bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Det är inte säkert att vi kommer att ha något ishotell i om vi inte tar klimatförändringarna på allvar. Jag vet inte om menar att flyget faktiskt inte ska betala sina egna kostnader. Man kan tolka det så när det sägs att flyget ska vara skattebefriat medan andra transportslag inte ska vara det. Sedan ska jag ta upp en mer retorisk del, eftersom det inte handlar om riktigt den delen av debatten. säger nej till Klimatklivet, till stadsmiljöavtal och till mer skydd av skog. Detta går inte. Jag vet inte riktigt var jag ska börja och var jag ska sluta. Men jag tänkte kortfattat säga följande. satsade vi 100 miljoner på kvinnors företagande. Vissa satsningar kanske inte var så lyckade. Andra var mer lyckade. Men vi ville väl. Ni satsar exakt noll kronor, och ni tror att det räcker med att peka med hela handen mot myndigheterna och säga att de måste ändra sina siffror och att det måste bli fler kvinnor bland företagarna. Jag fick i går reda på till exempel att av satsningar fortfarande går till män. Så ser det ut även i näringslivet. Jag håller därför med om att det också behövs strukturella förändringar. Men det är också naivt att tro att man bara kan peka och säga att vi nu ska ändra saker och ting utan att också vara beredda att satsa en slant. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik När det gäller flygskatten skjuter och regeringen mot helt fel håll. Om man menar allvar med att detta ska vara bra för miljön, det vill säga att det minskar utsläppen, borde man väl ha riktat skatten mot utsläpp och inte som , lägga kostnaden på passagerarnas biljetter? Det kommer ju inte göra att det blir bättre för miljön. Till och med utredaren har sagt att det får marginell påverkan på miljön. Om man hade lagt skatten på bränsle hade det funnits ett incitament att ställa om till biobränslen. De som kör på fulbränsle, så att säga, skulle då få betala mer. Men skjuter ni åt helt fel håll. Här beskattar ni passagerarna, inte bränslet. Detta kommer också att leda till att det blir svårt för flygbolagen att ställa om, för de kommer i så fall att behöva lägga ännu mer pengar på passagerarnas biljetter. Det kommer också att påverka näringslivet negativt, inte minst för oss i norra . För dem som bor söderöver är det betydligt enklare. Dagens debatt och betänkande handlar bland annat om företagsfrämjande insatser, statligt riskkapital, regelförenkling och särskilda näringsgrenar. Med anledning av ett motionsyrkande föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider. Gott så, men vad jag saknar är givetvis krav på företagen också - att de ska ha fyllt i alla uppgifter rätt så att ärendet kan behandlas snabbt och effektivt. Om jag skulle fråga arbetstagare som har korta anställningar och behöver arbetsgivarintyg till a-kassan när dessa korta anställningar upphör, kommer merparten av dem säga att reglerna är krångliga och att a-kassan oftast saknar rätt ifyllt arbetsgivarintyg. Jag säger inte att det är bara företagens fel, och jag säger inte heller att det skulle vara till nackdel att ha tydliga tidsgränser för myndigheternas handläggning, men vi måste se till att alla gör sitt yttersta för att de regler som upprättas blir lätta att följa och att de blir rättssäkra. Regeringen har sjösatt åtgärder för att komma tillrätta med handläggningstider och kvaliteten i bemötande och så vidare. Därför slår man in öppna dörrar i det här fallet. Utskottet anser att en aktiv näringspolitik ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag och få företagen att växa och kanske till och med exportera. Men för att företagen ska kunna utvecklas krävs förutom en aktiv näringspolitik även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder, utbildning och klimatomställning. När jag läser motioner som har en underton som ger uttryck för att det är för dyrt att anställa eller att skattetrycket är för hårt i måste jag till dessa motionärer säga: Hur har vi lyckats med att bli det välfärdsland som vi faktiskt är? Sanningen är ju att SAF och har haft precis samma domedagsbild av att allt går åt fel håll och vi tappar konkurrens. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Jag kan hålla med om att det är av yttersta vikt att vi håller kunskapsnivån högt, att vi satsar på forskning och utveckling och att vi utbildar för morgondagens uppgifter. Visst, när jag besöker företag får jag ofta höra att de ger uttryck för farhågorna för konkurrensnackdelar, men oftast är problemet inte kostnaderna för de anställda, utan det handlar om andra orsaker. Att det är svårt att hitta rätt kompetens när de anställer är definitivt en av problembeskrivningarna som jag får ta del av. Sedan finns det massor av företagare som säger att det är ganska bra att vara företagare i . I det betänkande som vi debatterar , som heter NU12 Näringspolitik, skulle det finnas hur mycket som helst att beröra, men givetvis blir det omöjligt på mina . Men jag måste som norrbottning nämna något om riskkapital eller kapitalförsörjning i allmänhet. Det är väldigt olika förutsättningar redan från start när någon med en bra företagsidé i inland söker startkapital jämfört med någon i tillväxtstäder, där fastigheterna bara ökar i värde . I dessa fall behövs statligt inblandning med riskkapital i startskedet som komplettering till det som den privata marknaden inte förmår att säkerställa. Här bör man ge tid att visa att man klarar av uppgiften att stödja innovativa företag med tillväxtpotential, och då menar jag företag i hela landet, även de företag som är aktiva i den glesaste glesbygd. Här passar det att jag nämner lite om olika näringsgrenar. Datacenterbranschen är något som har kommit in som en ny industri i . Investeringsbehoven i branschen är stora, och regeringen menar att har goda förutsättningar för att attrahera dessa investeringar. Det gäller även de delar av landet som har svårt att attrahera andra nya företagsetableringar. Jag blev jätteglad när jag tillsammans med övriga från Norrbottensbänken - talmannen var förresten också med - fick besöka en dylik industri i och fick se hur det bedrivs forskning i för att vi ska bli ännu mer attraktiva i dataserverhallsracet. Jag tycker givetvis att vi ska försöka locka sådana investeringar till norra och gärna då till orter som inte har de övriga tillväxtfördelarna. De har dock oftast säker elförsörjning, och där finns det dessutom ett överskott på el. Sådan överskottsel saknas i Om jag ska nämna ytterligare något om näringsgrenar som bör och ska ges prioriteringar i glesbygd bör jag givetvis ta upp de gröna näringarna, och skogsnäringen i synnerhet. Här finns den naturliga kopplingen eftersom råvaran finns just där i obygden - eller i skräpytor, eller hur var det dessa periferiorter beskrevs i medierna av några storstadsanhängare? Om det ska utvecklas och byggas ut vidareförädling någonstans är det givetvis nära råvaran. Bostadsbyggande i trä är något som jag kommer att tjata om varenda gång jag får tillfälle till det. Här passar det nog att jag lyfter fram vår reservation 26 om besöksnäringen och yrkar bifall till den. är ett land som lockar besökare från när och fjärran. Vi i vill framhålla den svenska landsbygden som ett bra exempel på vad som attraherar besökare. Här finns särskilt goda förutsättningar för nischade satsningar inom ekoturism. Till exempel är turismens koppling till lokalproducerad mat något vi ser i allt större utsträckning. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik vill satsa på besöksnäringen. Speciellt måste fjäll- och landsbygdsturismen uppvärderas och ses som en viktig näring ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Den får gärna bli föremål för en större del av de framtida infrastruktursatsningarna. För att utveckla den svenska besöksnäringen menar jag att staten i samarbete med kommuner, föreningar och företag bör ta ett ökat ansvar för att locka besökare till hela . Regeringen borde lägga fram förslag till samverkansprogram för turistnäringen, så att den uppnår samma status som andra branscher. Vidare vill jag framhålla att många kommuner, särskilt landsbygdskommuner, gör stora ekonomiska satsningar för att få fler turister. Men även om turismen i en kommun ökar blir inte alltid det ekonomiska utfallet positivt. I stället hamnar vinsterna från den ökade turistnäringen ofta hos privata aktörer, bosatta långt utanför kommunen, som äger boendeanläggningar och andra verksamheter. faller turismens kostnader på kommunen, till exempel sophantering, vatten och avlopp och mycket mer. På många håll i och världen tar kommunen ut en lokal avgift av den som övernattar i kommunen. Det innebär att man att som gäst, förutom att betala hotellägaren för sängen, också betalar en liten avgift till kommunen för den allmänna service man får del av. På många platser i är avgiften , alltså . En sådan bäddavgift skulle ge makten över den lokala turistnäringens utveckling till lokala beslutsfattare. Regeringen borde utreda hur man skulle kunna jobba vidare med ett dylikt förslag. lever sitt liv i frihet. Hon har långa arbetsdagar, men hon får arbeta med det hon älskar. Hon går i bräschen och vågar vara egen i stället för att vara anställd. Hon går upp när alla andra sover för att baka ditt bröd, laga din sko eller köra ditt bud. är en välfärdsskapande hjälte. är en företagare. frihet är under attack från världens högsta skattetryck, från en regelbörda som växer för varje Reepaluutredning som regeringen tillsätter och från en protektionism som förenar såväl höger- som vänsterextremister i deras motstånd mot globaliseringen. frihet är värd att försvara, i såväl som här i . Bakom varje jobbskapande företag står en stolt entreprenör av kött och blod - en människa som en gång tagit det första steget till självförverkligande, till egenförsörjning och till jobbskapande. Varje företagare är en frihetshjälte, som bidrar till att göra våra medborgares vardag lite friare. Genom entreprenörens intäkter garanteras vår skattebas, som sedan ska gå till förskoleplatser, till poliser och till regeringens industrikanslerer och innovationsråd. Men, herr talman, en företagare är inte naiv. Allt detta och mer därtill ligger klart för den som en gång tagit steget. Frågan är om regeringen vet att det är här grunden till vårt välstånd finns. Frågan är vilket budskap man sänder till företagsamma unga kvinnor och män som utbildar sig, startar eget och möts av en omfattande regelbörda och en flodvåg av arbetsrättsliga hinder och skattehöjningar. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Vad ska få företagaren att gå upp i stället för 07? Vad ska få företagaren att välkomna ytterligare en lärling till yrket och se personen ta ett gesällbrev eller ett mästarbrev? Vad ska få företagaren att utveckla sin produkt och lansera den på andra sidan jorden? Det är hög tid att acceptera att företagsamhet måste löna sig. Den som är företagsam ska ha betalt för mödan, och denna frihet är värd att försvara. När väl beslut om någon ny regel, skatt eller pålaga kommer sitter företagare på nålar. Frågan som då dyker upp är om det finns en gräns för hur genomreglerat regeringen önskar att samhället ska vara. Har regeringen någon gräns för hur mycket tillväxtskaparen ska få behålla av det som den tjänar in? Handlar det om att hälften ska vara kvar, vilket tidigare var en paroll, eller ska man få behålla av det man tjänar in? Hur mycket tillväxt är tillåten innan den måste bekämpas? Den frågan skickar jag till majoriteten. Det talas runt men hålls tunt. Regeringen säger sig satsa på exportfrämjande, på en industrialiseringsstrategi och på en så kallad aktiv näringspolitik. Själv ställer jag mig frågade till hur verkningsfulla dessa insatser verkligen kommer att vara. Min uppfattning är att svenska företag behöver mindre - inte mer - inblandning från politiken och det offentliga. Svenska företag behöver långsiktiga förutsättningar för ett mer innovativt och kreativt näringsliv. Det handlar om villkoren för entreprenörskap, företagande och forskning och utveckling. Inte minst handlar det om långsiktiga spelregler när det gäller skatter och förutsättningarna för en stabil och konkurrenskraftig energiförsörjning och transportinfrastruktur. Det är min liberala övertygelse att staten inte kan skapa jobb och företag, men väl förutsättningar för sådana. Utgångspunkten för vår politik är således att det ska löna sig att ta risker, men då måste förutsättningarna för landets företag anpassas efter de utmaningar som entreprenörer och företagare möter i globaliseringens och digitaliseringens spår. Som gammal ordförande för är jag stolt över att fyra av fem jobb skapas i små företag. Men när det kommer till näringslagstiftningen måste vi börja att tänka småskaligt först. Detta gäller nyföretagandet såväl som den globala expansionen. Företagsbeskattningen och regelbördan missgynnar de välfärdsskapande små och medelstora företagen. Jag tänker då inte bara på den regelbörda som varje företagare möter, oavsett om man har en stor HR-avdelning eller om man tvingar sig igenom det hela på andra sätt, utan jag tänker framför allt på den företagsbeskattning som är aktuell - de så kallade 3:12-reglerna. Dessa regler kom till för att förhindra att småföretagare, som arbetar i sina egna företag, beskattas med mer förmånliga skattesatser än vad som är fallet för vanliga anställda. Systemet har ibland beskrivits som det krångligaste som har skapats sedan Rubiks kub. vill regeringen försämra regelverket ytterligare för den näringsidkare som försöker att göra rätt för sig. Detta är inte bra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik När det går bra för företagen går det bra för . Därför har Liberalerna presenterat ett hundratal reformförslag som ska utveckla kommunens, regionens och den nationella förvaltningens funktion som möjliggörare och stödjare för företagen. Det handlar om att minska regelbördan och om att underlätta för våra nya svenskar att starta företag, så att företagsamhetens får speltid på vår planhalva. Det handlar även om det orimliga i att företagare betalar för hela välfärd men själva inte får del av den. Trygghetssystemet, som exempelvis beräkningsgrunderna för SGI och föräldraförsäkringen, måste anpassas så att det även gäller företagare, för företagare är också föräldrar. Framtiden är global, och det globala påverkar det lokala. Flödet av människor, varor och kapital påverkar oss, och framför allt påverkar det vår välfärdsmodell. För att möta utvecklingen behöver kommuner och regioner se sig som möjliggörare i en global konkurrens om spetskompetens, entreprenörskapstalanger och handelsflöden. Vi behöver bli bättre på att lyssna till företagen och de utmaningar som de möter i globaliseringens tidevarv. Jag tänker för tids vinnande inte yrka bifall till alla reservationer, utan jag yrkar bifall till reservationerna 5, 12 och 19. Jag börjar med att yrka bifall till Alliansens reservationer 12, angående kvinnors företagande, och 19, angående regelförenkling, samt till reservation 16 angående arbetsintegrerande sociala företag och möjlighet till en statlig fond för den sociala ekonomins företagande. debatterar vi ett stort område, som rör närapå allting inom näringspolitiken. Det pågår en mängd utredningar kring villkoren för företagande - något som är väsentligt för att fler ska kunna få arbete här i . Men var är närings- och innovationsminister i de diskussioner som försiggår kring utredningarna? Vi ser honom tyvärr inte här heller. På område efter område som rör näringsfrågor är ministern helt osynlig. Genom att ha utsett råd och samverkansgrupper har han tillsammans med statsministern skickligt sett till att binda upp personer som skulle ha haft kraft och inflytande nog att eventuellt opponera sig mot alla de förslag som kommer från regeringen. Min kollega från nämnde den viktiga funktionen , som ska se huruvida nya lagförslag bidrar till ökat eller minskat regelkrångel. Man säger därifrån att beslut om nya och ändrade regler fortfarande fattas, trots att konsekvensutredningarna inte är tillräckliga. Min kollega nämnde siffror i anslutning till detta och bristerna med det hela. Detta är inte hållbart! Om vi nu menar allvar med att förenkla och förbättra för svenska företag, oavsett om de är små, stora eller medelstora, är en av de viktigaste funktionerna att se om nya lagförslag förbättrar eller försämrar villkoren för administration och handhavande av företagande. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Här vill man, helt uppenbart, inte ha konsekvensutredningar. Kanske är det så att man inser att mycket av det som man försöker att införa faktiskt innebär försämringar för företagen. Jag vet inte. försökte också gömma sig under partikappan tillsammans med LO:s ordförande i en debattartikel . Hur kommer det sig då att man slår sig för bröstet vad gäller siffror i arbetslöshetsstatistiken men fullständigt glömmer bort innehållet i arbetsmarknads- och näringspolitiken? Det bidrar till osäkerhet i bransch efter bransch och minskar de facto möjligheten till anställningar framöver. Jag ska nämna några av de större frågetecknen hos många både små och stora företag och dess innehavare. Vem har sett ute i debatten om välfärdsföretagen? Om nu alla företag är viktiga för , hur kan man då argumentera för att företag i en viss bransch ska kunna åläggas vinstförbud? Hur stämmer det med principen om jämlikhet mellan företag? Hur många investerare är över huvud taget intresserade av att gå in i vård- och omsorgsbranschen, eller utbildningsbranschen för all del, på dessa synnerligen lösa boliner? är man ute i andra delar av världen, till exempel i , och marknadsför den svenska vården och hur väl den fungerar genom till exempel . Om hela ska leva måste ju människor kunna resa till sina arbeten. Höjda drivmedelspriser gör det svårare för många som bor utanför tätorterna och behöver egen bil. Å andra sidan har inte heller löftet om att kunna få CSN-lån till körkort infriats. Kilometerskatten är naturligtvis ytterligare en annan historia. De arbetsintegrerande sociala företagen, som anställt personer som länge har stått utanför ordinarie arbetsmarknad, har fått en sänkt gräns i RUT-avdraget. Det har gjort att de som erbjuder städtjänster fått se antalet kunder minska i många fall. har Arbetsförmedlingen genom politiska beslut sett till att de som varit inne i fas 3 och arbetsträning inte fått vara kvar där utan fått gå till absolut ingenting. Vem skulle ha tagit emot dessa människor om inte de arbetsintegrerande sociala företagen hade gjort det? Jag bara frågar. Jag skulle gärna se att någon av mina kollegor från den andra sidan hade redogjort för mig vilka andra företag som tar emot de personer som inte de arbetsintegrerande sociala företagen tar emot. Det hade jag varit jätteintresserad av att höra. På det här sättet har man bidragit till att företagen i det här fallet har fått tacka nej till erbjudanden och kunder på grund av brist på personal. Förutom att de mist intäkter genom sänkningen av RUT-avdraget har de inte kunnat utföra de uppdrag som de ändå fått. och lanserade på en presskonferens ett så kallat program för ASF. Vad detta program nu har inneburit har både och fått frågor om i den här kammaren och men inte haft några svar på. Den ena handen vet alltså inte vad den andra gör. Jag har ytterligare två exempel. Det ena gäller enkla jobb. Momsen har sänkts för mindre reparationstjänster, till exempel reparation av cyklar och skor. Det är naturligtvis en jättegod tanke som skulle skapa fler av de så kallade enkla jobben, vilket är ett uttryck som jag som kristdemokrat för övrigt vänder mig emot. Men eftersom denna typ av arbete antingen utförs av ensamföretagare, till exempel skomakeri och nyckelservice, eller inom de arbetsintegrerande sociala företagen räcker naturligtvis inte den typen av åtgärder. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Är det någon i den här kammaren som har varit på ett skomakeri med 10-20 anställda? Jag har i alla fall aldrig varit det. Och hur många av oss lämnar in skor som gör att det finns en möjlighet för en skomakare att anställa fem personer och tro att man kan leva på det? Nej, det här håller inte. Det är en god åtgärd, ja, men det håller inte med endast sådana enkla förslag. Det är snarare förslagen som är enkla än jobben. Det andra exemplet är 3:12-reglerna och optionssystemet. Här är det ytterligare två utredningar som inte direkt, kan man väl säga, har tilldragit sig företagens gillande. Båda områdena är jätteviktiga för såväl svenska företag som internationella företag som vill verka i . Vi hörde här förut att momsen sänks för naturguidningar. Ja, men är det ju tre momssatser inom besöksnäringen: 6, . Jag gillar besöksnäringen; den är ett av mina hjärteområden inom näringspolitiken. Men det här räcker inte. Hur många guidningar ska vi ha med 6 procents moms? Jag ber om ursäkt, men kom med lite större reformer i så fall! Ett annat förslag kom om att underlätta att anställa sin första person i en enskild firma. Med min bakgrund som företagsrådgivare kan jag säga att jag aldrig skulle ge rådet till en innehavare av enskild firma att anställa en person, eftersom regelverket är så otroligt snårigt och kontakterna med och andra är helt omöjliga. Jag tror fortfarande att det är en ganska god idé att hålla fast vid möjligheten att ta del av konsekvensutredningar och förslag. Jag väljer att avsluta med att vi helt enkelt måste inse att möjligheten att skapa jobb i inte handlar om att prata om enkla jobb. Det handlar i så fall om vardagsnära servicetjänster. Men det handlar också om att se att det ena inte kan motverka det andra. Om den så kallade samarbetsregeringen har ett innehåll i sitt samarbete måste man se att det ena departementet och den ena ministern inte kan göra en sak för sig utan att det påverkar ett annat område hos ett annat departement och en annan minister. Då måste man prata med varandra. Det här håller inte för svenskt näringsliv, oavsett om det är ett litet arbetsintegrerande socialt företag eller en stor koncern. Jag tänkte egentligen inte begära replik, men eftersom det var så uppenbart felaktiga påståenden i anförandet från kunde jag inte låta bli. Det var första steget i växa-stödet som inkluderade egenföretagare i enskild firma. Det som regeringen har föreslagit nu är att denna reform utvidgas till att också gälla aktiebolag och handelsbolag. Det möter den kritik som jag personligen mycket väl förstår mot det första steget i reformen. Men kommer steg två. Det är en satsning som alltså innebär att en företagare som ger en lön på kan spara en lönekostnad motsvarande . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Näringspolitik Socialt och kooperativt företagande är jätteviktigt även för den rödgröna regeringen, och det statliga riskkapitalet öppnar nu möjligheten på ett sätt som för den här typen av företag att söka medel. Jag förstår inte riktigt vad baserar sitt svepande anförande på. För mig är det bara tomt prat. Det spelar ingen roll om man säger att man tar steg två när man fortfarande håller fast, vad jag förstår, vid steg ett när det gäller anställning i enskild firma. Även handelsbolag är egentligen en helt omöjlig bolagsform att anställa människor i, och det säger jag just med min bakgrund som företagsrådgivare. Aktiebolag är en annan sak. Men om man fortfarande vidhåller steg ett har man ju inte förstått detta med företagandets villkor för att kunna ha anställda. När det gäller arbetsintegrerande sociala företag tror jag nog att är väl medveten om min kunskap på området. Man har alltså försvårat för de här företagen och inte minst för dem som är där. Jag är ordförande för intresseorganisationen . Vi ser siffror på ett ökat antal konkurser i dessa små företag, eftersom villkoren har försämrats från både Arbetsförmedlingen och .