bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Det handlar exempelvis om att minska de höga kostnaderna för företagande och insatsvaror som gör att svensk ekologisk produktion inte står sig mot konkurrentländerna. Även i kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 4 föreslås att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Målsättningen bör vara att sträva mot att allt jordbruk blir mer hållbart och att stärka konsumentens kunskap om livsmedel. Vi vet inte hur livsmedelsproduktionen ser ut i vare sig eller världen , än mindre vilken produktionsform som är mest attraktiv eller vilka varor som konsumenter efterfrågar. Det finns en risk i att låsa in sig i kvantitativa mål för en viss produktionsform. På liknande sätt betonas i kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 4 att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Fokus bör enligt motionärerna vara att stärka konkurrenskraften i hela kedjan och sträva mot att allt jordbruk blir mer hållbart. bör man stärka konsumentens kunskap om livsmedel. Att det inte bör vara politiken som avgör vilka livsmedel som produceras och konsumeras framhålls även i kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M). Enligt motionärerna bör svensk livsmedelsproduktion styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer (yrkande 4). Vidare anges i yrkande 9 att den samordnande funktionen för ekologisk produktion, som regeringen har för avsikt att inrätta, bör ha till uppgift att se till hela jordbrukets hållbarhet och inte inriktas mot en specifik produktionsform. I motion 2016/17:517 av och (båda M) yrkande 1 anförs att livsmedelsstrategin ska avstå från att lägga fasta mål för ekologisk produktion och konsumtion. Den ekologiska produktionen ska inte särbehandlas utan ska tvärtom delta på marknaden under samma förutsättningar som konventionellt framtagna livsmedel. Vidare påtalas i yrkande 2 att det inte är politikens uppgift att ta ställning till vilka produktionsmetoder som lantbrukare ska använda. Ekologisk odling kan och bör klara sig på egna meriter. Motionärerna föreslår även att produktionsmålen för ekologisk odling bör ersättas med strävansmål för ett mer resurseffektivt jordbruk (yrkande 4). Vidare efterfrågar (SD) i motion 2016/17:686 en ökad inhemsk ekologisk hälsobefrämjande jordbruksproduktion. Enligt motionären är detta viktigt eftersom är beroende av andra länders jordbruksproduktion och inte i närheten av att vara självförsörjande. I motion 2016/17:2122 av och (båda M) yrkande 1 betonas den ekologiska odlingens lägre avkastande förmåga samt vilka konsekvenser det får för klimat, miljö och en globalt växande befolkning. Motionärerna anser vidare att regeringen när det gäller synen på mervärdet i ekologisk odling bör agera i enlighet med relevant forskning och slutsatser från regeringens expertmyndigheter (yrkande 2). Det finns enligt motionärerna inga entydiga forskningsbelägg för att ekologisk odling skulle vara bättre vare sig för klimatet, miljön eller hälsan. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin anges att regeringens inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion är att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Vidare anges att ska få i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter, företrädare för företag och organisationer inom hela livsmedelskedjan samt konsument- och miljöorganisationer ta fram en åtgärdsplan och etappmål för att nå inriktningsmålen om ekologisk produktion och konsumtion till 2030. Det aviseras även att en svensk samordningsfunktion ska utses som ska – främja produktion, konsumtion och export av ekologiska livsmedel – bidra till utbyte av erfarenhet och dialog mellan berörda aktörer inom området ekologisk produktion och konsumtion – verka för kunskapsuppbyggnad i form av forskning, innovation och rådgivning – utreda marknadens funktionssätt. I svaret på en skriftlig fråga om ekologisk odling och faktabaserade beslut (fr. 2016/17:894) anförde landsbygdsminister bl.a. följande: Jag tror på svensk landsbygd och svensk livsmedelsproduktion och är övertygad om att mer mat kan produceras i . Den ökande efterfrågan på ekologiska livsmedel kan bidra till tillväxt och konkurrenskraft i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion. Det är ett faktum att det råder brist på flera svenska ekologiska produkter. Den växande marknaden för ekologiska livsmedel skapar möjligheter på marknaden för små och stora svenska jordbruks- och livsmedelsföretag. Det är också en realitet att en ökad svensk produktion av ekologiska livsmedel skulle bidra till att uppnå flera av miljökvalitetsmålen, t.ex. Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap och Ett rikt växt- och djurliv. Ekologisk odling innebär en produktion utan bekämpningsmedel. Det finns ett EU-regelverk som ekologiska lantbrukare är tvungna att följa för att få ta del av EU-stöd i Landsbygdsprogrammet i form av miljöersättningar. Avslutningsvis vill jag lyfta fram att regeringen och jag vill möta konsumenternas efterfrågan som gör att marknaden för ekologiska livsmedel växer lokalt och globalt. Det finns möjligheter till fler arbetstillfällen, ökad svensk export och ökad lönsamhet. Vi har chansen att öka den svenska produktionen. Jag vill att vi producerar mer mat i vårt land. Det gäller både konventionell och ekologisk mat. Det handlar om att det finns konsumenter som efterfrågar vissa produkter. Det finns en enorm efterfrågan på ekologiska livsmedel och den ska kunna mötas bättre av svenska producenter. När det gäller lagstiftningen presenterade ett nytt lagstiftningspaket om ekologisk produktion som innehöll ett förslag till ny förordning och en ny handlingsplan. Regeringen har arbetat aktivt för att ändra förslaget på EU-nivå med målsättning att främja ekologisk produktion. Det ekologiska jordbruket skapar värdetillväxt och därigenom fler jobb på landsbygden. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att åtgärder behöver vidtas som bidrar till att öka produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska produkter. Utskottet konstaterar emellertid att regeringen har fastställt ett inriktningsmål för ekologisk produktion och konsumtion. Regeringens inriktningsmål innebär att av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030 och att av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter 2030. Vidare har regeringen aviserat att ska få i uppdrag att ta fram en åtgärdsplan och etappmål för att nå inriktningsmålen om ekologisk produktion och konsumtion till 2030. Utskottet anser att fokus måste vara att stärka konkurrenskraften i hela livsmedelskedjan i stället för att formulera mål om ekologisk konsumtion och produktion. Målsättningen måste vara en strävan mot att allt jordbruk blir mer hållbart och att konsumentens kunskap om livsmedel stärks. Det finns en risk i att låsa in sig i kvantitativa mål för en viss produktionsform eftersom vi inte vet hur livsmedelsproduktionen kommer att se ut , varken i eller i övriga världen. Utskottet anser att svensk livsmedelsproduktion ska styras av konsumenternas efterfrågan och inte av politiskt bestämda kvantitativa mål för konsumtion och produktion kopplade till specifika produktionsformer. Utskottet föreslår att ställer sig bakom det som utskottet nu anfört och tillkännager detta för regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 4, 2016/17:3616 (L) yrkande 4, 2016/17:3618 (C) yrkande 4 och 2016/17:3620 (M) yrkande 4. Utskottet anser att motionerna 2016/17:517 (M) yrkandena 1, 2 och 4, 2016/17:686 (SD), 2016/17:2122 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3620 (M) yrkande 9 kan lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte redan kan anses tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om livsmedelsforskning, om behovsmotiverad forskning inklusive uppdrag att redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsmotiverad forskning, om samverkan genom branschdialoger, om förädlingsvärdet i livsmedelskedjan, om livsmedelsinnovation och utveckling samt om mobilitet mellan akademin och näringslivet. Jämför reservation 72 (SD) och 73 (C). I propositionen föreslås att målet för det strategiska området Kunskap och innovation ska vara att stödja kunskaps- och innovationssystemet för att bidra till ökad produktivitet och innovation i livsmedelskedjan samt hållbar produktion och konsumtion av livsmedel. Regeringen anser att ett fungerande kunskaps- och innovationssystem är avgörande såväl för landets som för olika sektorers framtida utveckling, välfärd och konkurrenskraft. Innovation är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen hos företag och därmed för tillväxt och framtida välstånd. För en hållbar livsmedelsproduktion är inte minst utvecklingen av nya produkter, värdeskapande inom produktion och tjänster samt nya produktionsmodeller och produktionssystem nödvändiga. För mer information om målet se avsnittet En livsmedelsstrategi för . Regeringen bedömer att det finns behov av ökad samordning inom kunskaps- och innovationssystemet för livsmedelskedjan. Livsmedelskedjans aktörer behöver ta aktivt ansvar för att formulera sina behov inom kunskaps- och innovationssystemet. Ett starkt och sammanhållet forsknings- och innovationssystem är viktigt för livsmedelssektorns utveckling och långsiktiga konkurrenskraft. Förutom den forskning som sker vid universitet och högskolor bör berörda forskningsinstitut ha kompetens och rätt organisation för att kunna möta livsmedelskedjans behov. Regeringen ser positivt på den omstrukturering som skett av of () och att Stiftelsen – nu ingår i den strukturen. Sammanslagning till ett institut innebär möjligheter till en förbättrad styrning och samordning av t.ex. livsmedelsrelaterade forskningsinsatser. blir därför en viktig aktör för livsmedelsområdet. Regeringen anser, liksom , att det krävs en ökad samverkan mellan olika typer av aktörer för att utveckla kunskap och innovation inom livsmedelskedjan. Insatser görs på lokal, regional och nationell nivå, och dessa behöver i högre grad samordnas för att få större effekt. Regeringen noterar att ett antal initiativ har tagits för att stärka samordningen av forsknings- och innovationsinsatserna, bl.a. Food Science som är ett samarbete mellan (), Livsmedelsföretagen, , och . Utöver dessa pågår även ett antal andra projekt med samma syfte. Regeringen anser att det finns behov av en utvärdering av initiativen för att stärka kunskapsöverföringen och nyttiggörandet och därigenom bidra till livsmedelsstrategins övergripande mål. En bättre samverkan mellan forskning och innovation är viktig för branschens konkurrenskraft. Regeringen delar utredningens och remissinstansernas bedömning att inte bara näringslivet, utan också hela sektorn behöver bli en tydligare beställare och ta aktivt ansvar för att formulera mål, strategi och åtgärdsbehov inom kunskaps- och innovationssystemet. Regeringen välkomnar det initiativ som tagits av Stiftelsen och Stiftelsen – med förslag på en forsknings- och innovationsplattform för lantbruk och livsmedel som ska kunna identifiera såväl långsiktiga som kortsiktiga kunskapsbehov för en konkurrenskraftig livsmedelssektor i syfte att samordna och stärka beställarrollen för livsmedelskedjan. Regeringen anser att det är viktigt att hela livsmedelskedjan finns representerad i denna plattform för att garantera möjligheten att formulera hela sektorns behov. Regeringen anser vidare att en stärkt beställarroll måste samordnas med tillgängliga resurser för forskning och innovation. Den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan är en viktig del av livsmedelsstrategin. För ökad produktivitet krävs tvärvetenskapliga satsningar där ekonomi och marknad integreras med naturvetenskaplig forskning, med fokus på att prioritera kunskapsområden som stärker livsmedelskedjans långsiktiga hållbarhet och lönsamhet. Utveckling av nya livsmedelsprodukter är ett växande och innovativt område med krav på hög kunskapsnivå. I linje med gör regeringen bedömningen att den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan är viktig. När det gäller innovation, spridning av forskningsresultat och kommersialisering bedömer regeringen att innovationssystemet bättre bör stödja livsmedelskedjans behov av spridning och kommersialisering av forskningsresultat och ny kunskap samt tillväxt av nya kunskapsintensiva aktörer. Regeringen anser, liksom , att det måste bli mer attraktivt att verka inom och investera i näringens utveckling, inte minst i nya kunskapsintensiva företag som startas av nya aktörer. Vidare stöder regeringen konstaterande att olika närings- och innovationsstödjande aktörer bättre bör stödja livsmedelssektorns behov av forskning. Regeringen instämmer i bedömning att ett program för industridoktorander kan främja kunskapsuppbyggnaden inom näringslivet och göra det attraktivt att investera i forskning. Ett sådant samarbete mellan livsmedelskedjan och högskolor och universitet kan vara viktigt för att föra samman relevanta frågeställningar med vetenskapliga metoder och resultat samt för att utveckla kontaktytorna mellan företag och högskolor och universitet. Enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 80 är det viktigt att livsmedelsforskningen i främjas. Motionärerna konstaterar att jordbruks- och livsmedelsforskningen i har tappat sedan ett antal företag flyttat sina avdelningar för forskning och utveckling utomlands. Totalt motsvarar företagens utgifter för forskning och utveckling inom livsmedelsområdet av branschens omsättning, vilket är mycket lågt jämfört med andra branscher. Det är därför av stor vikt att staten och näringslivet samverkar för att stärka forskning inom livsmedelskedjans olika delar. I yrkande 82 framhåller motionärerna behovet av att verka för att den behovsmotiverade forskningen inom livsmedelskedjan stärks. Det är viktigt med tydligt behovsdriven forskning där hela livsmedelskedjans olika aktörer tydligare tar på sig en beställarroll och där samverkan mellan livsmedelsproducenter, industri, handel och konsument främjas för att bättre möta konsumenternas efterfrågan. En regelbunden samverkan genom branschdialoger med regeringen måste också säkras för att främja samordning inom kunskaps- och innovationssystemet för livsmedelskedjan (yrkande 83). Enligt yrkande 85 bör mobilitet mellan akademin och näringslivet underlättas. Motionärerna menar att forskning och näringsliv i större utsträckning bör integreras och bli mer verklighetsnära. Det ska vara lättare och mer förtjänstfullt att gå från forskningsvärlden till näringslivet och vice versa. Även kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) tar upp vikten av att involvera forskning och innovation i livsmedelsstrategin. Detta skulle möjliggöra ett ökat förädlingsvärde i livsmedelskedjan och även utveckling av lantbrukets odlingsmetoder (yrkande 5). Även i yrkande 6 tas frågan om att främja svensk livsmedelsinnovation upp. Motionärerna poängterar att framtiden ställer krav på alternativa livsmedel. har en god potential att leda arbetet inom livsmedelsinnovation i och med sitt goda renommé och miljöarbete och med framgångsrika företag som specialiserar sig på innovativa matprodukter. För att stärka livsmedelsinnovation i vill motionärerna förbättra företagsvillkor och främja inkubatorverksamhet så att kan stärka sin position på området. Enligt kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 11 måste satsningar på innovation och utveckling inom livsmedelssektorn stödjas. Motionärerna anför att ytterligare medel behövs för forskning och utveckling inom vissa strategiska områden för att förbättra produktionsprocesserna, stärka den inre effektiviteten och för att öka marknadskunnandet. I enlighet med yrkande 16 vill motionärerna ge Formas och SLU i uppdrag att tydligare redovisa vilka andelar av forskningen som går till behovsdriven forskning samt vilka behov denna forskning svarar emot. behandling och kompletterande information Av regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin framgår olika åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin. När det gäller området Kunskap och innovation nämns under behovsmotiverad forskning och innovation bl.a. följande åtgärder: – förstärkning av den behovsmotiverade forskningen, med ökat fokus på produktivitet – förbättrad samordning mellan olika aktörer och initiativ samt stöd för utveckling av livsmedelskedjans beställarroll – forskning, utveckling och kommersialisering vad gäller framtida livsmedel – utveckling av inkubatorer eller motsvarande inom livsmedelsområdet för att företag ska kunna gå från idé till kommersialiserad produkt – studie om hur utbud och nyttjande av test- och demoanläggningar kan förbättras – program för industridoktorander för att främja kunskapsuppbyggnaden inom näringslivet och stärka samarbetet mellan livsmedelskedjan och högskolor och universitet. Vidare beslutade regeringen att ge och utveckling, , i uppdrag att studera innovationssystem för livsmedel. Studien syftar till att få en ökad kunskap om jordbrukets och livsmedelssektorns innovationssystem, vilket sedan ska fungera som underlag för vilka åtgärder som bör vidtas för att stärka livsmedelssektorns innovations- och konkurrenskraft. Enligt regeringen har innovation i jordbruket och livsmedelssektorn stor potential att bidra till både ökad produktivitet och hållbar produktion och konsumtion. presenterade regeringen forskningspropositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft (prop. 2016/17:50) där regeringen redogör för sin syn på forskningspolitikens inriktning i ett tioårigt perspektiv, med särskilt fokus på satsningar 2017–2020. Syftet är att ska vara en ledande kunskapsnation och ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer. Det framgår av propositionen att regeringen har inrättat fem strategiska samverkansprogram. Den övergripande målsättningen med dessa är att gemensamt samordna innovationsinsatser för att stärka konkurrenskraft och möta kommande samhällsutmaningar. Ett av samverkans-programmen är cirkulär och biobaserad ekonomi som syftar till att kraftsamla regeringens innovationsinsatser för en cirkulär och biobaserad ekonomi och på så sätt bidra till att stärka innovations- och konkurrenskraft. Strategiska innovationsområden är en insats som har pågått och är ett centralt verktyg för att förverkliga samverkansprogrammen. Inom de strategiska innovationsområdena samverkar branscher och sektorer, universitet och högskolor, forskningsinstitut, unga innovativa små och medelstora företag, stora etablerade företag, den offentliga sektorn, civilsamhället och andra aktörer. Regeringen anför i propositionen att strategiska innovationsområden är ett verktyg för att utveckla internationellt konkurrenskraftiga innovationsmiljöer genom nationell kraftsamling och stärkt förmåga till samverkan mellan aktörer från olika sektorer och aktörsgrupper. Enligt propositionen ska den utökade satsningen på strategiska innovationsområden bl.a. leda till – satsningar på små och medelstora företag och inkubatorer – ett aktivt arbete för att stärka förutsättningarna för samverkan mellan universitet och högskolor, den offentliga sektorn, stora företag och små och medelstora företag – ökad samordning och samverkan med andra nationella och regionalt initierade initiativ – att, när det är relevant, aktivt samspela med andra nationella initiativ inom eller med koppling till innovationsområdet och när så är möjligt samspela med regionala satsningar, inte minst inom ramen för strukturfondsprogrammen. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 och 23) beräknar regeringen en ökning av Formas två forskningsanslag till följd av satsningar på ovanstående ändamål. Satsningen omfattar 2018 och ytterligare 2019 och 2020. Därmed beräknas anslagsnivån bli högre 2020 än 2016 för detta ändamål. Genom att tillföra Formas ytterligare medel skapar man förutsättningar för strategiska innovationsområden att utvecklas i linje med samverkansprogrammen. Utskottet har behandlat forskningspropositionen i sitt yttrande 2016/17:MJU3y Kunskap i samverkan. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det genom samverkansprogrammen skapas goda förutsättningar för ökad samverkan mellan de strategiska innovationsområdena och för att utveckla insatser för att nå övergripande mål. På så sätt kommer man att kunna kraftsamla forsknings- och innovationsarbetet och förbättra förutsättningarna för att forskningsresultaten kommer till nytta. Vidare har Formas en pågående satsning, Hållbar livsmedelsproduktion och konsumtion, där de utlyser (2016–2020) för projekt inom livsmedelsforskningen inklusive nutritionsforskning. Utlysningen syftar till att stödja forskning och utveckling relaterad till samhällsutmaningar och globala hållbarhetsmål inom området. Satsningen syftar även till att stärka kapaciteten hos unga forskare och främja samverkan mellan aktörer inom området. När det gäller mobilitet mellan akademin och näringslivet behandlas detta i ovan nämnda forskningsproposition. Regeringen betonar att frågor som rekrytering och meritering är avgörande för ett lärosätes strategiska utveckling och attraktivitet som arbetsgivare. Regeringen anför att rekrytering, meritering och mobilitet bör betraktas som viktiga uppgifter för ledningsorganen vid ett lärosäte. Det är angeläget att möjligheten att byta karriär mellan universitet, högskolor, näringslivet, den offentliga sektorn och civilsamhället ökar. Ett centralt ansvar för universiteten och högskolorna är hur meriteringssystem och meritvärdering ska utformas och tillämpas för att främja en sådan ökad mobilitet. Regeringen anser att universitet och högskolor bör ta initiativ till att se mobilitet som en prioriterad strategisk fråga och göra insatser för att främja en ökad mobilitet och för att premiera mobilitet vid rekrytering och meritering. Regeringen avser därför att ge en relevant myndighet i uppdrag att regelbundet följa upp bl.a. mobiliteten i högskolan. Sådana uppföljningar ger såväl regeringen som lärosätena ett viktigt underlag inför eventuella framtida överväganden om behov av åtgärder. har yttrat sig över propositionen om livsmedelsstrategin (yttr. 2016/17:UbU6y) och betonar i sitt yttrande lärosätenas stora ansvar att främja mobilitet vid t.ex. rekrytering och meritering. Vidare ser utbildningsutskottet positivt på att regeringen avser att regelbundet följa upp bl.a. mobiliteten i högskolan. Utskottet delar regeringens uppfattning att ett fungerande kunskaps- och innovationssystem är avgörande för såväl landets som olika sektorers framtida utveckling och konkurrenskraft. Utskottet noterar att regeringen har identifierat ett antal åtgärder som behöver vidtas för att stärka kunskaps- och innovationssystemet för livsmedelskedjan i , bl.a. ökad samverkan mellan olika aktörer men även att hela branschen blir involverad i vilka behov som finns inom kunskaps- och innovationssystemet. beslutade regeringen om ett tredje åtgärdspaket inom ramen för livsmedelsstrategin. Paketet innehåller uppdrag till om att förbereda och etablera en samverkansarena för livsmedelssektorns utveckling, till SLU om att inrätta program för industridoktorander, till Verket för innovationssystem () om att utveckla inkubation i livsmedelskedjan och till Formas om att inrätta ett nationellt forskningsprogram för livsmedel. Utskottet noterar att regeringen således vidtar de åtgärder som aviserats i handlingsplanen.