bet · H401JuU18 · 2017-04-07 00:00:00 — It-avdelningen som är en av nio avdelningar inom ansvarar för att tillhandahålla it-tjänster till myndighetens olika enheter, utveckla, förvalta och sköta drift av samtliga polisens it-system och itinfrastruktur samt bistå avdelningarna så att de kan fullgöra sitt ansvar som kravställare av it-system. Avdelningen ansvarar även för att införskaffa itsystem och it-applikationer och införa dem i verksamhet. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Vidare ansvarar it-avdelningen för att samverka med andra rättsvårdande myndigheter inom landet, bidra till det rättsvårdande arbetet inom EU, driva rättsliga tvister och processer om inköpsverksamhet för it-området samt den del av verksamhets- och säkerhetsskyddet som omfattar it- och informationssäkerhet. (Polisens årsredovisning 2016). Vid fjolårets behandling av motioner om polisfrågor (bet. 2015/16:JuU20) behandlade utskottet motionsyrkanden som efterfrågade effektivare avrapporteringssystem och uppdaterade tekniska verktyg. Utskottet beskrev därvid (s. 18) det arbete som initierats för att effektivisera avrapporteringen och att myndigheten infört en nationell it-organisation och en ny it-plan. En nationell satsning mot grov organiserad brottslighet initierades . Ett antal experter gavs då i uppdrag att lämna förslag till åtgärder som skulle lägga grunden till en effektivare och mer uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. Experterna redovisade sina förslag i promemorian Nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten – överväganden och förslag (Ds 2008:38). Med promemorian som underlag fick tillsammans med , , , , , och i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa en effektiv och uthållig bekämpning av den grova organiserade brottsligheten. I ett särskilt beslut fick Säkerhetspolisen ett nationellt huvudansvar för att förebygga, kartlägga och motverka den grova organiserade brottslighetens otillåtna påverkan på politiker, myndighetsföreträdare och journalister. Den nya formen för myndighetssamverkan inrättades formellt och det operativa arbetet startade . har samverkansarbetet mellan de berörda myndigheterna fortsatt och kretsen av myndigheter utökats till att även omfatta , och Arbetsförmedlingen. Regeringen beslutade därefter att ge tillsammans med , , , , , , , , , och Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet. I uppdraget ingår bl.a. att utveckla innehållet i och organisationen inom den myndighetsgemensamma satsningen för att möta de organisatoriska förutsättningar som råder inom efter ombildningen. Vidare ska myndigheterna utveckla organisationen till att även omfatta samverkan på lokal nivå samt inkludera fler brottsområden för att på så sätt kunna motverka fler typer av organiserad brottslighet som bedöms vara allvarlig eller omfattande. Uppdraget har delredovisats och ska slutredovisas UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Detta kan leda till förändringar av verksamheten i Utskottet föreslog vid behandlingen av motioner om polisfrågor 2014/15:JuU16) ett tillkännagivande till regeringen om att se över hur utbytet av information i kampen mot grov organiserad brottslighet kan underlättas och återkomma till med ett sådant förslag. följde utskottets förslag (prot. 2014/15:79). antog proposition 2015/16:167 Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottslighet (bet. 2015/16:31, rskr. 2015/16:314). Förslagen i propositionen syftar till att underlätta informationsutbytet mellan myndigheter som samverkar för att förebygga, förhindra eller upptäcka viss organiserad brottslighet. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 44) framgår att regeringen anser det angeläget med kraftfulla insatser för att förebygga brott och öka tryggheten, inte minst i socialt utsatta områden. att motverka brottsligheten i socialt utsatta områden har regeringen aviserat en särskild satsning på ökad polisnärvaro. För att skapa ett tryggt samhälle krävs såväl möjligheter till arbete och en aktiv och inkluderande välfärdspolitik som ett strategiskt och målmedvetet brottsförebyggande arbete. genomför därför en särskild satsning på det brottsförebyggande arbetet, med utökade resurser, en nationell samordnare och ett samlat program som spänner över flera politikområden. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4 s. 45) framgår att det är centralt för regeringen att fler brott förhindras och att fler Det gäller både vardagsbrott och brottslighet som utgör ett hot mot det öppna, demokratiska och rättssäkra samhället, såsom organiserad brottslighet, terrorism och hatbrott. Regeringen anser att myndigheternas arbete med utredning och lagföring, inklusive samarbetet mellan polis och åklagare, behöver vidareutvecklas. ska de personer som utsätts för eller på annat sätt drabbas av brott få stöd och skydd. Av budgetpropositionen framgår vidare (s. 23) att arbetet med sociala Sociala insatsgrupper är en samverkansform mellan bl.a. polis, socialtjänst och skola som ska möjliggöra ett samlat stöd till unga som har hamnat i eller riskerar att hamna i en kriminell livsstil. uppger ett femtiotal kommuner och stadsdelar att de arbetar med stöd till unga enligt denna modell. utvärdering av arbetet med sociala insatsgrupper Av budgetpropositionen framgår även (s. 52) att anslag får användas för bidrag till organisationer som hjälper personer att lämna ett liv i kriminalitet. Beloppet som får användas för detta ändamål uppgår till (budgetpropositionen prop. 2015/16:1 utg.omr. 4 s. 58) Utskottet har tagit reda på att Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att göra en särskild satsning för att stärka det redan pågående UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT återfallsförebyggande arbetet med unga dömda. Det handlar om att utveckla samarbetet med andra myndigheter och aktörer och att motivera till och underlätta unga dömdas utträde ur kriminella grupperingar. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Vidare har tagit fram en nationell enhetlig arbetsmodell för avhopparverksamhet. Dessutom har (Brå) presenterat en kartläggning av stödet till avhoppare (rapport 2016:6). Regeringen har överlämnat skrivelsen Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126) till . I skrivelsen presenterar regeringen ett nationellt brottsförebyggande program som syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Programmet ska också bidra till att stimulera och entusiasmera fler berörda aktörer att vidta brottsförebyggande åtgärder och att utveckla samverkan, såväl på nationell som på regional och lokal nivå. Det riktar sig till en bred målgrupp såsom myndigheter, landsting, kommuner, näringslivet och det civila samhällets organisationer. sexualbrottskommitté har bl.a. haft i uppdrag att granska och analysera hur de brottsbekämpande myndigheterna utreder ärenden om våldtäkt och hur rättsväsendet i övrigt hanterar sådana ärenden för att därefter överväga åtgärder för hur rättsväsendet ytterligare kan förbättra sitt arbete inom området. Uppdraget har redovisats i betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60). Betänkandet bereds inom . Av regleringsbrev framgår under rubriken återrapporteringskrav att ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att utveckla myndighetens arbetsmetoder vid utredning av våldtäkt och andra sexualbrott. Av redovisningen ska även framgå hur myndigheten arbetar med bemötandefrågor och säkerställer att arbetsmetoderna når ut i hela organisationen samt vilka resultat åtgärderna har lett till. Arbetet mot handel med skyddade arter Cites är en global miljökonvention med syfte att reglera internationell handel med hotade vilda växt- och djurarter. Initiativet till att skapa en global konvention som reglerar handeln med hotade arter togs vid ett internationellt miljömöte i . Ursprungligen togs konventionen fram under IUCN (), men flyttades senare till , FN:s globala miljöprogram. Konventionen undertecknades 1973 och trädde i kraft . har 180 länder skrivit under konventionen, vilket gör den till en av de största och äldsta internationella miljökonventionerna. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT omfattar reglering av handel för ca 35 000 djur- och växtarter samt produkter av dem såsom virke av trädslag, skinn, ben m.m. Till konventionen hör tre bilagor med listade arter. utrotningshotade arter som är eller kan bli påverkade av handel. handelsförbud gäller, undantag kan endast ges under exceptionella Bilaga II avser arter som inte nödvändigtvis är utrotningshotade men riskerar att bli det om inte strikt reglering av handeln införs. avser arter som regleras av handel i minst ett land och där landet eller länderna ber andra om hjälp att reglera handeln med arten. har informerat om att några initiativ från sida inriktade på bekämpning av organiserad brottslighet och korruption inom handel med hotade arter inte är aktuella. Dock avser Genval (Europeiska rådets arbetsgrupp för allmänna frågor, inklusive utvärdering), vars främsta uppgift är att dra upp riktlinjer för hur kampen mot organiserad brottslighet ska samordnas, att under åttonde rundan av ömsesidig utvärdering behandla Rätten att utföra trafikkontroller behandlade i betänkande 2014/15:JuU3 med anledning av proposition 2013/14:232 Utökade befogenheter för civilanställda inom Av propositionen som antogs av framgår bl.a. Inom polisens trafikövervakning är två personalkategorier verksamma: polismän och bilinspektörer. Bilinspektörerna är, liksom de polismän som arbetar med trafikövervakning, anställda vid polismyndigheterna. Bilinspektörerna arbetar huvudsakligen med tillsyn av den yrkesmässiga trafiken och de utgör av den personal hos polismyndig- heterna som arbetar inom området yrkesmässig trafik. I propositionen föreslogs att bilinspektörer skulle ges ytterligare befogenheter. De föreslogs få befogenhet att besluta om vissa avgifter, förbjuda fortsatt färd i vissa fall, få befogenhet att ta hand om ett fordons registreringsskyltar och ges tillträde till fordon för kontroll av alkolås. Av propositionen framgår att man under ärendets beredning även övervägt att ge bilinspektörer befogenhet att utfärda ordningsbot men att man kommit fram till att inte föreslå detta. har informerat om att endast poliser utför Vidare avser polisen att med stöd av de utökade medel, som man tilldelats i budgetpropositionen och som beskrivs nedan, öka såväl antalet trafikkontroller som omfattningen Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 52–54) framgår att regeringen inom anslaget 1:1 avsatt dels 25 UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT cabotageverksamhet, dels för flygande inspektioner av nyttofordon. Vidare framgår av regleringsbrev att ska vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nyttofordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. Med cabotage avses transport av passagerare eller gods inom ett lands gränser, utfört av ett företag som är registrerat utanför detta lands gränser. Vägran att lyda polis eller annan behörig personal vid olycksplatser Av 10 § första stycket 3 polislagen (1984:387) följer att polismän har rätt att avvisa personer som inte följer anvisningar att hålla sig åt sidan vid t.ex. trafikolycksplatser. Polisen får i den utsträckning som andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt använda våld för att genomföra detta. Regeringen gav (dir. 2016:115) en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner. Uppdraget ska redovisas . Av direktiven framgår bl.a. att det finns anledning att överväga att införa ett nytt brott som tar sikte på hindrande av polisens, räddningstjänstens och ambulanssjukvårdens ingripanden eller hjälpinsatser. De fysiska angreppen mot insatserna är visserligen redan kriminaliserade, men det saknas en straffbestämmelse där det skyddade intresset är insatsen som sådan och inte säkerheten för person eller egendom. För en sådan straffbestämmelse talar intresset av att ovanstående aktörer ska kunna genomföra en insats utan att hindras, oavsett om hindret består i våldshandlingar eller annat. Åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet I budgetpropositionen (prop. 2016/17 utg.omr. 4 s. 28) pekar regeringen på att brottsligheten drar nytta av globalisering, fri rörlighet och digitalisering. Satsningar mot internationella brottsnätverk och organiserad brottslighet bidrar till att öka myndigheternas kompetens, skapa kontakter och bygga upp informationsflöden. För att bygga upp förmågan att fånga upp ärenden med internationella kopplingar, tillvarata internationell information och förbättra samordningen inom hela organisationen har börjat skapa internationella, operativa funktioner i polisregionerna. Myndigheten har också utsett en särskild koordineringsfunktion för det myndighetsgemensamma arbetet inom ramen för EU:s policycykel mot internationell och organiserad brottslighet. De europeiska fonderna för de yttre gränserna och den inre säkerheten utnyttjas för projektverksamhet i form av särskilda uppdrag. Vidare anför regeringen att informationsutbytet inom EU har fortsatt att utvecklas . Inom ramen för Prümsamarbetet har anslutits UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT till det automatiserade fingeravtrycksutbytet. DNA-utbyte sker med över hälften av de anslutna medlemsstaterna. Det bidrar till att identifiera och lagföra gärningsmän och kartlägga internationell brottslighet. Möjligheten att göra förfrågningar till fordonsregister inom EU omfattar nu samtliga 19 anslutna medlemsstater och underlättar för polisen att göra kontroller av utländska fordon. I budgetpropositionen pekas även på att åklagarväsendets operativa samarbete med andra länder är ett frekvent inslag i arbetet och att myndigheternas internationella engagemang genom egna initiativ har varit betydande. Myndigheterna har bidragit till utvecklingen av det rättsliga samarbetet inom EU, inklusive till det europeiska åklagarkontoret Eurojust, där antalet ärenden har ökat och blivit mer komplexa. Justitie- och migrationsminister anförde i ett frågesvar om utländska stöldligor (fr. 2016/17:685) bl.a. följande: Att utsättas för stöld efter inbrott i sitt boende innebär naturligtvis en stor integritetskränkning och medför att många utsatta känner sig otrygga och oroliga. Regeringen kommer att lämna en proposition till med förslag om en uppvärdering i påföljdshänseende av sådana stölder som begås efter intrång i olika former av boenden. Enligt polisen begås många tillgreppsbrott av hitresta utländska ligor. Insatser mot internationella brottsnätverk är därför ett viktigt och strategiskt utvecklingsområde i brottsutredande verksamhet. En effektiv förundersökningsverksamhet med god förmåga att hantera internationell organiserad brottslighet i kombination med kontrollverksamhet vid relevanta gränspassager bedöms vara den viktigaste framgångsfaktorn i arbetet. För att effektivisera utredningsarbetet har beslutat om en nationell modell för brottssamordning som infördes . Brottssamordning innebär att polisen identifierar mönster i tillvägagångssätt och jämför spår från brottsplatser för att undersöka om det finns gemensamma faktorer som kan tyda på exempelvis seriebrottslighet. Arbetet är särskilt inriktat mot mobil organiserad brottslighet som rör sig över stora geografiska områden. Europeiska kommissionen har föreslagit en förordning som innebär att det ska inrättas en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen (KOM(2013) 534). Den europeiska åklagarmyndigheten ska ha exklusiv behörighet att utreda och åtala för den typen av brott. Det innebär att medlemsstaternas åklagarbehörighet på det brottsområdet ska överlåtas till EU i motsvarande utsträckning. Med brott mot EU:s finansiella intressen avses exempelvis bedrägerier riktade mot EU. konstaterade rådet att det saknas enhälligt stöd för förslaget. Därmed skulle en grupp på minst nio medlemsstater kunna överlämna förslaget till för diskussion i ett sista försök att uppnå enighet. Om det ändå inte är möjligt kan det bli aktuellt med ett s.k. fördjupat samarbete. Vid Europeiska rådets möte den 9–har 17 medlemsstater i enlighet med artikel 86.1 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) deklarerat att de avser att inleda ett fördjupat samarbete om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT därefter, , besked om att det numera är 16 medlemsstater som avser att inleda ett fördjupat samarbete. majoritet har vid ett flertal överläggningar med regeringen, , förklarat att den ställer sig bakom regeringens ståndpunkt att det inte bör inrättas en europeisk åklagarmyndighet med uppgift att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen (prot. 2016/17:7). har olika aktörer i samhället gjort insatser för att motverka våld och ordningsstörningar vid idrottsarrangemang och stärka den positiva supporterkulturen. Lagstiftningen har skärpts på olika sätt. I ordningslagen (1993:1617) har det införts straffsanktionerade förbud mot att bl.a. inneha och använda pyrotekniska varor utan tillstånd vid vissa idrottsarrangemang, mot att obehörigen beträda spelplanen och mot att kasta in föremål på planen (se prop. 2008/09:78). Lagen (2005:321) om tillträdesförbud vid idrottsarrangemang har ändrats på så sätt att det numera är möjligt att vid straffansvar förbjuda personer att få tillträde till idrottsarrangemang (se prop. 2013/14:68). har också getts möjlighet att föra ett register över personer med tillträdesförbud (se vidare lagen [2015:51] om register över tillträdesförbud vid idrottsarrangemang och prop. 2013/14:254). En kameraövervakningslag (2013:460) har införts, som bl.a. kan underlätta för att avslöja och utreda brott som begås inne på arenorna (se prop. 2012/13:115). Vidare har skyldigheten för den som anordnar ett idrottsarrangemang att betala kostnader för polisbevakning tagits bort (se prop. 2013/14:1 s. 552 f.). har även antagit ett förslag till maskeringsförbud vid idrottsevenemang (prop. 2016/17:41, bet. 2016/17:JuU8, rskr. 2016/17:139). behandlar i sitt betänkande Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85) frågan om det bör införas en möjlighet att vid straffansvar utestänga personer från bl.a. butiker. Utredningen konstaterar att för en sådan möjlighet talar att det skulle vara ett sätt att begränsa tillfällena för återfallsförbrytare att begå nya brott. En sådan möjlighet skulle emellertid inskränka den grundlagsskyddade rätten att röra sig fritt. Enligt utredningens mening är det intresse som förbudet skulle skydda varken så allmänt eller så integritetskränkande att det motiverar en sådan inskränkning. Det skulle även vara svårt att utforma ett förbud som kan tillgodose kraven på rättssäkerhet utan att bli en börda för rättsväsendet. Utredningens bedömning är därför att de skäl som talar mot att införa en ny lag om tillträdesförbud till butiker är betydligt starkare än de som talar för. Därför lämnar inte utredningen något sådant förslag. Regeringens skrivelse (skr. 2016/17:126 Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program hanteras av . UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Skrivelsen innefattar åtgärder som är trygghetsskapande för småföretagare. Vidare samverkar Nationellt bedrägericenter inom med företagare och organisationer. Justitie- och migrationsministern anförde i ett frågesvar bl.a. följande: Det är viktigt att det finns möjlighet att upprätthålla ordning och säkerhet i lokaler dit allmänheten har tillträde och inskränkningar i öppettider är inte ett exempel på en optimal lösning av de problem som finns. När det generellt gäller tillträdesförbud till platser dit allmänheten har tillträde måste man ha klart för sig att det är en komplicerad fråga. Ett tillträdesförbud utgör en inskränkning i den enskildes rätt att röra sig fritt. För att begränsa denna grundlagsskyddade rättighet krävs såväl starka sakskäl som att ingreppet står i proportion till det problem som det avser att lösa. Alla människor måste kunna känna sig trygga på allmänna platser och ordning och säkerhet måste upprätthållas. Det senare är i grunden förstås en uppgift för polisen. En viktig del i det trygghetsskapande arbetet är även regeringens nationella satsning på det brottsförebyggande arbetet. Jag följer utvecklingen noga. Regeringen lämnade proposition 2016/17:131 Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott till . Av propositionens huvudsakliga innehåll framgår bl.a. följande. Bedrägerier med s.k. bluffakturor är ett allvarligt problem för både en-skilda och samhället och vållar dessutom svårigheter i rättstillämpningen. Svårigheterna har sin grund i att den straffrättsliga regleringen på detta fält inte är lämpligt avpassad efter omfattande systematiska förfaranden. I förlängningen innebär detta att brottslighetens systematik och samlade negativa effekt inte i tillräcklig utsträckning beaktas vid rubricering av brotten och inte heller får tillräckligt genomslag vid straffmätningen. För att komma till rätta med detta föreslår regeringen att det i förs in en straffbestämmelse om grovt fordringsbedrägeri. Vad som därigenom straffbeläggs är att i vilseledande syfte rikta betalningsuppmaningar till en vidare krets av mottagare. Brottet föreslås få samma straffskala som de grova svårhetsgraderna av övriga centrala förmögenhetsbrott, dvs. fängelse i lägst och högst . I samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 4, bet. 2016/17:JuU1, rskr. 2016/17:90) behandlade utskottet ett motionsyrkande om säkerheten på asylboenden. Utskottet pekade på att och kommit överens om en gemensam åtgärdsplan för att öka tryggheten i asylboenden. Överenskommelsen tydliggör ansvarsförhållandena och innebär ett ökat samarbete mellan myndigheterna. Överenskommelsen beskriver polisens respektive ansvar när det gäller ordning och säkerhet – dels det brottsförebyggande, dels det brottsutredande arbetet. Motionsyrkandet avstyrktes mot bakgrund av åtgärdsplanen. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT 2016/17:JuU18 Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem har informerat om att Säkerhetspolisens och respektive rättstjänster utreder möjligheten att ge Säkerhetspolisen tillgång till asylsystemet. Myndigheterna har haft ett möte och kommer att vid ett möte informera om utfallet av deras överväganden. Inrikesminister anförde i ett frågesvar om Säkerhetspolisens tillgång till asylsystem (fr. 2015/16:637) bl.a. följande: och Säkerhetspolisen ingick en överenskommelse om fördjupad samverkan, som har till syfte att utveckla förmågan att identifiera säkerhetshot. Som ett led i denna samverkan väcktes mot bakgrund av det ökade antalet asylsökande frågan om direktåtkomst till verksamhetsregister. har Säkerhetspolisen, precis som och utlandsmyndigheterna, rätt till direktåtkomst till verksamhetsregister enligt förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. är , i sin egenskap av personuppgiftsansvarig, skyldigt att vidta vissa skyddsåtgärder för den personliga integriteten. Det innebär bl.a. att se till att den tekniska lösningen för direktåtkomst innehåller tillräckliga begränsningar för vilka uppgifter som får överföras. Säkerhetspolisen har därför inte, och ska inte heller ha, oinskränkt åtkomst till hela verksamhetsregistrets innehåll. I praktiken medför den nuvarande lösningen för informationsöverföring en del administrativa utmaningar för och Säkerhetspolisen, som blivit särskilt påtagliga genom det ökade antalet asylsökande.