bet · H501NU3 · 2017-12-01 00:00:00 — Kärnkraften svarar i sin tur för nästan hälften av elproduktion och kommer, enligt motionärerna, inom överskådlig framtid att utgöra grunden för den svenska energiförsörjningen. En avveckling av den svenska kärnkraften skulle utgöra ett direkt hot mot den svenska basindustrin och den svenska ekonomin. Hushållen skulle dessutom riskera att bli drabbade av än högre elpriser och ökad import av elektricitet som i många fall produceras med fossila energikällor. Motionärerna ser därför positivt på en FoU-satsning med inriktning på den svenska kärnkraften. Det bör satsas på kärnkraft i den omfattning som krävs för att upprätthålla och säkerställa en trygg elförsörjningssituation för i första hand . När det gäller anslagen inom utgiftsområde 21 Energi föreslår motionärerna en ram som är lägre än den regeringen föreslår. Motionärerna konstaterar att de inte har några solcellssatsningar som motsvarar de regeringen har, och de föreslår därför att den ökning som har gått till förvaltningsanslag 1:1 för det ändamålet ska dras tillbaka (–). Motionärerna avskaffar även anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (–) som ett led i en övergripande energistrategi som syftar till att göra marknadsförutsättningarna mer jämbördiga mellan de olika energislagen. Av samma skäl avskaffar motionärerna anslaget 1:6 Planeringsstöd för vindkraft (–). Även anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning avskaffas (–). Motionärerna konstaterar att detta anslag är kopplat till det investeringspaket kring det s.k. Klimatklivet där regeringen vill skapa förutsättningar för sina ideologiska utgångspunkter. Motionärerna menar att forskning om nya energilösningar har stor potential att lösa många framtidsutmaningar. Därför föreslår de en ökning av anslaget 1:4 Energiforskning. Ambitionen är att därigenom reducera beroende av fossila bränslen och att utveckla den inhemska energiindustrin. Varor och tjänster som växer fram ur svensk energiforskning ska bl.a. bidra till en ökad export, reell tillväxt och internationella marknadsandelar och inte endast vara framtagna för att stimulera visioner som i slutändan inte kan bära sina egna kostnader utan ändlösa subventioner. Motionärerna bryter även ut en del av energiforskningsanslaget () och skapar ett nytt anslag för en riktad satsning på en statlig forskningsreaktor kring fjärde generationens kärnkraft. Anslagets storlek bygger på en skrivelse som överlämnades till och Kungl. där budgeten var satt till –2023. Som motiv för det nya anslaget anför motionärerna att eftersom kärnkraften svarar för nästan hälften av den svenska elproduktionen har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt . För att kunna uppnå ny, modern och än säkrare kärnkraft i behövs en hög nationell kompetens, och för detta behövs ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Enligt motionärernas uppfattning kan vara en lämplig plats för en forskningsreaktor eftersom det använda kärnbränslet finns där och eftersom det är möjligt att återanvända kärnbränsle i de nya reaktorerna. Motionärerna efterfrågar även ett tillkännagivande om att det bör satsas på en forskningsreaktor för fjärde generationens kärnkraft (yrkande 2). Motionärerna anser vidare att man på goda grunder kan ifrågasätta stödet till solceller som finansieras genom anslaget 1:7 Energiteknik, eftersom solceller nästan uteslutande producerar elenergi när redan har ett stort produktionsöverskott. Motionärerna avskaffar anslaget (–) och konstaterar att det i regeringens förslag uteslutande ska finansiera investeringsstöd till solceller samt stöd till energilagring. När det gäller anslaget 1:9 Avgifter till internationella organisationer föreslår motionärerna ett högre belopp än regeringen (+1 miljon kronor) med hänvisning till att tillsammans med andra kärnkraftsnationer bör delta i det internationella arbetet med att utveckla tekniken för att fler länder ska kunna få tillgång till leveranssäker och ren baskraft. De menar att en snabbare etablering av storskalig kommersiell drift av fjärde generationens kärnkraftverk skulle möjliggöra en utfasning av fossilbränslebaserad kondenskraft såväl som minskade mellanlager av använt kärnbränsle. bör därför ansluta sig till för att tillsammans med andra länder utveckla den nya kärntekniken. Utöver det ovan beskrivna nya anslaget för en satsning på en forskningsreaktor föreslår motionärerna ytterligare två nya anslag inom utgiftsområdet. Det ena uppgår till och ska finansiera investeringar i produktion av biogas. Motionärerna ser en outnyttjad potential för framställning av metan av olika avfallsprodukter, såsom avloppsslam, matrester, slaktavfall, stallgödsel och annan biomassa. Metan går att använda till både el- och värmeproduktion, men fungerar också utmärkt som fordonsbränsle, vilket gör den extra intressant. Motionärerna vill genom det nya anslaget kunna finansiera ett utökat investeringsstöd för biogasen och marknadsintroduktion av ny teknik på området. Det andra nya anslaget () som föreslås ska gå till att utveckla en vätgasstrategi. Satsningar på vätgas görs i många andra länder men i för tekniken en rätt blygsam tillvaro. Genom det nya anslaget vill motionärerna att fler pilotanläggningar ska komma på plats i syfte att bygga upp en infrastruktur för såväl lättare som tyngre fordon samt för att vidareutveckla tekniken inom ramen för en svensk vätgasstrategi. I kommittémotion 2017/18:3708 av m.fl. (C) slås det inledningsvis fast att står bakom den parlamentariska Miljömålsberedningens förslag om att 2045 ska ha noll nettoutsläpp av växthusgaser. mål är därutöver att energisystem ska vara helt förnybart till 2040. Motionärerna framhåller att en utbyggnad av den förnybara energiproduktionen är nödvändig även fortsättningsvis för att detta mål ska kunna uppnås. Motionärerna lyfter fram att har unika förutsättningar att klara detta, vilket inte minst syns i den växande produktionen av sol- och vindel, som tillsammans med vattenkraft och biokraft utgör basen i ett robust och helt förnybart energisystem. I motionen föreslås förstärkningar av villkoren för att producera förnybar energi och miljövänliga bränslen även om ramen för utgiftsområdet föreslås bli lägre än den regeringen föreslår. Anslaget 1:1 föreslås minska med 2018 till följd av att anslagsnivån återställs från en tidigare anslagshöjning. Anslaget 1:4 Energiforskning föreslås minska med 2018, också som en följd av att anslagsnivån återställs från en tidigare anslagshöjning avseende ett forum för smarta elnät. Anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft föreslås minska med 2018 eftersom regeringens förslag om ett nytt stöd till kommuner för vindkraftsetableringar avvisas. När det gäller anslaget 1:7 Energiteknik föreslår motionärerna att det ska minskas med 2018 eftersom de avvisar regeringens förslag om ökat stöd till energilagring och i stället står bakom satsning på området. Anslaget föreslås öka med 2018 till följd av förslag om att öka stödet till energilagring samt bredda det till att omfatta fler tekniker. Motionärerna avvecklar anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning eftersom de avvisar regeringens förslag om energi- och klimatarbete, hållbara transportlösningar och informationsinsatser riktade till barn och unga. föreslår även en lägre pris- och löneuppräkningstakt. Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1 och 1:6 . I Liberalernas kommittémotion 2017/18:3817 av m.fl. sägs det att liberal energipolitik fokuserar på en säker och effektiv elproduktion med små utsläpp av växthusgaser till konkurrenskraftiga priser. Motionärerna påpekar vidare att låta kärnkraft, vattenkraft, vindkraft och solkraft konkurrera på egna meriter är grunden för en liberal och fungerande energimarknad. Visionen för energipolitiken bör vara en långsiktigt hållbar och klimatneutral energiförsörjning med högsta möjliga försörjningstrygghet och energisäkerhet, där näringsliv och privatpersoner kan lita på en trygg elförsörjning med hög leveranssäkerhet till rimliga priser . Motionärerna håller sig neutrala mellan olika energislag – så länge de är fossilfria – och vill därför avskaffa elcertifikatssystemet. De ser det som samhällsekonomiskt betydligt billigare att bestraffa den elproduktion som ska bort än att subventionera den som ska in. Motionärerna är vidare kritiska till den energiöverenskommelse som har ingåtts mellan , , , och . De anser att överenskommelsen är dyr, att den är dålig för och att den saknar klimatnytta. De är dock positiva till att effektskatten avskaffas och att fastighetsskatten på vattenkraft sänks. Motionärerna ser stora fördelar med att öka sammankopplingen av elnäten i och . Sammantaget leder det till lägre kostnader och bättre miljöprestanda. Genom export av fossilfri el till EU-grannar kan medverka till klimatomställningen. Utbyggnaden av elproduktion och överföringskapacitet måste dock gå hand i hand. För att ska kunna exportera el måste det också finnas någon som kan och vill importera. Motionärerna anser att det behövs strategier och samverkan med berörda länder. Genom export av fossilfri el bidrar även till våra grannars energisäkerhet och minskar deras beroende av osäkra energileverantörer. Motionärerna konstaterar att regeringen genom sin politik aktivt har drivit på för stängningar av kärnkraftsreaktorer som genererar utsläppsfri el till både och våra grannländer. Detta har ökat beroende av oljeeldning, eftersom effektreserven måste förlängas då den garanterar tillgången till el under kalla vinterdagar. Regeringens löfte om att ställa miljökrav på effektreserven har dock inte infriats. Utbyggnaden av förnybar elproduktion ska drivas av marknaden och byggas när den behövs och där den behövs. Förnybar energi ska vara ett medel för att uppnå billig och miljövänlig elproduktion och inte vara ett mål i sig själv. Motionärerna konstaterar att det finns en stor efterfrågan och potential att fortsätta bygga ut sol-, vind-, vatten- och vågkraft och de ser gärna olika regelförenklingar för att underlätta utvecklingen. Motionärerna motsätter sig det de betecknar regeringens ineffektiva subventioner för installation av solpaneler eftersom dessa subventioner stoppar utvecklingen genom långa väntetider och krånglig administration. Dessutom bidrar de till att företagen slipper pressa priserna. innebär det att på anslaget 1:7 Energiteknik avstyrks. Motionärerna förordar i stället en översyn av skatte- och bygglovsreglerna på området. Motionärerna framhåller vidare att regeringen gör en rad prioriteringar som Liberalerna är kritiska till. Det handlar bl.a. om att skattemedel läggs på subventioner till planering eller marknadsintroduktion av vindkraft. Vidare föreslår regeringen sekondering av personal utomlands, samordning av hållbara transporter och informationsplattform för solceller. avstyrks därmed anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft (–jämfört med regeringens förslag) och anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft i sin helhet (–jämfört med regeringens förslag). Motionärerna sänker även anslaget 1:1 med . Motionärerna anser vidare att kommunala energi- och klimatrådgivare ska bekostas inom ramen för befintliga medel. Detsamma gäller lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och energiomställning. föreslår motionärerna därför en nivå på anslaget 1:2 Insatser för energieffektivisering som är lägre än den regeringen föreslår. För anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling föreslås en nivå som är lägre än den regeringen föreslår. Med en allt större andel förnybar energi ökar behovet av lagring och flexibilitet i energisystemet. Motionärerna ser därför positivt på att regeringen under anslaget 1:7 Energiteknik avsätter för energilagring. De vill dock öka satsningen och föreslår att ytterligare avsätts för detta ändamål under det nyssnämnda anslaget. Liberalerna föreslår avslutningsvis att pris- och löneuppräkningen –2020 justeras ned . På detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:1 och 1:6 . Som framgår av tabellen i bilaga 2 är motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet lägre än regeringens förslag . En trygg och säker energiförsörjning är en viktig motor i ekonomi och avgörande för välfärden, sägs det inledningsvis i kommittémotion 2017/18:3748 av m.fl. (KD). Motionärerna framhåller att svenska företag och konsumenter ska kunna lita på att det finns en stabil och pålitlig elförsörjning. Långsiktiga spelregler och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för de svenska jobben och den svenska konkurrenskraften. Motionärerna förordar en energipolitik som grundar sig på förvaltarskapstanken, där de ändliga resurserna förvaltas i stället för att förbrukas. Energipolitiken ska därför möjliggöra för kommande generationer att leva och verka i ett hållbart samhälle. Motionärerna förespråkar en fri och öppen elmarknad med ökad konkurrens till nytta för kunderna. De vill säkerställa långsiktiga spelregler i energipolitiken genom att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Motionärerna vill bl.a. satsa på att bygga ut laddinfrastruktur för elbilar, ökar klimatbiståndet till FN:s gröna klimatfond och de vill sänka skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. Motionärerna vill vidare se en mångfald av förnybar energi inom transportsektorn, industrin, uppvärmningen och elproduktionen. De strävar efter ett energisystem som innehåller såväl storskaliga som småskaliga element anpassade till lokala och industriella behov. För att kunna uppnå miljömålen om minskade koldioxidutsläpp och energieffektivisering vill de se ökade investeringar av såväl offentligt som privat kapital i långsiktigt hållbara energislag som bl.a. vindkraft, vattenkraft, bioenergi, solenergi och geoenergi. ska ha ett energisystem som bygger på förnybar energi. Motionärerna konstaterar att har verkat för en bred blocköverskridande överenskommelse om energipolitiken inom den tillsatta parlamentariska , och att en sådan uppgörelse bygger vidare på Alliansens historiska energiuppgörelse . kom den nya energiöverenskommelsen till stånd mellan fem riksdagspartier. Behovet av en snabb lösning för att kunna bevara den befintliga kärnkraften genom avveckling av effektskatten, gjorde att överenskommelsen var nödvändig för den svenska industrin och bra för . Arbetet med att följa upp energiöverenskommelsen har pågått sedan den slöts, och kommer att fortsätta tills alla utlovade åtgärder är framlagda till för beslut. Motionärernas samlade anslagsförslag för utgiftsområdet är lägre än regeringens förslag . Utan närmare motiveringar i motionen avvecklar motionärerna anslaget 1:3 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (–). Anslaget 1:5 Planeringsstöd för vindkraft läggs på en lägre nivå än vad regeringen har föreslagit (–). Anslaget 1:7 Energiteknik sänks också jämfört med regeringens förslag (–), liksom anslaget 1:10 Lokal och regional kapacitetsutveckling (–). Utöver detta föreslår motionärerna lägre anslagsnivåer än regeringen när det gäller anslaget 1:1 (–) och anslaget 1:6 (–). Stöd till installation av solceller finns ett statligt stöd för installation av solceller. Stödet riktas till såväl företag och offentliga organisationer som till privatpersoner. Stöd kan fås för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem och solel/solvärmehybridsystem. är stödnivån maximalt till företag och högst till övriga. Stödnivån beräknas utifrån de stödberättigade installationskostnaderna. Högsta möjliga stöd per solcellssystem är , och de stödberättigande kostnaderna får maximalt uppgå till plus moms per installerad kilowatt elektrisk toppeffekt. Stödet är rambegränsat, vilket innebär att det bara kan ges så länge de avsatta pengarna räcker. Installationen ska vara slutförd . Enligt försäljningsstatistik som presenterade växte solcellsmarknaden jämfört med de 48,4 MW som installerades . Av statistiken framgår också att priset på solcellsinstallationer fortfarande sjunker. Som framgår av referatet av budgetpropositionen ovan har det uppstått köer i systemet, och regeringen kommer att se över investeringsstödets utformning och ansökningsförfarande i syfte att förenkla dem. meddelade regeringen också att den planerar att höja stödandelen för privatpersoner till av godkända kostnader. En revidering av förordningen om stöd till solceller kommer att beslutas när budgetpropositionen har beslutats av . Regeringens plan är att den nya stödnivån för privatpersoner ska träda i kraft . genomför en granskning av det samlade stödet till solenergi. Syftet med granskningen är att bedöma om det på ett samhällsekonomiskt och effektivt sätt har bidragit till EU:s och mål inom klimat- och energipolitiken. Granskningen ska även bedöma om regeringen och de ansvariga myndigheterna har utarbetat och presentat samhällsekonomiska analyser om det samlade stödet till solel så att har fått ett fullgott och transparent beslutsunderlag. Resultatet av granskningen kommer att presenteras i en rapport med planerad publicering . behandlade utskottet ett förslag motsvarande det nu aktuella i motion 2017/18:899 (SD) om en vätgasstrategi (bet. 2016/17:NU14). Utskottet redovisade då bl.a. att beslutade att finansiera ett fyraårigt forskningsprojekt om sammanlagt som bl.a. syftar till att undersöka möjligheterna att kunna ersätta kol och koks med vätgas i den svenska järn- och stålindustrin. Vidare redovisades det att Tillväxtanalys presenterade en studie över hur vätgas har utvecklats som energibärare i några länder (Vätgas kan bli stort – Men hur ska den framställas och vem är användaren? Svar direkt 2016:27). I studien slogs det fast att vätgas kan bli en allt viktigare energibärare i . Inte minst om projekt som syftar till att ersätta kol med vätgas i stålproduktion blir framgångsrika. Vätgas kan också komma att växa inom andra områden. Detta gäller inte minst i kombination med bränsleceller som reservkraft. Många fordonstillverkare ser bränsleceller med vätgas som ett komplement till den pågående elektrifieringen av transportsektorn. Utöver detta redovisades också att och Preem meddelade att de hade tecknat en avsiktsförklaring om att undersöka möjligheterna att använda klimatsmart vätgas i tillverkningen av biodrivmedel i stor skala för den svenska marknaden. Företagen kommer även att se över möjligheten att producera vätgas genom att utnyttja vatten- och vindkraft. I sitt ställningstagande refererade utskottet de ovan omnämnda satsningarna på vätgasområdet men menade att det inte såg något påtagligt behov av en särskild strategi för utvecklingen på vätgasområdet i . Det då aktuella motionsyrkandet avstyrktes. skickades en gemensam skrivelse till från , () och där man föreslog en infrastruktursatsning på kärnkraftsforskning. Förslaget mottogs med skepsis av bl.a. och Kungl. () vilket utskottet har redovisat tidigare (se bl.a. bet. 2016/17:NU3 och bet. 2016/17:NU9). har behandlat förslag om satsningar på en forskningsreaktor. Utskottet har avstyrkt motionerna i de berörda delarna och framhållit att det inte ser några skäl att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område som exempelvis en särskild forskningsreaktor (se bl.a. de betänkanden som anges i föregående stycke). avstyrkte utskottet ett antal mer allmänt hållna yrkanden om kärnenergiforskning i samband med behandling av regeringens energiforskningsproposition (prop. 2016/17:66, bet. 2016/17:NU9). Utskottet hänvisade till att kärnkraft inte är en förnybar energikälla, och i ljuset av målsättningen att hela den svenska elproduktionen ska vara förnybar ansåg utskottet att det inte finns någon plats för kärnkraften i det svenska kraftsystemet. Utskottet konstaterade också att kärnkraftsproduktion är behäftad med risker och svårlösta frågor förknippade med hantering och förvaring av det utbrända kärnavfallet. Utskottet underströk att energiforskningens fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning och utveckling av förnybar energiproduktion. framhöll utskottet att det inte hade några invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet. Utskottet poängterade dock att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. I det sammanhanget kan det nämnas att det utvecklar en prototyp för en blykyld fjärde generationens reaktor. Reaktorn kallas Sealer (Swedish Advanced Lead Reactor) och utnyttjar energiinnehållet i kärnbränslet upp till hundra gånger mer än i dagens stora kärnkraftverk eftersom kärnbränslet återanvänds . Reaktorn ska ha en livslängd , och under den tiden behöver inte nytt bränsle fyllas på. I den s.k. Perspektivplan 2025 som antogs 2013 beskrev utmaningarna i utvecklingen av det svenska stamnätet . Syftet var att öka transparensen i nätplaneringen och att ge elmarknadens aktörer möjlighet att påverka denna, men också att redovisa verkets långsiktiga prioriteringar. Med utgångspunkt i Perspektivplanen antog en tioårsplan för det svenska stamnätet – Nätutvecklingsplan –2025. I planen redovisar affärsverket i detalj de utmaningar och investeringar som väntar i det svenska stamnätet . Nätutvecklingsplanen ligger till grund för affärsverkets fortsatta investeringar och ska tjäna som utgångspunkt för Svenska kraftnäts bidrag till nästa europeiska tioåriga utvecklingsplan. Avsikten är att planen ska uppdateras . I nätutvecklingsplanen konstateras också att flera förutsättningar redan har hunnit förändras sedan Perspektivplan 2025 presenterades. Det gör att vissa revideringar av perspektivplanen ingår i nätutvecklingsplanen. presenterade en remissversion av ett förslag till systemutvecklingsplan för perioden –2027. Genom att ta fram en systemutvecklingsplan vill affärsverket göra det tydligt att fokus ligger på den framtida utvecklingen av hela kraftsystemet och inte bara på stamnätet. Förslaget till systemutvecklingsplan omfattar därför en kombination av åtgärder som innebär en förbättring av systemets stabilitet och marknadsförändringar, men även nätutveckling. I förslaget till systemutvecklingsplan konstaterar affärsverket att det sedan den ovan omnämnda nätutvecklingsplanen publicerades har skett ett antal förändringar i nätutvecklingsprojekten. Bland dessa märks att Svenska kraftnäts styrelse beslutade att avsluta arbetet med den tidigare planerade nya förbindelsen till . Det huvudsakliga skälet till beslutet var att den samhällsekonomiska nyttovärdesanalysen visade att kostnaderna för kabeln väsentligt överstiger de olika nyttovärden som den skulle ge. Projektet är efter beslutet i stället inriktat på systemförstärkningar, och investeringsbudgeten är lägre än den som ingick i Svenska kraftnäts förslag till investeringsplan. granskning av förutsättningarna för säker kraftöverföring har genomfört en effektivitetsgranskning av förutsättningarna för en säker kraftöverföring. Fokus låg på och på affärsverkets investeringar i stamnätet. granskade regeringens styrning av och hur affärsverket har styrt verksamheten mot en stabil elförsörjning, till samhällsekonomiskt försvarbara kostnader. Resultatet av granskningen publicerades i en rapport . Regeringen har därefter redovisat sin syn på i en skrivelse till (skr. 2016/17:148). I skrivelsen konstaterade regeringen att samlade slutsats är att regeringens styrning av behöver utvecklas och att styrelsens roll i investeringsbesluten delvis är oklar. Bristerna avser utformningen av finansieringsmodellen för samt Svenska kraftnäts uppdrag, styrelsearbete och beslutsunderlag i form av bl.a. samhällsekonomiska analyser. Detta riskerar att inverka negativt på effektiviteten, och i förlängningen kan bristerna bidra till högre kostnader för de svenska elnätskunderna.