bet · H501MJU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Motionärerna föreslår denna minskning som de står bakom ökade anslag för att inrätta ett klimatpolitiskt råd och för forskning om hållbara textilier. beslutade om den forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208). I enlighet med vad som presenterades i propositionen har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta tioåriga nationella forskningsprogram om klimat och hållbart samhällsbyggande. Därutöver har Formas fått i uppdrag att fördela medel till forskning för en social bostadspolitik och till strategiska innovationsområden inom både cirkulär och biobaserad ekonomi. Enligt Formas regleringsbrev fick myndigheten nya uppdrag ; bl.a. ska myndigheten bilda en nationell kommitté för livsmedelsforskning där berörda statliga forskningsfinansiärer ingår. Genom ändringsbeslut återkom regeringen med ytterligare uppdrag till myndigheten. 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande: Forskning. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projekt-relaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhälls-byggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2020–2024. Regeringen föreslår bemyndigandet för att kunna teckna avtal om fleråriga projekt för vilka det är nödvändigt att fatta beslut som medför åtaganden . Enligt motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del bör anslaget ökas med . Motionärerna vill avsätta mer medel till anslaget dels eftersom de anser att Formas är en viktig aktör i arbetet med att stärka som kunskaps- och forskningsnation, dels för att de vill öka takten i forskningen om globala miljöproblem. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslaget ökas med . Anslaget föreslås ökas bl.a. till följd av att motionärerna motsätter sig regeringens förslag om att flytta resurser från anslaget 2:2 till anslaget 2:1. I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslaget minskas med . Vidare anförs i motion 2017/18:3349 av m.fl. (M) yrkande 2 att regeringen bör prioritera forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön. I motion 2017/18:3354 av m.fl. (M) yrkande 3 anför att det även behövs mer forskning om ekosystemtjänster och deras betydelse för vårt samhälle, och att sådan forskning därför bör prioriteras. I motion 2017/18:839 av m.fl. (S) yrkande 1 anför motionärerna att forskningen om kemikalier och läkemedel i behöver stärkas. Enligt motionärerna krävs det samordning, ny teknik, mer forskning och hårda politiska beslut för att miljö ska skyddas och restaureras. I motion 2017/18:283 av (MP) yrkande 2 föreslås ytterligare forskning om och utveckling av biokolteknik. Enligt motionären finns det mycket att göra för att optimera tekniken för framställning av biokol så att integration mellan olika avsaluprodukter som fordonsgas, värme och biokol kan ske på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Samma motionär anför i motion 2017/18:287 att bör studera vätgasteknikens möjligheter och att bör formulera ett krav på att regeringen ska vidta lämpliga åtgärder när det gäller forskning om vätgasteknik. I den forskningspolitiska proposition som beslutade om (prop. 2016/17:50, bet. 2016/17:UbU12, rskr. 2016/17:208) anför regeringen att målet för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd och näringslivets konkurrenskraft och som svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. I budgetpropositionen anför regeringen att ambitionen är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken måste svara mot globala och nationella samhällsutmaningar och samhällsbehov. De statliga forskningsfinansiärerna spelar en betydelsefull roll för att stödja både grundforskning och behovsmotiverad forskning inom olika områden. För att möta samhällsutmaningarna behövs forskningsbaserad kunskap liksom samverkan mellan högskolan och samhället i övrigt för att få fram nya hållbara lösningar. Vidare framhåller regeringen i budgetpropositionen att grundläggande och tillämpad klimatforskning bedrivs vid ett flertal universitet och högskolor i , men också vid institut såsom () och . Klimatforskningen finansieras bl.a. av Formas, , miljöforskning (Mistra), och tillsammans med flera icke-statliga aktörer. Därtill ingår Formas, Havs- och vattenmyndigheten och i omfattande internationella samarbeten kring forskningsfinansiering. Även inom EU deltar man i ett flertal samarbeten kring finansiering av forskning om bl.a. klimat, havsmiljö, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Som redovisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande har regeringen gett Formas i uppdrag att inrätta ett tioårigt nationellt forskningsprogram om klimat. Forskningsprogrammet ska bidra till att uppnå mål om att vara ett fossilfritt välfärdssamhälle och ambitionen om att vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga målsättningar. För att möta klimatutmaningen behövs det enligt regeringen forskning inom flera olika ämnesområden liksom tvärvetenskaplig och tvärsektoriell forskning och innovation. I fråga om internationell forskning om klimatförändringarnas påverkan på havsmiljön kan det noteras att under fattade beslut om att ge i bidrag till TOF . Programmet syftar bl.a. till att förstärka vetenskapliga nätverk för övervakning av havsförsurning och att främja utbildning av forskare i mätmetoder. I denna budgetproposition tillför regeringen medel för att inrätta ett när det gäller läkemedel i miljön. Regeringen anför att centrumet ska utgöra en plattform dels för dialog och samarbete mellan olika aktörer, dels för forskning om miljöeffekter. Centrumet ska även bidra med underlag för policyutveckling inom området och kommer därmed att fylla den samordnande funktion som försvann i och med att forskningsprogrammet avslutades . Som en del av satsningen på ett renare hav föreslår regeringen även ökade medel för avancerad avloppsrening. Vad utskottet har erfarit pågår det forskning om miljögifter i bl.a. vid Östersjöcentrum vid . Centrumet genomför olika former av modelleringsarbeten för att samla kunskap om miljögifters effekter på och om hur mikroplaster påverkar havets ekosystem. I fråga om forskning om ekosystemtjänster lyfter regeringen i denna budgetproposition fram att sju forskargrupper –2016 deltog i forskningssatsning Värdet av ekosystemtjänster. Satsningen, som finansierades med ca från , syftade till att skapa kunskap som stöd för arbetet med ett av etappmålen inom miljömålssystemet som säger att betydelsen av biologisk mångfald och värdet av ekosystemtjänster ska vara allmänt känd och integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avväganden och andra beslut i samhället där så är relevant och skäligt. Vad utskottet har erfarit pågår det ytterligare forskning om ekosystemtjänster vid t.ex. vid med fokus på bl.a. hållbarhetsanalyser av fiske och vattenbruk, förvaltning av fritidsfiske, civilsamhällets roll i återskapandet av kustekosystem och praktisk användning av konceptet ekosystemtjänster. Det pågår även forskning kring ekosystemtjänster inom vattenområdet. I budgetpropositionen lyfter regeringen fram att Havs- och vattenmyndigheten är medfinansiär till forskningsprogrammet , som fokuserar på miljö- och samhällsutveckling. Vidare framhåller regeringen i budgetpropositionen att presenterade en vägledning om integrering av ekosystemtjänster i myndigheters verksamheter. Regeringen lyfter även fram att vägledning för ekosystemtjänster och ärendehandläggning har tagits fram av länsstyrelserna inom RUS (Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet). har därtill delredovisat ett regeringsuppdrag om en kommunikationssatsning på ekosystemtjänster. Regeringen bedömer att vägledning och uppdrag om kommunikation kring ekosystemtjänster kommer att bidra till att öka kunskapen om och förståelsen av värdet av ekosystemtjänster. Därtill framhåller regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 18 att flera kommuner har inkluderat gröna strukturer och ekosystemtjänster i sin planering. Biokolteknik går ut på att träkol tillförs odlingsjord för att förbättra jorden och minska tillförseln av koldioxid till atmosfären. Man får även ut energi från biobränslen vid framställningen. Det pågår forskning inom biokolteknik-området vid flera svenska universitet, vilket utskottet också har konstaterat tidigare, senast i betänkande 2014/15:MJU13. Enligt uppgift från startades ett nytt forskningsprojekt i vilket samarbetar med i att öka värdet på skogsindustrins produkter och restavfall. Projektet kommer att löpa och finansieras av Formas inom programmet Skogsråvara och Biomassa. Vad utskottet erfarit startade ett ytterligare projekt om biokolteknik vid () . Projektet syftar till att utvärdera klimatnyttan av biokolframställning och fånga upp eventuella miljörisker. Vad gäller vätgasteknik kan det inledningsvis noteras att sådan teknik innefattar nyttjandet av vätgas för att lagra, transportera och tillhandahålla energi. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 framhåller regeringen att beviljade , , och för projektet (Hybrit). Projektet syftar till att undersöka förutsättningarna för att framställa järn med hjälp av vätgas som reduktionsmedel i stället för med kol och koks. Vad utskottet erfarit pågår det forskning om vätgasteknik vid ytterligare universitet i . Bland annat kan det internationella initiativet Bio4energy nämnas där , , SLU och Innventia är grundande medlemmar. Initiativet syftar till att ta fram metoder och verktyg för hållbara och effektiva bioraffinaderier. I sammanhanget kan det noteras att inom utgiftsområde 21 föreslår ett nytt anslag med benämningen Vätgasstrategi. Forskning om de areella näringarna redovisas inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel under anslaget 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. Förslag till nya anslag I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och i yrkande 5 föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Motionärerna vill att satsningen på statligt stöd till laddstolpar fortskrider för att en omställning av fordonsflottan ska kunna ske. Även i motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur. Motionärerna vill budgetera ett statligt bidrag för att få en laddinfrastruktur på plats. I motion 2017/18:3816 av m.fl. (L) i denna del föreslår motionärerna att 1 anslås för ett nytt anslag med benämningen Nationella klimatinvesteringar. Motionärerna vill avsätta en s.k. klimatmiljard för långsiktiga klimatsmarta större strukturella projekt i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. Anslaget skulle få användas för bl.a. biogasanläggningar och metangasreducering inom jordbruket, utveckling av cykelinfrastrukturen och utbyggnad av laddinfrastruktur samt till forskning och utveckling som bidrar till att industrin minskar sina utsläpp. Vidare i partimotion 2017/18:2820 av m.fl. (L) yrkande 19 föreslås att forskning och utveckling främjas för att minska industrins klimatpåverkan. Även enligt motion 2017/18:156 av (L) bör en del av miljöbudgeten avsättas till forsknings- och innovationsprojekt för att på så sätt minska industrins miljöpåverkan. I motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 7 föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Nollvision för basindustrin genom utveckling av CCS-teknik. Det är enligt viktigt att behålla basindustrin i för att undvika att både arbetstillfällen och växthusgasutsläpp flyttar utomlands. ser att en nollvisionsstrategi för basindustrin är en bra väg framåt, och då inledningsvis med särskilt fokus på utveckling av teknik för koldioxidlagring, carbon capture and storage (CCS). Enligt motion 2017/18:3863 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och yrkande 6 bör 5 000 000 anslås till ett nytt anslag med benämningen Bioekonomistrategi. är mycket rikt på skog, och enligt motionärerna medför det ett ansvar att bruka skogen på ett hållbart sätt. En nationell bioekonomistrategi syftar till att främja samverkan mellan stat och näringsliv för att underlätta nödvändiga omställningar inom exempelvis skogsindustrin och lantbruket. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anvisas till ett nytt anslag med benämningen Åtgärder för den biobaserade ekonomin. Vidare enligt motion 2017/18:3855 av m.fl. (C) yrkande 65 bör en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi tas fram. Enligt motionärerna behövs en sådan strategi för att ta ett samlat grepp kring de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger. Motionärerna anför vidare att skogsvårds-lagstiftningens inriktning ska baseras på jämställda mål mellan uthållig produktion som ger en god avkastning och bibehållandet av biologisk mångfald. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Innovativ miljöteknik, som ska vara inriktat på att finna lösningar på globala miljöfrågor, främst inom energi- och klimatområdet. Vidare enligt motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del bör anslås för ett nytt anslag med benämningen Miljölastbilspremie. Den föreslagna miljölastbilspremien syftar till att påskynda teknikutvecklingen och att skapa en stark svensk marknad för miljölastbilar. Enligt motionärerna bör premien rikta sig till de lastbilar som har minst klimatutsläpp. Motionärerna föreslår också att anslås för ett nytt anslag med benämningen Drivmedelsbonus. Av anslagmedlen bör avsättas till en drivmedelsbonus inom lantbruket, och bör tilldelas en klimatbonus för åkerier. Dessutom föreslår motionärerna att anslås för ett nytt anslag med benämningen Kretsloppspremie för biogas. Kretsloppspremien syftar till att stärka konkurrensen för biogödsel gentemot handelsgödsel. En premie skulle enligt motionärerna förbättra den ekonomiska konkurrens-kraften för biogasproducenter i hela landet som mer av energivärdet tas till vara i kretsloppet. I motion 2017/18:3791 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Arbete för . Det behövs enligt motionärerna radikala insatser för att rädda miljö, och motionärerna anser att måste ta initiativet till detta arbete. Lösningen på problem i är enligt dels att minska utsläppen av övergödande ämnen, dels att syresätta valda områden av bottnar. Enligt motionärerna bör kostnaderna för sådana insatser kunna delas med grannländer. I motion 2017/18:3064 av och (båda SD) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen Åtgärder mot plast i haven. Plast i marin miljö är enligt ett internationellt problem, och bör agera nationellt och regionalt samt intensifiera arbetet med att lyfta frågan i internationella forum. Motionärerna anför att de medel som de avsätter till dessa ändamål också kan användas inom forskning och industri för att ta fram nya, nedbrytbara material som de ser som en del av lösningen. Vidare enligt motion 2017/18:3903 av och (båda SD) yrkande 5 krävs det en helhetsstrategi i arbetet för att reducera problemen med plast i marin miljö. I yrkande 6 i samma motion anför motionärerna att ökade resurser bör avsättas för att kartlägga flödena av både mikro- och makroplast i samhället. I motion 2017/18:3709 av m.fl. (C) i denna del föreslås att anslås för ett nytt anslag med benämningen . Enligt motionärerna har antalet vilda djur i de svenska skogarna ökat , vilket kräver en effektiv och regionalt förankrad viltförvaltning. Även enligt motion 2017/18:2732 av (M) bör en viltförvaltningsmyndighet inrättas för att ta ett samlat grepp om jakt- och rovdjursfrågorna. Enligt motionären skulle myndigheten med fördel kunna placeras i med tanke på de erfarenheter av och den kunskap om jaktfrågor som finns just där. När det gäller förslaget om ett nytt anslag om laddinfrastruktur kan det noteras att det förekommer ett liknande anslagsförslag inom utgiftsområde 22. föreslår att anslås för ett nytt anslag med benämningen Laddinfrastruktur (mot. 2017/18:3766 av m.fl. yrkande 3). I budgetpropositionen anför regeringen att omställningen av transportsektorn är en del i regeringens arbete för att till 2040 uppnå ett förnybart elsystem. Regeringen framhåller att den arbetar för elektrifiering i hela landet. Enligt regeringen ska elfordon vara en trygg investering, och hinder för att använda elfordon ska undanröjas, bl.a. genom en utbyggnad av laddinfrastrukturen. Regeringen avser därför att arbeta med regionala planer för infrastruktur för el och förnybara bränslen i transportsektorn. Regeringens satsningar för att förstärka och förlänga Klimatklivet redovisas under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Regeringen föreslår att 1 avsätts till anslaget, som bl.a. får användas för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. Som även redovisades under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar fanns det ca 2 000 laddpunkter i . Regeringen framhåller att ca 9 000 nya laddpunkter har fått stöd genom Klimatklivet. Med hjälp av ett nytt ladda-hemma-stöd, som blir en del av Klimatklivet, vill regeringen göra det enklare och billigare för hushåll att installera laddpunkter för elfordon i hemmet och på så sätt bidra till omställningen till hållbara transporter. I proposition 2017/18:1 utgiftsområde 22 föreslår regeringen att anslag ökas med 2018 för att genomföra en översyn av hur laddinfrastruktur längs större vägar kan främjas. Därtill föreslår regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 att samordningsuppdrag för laddinfrastruktur utökas till att även gälla gas och andra drivmedel, vilket kräver särskild infrastruktur. Regeringen föreslår därför att myndighetens anslag ökas med 2018−2020. Vidare framhåller regeringen i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 21 att den första induktiva laddstationen i för elbussar invigdes . Stationen ingår tillsammans med en pluginhybridbuss från i demonstrationsprojektet hållplatsladdning. Syftet med projektet är att utvärdera den induktiva tekniken i nordiskt klimat och att undersöka hur driften påverkas av kyla och snö. Kostnaden för projektet uppgår till , varav bidragit med . Regeringens satsningar för att förstärka och förlänga Klimatklivet redovisas under anslaget 1:16 Klimatinvesteringar. Vidare redovisar regeringen i denna budgetproposition att det inom Klimatklivet har fördelats ca för att stödja lokala och regionala klimatinvesteringar, som bl.a. kommer att ge ca 9 000 laddpunkter för elfordon och uppskattningsvis 613 GWh ny produktion av biogas . avser regeringen att fördela ytterligare ca . Regeringen bedömer att de åtgärder som har fått investeringsstöd kommer att ge stor klimatnytta men även att bidra till andra miljömål, genomförande av Agenda 2030, teknikutveckling och teknikspridning. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen förlängs och utvecklas också genom propositionen med ett fokus på policyrådgivning (prop. 2017/18:1 utg.omr. Under anslaget 1:20 Industriklivet redovisas uppgifter om regeringens satsningar för att minska industrins processrelaterade utsläpp. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2018. I budget-propositionen gör regeringen bedömningen att alla samhällets aktörer måste bidra och vidta åtgärder för att nå klimatmålen. Med initiativet Fossilfritt anser regeringen att dialogen med näringsliv, kommuner, andra offentliga aktörer och det civila samhället har stärkts. beslutade regeringen att tillsätta en särskild samordnare för initiativet Fossilfritt (dir. 2016:66). Regeringen anför vidare att klimatforskningen är en viktig grund för att nå de klimatpolitiska målen. Om ska bli ett fossilfritt välfärdsland och vara ledande i det globala arbetet med att förverkliga ambitiösa målsättningar är det viktigt att kunskapen ökar och att nya effektiva lösningar utvecklas som leder till att vi möter klimatutmaningen. Regeringen bedömer att den långsiktiga satsningen på klimatforskning, som bl.a. det nationella forskningsprogrammet om klimat 2017–2026 innebär, är ett nödvändigt tillskott till redan befintliga forskningsinsatser. I fråga om cykelinfrastruktur och cykelpendling redovisas regeringens satsningar under anslaget 1:19 Elcykelpremien. Bland annat kan det nämnas att regeringen har presenterat en nationell cykelstrategi för ökad och säker cykling. Regeringen föreslår även att ett nationellt för forskning och utbildning om cykling inrättas med () som administrativ värd (prop. 2017/18:1 utg.omr. Nollvision för basindustrin genom CCS-strategi Koldioxidavskiljning och koldioxidlagring (s.k. CCS-teknik) innebär att utsläpp av koldioxid till atmosfären undviks genom att gasen lagras permanent och under högt tryck i djupt liggande geologiska formationer i berggrunden. Enligt regeringens proposition Ett klimatpolitiskt ramverk för , som beslutade om , kan negativa utsläpp vara möjliga att uppnå genom att tillämpa CCS på koldioxidutsläpp av biogent ursprung, s.k. bio-CCS (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). I betänkande 2016/17:MJU24 anförde utskottet att förutsättningarna för att utveckla och tillämpa CCS och bio-CCS i ännu inte är tillräckligt klarlagda. Utskottet noterade att hade fått ett uppdrag om processindustrins utsläpp. Myndigheten ska redovisa vilka insatser inom forskning, innovation och demonstration som bedöms nödvändiga för att bidra till att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären som konkurrenskraften för svensk processindustri ska stärkas. Utskottet anförde att detta kommer att bli ett viktigt underlag för de vägval som behöver göras. Vidare framhöll utskottet i betänkande 2016/17:MJU24 att svensk basindustri även bör vara världsledande när det gäller miljöprestanda som den långsiktiga konkurrenskraften stärks. Utskottet noterade i detta sammanhang regeringens satsningar på bl.a. nyindustrialiseringsstrategin Smart industri och samverkansprogrammet för innovation genom vilket samarbetet mellan stat och näringsliv stärks. Utskottet framhöll att initiativ från näringslivet, som t.ex. arbetet med en fossilfri stålindustri, också är ett viktigt bidrag. Utskottet noterade att forskningsbehoven på klimatområdet är stora. Utskottet välkomnade därför det nationella forskningsprogram om klimat som inrättas av Formas i samverkan med andra relevanta forskningsfinansiärer och aktörer. I denna budgetproposition aviserar regeringen , ett stöd för industrins utveckling av tekniksprång för att minska de processrelaterade utsläppen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget , som bl.a. får användas för utgifter kopplade till åtgärder som bidrar till att minska industrins processrelaterade utsläpp, såsom forskning, förstudier och investeringar. Genom riktade investeringsstöd som ska baseras på fördjupade studier av effektiva klimatåtgärder skapas förutsättningar för en snabb och effektiv omställning. Satsningen bygger bl.a. vidare på Smart industri och uppdrag om innovationsfrämjande insatser för att minska processindustrins utsläpp av växthusgaser. Genom att dessa utmaningar hanteras anser regeringen att kommer att fortsätta vara ett globalt föredöme i klimatarbetet. Nationell bioekonomistrategi och åtgärder för den biobaserade ekonomin