna lämnas information om vem som är tillståndshavare. Vi kan således konstatera att såvitt gäller rikstäckande lotterier det finns en sådan ordning som direktiven efterfrågar. Något krav på att ett tillstånd ska förenas med ett sådant villkor framgår dock inte av någon författning och räknas inte heller i förarbetena upp som exempel på villkor som kan meddelas. Det finns inte heller något allmänt råd som behandlar frågan. Som har framkommit förefaller de kommunala nämnderna inte ställa upp sådana villkor i besluten men de anser ändå att det finns en fungerande ordning. Den ordning som gäller förefaller således i praktiken fungera utan författningsreglering såvitt gäller information om tillståndshavare till deltagarna. Även om tillståndshavarna i de allra flesta fall själva har ett intresse av att sådan information lämnas kan det dock synas något förvånande att något författningskrav om detta inte finns. Med tanke på att hela lotterilagstiftningen är föremål för översyn […] och att det till den utredningen är knuten en referensgrupp med representanter för samtliga riksdagspartier utgår kommittén ifrån att frågan kommer att uppmärksammas i den utredningen. Det finns därför inte någon anledning att inom ramen för vårt uppdrag utreda denna fråga vidare. Som framgår ovan finns det en sådan ordning som motionären efterfrågar när det gäller rikstäckande lotterier, dvs. det ska tydligt på lotter anges vem som är tillståndshavare eller förmånstagare. Enligt Kommittén om insyn i finansiering av partier fungerar denna ordning också i kommunerna. Utskottet kan dock som kommittén ifrågasätta om denna ordning inte borde regleras. Utskottet anser dock inte att motionsyrkandet nu bör föranleda någon åtgärd från sida varför motion 2016/17:2955 (C) avstyrks. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om att ge ett utökat uppdrag att främja spelkulturen och därmed också vidga kulturbegreppet. Jämför reservation 1 (SD, C, V). (C) framhåller i motion 2016/17:3063 att spel bör anses vara en kulturform, och att kulturbegreppet därmed bör breddas och inkludera spel (yrkande 3). Motionären anser vidare att ska få ett utökat uppdrag för att kunna främja spelkulturen (yrkande 4). Enligt förordningen (2012:515) med instruktion för har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. Myndigheten ska särskilt verka för konstnärligt och kulturpolitiskt värdefull utveckling inom verksamheter som rör teater, dans, musik och annan scenkonst, litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och bibliotek, bild och form samt museer och utställningar, regional kulturverksamhet, samiska folkets och övriga nationella minoriteters kultur samt andra kulturella ändamål. Myndigheten ska också bl.a. verka för kulturens betydelse inom andra samhällsområden. Utskottet anser inte att bör få ett utökat uppdrag att främja spelkulturen och därmed också vidga kulturbegreppet. Motion 2016/17:3063 (C) yrkandena 3 och 4 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att ge i uppdrag att ta fram en lämplig utformning av ett spelinstitut. Jämför reservation 2 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:2194 att man bör se över möjligheterna att bygga upp ett spelinstitut vars ambition ska vara att skapa en brygga mellan svenska dataspelsbranschen och staten. Institutet bör enligt motionärerna arbeta för att synliggöra eventuella hinder som dataspelsbranschen möter för att utveckla sin verksamhet samt hjälpa branschen att samarbeta med andra kulturella näringar och kulturområden. bör enligt motionärerna ta fram en lämplig utformning av institutet i samråd med berörda parter (yrkande 1). Utskottet behandlade i budgetbetänkandet , under anslaget 1:1 , utgiftsområde 17, ett motionsyrkande av m.fl. (SD) rörande ett spelinstitut1. Motionärerna ansåg att anslaget skulle ökas med för att utreda formerna för ett spelinstitut. Utskottet avstyrkte yrkandet, och följde utskottets förslag och avslog yrkandet2. 2016/17:2212. 2016/17:KrU1, rskr. 2016/17:83. Utskottet anser inte att ska ges i uppdrag att ta fram en lämplig utformning av ett spelinstitut. Motion 2016/17:2194 (SD) yrkande 1 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att det Nordiska datorspelsprogrammet bör återupptas med hänvisning till att det är en fråga för att göra de prioriteringar de anser lämpliga. Jämför reservation 3 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:2194 att det Nordiska datorspelsprogrammet, som genomfördes –2015, ska återupptas. Motionärerna påtalar att det saknas en aktiv politik för dataspel på kulturområdet. Genom att stimulera nordiska dataspel och nordiskt innehåll främjas enligt motionärerna både en modern kulturell och kreativ näring, som den kan förmedla vår historia på ett nytt och spännande sätt (yrkande 2). Nordiska datorspelsprogrammet var ett initiativ som finansierades av 2006–2015. Bidragsprogrammet vände sig till nordiska spelföretag som satte en tydlig nordisk prägel på utvecklingen av dataspel för barn och unga. Enligt uppgift från pågår program normalt i tre till . Nordiska datorspelsprogrammet förlängdes ett antal gånger, och pågick sammanlagt . När det avslutades ansåg man att andra program behövde prioriteras. Ett nordiskt samarbete pågår genom stiftelsen (). bildades för att driva delar av det Nordiska datorspelsprogrammet. Sedan programmet avslutades verkar NGI för att behålla de strukturer som byggts upp inom programmets aktiviteter, driva vissa av aktiviteterna vidare samt hitta former för ny finansiering. I övrigt arbetar NGI för och representerar de nordiska spelutvecklarna. Som framgår ovan har finansierat Nordiska datorspelsprogrammet och därefter ansett att andra program behöver prioriteras. Utskottet konstaterar att det en fråga för att göra de prioriteringar de anser lämpliga. Utskottet vill dock understryka att det är positivt att ett nordiskt samarbete har fortsatt efter programmets slut, om än i mindre omfattning, så att de strukturer som byggts upp kan tas till vara. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:2194 (SD) yrkande 2. Bidrag till e-sport m.m. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal motionsförslag som rör e-sport. Jämför reservation 4 (C, V, L, KD). m.fl. (S) anser i motion 2016/17:1608 att e-sporten som hobby bör stöttas. Motionärerna anser att regelverken bör ses över så att e- sporten kan få stöd och bli accepterad. (M) anser i motion 2016/17:256 att villkoren för svensk e-sport bör förbättras. Bland annat framhåller motionären att denna sportgren helt är exkluderad från offentliga bidrag genom e-sportföreningar, trots att utövandet samlar hundratusentals utövare. (C) anser i motion 2016/17:3063 att e-sport bör likställas med övrig sport (yrkande 1). Motionären anser vidare att e-sportföreningar bör ges samma möjligheter att söka stöd via () som övriga sportföreningar (yrkande 2). I yrkande 6 anser motionären att man bör tillåta e-sport som inriktning på gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier. Motionären anser också att regeringen bör klargöra att det är möjligt att betala ut prispengar i e-sport och förströelsespel som är baserade på skicklighet (yrkande 7). E-sport (elektronisk sport) omfattar alla typer av organiserat tävlande i data- och tv-spel. Tävlingarna kan spelas via internet, via ett lokalt nätverk eller med spelare som samsas vid samma spelmaskin. Det finns såväl lokala som nationella och internationella ligor, seriespel och turneringar samt ett stort utbud av verktyg och arenor för vänskapsmatcher och träningar. Stora spel är Counter-Strike, där lag om vanligtvis fem personer med taktik, samarbete och reaktionsförmåga ska besegra motståndarlaget, och Starcraft, i vilket man ensam styr enheter och med list ska utmanövrera motståndaren. League of Legions är troligen världens största e-sportspel. Det finns fyra föreningar som arbetar med e-sport, varav tre får bidrag från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF). De tre som får bidrag är Esport United, (startat, och än så länge en del av Sverok) och Goodgame. Den fjärde är (), som är medlem i, och representant i, det internationella förbundet. Beslut om medlemskap i () fattas av RF-stämman som hålls . För att bli medlem i RF, och därmed kunna erhålla bidrag, ska organisationen enligt RF uppfylla vissa villkor. har inför RF-stämman 2017 ansökt om medlemskap i . Enligt RF föreslår Riksidrottsstyrelsen (RS) en översyn av kriterier, villkor och anslutningsformer för medlemskap i . föreslår RS att alla medlemsansökningar inför stämman 2017 återremitteras till RF-stämman 2019 i väntan på översynen. Enligt Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har den ideella föreningen fått bidrag från myndigheten . Även Sverok, som är största ungdomsförbund, redovisar enligt MUCF en del e- sportsföreningar i sin ansökan, och har fått bidrag från myndigheten . fick bidrag från MUCF med . Organisationen har haft bidrag . ansökte om bidrag men fick avslag. Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden och uttalade Utskottet konstaterar att det är en fråga för att ta ställning till huruvida e-sport ska anses som en idrott och därmed kan bli medlem i förbundet och få offentligt stöd. Det är således inte en fråga för att ta ställning till. När det gäller motionsyrkandena om offentligt stöd i övrigt vill utskottet peka på något som framgår ovan, nämligen att det inom som är medlem i RF finns e-sportverksamhet som benämns ”virtuell bilsport”, samt att ungdomsorganisationer med ungdomar upp t.o.m. som ägnar sig åt e-sport kan få offentligt stöd via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena, och ställde sig bakom utskottets förslag och avslog yrkandena. När det gäller motionsyrkandet om att tillåta e-sport som inriktning på en gymnasieutbildning hade uppe ett likalydande yrkande . skrev då bl.a. följande: Av 4 kap. 1 § gymnasieförordningen (2010:2039) framgår bl.a. att ett nationellt program inom gymnasieskolan består av 2015/16:KrU8. 2015/16:UbU13. •i förekommande fall för inriktningen gemensamma karaktärsämneskurser •kurser inom det individuella valet Det är regeringen som, efter beredning i samverkan med avnämare, beslutar om vilka ämnen som ska vara programgemensamma (dvs.