bet · H401AU15 · 2017-06-15 00:00:00 — Förordningsreglering uppmanar även aktivt regeringen att återkommande formulera och uppdatera regler för hur svenska medborgare ska särbehandlas negativt i . Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om att förmåner som inte kan tilldelas svenska medborgare inte ska regleras via förordningar. Samhällsorientering och SFI, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3719 av och (båda SD) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:3714 av m.fl. (V) yrkandena 4–6. konstaterar att en följdeffekt av att etableringslagen upphävs är att samhällsorienteringslagen får en utökad målgrupp eftersom invandrare vars rätt till samhällsorientering regleras i etableringslagen enligt regeringens förslag ska föras över till samhällsorienteringslagen. anser att regeringen bör utöka målgruppen ytterligare genom att ta bort den övre åldersgränsen och sänka den undre åldersgränsen till . Därutöver bör deltagandet göras obligatoriskt och vara kopplat till krav på fullföljande. En sådan ordning är nödvändig för att samtliga invandrare till ska nås av samhällsutbildning antingen genom det svenska skolväsendet eller genom deltagande i just samhällsorientering. noterar att även i sin motion 2016/17:3714 verkar stå bakom tanken att i princip alla som invandrar till ska omfattas av insatser för samhällsorientering. stöder på ett generellt plan det som framförs i motionen om en utökad målgrupp men delar inte synsättet att det ska vara fråga om ett erbjudande där det är upp till den enskilda att välja om denne vill delta eller inte. Deltagande ska vara obligatoriskt och kopplat till prestationskrav. anser vidare att skrivningar om utbildning i svenska för invandrare bör regleras på ett sätt som liknar upplägget för samhällsorienteringen. Utformningen bör vara sådan att samtliga invandrare till ska påbörja utbildning i svenska antingen genom att de omfattas av skolplikten och påbörjar skolgång eller genom att de åläggs att delta i och erbjuds plats i utbildning som arrangeras på annat sätt. Vi anser att regeringen, i enlighet med vad som har anförts ovan, dels bör återkomma med förslag om en obligatorisk samhällsorientering med krav på fullföljande, dels bör se över utformningen av systemet med svenska för invandrare. Samhällsorientering och SFI, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3714 av m.fl. (V) yrkandena 4–6 och 2016/17:3719 av och (båda SD) yrkandena 6 och 7. välkomnar att regeringen genom propositionen vill utvidga målgruppen för rätten till samhällsorientering. Målgruppen skulle dock kunna utvidgas ytterligare. anser att samhällsorientering, precis som etableringen av nyanlända, bör vara det offentligas ansvar, även om det offentliga självklart inte kan stå för alla insatser som krävs för att den enskilde ska komma in i samhället. Regeringen resonerar på samma sätt när det gäller samhällsorienteringen som kring etableringsinsatserna. De som invandrat på grund av anknytning till en svensk medborgare anses enligt regeringen kunna få samhällsorienteringen via sin anknytningsperson. anser dock att den som invandrar inte ska vara beroende av sin anknytningsperson för att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Den som får de kunskaperna från sin anknytningsperson kan givetvis strunta i samhällsorienteringen, men det bör vara den enskildes val. Målgruppen för samhällsorienteringslagen bör därför utvidgas till att omfatta alla som invandrar på grund av anknytning. konstaterar att de med tidsbegränsade uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen inte heller är en del av målgruppen samhällsorienteringslagen. Alla som lever i bör ha rätt att få grundläggande information om det svenska samhället. Det bör vara en möjlighet, men inget tvång. De som får uppehållstillstånd på den aktuella grunden kan i många fall komma att leva i . anser därför att målgruppen för samhällsorienteringslagen bör utvidgas till att även omfatta de med uppehållstillstånd enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen. Ytterligare en grupp som exkluderas från målgruppen för samhällsorienteringslagen är nyanlända som är medborgare i ett land som är anslutet till det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller . Detta har motiverats med att denna grupp har relativt lätt att etablera sig i samhället och inte anses ha störst behov av samhällsorientering. menar att de individer som tillhör denna grupp själva bör ha möjligheten att avgöra vilka behov de har av samhällsorientering. Avgränsningen sänder även olyckliga signaler om att det är någon fundamental skillnad mellan medborgare i ett europeiskt land och andra människor. anser därför att målgruppen för samhällsorienteringslagen bör utvidgas till att även omfatta de nyanlända som är medborgare i ett land som är anslutet till det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller . Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör återkomma med förslag om att utöka målgruppen för rätten till samhällsorientering i enlighet med vad som har anförts ovan. Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet, punkt 1 (M, C, L, KD) (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: , , och välkomnar regeringens lagförslag, som utgör en del av uppgörelsen om migration mellan regeringen och Alliansens partier . Eftersom vi anser att regeringens proposition är ett steg i rätt riktning har vi valt att inte väcka några motförslag, och vi ställer oss bakom regeringens förslag. Vi ser dock större behov av åtgärder på området än vad regeringen gör. Andelen nyanlända som går till arbete eller reguljära studier efter etableringstidens slut är mycket liten. Enligt rör det sig om (siffor). Ser man till jobb utan stöd/subventioner handlar det om och när det gäller reguljära studier . Här krävs tydligt förbättrade resultat. För att åstadkomma detta krävs höjd kvalitet och flexibilitet i etableringsinsatserna. Resurserna måste riktas mot insatser som ger resultat. Vidare ska olika etableringsinsatser gå att kombinera och ogiltig frånvaro leda till nedsättning av ersättningen. Vi anser att det måste ställas högre krav på den enskilde att göra vad han eller hon kan för att skaffa jobb och egen försörjning. Vidare vill vi att Arbetsförmedlingen läggs ned i dess nuvarande form, till förmån för en ny struktur där andra matchningsaktörer på arbetsmarknaden spelar en betydligt större roll. Med en sådan förändring ges förutsättningar för ökad effektivitet, kvalitet och flexibilitet i etableringen. Många nyanlända blir aktuella för anställningsstöd i olika former. Här vill vi se förenklingar av dagens system. Även våra förslag om nya anställningsformer för grupper som står allra längst från arbetsmarknaden är av betydelse för att öka andelen nyanlända som går till jobb och egen försörjning efter etableringstidens slut. Vi kommer att återkomma till dessa frågor i andra sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 12.Riksdagen antar regeringens förslag om ändring i skollagen (2010:800) 13.Riksdagen antar regeringens förslag om ändring i lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:00) om studiestartsstöd 2016/17:3714 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska omfatta alla som invandrar på grund av anknytning, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare även ska omfatta dem som har uppehållstillstånd enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen, och detta tillkännager för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en försenad ansökan om förnyat uppehållstillstånd inte ska begränsa rätten till etableringsinsatser och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målgruppen för samhällsorientering bör utvidgas till att omfatta alla som invandrar på grund av anknytning, och detta tillkännager för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målgruppen för samhällsorientering bör utvidgas till att även omfatta dem som har uppehållstillstånd enligt 5 kap. 11 § utlänningslagen, och detta tillkännager för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att målgruppen för lagen om samhällsorientering bör utvidgas till att även omfatta de nyanlända som är medborgare i ett land som är anslutet till Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller , och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:3719 av och (båda SD): 1.Riksdagen avslår proposition 2016/17:175 Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt ska återkomma med lagförslag om att upphäva all lagstiftning om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att Arbetsförmedlingen inte bör ansvara för att erbjuda etableringsinsatser eller samordna dessa och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att de som vistas i landet utan giltigt uppehållstillstånd inte ska berättigas till förmåner såsom etableringsinsatser eller ersättning till nyanlända invandrare och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om det särskilt negativa i att reglera förmåner som inte kan tilldelas svenska medborgare via förordningar och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om obligatorisk samhällsorientering med utökad målgrupp och krav på fullföljande och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utbildning i svenska för invandrare och tillkännager detta för regeringen. Jag börjar med att yrka bifall till reservationer 1 och 6. Först ut på bordet har vi regeringens proposition Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet. Jag ska erkänna att jag när jag började kika på propositionen och läste de inledande orden tyckte att det lät ganska bra. Det finns skrivningar om att man behöver system med större likvärdighet mellan de arbetsinsatser som görs för personer som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det behövs likabehandling oavsett om det är någon som har kommit till landet eller om det är arbetstagare som har funnits här och som behöver extra stöd. Men vid en närmare blick på de konkreta förslag som finns i propositionen visar det sig att det egentligen är ganska principiella, övergripande uttalanden i början och att själva den politik som blir effekten av propositionens förslag inte är särskilt annorlunda. Det handlar fortfarande om att man anser att det ska finnas möjlighet till särskilt riktade stöd som i princip baseras på hur länge man har vistats i landet. Detta är något som alltid har vänt sig emot, och så även här. Man har dessutom formulerat förslaget på ett sådant sätt att den största skillnaden är att i stället för att vissa av åtgärderna ska regleras i lag och därmed till viss del styras från denna kammare ska de numera styras via förordningar från regeringen, något som vi vänder oss skarpt emot. Inte nog med att man vill hålla liv i ett system där man, i princip baserat på etnisk härkomst och tid i landet, ger olika särskilt riktade stöd som bara är en del förunnade, utan man vill också att detta ska styras direkt av regeringen. Regeringen ska själv kunna besluta om hur mycket pengar som ska gå till dem som precis har kommit till landet, pengar som inte kan gå till andra. Förutom att detta är dålig politik i sig tror vi att det öppnar för ytterligare misstro mot regeringen och makthavarna. Det vore lite bättre om det åtminstone kunde gå via , även om det fortfarande vore dåligt. Därför går vår första reservation ut på att detta är ett förslag som hade kunnat landa bra i och med att man tar bort de nuvarande regleringarna när det gäller etableringsinsatser men som tyvärr landar i något som är ännu sämre än det vi har . Vi yrkar därför avslag på propositionen och önskar att man återkommer med något bättre. Det finns, som jag var inne på, en hel del saker i förslaget som i slutändan håller liv i en dålig politik. Det är fullständigt ohållbart att man har ett system där skattemedel reserveras för bara en del medborgare, något som aldrig skulle kunna vara möjligt för andra, särskilt när det inte ens rör sig om medborgare utan om personer som har kommit till landet och medlen inte är tillgängliga för alla som vistas i vårt land. Detta är en form av diskriminering som aldrig kan acceptera. Skattemedel ska i första hand gå till svenska medborgare, och över huvud taget ska de alltid gå till det som vi har gemensamt. De ska vara öppna och möjliga för alla att ta del av. I den mån särskilt riktade åtgärder ska finnas ska de gälla sådant som vi alla kan råka ut för. Vi kommer att komma in på det i diskrimineringsdebatten härnäst. Det handlar antingen om sådant som man själv inte kan styra över och som man är fast i, såsom kön, eller om olika former av funktionsvariationer som man kan drabbas av och som påverkar vardagslivet. Det handlar inte om sådant som att man beroende på varifrån man kommer ska få tillgång till vissa stöd medan andra inte får det. Vi ser att det fortfarande hålls liv i möjligheten att ge olika former av stöd till dem som vistas i landet utan tillstånd, något som givetvis är helt ohållbart och omöjligt. Men det finns också saker som är bra, utöver de inledande orden om att man ska behandla alla lika. Tack vare de skrivningar som finns i propositionen utökas till viss del vilka som ska kunna ta del av exempelvis samhällsorientering. Man håller fast vid insatser för språk, utbildning och samhällsorientering. Det är givetvis något som alla behöver ta del av. Att komma i kapp i det som man har missat genom att inte gå i svensk skola är positivt. har länge drivit på för ökad samhällsorientering och svenskundervisning med bredare innehåll riktat till i princip alla som kommer till vårt land. Där har vi en reservation, som jag yrkade bifall till tidigare, om att målgruppen för samhällsorientering och sfi ska utökas ytterligare. Detta ska i princip omfatta samtliga som kommer till vårt land, och det ska vara obligatoriskt deltagande med någon form av krav på fullföljande och konsekvenser om man inte fullföljer. Jag hade hoppats, fast jag egentligen visste att det inte var särskilt troligt, att åtminstone vissa av allianspartierna skulle ställa sig bakom detta. De tycker ju om att tala om vikten av krav på fullföljande av exempelvis samhällsorientering och sfi, men något sådant stöd finns inte här. Innan jag avslutar vill jag säga några ord om ytterligare en av våra reservationer, även om vi givetvis står bakom alla. Det handlar om att man vill fortsätta att ålägga Arbetsförmedlingen ansvaret för etableringsinsatserna. Vi har en majoritet i utskottet för att renodla Arbetsförmedlingens uppdrag eller kanske till och med se över vad den över huvud taget ska syssla med. Enligt vår mening är det alldeles självklart att Arbetsförmedlingen, i den mån den finns kvar, ska vara en kontrollerande myndighet som säkerställer möjligheten till förmedling av arbete. Den ska inte ha ansvar för det som man kallar etableringsinsatser. Jag hade återigen önskat att allianspartierna samlat hade kunnat ställa sig bakom åtminstone insikten att det som Arbetsförmedlingen sysslar med ska renodlas. Den sortens politik som kallas etableringsinsatser hör verkligen inte hemma bland Arbetsförmedlingens uppgifter. Med detta sagt, fru talman, har jag yrkat bifall till det jag ville. Etableringsinsatser och samhällsorientering är centrala saker för nyanländas möjligheter att inkluderas och få fotfäste i vårt samhälle. Det offentliga har ett stort ansvar för att underlätta etableringen och inkluderingen av nyanlända, som i många fall saknar de nätverk och kunskaper om den svenska arbetsmarknaden och samhället som annars är så viktiga. menar att det offentligas ansvar bör sträcka sig längre än vad den proposition som vi diskuterar medger genom begränsningarna av målgrupperna för lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen om samhällsorientering. Regeringen föreslår bland annat att de som har uppehållstillstånd på grund av anknytning till svenska medborgare eller på grund av anknytning till personer som kommunplacerades eller tidigare inte ska omfattas av det nya regelverket för etableringsinsatser. Denna begränsning baseras på antaganden om att personer som invandrar på grund av anknytning till en person som har varit här länge får det stöd den behöver från anknytningspersonen. Detta är ett ganska problematiskt antagande som inte tar hänsyn till att stödet kan variera mycket. Det riskerar också att stärka en eventuell beroendesituation mellan den som kom och den som har varit här . Det är väl känt att det ofta är kvinnor som invandrar på grund av anknytning till män. Att neka dessa kvinnor en individuell rätt till etableringsinsatser skulle innebära att man försämrar förutsättningarna för en mer jämställd etablering på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Både de borgerliga partierna och regeringspartierna talar ofta om vikten av att just invandrade kvinnor kommer fortare in på arbetsmarknaden. Inte sällan följs detta, framför allt från borgerligt håll, av både skuldbeläggande och misstänkliggörande av just kvinnorna. Att se till att det nya regelverket för etableringsinsatser omfattar alla som invandrar på grund av anknytning är ett sätt att understödja denna grupp i att få egna förutsättningar och kunskaper och att ta del av och delta i samhällets alla delar. Detta tar vi upp i reservation 3, som jag härmed yrkar bifall till. Jag tycker att en feministisk regering borde vara särskilt intresserad av att se till att detta även omfattar övriga möjligheter när det gäller att tillgodose rättigheter och möjligheter i samhället. Jag vill lyfta fram ytterligare en grupp som bör omfattas av det nya regelverket om etableringsinsatser. Det gäller dem som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder. Detta tas upp i 5 kap. 11 § utlänningslagen. Dessa människor omfattas inte av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare enligt regeringens förslag. Regeringen motiverar detta med att deras tillstånd är tillfälliga och att det därför inte finns anledning att investera i deras etablering. Men ifrågasätter denna bedömning, och det gör vi också eftersom beviljar allt fler uppehållstillstånd på grund av detta. Dessutom är längden på de uppehållstillstånd som beviljas på grund av detta längre än de har varit. Situationen för de människor för vilka det finns verkställighetshinder är mycket osäker och svår. I vissa fall kan detta pågå och utgöra en stor påfrestning för den enskilde. En sysselsättning och en strävan efter att försöka etablera sig i samhället kan för dessa människor vara vägen till en fungerande tillvaro. Det kan också vara en tillgång för oss som samhälle. menar att denna grupp bör inkluderas i målgruppen för regelverket för etableringsinsatser. Genom denna proposition utvidgas den målgrupp som har rätt till samhällsorientering. Det är mycket bra. menar vi i att denna grupp skulle kunna utvidgas ytterligare. Det gäller framför allt de grupper som jag just har talat om. anser att samhällsorientering, precis som etableringen av nyanlända, bör vara det offentligas ansvar, även om det offentliga självklart inte kan stå för alla insatser som krävs för att den enskilde ska komma in i samhället. Regeringen resonerar på samma sätt när det gäller samhällsorientering som när det gäller etableringsinsatser, nämligen att de som har invandrat på grund av anknytning till en svensk medborgare anses kunna få samhällsorienteringen via sin anknytningsperson. Men vi tycker, återigen, inte att den som invandrar ska vara beroende av anknytningspersonen för att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Precis som i fallet med rätten till etableringsinsatser är detta ytterst en jämställdhetsfråga. Målgruppen för lagen om samhällsorientering bör därför utvidgas till att omfatta alla som invandrar på grund av anknytning. Samma sak bör gälla människor med tidsbegränsade uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder. Vi menar att alla som lever i bör ha rätt att få grundläggande information om det svenska samhället - rättigheterna, skyldigheterna och möjligheterna. Precis som när det gäller resonemanget om etableringsinsatser kan de som får uppehållstillstånd på grund av verkställighetshinder i många fall komma att leva i . Jag yrkar bifall till reservation 3. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering i arbets- och samhällslivet Det är många som har längtat efter denna proposition om ett nytt regelverk för nyanlända invandrares etablering. Det handlar om att minska onödig administration, att öka flexibiliteten inom etableringen och att öka effektiviteten. Det finns kraft, vilja och engagemang för att ta vara på människor, på deras erfarenhet och kunskap och på deras arbetsförmåga. Jag träffar ofta, precis som alla ni andra säkert gör, många som brinner för att göra ett jobb för etableringen. med LRF i spetsen var här hos oss i och berättade om sitt goda arbete och om sin vilja att bidra till en god etablering. Fantastiska arbetsförmedlare jobbar hårt för att få ut människor i arbete, studier och praktik. Sfi-lärare, sociala företag, ideella föreningar, studieförbund rustar människor med kunskap och bjuder in människor till gemenskap och delaktighet. Man får aldrig heller glömma idrottsföreningarnas engagemang. De gör fantastiska insatser för integrationen. målar vi upp problemen när det gäller etableringen och integrationen så tydligt att vi inte ser skogen för alla träd. Vi har faktiskt anledning att stolt titta oss omkring och se på allt det goda som görs i vårt land och se på allt engagemang. Det finns så mycket kärlek och vilja att bidra.