bet · H401MJU7 · 2017-02-17 00:00:00 — ska enligt förordningen bevaka att förbrukningen av plastbärkassar minskar. I och med förordningen uppfyller också EU-direktivet om plastbärkassar. Myndigheten ska föreslå åtgärder om förbrukningen av plastbärkassar inte bedöms minska eller om förbrukningen av tunna plastbärkassar överskrider de nivåer som anges. Förordningen trädde i kraft men skyldigheten för verksamheter gäller först från . har även fått i uppdrag i myndighetens regleringsbrev att ansvara för att information om de negativa miljöeffekterna av förbrukning av plastbärkassar förmedlas till allmänheten . Miljöminister anför i sitt svar på fråga 2016/17:392 om minskad användning av plastpåsar att beslutet om att införa ett krav på handeln att informera om bl.a. plastbärkassars miljöpåverkan var ett första steg för att minska förbrukningen av plastbärkassar. Regeringen kommer att följa utvecklingen och överväga kompletterande initiativ på området. Vidare anförde miljöministern följande som svar på fråga 2016/17:260 om hållbar miljö och framtidens plaster: Förutom att skräpet förstör miljön och hälsan så bryts plast från exempelvis plastbärkassar ned i små mikropartiklar, partiklar som lätt binder gifter. Partiklarna äts upp av djur och fiskar och hamnar både plasten och gifter på våra tallrikar. Det finns därför anledning att se över annan teknik och möjligheter för framtidens material, exempelvis avseende nedbrytbarhet, för att främja en cirkulär och biobaserad ekonomi. fastställde regeringen industri – en nyindustrialiseringsstrategi för . Strategin ska bidra till att stärka företagens omställningsförmåga och konkurrenskraft. ska den möta de allt högre krav på en långsiktigt hållbar produktion och effektivt resursutnyttjande som ställs. Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande och konkurrenskraft i hela landet. Handlingsplanen till strategin uppmärksammar bl.a. behov att utveckla nya eller förbättra existerande tekniker, varor och tjänster med avseende på kraftigt minskade utsläpp, utfasning av särskilt farliga ämnen, högre energi- och resurseffektivitet, högre återanvändnings- och återvinningsbarhet, samt högre miljöprestanda. Regeringen har också lanserat ett antal samverkansprogram, där ett handlar om uppkopplad industri och nya material. Till dessa strategier och samverkansprogram har särskilda medel kopplats till för deras utlysningar till projekt. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framhåller regeringen att det behövs breda strategiska satsningar på innovation och samverkan med näringslivet och civilsamhället, där forskning kan knytas närmare till innovation, jobbskapande och ökad svensk konkurrenskraft för att möta samhällsutmaningarna. Detta gäller i synnerhet området cirkulär och biobaserad ekonomi, där forskning behövs bl.a. för att utveckla nya avancerade produkter och material. Satsningen ingår i regeringens samverkansprogram Cirkulär och biobaserad ekonomi och delas mellan utgiftsområde 20 och 23. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning inom utgiftsområde 20 ökas med 2018, 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016. I utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel föreslår regeringen att motsvarande summa tillförs. Av regeringens forskningsproposition, proposition 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, framgår att en cirkulär ekonomi och ett samhälle med bättre resursutnyttjande av avfall kräver forskning om bl.a. hållbar produktdesign, ersättning av fossila material och farliga kemikalier, utveckling av marknaderna för sekundärt material och återvinning. Satsningen på cirkulär ekonomi genomförs via strategiska innovationsområden i samarbete mellan Formas, och . Utskottet tillmäter frågan om mikroplaster i våra vattenområden stor betydelse. Problemet är utomordentligt allvarligt och den negativa utvecklingen måste hejdas. Användningen av mikroplaster, t.ex. i kosmetiska produkter, där det finns andra mer miljövänliga och likvärdiga alternativ är ett reellt problem som kräver kraftfulla åtgärder. Utskottet noterar att regeringen är aktiv på området och att man tagit fram ett förslag om ett nationellt förbud mot användning av plastpartiklar i kosmetiska produkter som sköljs av och att Kemikalieinspektionen fått i uppdrag att undersöka och i lämpliga fall föreslå nationella begräsningar för andra kosmetiska produkter. Även har fått i uppdrag att identifiera viktiga källor till utsläpp av mikropartiklar av plast i haven och föreslå åtgärder för att minska dessa, vilket är positivt. Utskottet delar regeringens ambition att ska vara ett föregångsland för att minska spridningen av mikroplaster till miljön. Det behövs även arbete både på EU-nivå och internationell nivå i denna fråga, och det är därför positivt att regeringen arbetar parallellt med att påverka EU-lagstiftningen men även att frågan har lyfts i FN-sammanhang. Inom ramen för arbete med cirkulär ekonomi kommer en strategi för plast att tas fram, vilket är positivt. Utskottet har tidigare betonat att giftfria kretslopp är en förutsättning för en resurseffektiv och cirkulär ekonomi och att farliga ämnen i större utsträckning än bör begränsas, förbjudas och bytas ut mot säkrare alternativ. Utskottet noterar att regeringen har beslutat om en förordning för att minska förbrukningen av plastbärkassar. Utskottet ser fram emot effekterna av förordningen och bevakar med stort intresse utvecklingen på området. Av regeringens forskningsproposition framgår bl.a. att det krävs forskning om ersättning av fossila material för att ha en cirkulär ekonomi. Som framgår av budgetpropositionen har en satsning gjorts på detta område (prop. 2016/17:1 utg.omr. Utskottet föreslår att motionerna 2015/16:3421 yrkande 5, 2016/17:824 yrkandena 43 och 44, 2016/17:242, 2016/17:644 yrkandena 2 och 3, 2016/17:1989 yrkande 5, 2016/17:2095 och 2016/17:2499 yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av pågående arbete. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om ekonomiska styrmedel inom kemikaliepolitiken, om en utredning om nya effektiva ekonomiska styrmedel och om åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Jämför reservationerna 17 (SD), 18 (C), 19 (M) och 20 (M, C, L, KD). Av skrivelsen framgår att harmoniserad klassificering av farliga ämnen, tillståndsprövning inom EU och förbud mot försäljning och användning av vissa farliga kemikalier lägger grunden för en giftfri vardag. Dessa styrmedel har en inneboende tröghet och endast kapacitet att ta om hand de största riskerna. Regeringen anser därför att lagstiftningen behöver ses över i fråga om t.ex. ekonomiska styrmedel, offentlig upphandling, riktad information till konsumenter samt åtaganden från företag och branscher om frivillig utfasning. Regeringen arbetar med att utveckla och tillämpa dessa verktyg. Regeringen anser att rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå miljömålen. Miljöanpassade alternativ kan gynnas, vilket leder till att dessa snabbare kommer in på marknaden eller ökar sina marknadsandelar. Skatter och andra ekonomiska styrmedel kan därmed vara substitutions- och innovationsdrivande på kemikalieområdet. De öppnar möjligheter att nå både en bättre miljö och hälsa samt en ökad tillväxt och sysselsättning. Svenskt näringsliv kan stå starkt på framtida globala marknader med hög efterfrågan på miljösmarta lösningar. Regeringen beslutade att utreda möjligheten att införa nya ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande , Kemikalieskatt – Skatt på vissa konsumentvaror som innehåller kemikalier (SOU 2015:30). Utredningen föreslog två punktskatter. Det ena förslaget var en skatt på viss elektronik och det andra förslaget en skatt på golvbeläggningsmaterial, vägg- och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Ekonomiska styrmedel och producentansvar har även diskuterats på textilområdet. uppdrog regeringen till Kemikalie-inspektionen att utveckla förslag till åtgärder utifrån de slutsatser och rekommendationer som framkommer i myndighetens tidigare redovisning av risker med farliga ämnen i textil. Uppdraget redovisades och Kemikalieinspektionen föreslog bl.a. att regeringen skulle överväga en utredning av en punktskatt på kläder och hemtextil. Myndigheten menar dock att det är lämpligt att först invänta erfarenheter från de förslag som (SOU 2015:30) lämnade innan regeringen överväger en ny utredning. redovisade ett regeringsuppdrag om etappmål för textilier och textilavfall. Myndigheten föreslog mål om lättillgängliga insamlingssystem, återvinning, återanvändning och farliga ämnen. Som styrmedel för att uppnå målen föreslog myndigheten producentansvar och information. För att säkerställa möjliga miljö- och hälsovinster för samhället i stort på ett så resurseffektivt sätt som möjligt har regeringen bedömt att förslaget om producentansvar behöver utvecklas. fick därför i uppdrag att vidareutveckla förslaget. Vidare anför regeringen i skrivelsen att krav från inköpare också kan vara en kraftfull drivkraft som påverkar leverantörerna att utveckla produkter och varor med minskade kemiska risker. Offentlig upphandling kan därför vara ett annat viktigt styrmedel i kemikaliepolitiken. Enligt kommittémotion 2015/16:3421 av m.fl. (C) yrkande 8 bör morötter och ekonomiska incitament, såsom särskilda kemikalieskatter och producentansvar, nyttjas för att skynda på omställningen till mer hållbara alternativ. Motionärerna anser att det finns anledning att agera förebyggande och utifrån försiktighetsprincipen i stället för att invänta potentiella effekter. Vissa kemikalier bör förbjudas, men det finns en lång rad kemikalier som är vanliga och inte giftiga nog att förbjudas men som i större mängder, eller i kombination med varandra, ändå är skadliga för hälsan. Dessa behöver bära sina kostnader och minskas. Även kommittémotion 2016/17:2449 av m.fl. (SD) yrkande 2 tar upp ekonomiska styrmedel och att dessa kan vara ett viktigt instrument för att minska spridningen av oönskade kemikalier till förmån för mindre skadliga kemikalier. Motionärerna anser att det är grundläggande att de utformas på ett sådant sätt att de har en tydlig miljönytta och inte försämrar konkurrenskraften för svenska företag. Enligt kommittémotion 2016/17:3165 av m.fl. (M) yrkande 4 bör regeringen tillsätta en utredning om nya effektiva styrmedel för att minska förekomsten av farliga kemikalier. Motionärerna anser att en väl utformad kemikalieskatt både kan bidra till att stärka miljöstyrningen och inbringa skatteinkomster för att stärka det finansiella sparandet. En viktig utgångspunkt för ekonomiska styrmedel på miljöområdet är dock att de i möjligaste mån utformas så att förorenaren betalar i relation till sin miljöpåverkan. Styrmedlen ska i största möjliga utsträckning vara kostnadseffektiva, teknikneutrala och administrativt enkla och bör inte avvika alltför mycket från motsvarande styrmedel i andra delar av en gemensam marknad. Den utformning av kemikalieskatten som regeringen har föreslagit när det gäller skatt på viss elektronik uppfyller inte dessa kriterier, och motionärerna vill se en annan utformning av kemikalieskatten än den som regeringen har föreslagit. Enligt kommittémotion 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 10 behöver åtgärder vidtas inom kemikaliepolitiken för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Motionärerna lyfter fram att ekonomiska styrmedel på kemikalieområdet kan vara ett bra verktyg för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen från olika varugrupper och bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. behandling och kompletterande uppgifter I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1) föreslår regeringen att en punktskatt på kemikalier i viss elektronik införs i enlighet med kemikalieskatteutredningens förslag (SOU 2015:30), med vissa ändringar. Regeringen anför följande i budgetpropositionen: En av regeringens prioriteringar i miljöpolitiken är att minska förekomsten, spridningen och exponeringen av farliga ämnen gentemot människor och miljö, med särskild fokus på barn och unga. Kemiska ämnen i varor är betydligt sämre reglerade än ämnena i sig eller deras användning i kemiska produkter. Allmänna övergripande regelverk som produktsäkerhetslagen går i första hand att tillämpa på akuta hälsorisker men inte på effekter som orsakas av exponering för ett stort antal varor . Dagens förbud och begränsningar kommer inte åt många av de risker som är förenade med farliga kemikalier i konsumentvaror. Regeringen anser därför att det finns ett kvarvarande behov av ytterligare styrning. Särskilt saknas styrmedel som kan styra bort hela grupper av farliga ämnen med liknande kemisk struktur från marknaden utan att varje enskilt ämne behöver utredas i detalj. Vidare poängterar regeringen att inte kan avstå från att arbeta för en miljö- och hälsomässigt bättre konsumtion bara för att andra länder inte har motsvarande skatter. Regeringen har som övergripande ambition att ska vara en förebild i världen – en ledande och inspirerande kraft där höjda miljöambitioner skapar innovationskraft. När inte räcker ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. föreslog i betänkande 2016/17:FiU1 att förslaget om skatt på kemikalier i vissa elektronikprodukter skulle antas av . följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:49) och den föreslagna lagen träder i kraft . Vidare bedömer regeringen att det inte finns skäl att gå vidare med kemikalieskatteutredningens förslag om en punktskatt på golvbeläggnings-material, väggbeklädnad och takbeklädnad av polymerer av vinylklorid. Med beaktande av Kemikalieinspektionens rapport kemiska ämnen i byggprodukter – förslag till nationella regler (Rapport 8/15) bedömer regeringen att det inte är lämpligt att införa en skatt på de aktuella produkterna. Regeringen avser att invänta beredningen av Kemikalieinspektionens rapport för att få en helhetsbild av vilka åtgärder som krävs när det gäller hälsofarliga kemikalier i byggprodukter. Om det efter beredningen av rapporten kommer fram att det behövs en skatt på området återkommer regeringen i frågan. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium och andra hälso- och miljöfarliga ämnen och tungmetaller i miljön. Utredningen ska också göra en översyn av skatten på bekämpningsmedel och analysera om man kan öka skattens effektivitet och styrande effekt när det gäller hälsa och miljö. Uppdraget ska redovisas . När det gäller textilier redovisade ett uppdrag med förslag på hur hanteringen av textilier kan göras mer hållbar (, ärendenr: NV-06147-14). Myndigheten föreslår ett paket med åtgärder och styrmedel som riktar sig till alla delar av textilhanteringen från produktion till konsumtion och avfallshantering; bl.a. föreslås ett nytt lagkrav om att sortera ut textilavfall från annat avfall. Detta kan genomföras på två sätt, antingen genom att införa ett utsorteringskrav i avfallsförordningen eller en ny förordning om producentansvar. Rapporten bereds nu inom . Utskottet delar regeringens syn att rätt utformade skatter och andra ekonomiska verktyg har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att nå miljömålen och även verka substitutions- och innovationsdrivande. Som redovisats ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen en skatt på kemikalier i vissa elektronikprodukter. Förslaget antogs av (prop. 2016/17:1, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). Utskottet noterar även att det pågår arbete när det gäller beskattning av kadmium, bekämpningsmedel och ett eventuellt producentansvar för textilier. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta arbete med att utveckla och tillämpa ekonomiska styrmedel för att få bort farliga ämnen från marknaden. Därmed anser utskottet att i avvaktan på det pågående arbetet kan motionerna 2015/16:3421 (C) yrkande 8, 2016/17:2449 (SD) yrkande 2, 2016/17:3165 (M) yrkande 4 och 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att förbättra EU:s kemikalielagstiftning och att inkludera avfallsperspektivet när man gör en livscykelanalys enligt Reach. Jämför reservation 21 (C). Regeringen prioriterar arbetet för att uppnå en giftfri miljö för att våra barn och barnbarn ska kunna växa upp utan att påverkas av hormonstörande ämnen eller dricksvatten som blivit förorenat av hälsofarliga ämnen. Det är viktigt att påverka utvecklingen av kemikalielagstiftningen inom EU, och när inte räcker, eller om utveckling av regelverket inte bedöms vara en framkomlig väg, ska ha ambitionen att pröva att gå före med nationell lagstiftning mot farliga kemikalier. EU har ett omfattande, om än inte heltäckande, regelverk för utsläppande på marknaden av kemiska produkter och av varor som har behandlats med kemikalier. Reglerna anger hur produkterna ska testas, utvärderas, förpackas och märkas och fastslår vilka kemikalier som är förbjudna eller begränsade. EU-lagstiftningen har en stor positiv kraft i och med att bestämmelserna får genomslag i 28 länder och på en marknad med över 500 miljoner konsumenter. Länder och enskilda tillverkare utanför EU anpassar ofta sina regelverk och riktlinjer till EU:s. EU-lagstiftningens genomslag är beroende av att medlemsstaterna ställer resurser till förfogande. Detta gäller framför allt för industri och konsumentkemikalier. Ju större resurser, desto fler förslag kan initieras och beslutas och möjligheten att byta ut farliga ämnen ökar. För att bidra till en effektiv EU-reglering gav regeringen Kemikalieinspektionen i uppdrag att vidareutveckla genomförandet av handlingsplanen för en giftfri vardag. Planen har också getts ett långsiktigt perspektiv i och med att resurser finns aviserade . Ett av huvudsyftena med planen är att Kemikalieinspektionen ska ta fram förslag till harmoniserad klassificering av farliga ämnen samt att föreslå kandidatämnen för tillståndsprövning och begränsningar i EU. är ett av de mest aktiva medlemsländerna inom EU när det gäller att lämna förslag på åtgärder mot enskilda miljö- eller hälsofarliga ämnen. Kemikalieinspektionen prioriterar ämnen som kan påverka människors vardag. Genom att t.ex. klassificera mjukgörare i plast (ftalater) som fortplantningsstörande får företagen en stark signal om att dessa ämnen bör bytas ut. Om ett sådant ämne också sätts upp på listan över kandidatämnen för tillståndsprövning medför det en skyldighet att lämna information om innehåll i varor. På så sätt stimulerar Kemikalieinspektionens olika förslag till vägval på EU-nivå som leder till mindre gifter i vardagen. Av betydelse för i vilken utsträckning EU-lagstiftningen bidrar till en giftfri vardag är också att kommissionen och EU:s kemikaliemyndighet tar sitt ansvar för att genomföra och utveckla reglerna. Det är viktigt att kommissionen genomför de åtaganden som finns i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram, enligt vilket en strategi för en giftfri miljö ska tas . I skrivelsen konstaterar regeringen att den nuvarande kommissionen tagit ytterst få initiativ på kemikalieområdet och släpar efter betydligt i genomförandet av miljöhandlingsprogrammet. Denna syn delas av många andra medlemsländer. Miljöministern är med i ett nätverk av miljöministrar från ytterligare nio länder, Reach up, för att trycka på för en högre ambitionsnivå i kemikaliekontrollen och främja innovation och grön tillväxt. Nätverket har bl.a. uppmärksammat att företagens data om kemikaliernas egenskaper i många fall inte uppfyller lagstiftningens minimikrav och att utfasningen av särskilt farliga ämnen går för långsamt. Ministrarna har tillsammans skrivit brev till berörda kommissionärer, väckt frågor på ministerrådsmöten och arrangerat en konferens i om hur lagstiftningen kan förbättras. I skrivelsen framhålls att samarbete inom också kan vara en väg till bättre EU-regler. Tillsammans med nordiska kollegor verkar miljöministern för en hållbar utveckling på mode- och textilområdet, där går före. Miljöministrarna i har på svenskt initiativ skrivit brev till kommissionen med en uppmaning om att skärpa lagstiftningen för farliga kemikalier i textilier. Regeringen har också tillsammans med den svenska textilbranschen drivit på för att EU på ett heltäckande sätt ska begränsa förekomsten av farliga kemikalier i textilier. Regeringen bedömer att dessa påtryckningar, tillsammans med de nordiska, har bidragit till att kommissionen föreslog ett förbud i textilier mot ämnen som är cancerframkallande, kan påverka arvsmassan eller störa fortplantningen. När det gäller avfallsperspektivet inom Reachlagstiftningen framgår det av skrivelsen att ett av de viktigaste målen i EU:s sjunde miljöhandlingsprogram är att göra unionen till en resurseffektiv, grön och konkurrenskraftig ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Avfall är en resurs, inte ett problem, om det hanteras på rätt sätt. Regeringen har därför välkomnat kommissionens förslag till avfallspaket, som överlag speglar den ambitionsnivå som slagits fast i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionens förslag saknar dock bestämmelser som leder till utfasning av farliga ämnen och ett förbättrat informationsflöde, för främjande av giftfria och resurseffektiva kretslopp. EU:s avfallslagstiftning bör nu bana väg för marknaden för återvunnet material. Även för dessa material måste garantier kunna ges när det gäller kvalitet och säkerhet, annars finns det ingen marknad för dem. Regeringen vill att farliga ämnen fasas ut, inte återvinns. Man vill inte se fler exempel på produkter som innehåller skadliga ämnen som kommer i kontakt med vad vi och våra barn äter och dricker. Regeringen driver därför på i de pågående förhandlingarna om EU:s avfallslagstiftning för bestämmelser om utfasning av och förbättrad information om innehållet av farliga kemikalier. Enligt partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 1 bör regeringen verka för att förbättra EU:s kemikalielagstiftning. Kemikalieanvändningen regleras i huvudsak genom EU-gemensamma krav i kemikalieförordningen Reach. Enligt motionärerna är det genom förändringar inom Reach som vi kan åstadkomma stor skillnad för människor i vårt land men även inom övriga EU. De ser ett fortsatt behov av att förbättra och stärka regelverket. Inom EU:s kemikalielagstiftning utgår man från livscykelanalyser (LCA) vid fastställandet av ett ämnes potentiella skadlighet. Motionärerna vill förstärka detta perspektiv till att inkludera hanteringen av avfall i reningsverk för att driva på utvecklingen av avancerad reningsteknik som kan fånga upp rester av kosmetiska ämnen (yrkande 29). Vid miljörådet antogs slutsatser om en hållbar kemikaliehantering som pekar ut viktiga områden för kommissionen att arbeta vidare inom för att åstadkomma en hållbar kemikaliehantering i EU. välkomnade slutsatserna och betonade vikten av att få kemikalieförordningen Reach att fungera som det var avsett och att se till att hormonstörande ämnen hanteras säkert (rapport från rådets möte (miljö) ). Av den kommenterade dagordningen inför rådets möte framgår att har fått gehör för många synpunkter i slutsatserna, t.ex. att fokus ska vara på särskilt känsliga grupper såsom barn, att kommissionen får i uppdrag att utvärdera behovet av ett substitutionscentrum på EU-nivå och att textil nämns som exempel på en varugrupp där exponering för farliga ämnen måste minimeras. Enligt artikel 117.4 i Reachförordningen ska kommissionen offentliggöra en allmän rapport om de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av denna förordning.