bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Vidare kan skogsplantering och igenväxning av åker och betesmark innebära att natur- och kulturmiljövärden i odlingslandskapet förstörs. Om det är betydelsefullt att sådana värden bevaras kan i vissa fall avtala om ersättning för fortsatt jordbruksdrift. Landsbygdsminister har i sitt svar på fråga 2016/17:93 Långa handläggningstider för plantering på jordbruksmark anfört att bestämmelserna om övergångstiden finns reglerade i förordningen och att det finns en möjlighet för att medge undantag från regeln. Vidare anförde ministern att regeringen inte ser något behov av att ändra reglerna. Utskottet har behandlat frågor om strandskydd , senast i betänkande 2016/17:MJU9 Naturvård och områdesskydd. En flexibel tillämpning av strandskyddsreglerna är en fråga som utskottet tillskriver stor betydelse, och i ovanstående betänkande föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen med följande innehåll: Den reform av strandskyddet som gjordes under alliansregeringen, och som syftade till att skapa en mer flexibel tillämpning av reglerna, har inte fått tillräckligt genomslag. Utskottet kan konstatera att vissa förändringar har skett i riktning mot en mindre strikt tillämpning, men strandskyddet hindrar fortfarande kommuner från att skapa attraktiva boendemiljöer på landsbygden. Behov av bostäder, utveckling, jobb och verksamheter måste ges en större roll i bedömningar av begränsningar i strandskyddet. Det ska vara möjligt att bygga och bedriva verksamhet strandnära och att peka ut fler geografiska områden som s.k. LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). Fler undantag från strandskyddsbestämmelserna bör möjliggöras i syfte att kunna skapa såväl mer socialt blandade bostadsområden som fler attraktiva bostadsområden i glesbygds-kommuner. Fler undantag från strandskyddsreglerna bör också bli möjliga för att öka bostadsbyggandet där behoven är särskilt stora. Strandskyddet bör därför decentraliseras och kommunerna bör ges ökat inflytande när det ska bestämmas vilka strandområden som ska bevaras och vilka som kan bebyggas. Ett strikt strandskydd ska dock fortfarande tillämpas i områden där exploateringstrycket bedöms som mycket högt. Detsamma gäller i situationer när det finns synnerliga skäl. Även om strandskyddet således i viss utsträckning har förändrats på det sätt som reformen syftade till bör ytterligare steg tas för att förändra strandskyddslagstiftningen i den riktning som utskottet nu har beskrivit. Detta bör ges regeringen till känna. följde utskottets förslag till beslut (bet. 2016/17:MJU9, rskr. 2016/17:180). gav regeringen i uppdrag att se över och föreslå ändringar i reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge, de s.k. LIS-reglerna, i och (2010:900) (dnr M2017/00778/Nm, M2017/00712/Nm). ska även föreslå de författningsändringar och eventuella andra åtgärder som behövs för att ytterligare främja landsbygdsutveckling i områden med god tillgång till stränder. Regeringen vill se en levande landsbygd som kan utvecklas, som ett attraktivt landskap kan bevaras och värdefulla naturmiljöer skyddas. Det finns enligt regeringen potential att utveckla LIS-reglerna i detta syfte. Uppdraget ska redovisas till (Miljö- och energi-departementet) . Strandskyddsdelegationen (dir. 2013:27) har haft i uppdrag att utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats när det gäller frågor som rör tillämpningen av de strandskyddsregler som infördes och 2010. Delegationen har också haft i uppdrag att utgöra en arena för erfarenhetsutbyte och dialog. Delegationen presenterade sin slutrapport i praktiken (SOU 2015:108) . I betänkandet anfördes att det var delegationens bedömning att de insatser som genomförts inom ramen för delegationens uppdrag bidragit till en förstärkt samverkan och till en mer enhetlig, effektiv och kunskapsunderbyggd tillämpning av reglerna. Delegationen föreslog bl.a. en fortsatt satsning på nationell och regional samverkan kring strandskyddsreglernas tillämpning och att delegationens webbportal skulle behållas och vidareutvecklas. Delegationen anförde också att den mot bakgrund av de erfarenheter som den gjort under utredningens dryga var av uppfattningen att en rad problemområden inte kan åtgärdas fullt ut enbart genom insatser som syftar till att stärka tillämpningen av befintliga regler, bl.a. rörande som skäl för dispens. Delegationen konstaterade dock att det inte hade ingått i delegationens uppdrag att göra en översyn av dessa problemområden eller att ge förslag till förändringar av reglerna. förvaltas Strandskyddsdelegationens webbportal, och , av Miljösamverkan . Miljösamverkan är ett samverkansorgan för tillsyn och tillsynsvägledning inom miljöbalksområdet. Målet är en ökad samsyn mellan länsstyrelserna och en mer enhetlig hantering i tillsynsfrågor. Miljösamverkan har ambitionen att i samverkan med uppdatera . I övrigt pågår inget arbete i relation till Strandskyddsdelegationens slutbetänkande. Strandskyddsfrågor har även lyfts fram i den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). För att få kommunerna att i ökad utsträckning använda den översiktliga planeringen som ett verktyg för att skapa goda förutsättningar för landsbygdens utveckling föreslår kommittén att ges i uppdrag att utarbeta en vägledning för hur landsbygdens värden och utvecklingsmöjligheter ska kunna redovisas inom ramen för den kommunala översiktsplaneringen. Kommittén lägger också fram ett antal förslag som syftar till att minska vissa begränsningar som finns för byggande och utveckling på landsbygden. Förslagen avser bl.a. riksintressen och strandskydd. I betänkandet framgår att enligt länsstyrelserna inte har blivit den stimulans för landsbygden som många kommuner hoppades. Exploatörerna har inte stått i kö för att bygga, trots att möjligheterna att bygga strandnära har öppnats i vissa områden på landsbygden. ska enligt sina direktiv inte utvärdera eller föreslå förändringar av strandskyddslagstiftningen. Mot bakgrund av länsstyrelsernas utvärdering och Strandskyddsdelegationens slutsatser vill kommittén emellertid peka på betydelsen av att regeringen vidtar ytterligare åtgärder för att strandskyddsreglerna ska få en avsedd effekt på landsbygden. Det handlar helt enkelt om att staten genom länsstyrelserna bör stödja kommuner som vill använda de existerande strandskyddsreglerna för att underlätta en ökad bosättning och etablering av verksamheter i kommunen. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) framgår att det nationella programmet för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung –2016 utgjorde ett betydelsefullt stöd för fortsatt utveckling av näringen. Bland annat har åtgärder genomförts som syftar till kompetensutveckling, att öka antalet biodlare samt ökad bihälsa. Det nationella honungsprogrammet (EU:s program för biodling) är till för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av biodlingsprodukter. Programmet tas fram i nära samarbete med biodlingens organisationer och löper i treårsperioder. Det nuvarande programmet omfattar verksamhet som utförs –. Programmet har fyra mål: – Fortsatt tillväxt och konsolidering – Informations- och kursmaterial till utbildning och marknadsföring – Tillgång till bra pollen- och nektarväxter. Det nationella honungsprogrammet –2019 utgör ett fortsatt stöd för att utveckla näringen. Satsningar och projekt via det nationella honungsprogrammet i kombination med kraftfulla och samordnade initiativ från branschen är viktiga för näringens utveckling. Insatser för bättre bihälsa och kompetensutveckling har fortsatt hög prioritet men kombineras med ett ökat fokus på bättre tillgång till pollen- och nektarväxter i odlingslandskapet. Det framgår av vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99) att det svenska programmet för biodling för perioden –2019 godkänts av Europeiska kommissionen. finns avsatta för EU:s program för biodling. Det svenska programmet uppgår för perioden –2019 till . Regeringen anser därför att anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör ökas med . Fritidsodlingens är ett samarbetsorgan för ideella organisationer med huvudsaklig inriktning på fritidsodling. Organisationen bildades av , och Sällskapet . Fritidsodlarna består av 18 organisationer med inriktning mot fritidsodling. Därmed är nästan alla rikstäckande ideella föreningar som huvudsakligen rekryterar fritidsodlare anslutna till Fritidsodlingens . Medlemsföreningarna har tillsammans över 75 000 medlemmar, och det finns ingen annan organisation som på liknande sätt kan sägas företräda fritidsodlingen. Fritidsodlingens uppgifter är att – främja och utveckla svensk fritidsodling – föra fritidsodlingens talan – utveckla samarbetet mellan fritidsodlingens organisationer. Fritidsodlingens är statligt finansierad via . Av regleringsbrev framgår att av anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ska betalas till Fritidsodlingens för informations- och rådgivnings-verksamhet samt till . Ett minskande antal betande nötkreatur för betesbaserad produktion är ett allvarligt hot mot naturbetesmarkerna och därmed flera miljökvalitetsmål, vilket leder till minskad biologisk mångfald och minskade ekosystemtjänster. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det därför är nödvändigt med ett konkurrenskraftigt jordbruk för att det ska finnas betesbaserad produktion. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande när det gäller beteskravet. Bestämmelserna syftar till att tillgodose kornas grundläggande behov av att röra sig och utföra sina naturliga beteenden och har visat sig ha många positiva effekter på både djurhälsoläget och miljön. Bestämmelserna kan medföra ökade kostnader för näringen, och det har funnits en del otydligheter i hur de ska tillämpas. I de reviderade föreskrifterna har flera administrativa förenklingar gjorts, och flexiblare regler har införts för djurhållarna. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3615 (KD) yrkande 18. Bestämmelserna om att jordbruksmark får tas ur produktion tidigast efter att anmälan gjorts till är reglerade i förordningen om miljöhänsyn i jordbruket. Vidare finns det en möjlighet för att medge undantag från bestämmelsen i vissa fall. Utskottet noterar att regeringen gör bedömningen att det inte finns något behov av att ändra reglerna på området. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:2418 (SD) och 2016/17:2450 (SD) yrkande 12 kan avstyrkas. Utskottet har behandlat frågan om ett reformerat strandskydd och anfört i ett tillkännagivande till regeringen att det behövs en mer flexibel tillämpning av strandskyddsreglerna, speciellt i LIS-områden (landsbygdsutveckling i strandnära lägen). Det är därför positivt att regeringen nu har gett ett uppdrag till att se över och föreslå ändringar i reglerna för LIS-områdena. I avvaktan på regeringens arbete med tillkännagivandet och redovisningen av uppdraget om LIS-reglerna anser utskottet att motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 9 och 2016/17:3618 (C) yrkande 27 kan lämnas utan vidare åtgärd. Bin och andra pollinerande djur har stor betydelse för pollinering av både odlade och vilda växter. De spelar en viktig roll för att stödja ekosystemen och deras funktioner. Utskottet noterar att det nationella programmet för att förbättra villkoren för produktion och saluföring av honung utgör ett betydelsefullt stöd för fortsatt utveckling av näringen. Det är därför positivt att kommissionen har godkänt det svenska programmet –2019 och att ytterligare resurser tillförts programmet. De satsningar som regeringen, i samarbete med biodlingens organisationer, har tagit fram inom ramen för programmet är viktiga för att stödja näringen i dess arbete. Mot bakgrund av redovisningen ovan anser utskottet att motionerna 2016/17:2550 (KD) yrkande 7 och 2016/17:3615 (KD) yrkande 29 i allt väsentligt kan anses vara tillgodosedda. Fritidsodling är en stor sysselsättning i , och Fritidsodlingens har viktiga uppgifter att främja och utveckla fritidsodlingen. Det är därför positivt att regeringen tilldelar dem medel för deras informations- och rådgivningsverksamhet. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar. Enligt regeringen räknas till livsmedelskedjan primärproduktionen, livsmedelsindustrin, livsmedelshandeln, restaurangnäringen, måltidsturismen och konsumenten. Utskottet ser inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:3618 (C) yrkande 70. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om antibiotikaanvändning i livsmedelsproduktionen, om småskaliga och mobila slakterier, om närings- och hälsopåståenden, om nya livsmedel och om ciderföreskrifterna. Jämför reservation 116 (M), 117 (C) och 118 (KD). I propositionen framhålls att antibiotikaresistens är en högt prioriterad fråga för regeringen som har lanserat en svensk strategi för arbetet mot antibiotikaresistens med tydliga mål och prioriteringar för alla berörda sektorer. Vidare betonas att är aktivt pådrivande i antibiotikaresistensarbetet på alla nivåer. I den pågående EU-förhandlingen om ny lagstiftning för djurläkemedel driver frågan om skärpta regler i syfte att motverka antibiotikaresistens. Frågan drevs även framgångsrikt i förhandlingen av den beslutade och rådets förordning (EU) 2016/429 av om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (djurhälsolag). har vidare initierat ett arbete om antibiotikaresistens i djurhållning inom samt fått gehör från övriga EU-länder för ett förslag om ett samarbete om antibiotikaresistens i de pågående förhandlingarna om ett handelsavtal mellan och (TTIP). Det anförs att även fortsättningsvis ska vara aktivt pådrivande för att sprida denna syn i relevanta forum. I propositionen hänvisas även till att i två tillkännagivanden (bet. 2014/15:MJU3 punkt 22, rskr. 2014/15:121 och bet. 2014/15:MJU10 punkt 3, rskr. 2014/15:181) har tagit upp frågan om behov av internationella initiativ och arbete inom EU för att minska användningen av antibiotika i livsmedelsproduktionen och djurhållningen. Regeringen anser att tillkännagivandena är tillgodosedda med hänsyn till de åtgärder som har vidtagits och det arbete som pågår. I motion 2016/17:2634 av (MP) yrkande 6 påtalas behovet av globala begränsningar av antibiotika i förebyggande syfte i livsmedelsproduktionen. måste agera för ett ökat globalt samarbete för att säkerställa vår försörjning av livsmedel utan att antibiotika regelmässigt används i vare sig odling eller djurhållning. Småskaliga och mobila slakterier Enligt kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) är småskaliga och mobila slakterier viktiga för att möjliggöra ett ökat utbud av närproducerade livsmedel. De skapar även en viktig infrastruktur för att stärka den växande gastronomiturismen. De leder dessutom till kortare djurtransporter och skapar arbetstillfällen, som försörjningen av kött förenklas i händelse av störningar i infrastrukturen. Motionärerna vill gärna att fler småskaliga och mobila slakterier ska kunna etableras och vill därför att de regler som gäller ska ses över i syfte att ytterligare förenkla dem (yrkande 11). På liknande sätt föreslås även i kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 20 att möjligheterna att förenkla reglerna för småskaliga slakterier ses över. I kommittémotion 2016/17:2556 av m.fl. (KD) uppmärksammas behovet av att uppdatera livsmedelslagstiftningen, exempelvis gränserna för vad som räknas som gröda och vad som räknas som livsmedel. Nya livsmedel, exempelvis alger och insekter, kommer att spela en större roll som proteinkälla. Enligt motionärerna är det dock inte lätt att göra rätt, varken för produktion eller försäljning av s.k. ”ny” mat. Här måste gällande lagstiftning uppdateras till dagens förutsättningar, exempelvis gränserna för vad som räknas som livsmedel och när en produkt övergår från att vara gröda till att vara livsmedel. För att möta den framtida efterfrågan på livsmedel när den globala befolkningen ökar behövs enligt kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) alternativa livsmedelsinnovationer. I flera länder använder man sig redan av insekter som proteinkälla. När det gäller insekter som foder klassas de som animalier, och det är förbjudet att använda animalieprotein till djurfoder för lantbruksdjur. Insekter till djurfoder skulle inte konkurrera med åkerarealen för produktion av livsmedel eftersom de livnär sig på gödsel och avfall. Att ersätta sojafoder med foder baserat på insekter skulle sannolikt även medföra ytterligare miljövinster. Det finns dock anledning till försiktighet och att utvärdera eventuella risker. Enligt motionärerna bör regelverken för protein till foder och livsmedel skyndsamt ses över för att underlätta användning av insekter som protein (yrkande 24). I kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 65 anförs att regelverket för hälsopåståenden bör ses över. Enligt motionärerna skulle många mervärden från svenska livsmedel och svensk livsmedelsindustri kunna kommuniceras via hälsopåståenden. Lagstiftningen anses dock vara alltför rigid, och det krävs ett politiskt engagemang för att åstadkomma en förändring. Motionärerna anser att regelverket för hälsopåståenden kan förbättras, utan att riskera att det urvattnas, för att öka trovärdigheten för högkvalitativa livsmedel med hög säkerhet. Enligt motion 2016/17:2067 av (M) bör definitionen av cider ses över. Enligt motionären har tyvärr valt en väldigt bred definition av vad cider får innehålla. Det gör att traditionell cider gjord från grunden definieras som samma typ av dryck som olika blandvarianter. Båda två bör självklart finnas kvar, men de bör inte lyda under samma definition. Dryckerna är ofta i helt olika prisklasser. Producenterna av traditionell cider har länge påtalat detta problem utan gehör. behandling och kompletterande information Ett fortsatt och förstärkt arbete för att motverka antibiotikaresistens är en av åtgärderna i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin. Vidare antog regeringen en svensk strategi för arbetet mot antibiotikaresistens (S2016/02971/FS). Strategin ska ligga till grund för arbete med att bromsa utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistens samt hantera den situation som är . Strategin, som gäller , omfattar arbetet både nationellt och inom EU och internationellt. Strategin ska även synliggöra områden och insatser för ett effektivt arbete mot antibiotikaresistens. Enligt strategin ska det svenska arbetet mot antibiotikaresistens vara långsiktigt och hållbart samt bygga vidare på det goda internationella anseende har i frågan. Strategin består av en övergripande målsättning och sju mål där regeringen har identifierat vad som är viktigt att beakta för att uppnå målen. Strategin kan även komma att kompletteras med specifika konkreta initiativ för olika områden och sektorer. Vidare framgår att regeringen vill att ska stödja WHO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) samt för djurhälsa (OIE) i arbetet mot antibiotikaresistens, inklusive inom ramen för EU och det nordiska samarbetet. Särskilt viktigt är det att stödja genomförandet av den globala handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. Fokus för svenskt engagemang bör enligt regeringen vara uppbyggnaden av ett globalt övervakningsprogram för antibiotikaresistens. bör även verka för integrerade globala övervakningssystem av antibiotikaresistens och antibiotikaförbrukning på human- och djursidan och i tillämpliga delar även för livsmedel, i samarbete med WHO, FAO, OIE och . Småskaliga och mobila slakterier Regelverket för slakt och köttbesiktning är harmoniserat och regleras av och rådets förordning (EG) nr 852/2004 om livsmedelshygien, och rådets förordning (EG) nr 853/2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung och och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel. Grunden i regelverket är att djur som ska bli livsmedel ska slaktas hygieniskt i en godkänd livsmedelslokal för att köttet sedan ska kunna släppas ut på marknaden. Både gårdsslakterier och mobila slakterier är förenliga med regelverket. Mobil slakt är förenligt med de struktur- och hygienkrav som ställs på slakterier, och det finns inte några undantag eller lättnader för mobil slakt. startade företaget första mobila slakteri för kommersiell slakt av storboskap. Affärsidén är att slakteriet åker direkt till gården där uppfödaren har sina djur. Konstruktionen är även helt autonom med egen elektricitet, eget vatten och egen värme. Förordningen (EG) nr 854/2004 om offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung kommer att ersättas av den nya EU-förordningen om offentlig kontroll som börjar tillämpas (och rådets förordning (EU) nr 2017/625). Enligt pågår en översyn av regelverket inom EU i syfte att åstadkomma en moderniserad kontrollagstiftning för köttbesiktningen. Arbetet när det gäller gris avslutades , och för övriga djurslag pågår ett arbete som återuppväckts 2017. Regeringens ambition är att detta arbete ska leda till förändringar som kan effektivisera verksamheten och göra det möjligt att minska administrativa bördor och kontrollkostnader. I fråga om antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar anges i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) att antalet anläggningar fortsätter att öka. Vidare fick i uppdrag av regeringen att se över avgiftssystemet för kontrollen på slakterier och vilthanteringsanläggningar (N2017/02264/DL). ska utreda nuvarande avgiftskonstruktion och andra kostnader som påverkar slakterier och vilthanteringsanläggningar. Verket ska även ge förslag på hur kontrollen, genom t.ex. innovativa och digitala lösningar, kan moderniseras och effektiviseras. Uppdraget ska redovisas med undantag för förslagen på möjliga effektiviseringsåtgärder som ska redovisas . Av regleringsbrev framgår att verket tillförs anslagsmedel om totalt för nedsättning av slakteriavgifter. Av anslaget ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen, inklusive godkännanden av anläggningar, vid mindre slakteri- och vilthanteringsanläggningar, och ska användas för att täcka delar av kostnaderna i den offentliga kontrollen av slakteri- och vilthanteringsanläggningar. Enligt uppgifter från tas en nedsatt avgift ut för kontrollen vid slakterier och vilthanteringsanläggningar som är relaterad till EU:s minimiavgift per djur. Den nedsatta avgiften beräknas utifrån företagets uppgifter om planerat antal slaktade djur och får inte understiga EU:s minimiavgift. Slakterier och vilthanteringsanläggningar med en produktion upp till betalar motsvarande EU:s minimiavgift. Anläggningar med en produktion över betalar motsvarande 1,965 gånger EU:s minimiavgift. Begreppet livsmedel definieras i artikel 2 i och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet. Enligt förordningen avses med livsmedel alla ämnen eller produkter, oberoende av om de är bearbetade, delvis bearbetade eller obearbetade, som är avsedda att eller rimligen kan förväntas förtäras av människor. Begreppet preciseras även ytterligare, och det anges att livsmedel inte inbegriper t.ex. foder och växter före skörd. Nya livsmedel är ett begrepp i livsmedelslagstiftningen för livsmedel och livsmedelsingredienser som inte ätits i någon större utsträckning inom EU före . Sådana livsmedel måste riskvärderas och godkännas av innan de får börja säljas inom EU. Syftet är att skydda folkhälsan genom att kontrollera att livsmedlen är säkra innan de får släppas ut på marknaden.