bet · H501CU1 · 2017-11-24 00:00:00 — Det är vidare centralt att skapa goda förutsätt-ningar för byggande, förvaltning och ägande av bostäder samt att underlätta för bostadsmarknaderna att fungera på ett sätt som inkluderar alla människor. Med den prioriteringen skapas också möjligheten till valfrihet och mångfald. Målsättningen anger även att bostadsbeståndet ska hålla hög kvalitet och att boende och förvaltning av bostäder ska bidra till en hållbar utveckling. har under de fem senaste riksmötena tagit ställning till och avstyrkt motioner med förslag om ett bostadspolitiskt mål med en lydelse mot-svarande den som föreslås i partimotion (bet. 2012/13:CU1, 2013/14:CU1, 2014/15:CU1, 2015/16:CU1 och 2016/17:CU1). Jag anser att det saknas skäl att omformulera det bostadspolitiska målet. Mot bakgrund av de stora utmaningar som finns inom bostadspolitiken är målet högst aktuellt, och jag anser därför att det bör kvarstå i sin nuvarande form. Det jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4 och 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkande 1, 2017/18:3213 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3862 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2017/18:984 av och (båda SD) yrkande 1. Under alliansregeringen var målet för konsumentpolitiken att konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val. Målet utgick från konsumentens kapacitet att göra egna val men också från behovet av ett regelverk som underlättar för konsumenterna att göra medvetna och informerade val. En viktig utgångspunkt var att konsumenter måste kunna tillgodogöra sig tillförlitlig information om produkters pris och egenskaper, produktions-metoder, säkerhetsaspekter och vilken påverkan konsumtionen har på människor, miljö och klimat. Genom att kunna vara påläst har en konsument möjlighet att själv lösa frågeställningar som uppstår i samband med sin konsumtion. Målet betonade den enskilda konsumentens möjlighet till inflytande och bestämmanderätt. Detta mål ersattes av ett konsumentpolitiskt mål som handlar om väl fungerande konsumentmarknader och en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar konsumtion. I den nya målformuleringen har alla hän-visningar till den enskilda konsumenten och dennes konsumentmakt tagits bort. Det finns skäl att frukta att regeringen är på väg att återgå till en konsumentpolitik som är mer inriktad på att styra konsumenterna än på konsumentmakt. Det nya målet är ett uttryck för en sådan konsumentpolitik. Vi anser att konsumentpolitikens roll ska vara att stärka konsumenternas ställning på marknaden och bidra till att öka konsumenternas egenmakt genom att möjliggöra aktiva val. Enligt vår mening bör det tidigare konsumentpolitiska målet återinföras. Det är en uppgift för regeringen att ta nödvändiga initiativ. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motionerna 2017/18:3344 yrkande 4 och 2017/18:3579 yrkande 1 samt delvis bifall till motionerna 2017/18:3213 yrkande 1 och 2017/18:3862 yrkande 2. Motion 2017/18:984 yrkande 1 bör avslås. Konsumentpolitiskt mål, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:984 av och (båda SD) yrkande 1 och 2017/18:3213 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3344 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 4, 2017/18:3579 av m.fl. (L) yrkande 1 och 2017/18:3862 av m.fl. (M) yrkande 2. För är det viktigt att konsumenten har tillräcklig möjlighet och information för att kunna göra aktiva val. Det är viktigt för att en konsument ska kunna välja bort en sämre vara eller tjänst men också för att konsumenten ska kunna välja vad man stödjer genom sin konsumtion. Ursprungsmärkning och information om innehållet i produkter är viktiga verktyg för konsumenten vid köp av produkter. Vi motsätter oss därför att ursprungsmärkningen försämras eller att en alltför övergripande märkning används eftersom detta kan försvåra för konsumenten att göra aktiva val. Vi anser även att det är viktigt att konsumtionen är hållbar ur ett såväl ekonomiskt och socialt som miljömässigt perspektiv. Vår uppfattning är att ett konsumentpolitiskt mål ska omfatta såväl möjligheten att göra aktiva val som hållbarhetsaspekter. föreslår därför att det införs ett nytt konsument-politiskt mål för utgiftsområde 18 med följande formulering. Målet för konsumentpolitiken är att skapa hållbar konsumtion, där konsumenterna har möjlighet att göra aktiva val på väl fungerande konsumentmarknader. Det vi nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Ställningstagandet innebär ett bifall till motion 2017/18:984 yrkande 1. Övriga motionsyrkanden bör avslås. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 28, 2017/18:2044 av (SD) yrkande 2 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 24. Vi anser att bebyggelsen i så hög utsträckning som möjligt ska vara anpassad på ett sådant sätt att personer med olika funktionsnedsättningar kan leva ett normalt liv. När det gäller nybyggnation är det självklart att alla former av hinder för tillgängligheten ska undvikas redan från början. I den äldre bebyggelsen finns det emellertid ett stort behov av åtgärder som successivt kan förbättra tillgängligheten. Det gäller både enkelt avhjälpta hinder, exempelvis onödiga trappsteg, som kan åtgärdas direkt och andra former av hinder som är mer lämpliga att åtgärda i samband med ombyggnader och annan upprustning. Ett statligt stimulansbidrag för tillgänglighetsanpassning i den befintliga bebyggelsen skulle sannolikt kunna påskynda utvecklingen mot ett tillgängligt samhälle. Vi anser att regeringen bör utreda hur ett sådant stimulansbidrag kan utformas och därefter återkomma till med förslag i frågan. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Stöd till tillgänglighetsanpassning av bostäder, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2017/18:2044 av (SD) yrkande 2 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 28. Dagens byggregler för hur invändiga mått i bostäder ska uppnås fördyrar byggprojekt och motsvarar inte vad bostadskonsumenter efterfrågar. Väggar som måste separera kök från övrig boyta, tvättmaskiner och torktumlare som måste stå bredvid varandra i stället för ovanpå och krav på fristående gardero-ber i stället för skjutdörrsgarderober utgör alla exempel på fördyrande krav som står i otakt . Krav som avser anpassning av lägenheter för per-soner med funktionsnedsättning verkar på samma sätt och leder till stora ytor med standardmått som i flera delar måste säkras för att godkännas. I stället för dyra, generella standardmått i bostadsutformningen bör lös-ningar eftersträvas som anpassas efter individen. Personer med olika typer av funktionsnedsättning kan ha olika behov som till och med står i konflikt med varandra. För att bättre tillmötesgå individuella behov kan en fond skapas för att finansiera tillgänglighetsanpassning av bostäder. Finansiering av fonden kan göras av byggföretagen utifrån de vinster som ett ökat handlingsutrymme i utformning skapar. Därmed kan ett flertal fördyrande krav som dikterar bostäders utformning avskaffas. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 32 och 2017/18:45 av (KD), 2017/18:447 av och (båda L) yrkandena 1–3, 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 48–50 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29. En av Lantmäteriets huvuduppgifter är att kartlägga och förse sam-hället med geodata. Insamlingen av geodata bekostas av skattemedel. Då är det också rimligt att geodata i form av bl.a. kartor verkligen kommer till an-vändning i all offentlig verksamhet. Ett exempel som visar att så inte alltid är fallet är den stora branden i Väst-manland 2014 när räddningsinsatsen försvårades och försenades på grund av att det rådde brist på uppdaterade kartor. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i flera rapporter konsta-terat att räddningsledningen under skogsbrandens första dagar hade bristfällig tillgång till papperskartor och att även andra som deltog i insatsen i skogen saknade egna papperskartor med tillräcklig detaljeringsgrad för skogsområdet. Även har framhållit att räddningsinsatsen försvåra-des av bristen på aktuella kartor. Vi anser mot denna bakgrund att tillgången till aktuella kartor från Lantmä-teriet måste förbättras. Vi föreslår därför att Lantmäteriets senast uppdaterade kartor ska göras tillgängliga kostnadsfritt. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 48–50, 2017/18:45 av (KD), 2017/18:447 av och (båda L) yrkandena 1–3 och 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29 samt 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 32. För att bättre kunna ta till vara de samhällsvinster som öppna geodata kan medföra anser jag att dagens finansieringsmodell bör ses över för att underlätta allmänhetens och företagens tillgång till öppna geodata. Lantmäteriet har efterfrågat en ny finansieringsmodell som gör det möjligt att slopa avgifter och begränsande villkor för användning. Flera andra länder, däribland Nederlän-derna och , har gjort öppna geodata från sina myndigheter fritt till-gängliga på nätet med stora samhällsekonomiska vinster. Frågan om öppna geodata är så väsentlig att fler steg snabbt måste tas. Min grundsyn är att geodata ska vara tillgängliga avgiftsfritt för både myndigheter och allmänhet. Finansieringen av en sådan reform bör ses i ljuset av att det pågår ett övergripande arbete för digitalisering av Lantmäteriets alla tjänster. Jag är öppen för att pröva möjligheten att se öppna geodata som en kostnadsfri följd av den myndighetsutövning och avgiftsbelagda verksamhet som ändå sker i verkets regi, och att en omstrukturering av finansieringen inom den befintliga budgetramen således skulle kunna vara tänkbar. Jag anser att regeringen bör ta initiativ till en översyn av tänkbara sätt att finansiera en full övergång till öppna geodata. I avvaktan på den översynen bör Lantmäteriet få i uppdrag att så långt som möjligt fortsätta att tillgängliggöra geodata. Utöver att se över finansieringsmodellen behöver vi en standardisering för att få enhetliga geodata. Det skulle kraftigt förbättra såväl samhällsplanering som katastrofinsatser. Arbete med standardisering pågår men bör intensifieras eftersom det innebär ett hinder för att utnyttja potentialen med geo-data. Framtidens tjänsteleverantörer av data och dataspecifikationer behöver enligt min mening vara gränslösa och därmed så enkla som möjligt att an-vända. För att uppnå bästa tillgängliga geografiska data är det nödvändigt att harmonisera den offentliga sektorns geografiska data även internationellt. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Finansiering av och tillgång till geodata, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkandena 28 och 29, 2017/18:45 av (KD), 2017/18:447 av och (båda L) yrkandena 1–3 och 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkandena 48–50 och 2017/18:3633 av och (båda SD) yrkande 32. Öppna och avgiftsfria geodata är mycket viktigt för att effektivisera flödet av information i alla samhällsprocesser. Lantmäteriets beslut att släppa sin småskaliga kartinformation som öppna data är ett viktigt första steg. Av Statskontorets rapport analog till digital – Insatser för att främja en digital planprocess (rapport 2014:3) framgår att en digital planprocess innebär vinster såväl för kommunerna och staten som för allmänheten och exploatörerna. För att uppnå den maximala samhällsnyttan av en digital planprocess behöver hela samhällsbyggnadsprocessen omfattas av ett digitalt arbetssätt. Statskontorets förslag om en nationell e-strategi för en digital planprocess, en nationell databas för detaljplanebestämmelser och fri tillgång till geodata är mycket viktiga delar i digitaliseringen och effektiviseringen av samhällsbyggandet. Statliga geodata finansieras genom anslag och avgifter. Genom en komplicerad modell inom geodatasamverkan utbyter statliga myndigheter och landets kommuner geodata och pengar. Denna verksamhet behöver effektiviseras och förenklas för att förbereda ett framtida införande av öppna och avgiftsfria geodata. Sammanfattningsvis behöver den nuvarande finansieringsmodellen för geodata ses över. Som ett första steg bör den ersättas med en modell där myndigheterna inte tar betalt av varandra för sin service. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av Lantmäteriet, punkt 6 (M, C, L, KD) av (KD), (M), (M), (M), (C), (M) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:211 av (L), 2017/18:1887 av (C), 2017/18:2278 av (M), 2017/18:2458 av (M), 2017/18:3216 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3343 av m.fl. (KD, M, C, L) yrkande 15, 2017/18:3500 av och (båda C), 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 47, 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 26, 2017/18:3757 av m.fl. (C) yrkande 5 och 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2017/18:541 av (SD) och 2017/18:1057 av m.fl. (S). För ett stort antal verksamheter och för hela samhällsbyggnadsprocessen är Lantmäteriets insatser av avgörande betydelse. Bostadsbyggandet kräver bildande av nya fastigheter, och byggandet av järnvägar kräver markupplåtelser med stöd av fastighetsbildningslagen, ledningsrättslagen och anläggningslagen. Landsbygdens näringsliv gör affärer där fastighetsreglering och avstyckning är avgörande för etablering av nya företag och utveckling av företag. När samfälligheter bildas för vägar eller när anläggningar för bredband installeras är myndigheten inkopplad för att lösa markupplåtelsefrågorna. För den som vill förändra sin fastighet genom om- eller tillbyggnader, registrera ägande vid köp eller försäljning eller ändra fastighetsgränser behövs också Lantmäteriets insatser. Kommuner och byggföretag behöver under arbete med detaljplaner invänta besked och utlåtanden från Lantmäteriet om möjligheter att genomföra detaljplanen. har Lantmäteriet haft stora problem med långa handläggningstider. Trots tillgång till ny teknik är väntetider och handläggningstider ett mycket stort problem för många som vill utveckla sina företag och sina fastigheter. Runt om i landet finns dessutom kraftiga variationer i längden på handläggningstiderna, och på flera håll kan ärenden ta . I avsaknad av handläggning och beslut från Lantmäteriet tvingas t.ex. köpare vänta med byggnadsåtgärder. Människor avstår från fastighetsaffärer på grund av långa handläggningstider. Lantmäteriets avgifter bestäms av regeringen, men de motsvarar inte arbets- och serviceinsatsen. Enligt vår uppfattning skulle många aktörer, som konsulter, byggföretag eller fastighetsägarna själva, kunna utföra mätningsdelen i en förrättning, vilket dagens regelsystem helt förhindrar. I de flesta andra länder finns lösningar där certifierade företag eller personer får utföra olika moment i en fastighetsbildning. Den möjligheten saknas i , och det ska ses i ljuset av den personal- och kompetensbrist som råder inom Lantmäteriet. Lantmäteriet har svårt att rekrytera välutbildade medarbetare. På flera håll i landet har kontor till och med behövt stängas för att man inte kunnat tillgodose behovet av kompetent personal. Stora pensionsavgångar inträffar som tillgänglig kompetens är efterfrågad på flera håll. Nyexaminerade lantmätare stannar inte länge inom Lantmäteriet, eftersom de kan välja närliggande branscher med en mer dynamisk löneutveckling. Vi anser att tiden nu är mogen för en allmän översyn av Lantmäteriets verk-samhet. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad vi anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Översyn av systemet med kommunala hyresgarantier, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3570 av m.fl. (M) yrkande 34. Kommunala hyresgarantier innebär att en kommun går i borgen för en hyres-gäst som har tillräckligt god ekonomi för att ha ett eget boende men som ändå har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd. utfärdades endast 166 nya garantier i totalt 18 av landets 290 kommuner. Det beviljade bidraget som utgår från med per hyresgaranti till kommunerna blev totalt , att jämföra med de som avsatts i regeringens budget för kom-munala hyresgarantier. För att kunna hjälpa fler hushåll som har svårt att få en hyresrätt med besittningsskydd, trots att de har förmåga att klara de månatliga utgifter som ett hyreskontrakt skulle innebära, föreslog i sin rapport på bomarknaden att staten tar över administrationen av de hyresgarantier som kommunerna kan få statligt bidrag för att ställa ut. Vi anser att det är angeläget att förslag om att ersätta de kommunala hyresgarantierna med en statlig hyresgaranti nu genomförs. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Vad vi anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Utvärdering av de statliga investeringsstöden, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3580 av m.fl. (L) yrkande 1. För att få igång byggandet i krävs genomgripande och långsiktiga reformer för framtiden. Subventioner ger inget långsiktigt, stabilt bostadsbyggande. Subventioner kan möjligen i viss mån kortsiktigt påverka inriktningen på byggandet och också göra att vissa redan planerade byggprojekt förskjuts , men de motverkar de långsiktiga spelregler som är så avgörande för att byggandet varaktigt ska öka. Subventioner till renovering av fastigheter snedvrider också förhållandena mellan de fastighetsägare som får subventioner och de fastighetsägare som redan renoverat med egna medel. Det bör vara fastighetsägaren som ska ta det ekonomiska ansvaret för att vårda och renovera sin fastighet, inte staten. Jag anser att regeringen nu bör ta initiativ till en oberoende utvärdering av de statliga byggsubventionernas effektivitet. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Startlån, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3652 av m.fl. (KD) yrkande 17. Efterfrågan på att äga sitt boende motsvaras inte av dagens produktion av bo-städer. har kravet på egeninsats i kombination med amorteringskrav kraftigt höjt tröskeln till det ägda boendet, vilket framför allt stänger ute unga vuxna som vill köpa sin första bostad från bostadsmarknaden. I stället hänvisas de till dyra hyresrätter som i längden oftast är ett dyrare boende. Man bör mot den bakgrunden utreda att införa ett system som bidrar till att minska problemen med de höga trösklarna till det ägda boendet, utan att det leder till överskuldsättning och en överhettad bostadsmarknad. Ett exempel på ett sådant system är startlån, som finns i flera länder och har betytt mycket för att möjliggöra för framför allt yngre konsumenter och personer med låga men stabila inkomster att ta steget över tröskeln till det ägda boendet. Särskilt de norska s.k. startlånen och det brittiska s.k. första steget i Help to Buy är relevanta för en svensk kontext och visar att sådana system kan få stor effekt. Startlånet innebär ett statligt stöd till den egna kapitalinsatsen i form av ett topplån. Dessa topplån ska ha samma strikta amorteringskrav som gäller för bolånemarknaden i övrigt och en marknadsmässig ränta. De småhus och lägenheter som blir aktuella för startlån bör också beläggas med ett tak för vad de får kosta. Det är regeringens uppgift att ta nödvändiga initiativ. Det som anförts ovan bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Anslag inom utgiftsområde 18, punkt 1 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion 2018 (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. utgångspunkt är det ska löna sig bättre att jobba och att statens kärnuppgifter som skola, vård och trygghet måste stärkas. Vårt budgetalternativ innehåller därför reformer för att öka jobbchanserna och satsningar för att återupprätta kunskapsskolan, halvera vårdköerna och stärka primärvården samt den största trygghetssatsningen . behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräk-ning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och opposi-tionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslu-tas sedan i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpoli-tiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 18. I stället framför vi i detta särskilda yttrande synpunkter på regeringens förslag och redovisar den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3862. Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Bostadskrisen hindrar människor, särskilt unga och nyanlända, från att flytta till sin första bostad. Den hindrar företag från att anställa och växa och den hämmar tillväxten och bromsar utvecklingen.