bet · H501AU1 · 2017-12-06 00:00:00 — Jämställdhetsdelegation: Förslaget innebär ett nytt anslag och att anslås . föreslår att det inrättas en delegation för jämställdhet som ska ansvara för att samordna insatserna på jämställdhetspolitikens område. Förslaget finns även i ett särskilt yrkande (yrkande 24). Delegationen ska även arbeta med bl.a. jämställdhetsintegrering. Det stora mottagandet av asylsökande under framför allt 2015 har inneburit och innebär fortfarande stora utmaningar för . Kommunernas roll för ett gott mottagande kan inte överskattas och utskottet noterar att mottagandet har blivit något jämnare fördelat över landet. Kommunerna har gjort stora ansträngningar för att uppfylla sina åtaganden, men utskottet anser ändå att det är viktigt att regeringen följer den fortsatta utvecklingen. Utskottet anser att inriktningen bör vara att lagen om mottagande av vissa nyanlända för bosättning ska fungera mer effektivt. Alla som kan ska arbeta, och alla ska bidra till vår gemensamma välfärd. Utskottet betonar liksom regeringen att den potential som finns bland utrikes födda, däribland nyanlända, måste tas till vara. Den starka efterfrågan på arbetskraft understryker vikten av jobbfokus i etableringen. Genom en tidig kartläggning av individens kompetens, förutsättningar och behov kan rätt insatser och stöd påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Utskottet konstaterar att det tar alltför för många nyanlända att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i samhällslivet. Det dröjer alltså för länge innan alla som kan arbeta också gör det. När det gäller Arbetsförmedlingens arbete med att öka andelen nyanlända som arbetar eller studerar såväl under som efter etableringsuppdraget anser utskottet liksom regeringen att det behöver förbättras och förkortas. Utskottet anser att det är bekymmersamt att andelen nyanlända som från etableringsuppdraget gått vidare till arbete och studier är lågt. För att åstadkomma en effektivare etablering anser utskottet liksom regeringen att det krävs tydliga krav på individen. Därför är det viktigt att regelverket för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag nu läggs om så att samma krav kan ställas på nyanlända som på övriga arbetssökande. Liksom andra arbetssökande ska även nyanlända ha både rätt till stöd från Arbetsförmedlingen och en skyldighet att delta i relevanta insatser. Som utskottet tidigare uttalat är det välkommet att rätten till ersättning villkoras genom att det krävs ett aktivt deltagande i insatserna (jämför bet. 2016/17:AU15). Utskottet välkomnar den utbildningsplikt som regeringen inför och som innebär att alla nyanlända invandrare som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete kan anvisas till att söka och gå en utbildning. Genom krav på att skaffa sig de kunskaper som krävs för att t.ex. kunna matchas mot arbete tydliggörs även här individens ansvar för att förändra sin egen situation. Detta är ett led i arbetet med att skapa tydliga spår som leder till jobb som möter behovet av arbetskraft och som leder till att fler nyanlända kan närma sig arbetsmarknaden. Om det ställs tydliga krav måste det också finnas goda förutsättningarna för att kunna leva upp till dessa krav. För att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland nyanlända är det därför välkommet att kommunerna tillförs medel. Utskottet ser även positivt på att asylsökande och nyanlända i väntan på bosättning i en kommun ska få bättre tillgång till tidig information om det svenska samhället. Det är väl känt att arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda kvinnor är för lågt. Det är självklart att kvinnor och män ska ges samma möjligheter och incitament att etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet ser därför positivt på regeringens förslag om förbättrade möjligheter att delta i insatser för att lära sig svenska under föräldraledigheten. Utskottet noterar även med intresse att regeringen gett Statskontoret i uppdrag att sammanställa och utveckla kunskap om varför kvinnor som är födda utanför i större utsträckning än andra står utanför arbetskraften, samt att beskriva vad som kan förbättra deras förutsättningar att delta i arbetskraften (dnr A2017/01285/SV). I sammanhanget vill utskottet uppmärksamma och välkomna att det nu finns en principöverenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om ett förslag om s.k. etableringsjobb med syftet att underlätta för nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa att ta sig in på arbetsmarknaden. När det gäller oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag vill utskottet börja med att markera mot kraftiga nedskärningar som i praktiken innebär att integrationspolitiken helt slopas. förespråkar s.k. återvandring, dvs. att personer på olika sätt ska förmås att återvända till sina gamla hemländer. Nyanlända invandrare verkar för vara några som, om de är tillräckligt få, möjligen kan inordna sig i en färdig nationell gemenskap. Partiets budgetproposition och antagna inriktningsprogram ger uttryck för en inskränkt nationalism och en längtan till ett pånyttfött som är ett land stängt mot omvärlden. I övrigt konstaterar utskottet att det finns en grundläggande samsyn över partigränserna om behovet av att åstadkomma en effektivare etablering av nyanlända invandrare. Det hindrar inte att det finns tydliga skillnader när det kommer till migrations- och asylpolitiken. Enligt utskottets mening finns det i migrationen en potential och möjlighet att investera . ska fortsätta vara ett land som tar ett stort ansvar för flyktingmottagandet. Utskottet bedömer att regeringens förslag är det som sammantaget ger bäst förutsättningar för att få till stånd en bättre etablering av nyanlända invandrare på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Liksom regeringen anser utskottet att skyddet mot diskriminering är en av hörnstenarna i arbetet för de mänskliga rättigheterna. ska vara ett land där alla människor erkänns för vilka de är, får rätt att definiera sig själva och har tillgång till lika rättigheter och möjligheter. Utskottet delar regeringens bedömning att en ökad segregation med stora skillnader i utbildningsnivå och stor konkurrens om arbeten också innebär en risk för ökad diskriminering. Av resultatredovisningen i budgetpropositionen framgår bl.a. att mottog 2 264 anmälningar om diskriminering, vilket är något färre än . Till de 16 antidiskrimineringsbyråer som fick statligt stöd kom sammantaget 1 381 ärenden in, vilket är en ökning jämfört . Eftersom mörkertalen är stora är det svårt att få en heltäckande bild av förekomsten av diskriminering, men så mycket står enligt utskottet klart att antidiskrimineringsbyråernas arbete visar på vikten av att effektivt motverka diskriminering även på lokal och regional nivå och att det finns en stor efterfrågan på deras verksamheter. Utskottet välkomnar därmed ökade medel till såväl som antidiskrimineringsbyråerna. I övrigt noterar utskottet med tillfredsställelse regeringens fortsatta arbete för att stärka skyddet mot diskriminering. Utskottet har tidigare välkomnat regeringens förslag om ett utvidgat skydd mot diskriminering i form av bristande tillgänglighet (prop. 2016/17:220, bet. 2017/18:AU3). Vidare ser utskottet fram emot regeringens fortsatta beredning av betänkandet Bättre skydd mot diskriminering (SOU 2016:87). I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation för perioden –2025, vars arbete ska präglas av ett icke-diskrimineringsperspektiv. När det gäller oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag saknar utskottet helt förståelse för förslag om att lägga ned (). Utskottet avvisar bestämt detta förslag och menar att DO har en viktig roll i arbetet för att motverka diskriminering. Vidare är utskottet förvånat över att både , och vill minska anslaget till DO med i sammanhanget betydande belopp i förhållande till regeringens förslag. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom de satsningar på diskrimineringsområdet som regeringen föreslår. För genomförandet av jämställdhetspolitiken framhåller regeringen betydelsen av den nya jämställdhetsmyndigheten som inleder sitt arbete . Utskottet kan inte hålla med , när de talar om kompetensförluster eller att det ordinarie jämställdhetsarbetet inom myndigheter och andra verksamheter blir lidande. Under alliansregeringen gjordes flera satsningar på området, men utvärderingar från har visat att även om dessa satsningar påskyndade arbetet med jämställdhet och tillförde ny kunskap, så var förutsättningarna för att resultaten skulle bestå bristfälliga (se bet. 2015/16:AU9). Det är utskottets uppfattning att jämställdhetspolitikens nuvarande organisering inte är ändamålsenlig eftersom uppdraget är utspritt över en rad myndigheter, vilket försvårar samordning, uppföljning och långsiktighet. Utskottet välkomnar därför att det genom en jämställdhetsmyndighet etableras en permanent struktur på nationell nivå för att regeringen ska kunna säkerställa att politiska prioriteringar får genomslag i styrningen av myndigheter och verksamheter. I övrigt vill utskottet särskilt uppmärksamma den fortsatta satsningen på att utveckla arbetet med att förebygga och bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck. Viktigt att framhålla är att arbetet med dessa frågor också bedrivs inom området åtgärder mot segregation. Av resultatredovisningen framgår att antalet anmälningar från utsatta personer, främst flickor och unga kvinnor, har ökat kraftigt. Det finns alltså stora utmaningar vad gäller hedersrelaterat våld och förtryck, och en kraftfull politik inom flera områden är enligt utskottet en självklar prioritering. Detta gäller såklart även mäns våld mot kvinnor som är ett allvarligt hinder mot jämställdhet. Utskottet har med bestörtning tagit del av de erfarenheter av sexuella trakasserier och övergrepp som kvinnor inom olika yrkesgrupper – inspirerade av den s.k. #metoo-kampanjen – har delat med sig. Förutom att skammen på detta sätt flyttas från offer till förövare hoppas utskottet att uppropen ska leda till att arbetet med jämställdhetsfrågor får högre status och genomslag. Utskottet välkomnar att statsråden och har kallat till sig arbetsmarknadens parter, och för att diskutera sexuella trakasserier i arbetslivet. Avslutningsvis kan utskottet liksom regeringen konstatera att utvecklingen mot jämställdhet går alltför långsamt trots en positiv utveckling i flera avseenden, och att mycket återstår innan målet för området, att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, är uppnått. Icke desto mindre gläds utskottet åt att enligt en nyligen publicerad studie från toppar EU:s jämställdhetsindex . Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom de satsningar på jämställdhetsområdet som regeringen föreslår. Jämlikhet och utveckling förstärker varandra. För att ska hålla ihop måste därför samhällsbygget vara rättvist och ojämlikheten bekämpas. Reformer som minskar klyftorna och skapar möjligheter för alla att delta på arbetsmarknaden ökar tilliten och stärker ekonomin. Utskottet noterar att det av resultatredovisningen i budgetpropositionen framgår att det finns skillnader, ibland betydande sådana, mellan riket som helhet och ett antal s.k. utsatta områden när det gäller t.ex. disponibel inkomst, långtidsarbetslöshet och skolresultat. Det är en oroande utveckling i riktning mot ojämlika livsvillkor som hotar den tillit och samhörighet människor emellan som gör ett land starkare. På europeisk nivå är det insikten om behovet av att motverka fattigdom och växande klyftor som lett fram till proklamationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter som undertecknades vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i . Utskottet liksom regeringen drar slutsatsen att tendenserna till segregation måste bemötas kraftfullt och långsiktigt. Utvärderingar av tidigare satsningar för att minska och motverka segregation visar att långsiktigheten i dessa ofta har brustit. Regeringens reformprogram för minskad segregation för perioden –2025 är ett sätt att säkra långsiktigheten i arbetet och något som utskottet är positivt till. Den nya myndigheten mot segregation som regeringen föreslår ska i samverkan med kommuner, landsting, samverkansorgan, myndigheter, forskare, organisationer i det civila samhället och andra relevanta aktörer verka för genomförandet av reformprogrammet genom ett långsiktigt utvecklingsarbete. Enligt utskottet kommer delegationen att spela en viktig roll som garant för långsiktighet i arbetet med dessa frågor, liksom till höjd kvalitet och effektivitet i de insatser som genomförs på nationell, regional och nivå. För det vidare arbetet med reformprogrammet har regeringen aviserat att den kommer att presentera en strategi som bl.a. ska innehålla en lägesbeskrivning av segregationen i samt ange mål för arbetet med att minska och motverka segregation. Utskottet välkomnar att regeringen nu tar viktiga initiativ på ett område som i allra högsta grad berör vår gemensamma framtid och målet om ett samhälle som håller ihop. När det gäller oppositionspartiernas alternativa anslagsförslag kan det noteras att Liberalerna har ambitiösa satsningar på området. Utskottet är dock inte övertygat om vad t.ex. förslaget om att inrätta ett nationellt råd för ett långsiktigt nationellt samverkansarbete skulle tillföra utöver regeringens förslag om en delegation mot segregation. Övriga partier tar som det verkar inga särskilda initiativ när det gäller åtgärder mot segregation inom utgiftsområde 13. Mot bakgrund av det ovan anförda ställer sig utskottet bakom de satsningar mot segregation som regeringen föreslår. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsfördelning inom utgiftsområde 13 , liksom förslaget om bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som innebär behov av framtida anslag. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Utskottets förslag till anslag och bemyndiganden finns sammanställda i bilaga 4 respektive 5. Anslag inom utgiftsområde 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: anvisar anslagen inom utgiftsområde 13 enligt reservanternas förslag i bilaga 6. 2017/18:3060 av m.fl. (SD, -) yrkandena 14–18, 2017/18:3608 av m.fl. (SD) och 2017/18:3891 av m.fl. (SD) yrkandena 4 och 8, bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 13 punkt 1 och motionerna 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkande 1, 2017/18:3703 av m.fl. (C), 2017/18:3809 av m.fl. (L) och 2017/18:3901 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:47 av (L) yrkandena 2 och 3, 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkandena 9, 23, 29 och 31, 2017/18:3129 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 6, 2017/18:3182 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3578 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 30, 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkandena 1, 2 och 12, 2017/18:3591 av m.fl. (M) yrkandena 9 och 11, 2017/18:3625 av m.fl. (KD) yrkande 8, 2017/18:3650 av m.fl. (KD) yrkandena 10 och 20–24, 2017/18:3789 av m.fl. (C) yrkandena 5 och 6 samt 2017/18:3901 av m.fl. (M) yrkandena 2–4. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden bemyndigar regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i reservanternas förslag i bilaga 7. Därmed bifaller delvis proposition 2017/18:1 utgiftsområde 13 punkt 2. har i sin partimotion om budgeten (2017/18:2487) lagt fram förslag om utgiftsramarna för statsbudgetens utgiftsområden och stakat ut partiets viktigaste visioner för . Vi visar att det inte måste finnas någon motsättning mellan ekonomisk tillväxt och sysselsättning å den ena sidan och allmän välfärd, trygghet och socialt ansvarstagande å den andra. För utgiftsområde 13 innebär vårt förslag en betydligt snävare ram än vad regeringen föreslår i budgetpropositionen. beslutade att ställa sig bakom regeringens förslag om utgiftsramar. Vi kan dock konstatera att det inte finns något hinder för att , under det andra steget i beslutsprocessen, ställa sig bakom förslag om anslagen inom utgiftsområde 13. Inte minst när det gäller anslaget Delegationen mot segregation – där en riksdagsmajoritet helt avvisar detta förslag – finns det en möjlighet att välja en väg som innebär bättre hushållning med statens resurser än vad som kommer att bli följden av de felaktiga prioriteringar som görs i regeringens förslag. Utgiftsområde 13 omfattar satsningar på etablering av nyanlända invandrare, mot diskriminering och för jämställdhet. har påtalat brister inom samtliga dessa områden och hur politiken utformats. I grund och botten borde politiken på dessa områden handla om likabehandling, dvs. att vare sig kön, härkomst eller annan bakgrund ska påverka hur en person uppfattas och behandlas. Det är för oss också en självklarhet att detta måste vara det fundament på vilket politiska reformer och satsningar vilar. Vi ställer inte upp på den integrationspolitik som förts , där statliga medel går till exempelvis föreningar baserade på etnicitet och särskilda möjligheter som endast personer födda utanför kan ta del av. Anslag av sådan karaktär vill vi avskaffa. I stället bygger vår politik på att skapa ett samhälle för samtliga invånare, där den som kommer till vårt land också förväntas, och därigenom ges möjlighet att, bli en del av vårt samhälle. De reformer vi gör inom andra områden, satsningar för en balanserad arbetsmarknad, en stark välfärd och ett levande näringsliv, kommer samtliga invånare till del och bygger ett sammanhållet . Utskottet har alltså rätt i sin beskrivning att vi står långt ifrån varandra när det gäller migrations- och integrationspolitiken. Däremot stämmer det naturligtvis inte alls att vi skulle stå för någon slags inskränkt eller exkluderande nationalism. Där övriga partier räds en varm och kärleksfull nationell gemenskap står upp för att det är just detta som skapar trygghet. Inget samhälle, särskilt ingen demokrati, kan fungera utan någon form av gemensam föreställningsvärld med rötter i det förflutna. gör under området nyanlända invandrares etablering omfattande nedskärningar. Av anslaget 1:1 behålls endast en smärre del, avsedd att gå till informationsinsamling och uppföljning av hur väl personer med uppehållstillstånd etableras i . Anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskar i paritet med de minskade mottagningsnivåer som följer av partiets politik på det migrationspolitiska området. I praktiken innebär det att anslaget endast finns kvar för att fullfölja åtaganden gentemot kommuner som dimensionerat sitt mottagande efter de förutsättningar som gällt då staten lovat ersättningar , samt för att erbjuda smärre ersättningar till de kommuner som kommer att ta emot flyktingar fram till dess att svenskt asylmottagande beräknas upphöra. Anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Hemutrustningslån avskaffas i sin helhet . Vi har i och för sig inga invändningar mot regeringens och utskottets insikter om att ett bredare grepp om segregationsbrytande politik är nödvändigt. Men eftersom vi anser att detta arbete främst präglas av satsningar inom andra utgiftsområden avvisar vi regeringens förslag om anslagen 4:1 Åtgärder mot segregation och 4:2 Delegation mot segregation. politik, med sin bas i socialkonservatism och nationalism, har i stället sitt fokus på att ge ett så starkt fundament som möjligt för det svenska samhället. Vi värdesätter sammanhållande band mellan medborgarna och vi erkänner ett behov av gemenskap, för såväl den enskilde som samhället i stort. I vårt är det en självklarhet att samtliga medborgare känner delaktighet i samhället, och vi föreslår därför reformer som syftar till att stärka det kulturella kittet i samhället och kulturens sammanfogande roll (se utg.omr. Även för anslagen i fråga om diskriminering gör nedskärningar. Vi håller inte med utskottet om stora betydelse för att motverka diskriminering. Det är vår analys att myndigheten fungerat bristfälligt och bidragit till rättsosäkerhet inom detta rättsområde då flertalet fall lösts genom förlikning i stället för att prövas rättsligt. Under de år som myndigheten existerat har den också ett flertal gånger kritiserats för att verka opinionsbildande snarare än som en stödinsats för dem som är i behov av hjälp vid rättsliga tvister. Vi föreslår därför att läggs ned, ett arbete som bör påbörjas , och att anslaget 2:1 halveras i samband med detta, för att helt upphöra . När det gäller jämställdhetsområdet föreslås att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder förstärks med för att stärka arbetet för kvinnofrid samt för att stärka och utvidga jourverksamheternas arbete så att även våldsutsatta män och personer utsatta för hedersrelaterat våld kan vända sig till stödjourer med specialistkompetens anpassad efter deras situation. Dessutom omfördelas inom anslaget en del resurser från arbete med s.k. jämställdhetsbudgetering och jämställdhetsintegrering till just brottsoffer- och jourverksamhet. Anslaget 3:2 tas bort i sin helhet eftersom avbryter processen med att bilda en ny jämställdhetsmyndighet. Regeringen och utskottet har inte tydligt förmått visa på några klara fördelar med en ny myndighet och har inte heller i tillräckligt hög grad tagit hänsyn till de risker och nackdelar som finns med den nya organisationen. Anslaget 3:3 Bidrag till kvinnors organisering tas bort i sin helhet eftersom motsätter sig olika former av bidrag eller satsningar som bygger på särbehandling. Ett specifikt anslag till kvinnors organisering går emot våra principer och riskerar enligt vår mening att stjälpa snarare än hjälpa jämställdhetsarbetet. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi förslag till anslagsfördelning och beställningsbemyndiganden inom utgiftsområde 13. Det innebär att vi också tillstyrker regeringens och övriga partiers förslag i de delar de överensstämmer med förslag. Övriga delar av regeringens och övriga partiers förslag avstyrks. Våra förslag till anslag och beställningsbemyndiganden för utgiftsområde 13 finns sammanställda i bilaga 6 och 7. Anslag inom utgiftsområde 13 (M, C, L, KD) (M), (M), (M), (L), (KD), (M) och (C) anför: För att förbättra nyanlända invandrares etablering krävs det nya vägar in till arbetsmarknaden och ökade drivkrafter för företag att anställa. För att öka efterfrågan på arbetskraft med lägre kvalifikationer menar allianspartierna att anställningskostnaderna måste sänkas. Vi vill därför införa s.k. inträdesjobb, en förenklad anställning för nyanlända och unga upp till utan gymnasieexamen. I anställningsformen ska lönen uppgå till av rådande ingångslön i branschen. Av arbetstiden anses därmed gå till att lära sig arbetet eller till utbildning. Arbetsgivaravgiften slopas inom ramen för anställningsformen. I våra respektive budgetförslag presenterar vi det gemensamma förslaget om inträdesjobb. Vi hänvisar till våra respektive särskilda yttranden i betänkande 2017/18:AU2. Anslag inom utgiftsområde 13 (M, C, KD) (M), (M), (M), (KD), (M) och (C) anför: I beredningen av regeringens skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid där förslaget om att inrätta en jämställdhetsmyndighet presenterades hade , och allvarliga invändningar (se bet. 2016/17:AU5). Dessa är fortfarande giltiga, och vi menar att regeringen inte på något övertygande sätt visat på fördelarna med en sådan myndighet. Tvärtom finns det stora risker med att flytta och bryta upp fungerande verksamheter, risk för att uppbyggd kompetens går förlorad och risk för att förlora i effektivitet och fokus. Det man vill åstadkomma med att inrätta en myndighet, bl.a. samverkan och kunskapsinsamling, kan på ett bättre sätt utvecklas utifrån befintliga strukturer. I våra respektive budgetförslag inom utgiftsområde 13 avvisar vi därför medlen till jämställdhetsmyndigheten och föreslår att befintliga verksamheter såsom den mot hedersförtryck vid , verksamheten vid Nationellt centrum för kvinnofrid i liksom samordningen av arbetet mot prostitution och människohandel som bedrivs vid ska finnas kvar.