bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Att Gripensystemet används av fler länder innebär möjligheter till kostnadsdelning och därmed lägre kostnader för Försvarsmakten för vidmakthållande och vidareutveckling. Avtal om upplåtelse av JAS 39 C/D har ingåtts med andra länder för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning. Eftersom borde stå fast vid de exportåtaganden som vi har i relation till dessa länder föreslog utskottet att skulle bemyndiga regeringen att besluta om upplåtelse av sådan materiel som kan avvaras till de länder till vilka JAS 39 C/D har upplåtits. Utskottet underströk vidare vikten av att den exportstödverksamhet som staten genomför utgår från en försvars- och säkerhetspolitisk helhetsbedömning som inbegriper konsekvenserna för Försvarsmaktens Om andra bemyndiganden i exportstödjande syfte skulle krävas utgick utskottet i sitt ställningstagande från att regeringen skulle redovisa en sådan helhetsbedömning. När det gäller upplåtelse och överlåtelse av materiel har även före det ovannämnda bemyndigandet beslutat om ett bemyndigande till regeringen som inte varit avgränsat till stridsflygsystemet JAS 39. medgav att regeringen i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationellt samarbete sålde eller hyrde ut försvarsmateriel som inte längre behövdes för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kunde Detta skedde med bifall till proposition 2004/05:5 (punkt 2) och det försvarsbeslut som avsåg perioden –2007 2004/05:FöU5). I betänkande 2016/17:FöU1 föreslog utskottet att skulle avslå regeringens förslag om att bemyndiga regeringen att –2020 besluta om upplåtelse och överlåtelse av materiel under förutsättning att materielen kan avvaras med hänsyn till Försvarsmaktens operativa förmåga och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. I grunden sa sig utskottet dock vara positivt till att försvarsmateriel som Försvarsmakten anser sig kunna avvara överlåts eller upplåts genom export. Intäkterna av en sådan försäljning och de ökade möjligheterna till kostnadsdelning med andra länder kan då användas för att höja Försvarsmaktens operativa förmåga. särskilt i fråga om stridsflygförmågan, där ytterligare länder med JAS 39 kan innebära en betydande ekonomisk avlastning. Utskottet välkomnade därför att regeringen inför en konkret exportaffär skulle återkomma med en begäran om bemyndigande att sälja materielen för att då närmre kunna bedöma konsekvenserna av en export i ett sammanhang. reserverade sig ledamöterna från Socialdemokraterna, och (reservation 5). I reservationen föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse och överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygsystemet och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020. beslutade i enlighet med reservationen (rskr. 2016/17:98). I utskottets yttrande 2016/17:FöU8y över Vårändringsbudget konstaterade utskottet att det förändrade omvärldsläget gör att åtgärder för att öka tillgängligheten inom systemet JAS 39 C/D under den pågående ombeväpningsperioden är av stor operativ betydelse. Mot den bakgrunden såg utskottet det som positivt att delsystem från JAS 39 A/B återanvänds även om det kan leda till merkostnader för projektet. Eftersom det finns färre delsystem som kan återanvändas från JAS 39 A/B än från JAS 39 C/D kan en större andel nyproduktion av komponenter och flygplan vara nödvändig. Även om detta får ekonomiska konsekvenser för den totala kostnaden för ombeväpningen bör nyproduktionen kunna utökas oaktat exportintäkternas storlek under förutsättning att åtgärden ryms inom de anslag och beställningsbemyndiganden som har anvisat. Utskottet föreslog mot bakgrund av detta att finansutskottet i samband med behandlingen av Vårändringsbudget 2017 skulle föreslå att skulle godkänna att anskaffningen av stridsflygsystemet JAS 39 E även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan i syfte att öka tillgängligheten till systemet JAS 39 C/D. I finansutskottets betänkande Vårändringsbudget (bet. 2016/17:FiU21) ansåg utskottet, i likhet med försvarsutskottet, att ändamålet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ska specificeras så att det framgår att anskaffningen av stridsflygsystemet JAS 39 E även får omfatta nyproduktion av komponenter och flygplan i syfte att öka tillgängligheten till systemet JAS 39 C/D, detta mot bakgrund av det förändrade omvärldsläget. Kammaren biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:350). I budgetpropositionen anför regeringen att det enskilt viktigaste –2020 är att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I utvecklingen mot ökad operativ förmåga bör enligt regeringen materiel inom stridsflygsystemet JAS 39 C/D, som visserligen behövs för statens verksamhet, kunna överlåtas eller upplåtas i de fall detta på ett bättre sätt kan bidra till att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med högre operativ tillgänglighet och därmed möjliggöra en mer gynnsam ombeväpningsplan. Försvarsdepartementet har i utskottet redogjort för utmaningarna i ombeväpningsplanen från JAS 39 C/D till JAS 39 E och vad en eventuell överlåtelse av materiel enligt ovan skulle betyda för tillgängligheten av den svenska delen av stridsflygsystemet. Försvarsdepartementet har beskrivit export av delar av den materiel som står till statens förfogande som ett betydelsefullt verktyg för att finansiera ett vidmakthållande av JAS 39 C/D med högre operativ tillgänglighet och därmed en mer gynnsam ombeväpningsplan. Utskottet anser att behovet av flexibilitet och handlingsfrihet för att åstadkomma detta är tydligt. Eftersom statens export gynnas av förutsägbarhet, trovärdighet och regeringens förmåga att svara upp mot potentiella kundländers politiska process anser utskottet att bör ge regeringen den handlingsfrihet som krävs för att ska kunna agera som en förutsägbar och trovärdig exportör och öka Försvarsmaktens operativa förmåga. Med det anförda tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygsystemet och att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet för perioden –2020. Utskottet anser att därutöver bör tillägga att kan sådan export ske om det är till förmån för den JAS 39 C/D. delvis regeringens förslag i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 7 och avstyrker motion 2017/18:3105 yrkande 7. Utskottets förslag i korthet bemyndigar regeringen att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till . Skälen för regeringens förslag är att regeringen bedömer att det finns behov av en samlad militär ledning på med anledning av det förändrade säkerhetsläget i närområdet. Därmed bör , med lokalisering i , inrättas . Försvarsmakten bedömer att förslaget kan genomföras inom tilldelade ekonomiska ramar. Inrättandet av kommer att bidra till att förenkla och förbättra såväl försvarsmaktsinterna lednings- och lydnadsförhållanden som totalförsvarssamverkan med civila aktörer för den militära verksamheten på . föreslås bli en egen organisationsenhet. Bakgrund och tidigare behandling I propositionen Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) skriver regeringen att med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet och i i synnerhet har en särskilt viktig position. Från militärstrategisk synvinkel har en viktig roll för kontrollen av sjö- och luftvägarna till och från . Det är ett svenskt strategiskt intresse att ha en militär närvaro på . närvaro på och runt har också en stabiliserande effekt på den militärstrategiska situationen i . När utskottet beredde frågan om i den försvarspolitiska inriktningen för perioden –2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11) betonade utskottet att det är av strategiskt intresse för att ha militär närvaro på och delade regeringens bedömning att en sådan har en stabiliserande effekt på den militärstrategiska situationen i . Utskottet såg därför positivt på att en ny mekaniserad stridsgrupp skulle organiseras på och att utbildningsgruppen skulle förstärkas för att medge ökad övnings- och utbildningsverksamhet. Utskottet ansåg även att det var positivt att en framskjuten ledningsfunktion för skulle utvecklas. Som utskottet anförde i sitt betänkande Försvarspolitisk inriktning 2016–2020 (bet. 2014/15:FöU11) har en särskilt viktig position med tanke på utvecklingen i vår omvärld i allmänhet, och i i synnerhet. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag om att inrätta som organisationsenhet i Försvarsmakten och lokalisera det till . Utskottet delar regeringens bedömning att det finns behov av en samlad militär ledning på med anledning av det förändrade säkerhetsläget i närområdet. Inrättandet av kommer att bidra till att förenkla och förbättra såväl försvarsmaktsinterna lednings- och lydnadsförhållanden som totalförsvarssamverkan med civila aktörer för den militära verksamheten på . Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag i proposition 2017/18:1 utgiftsområde 6 punkt 2. Framtida inriktning för utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om den framtida inriktningen för utgiftsområdet. Jämför reservationerna 8 (M), 9(SD), 10 (C) och 11 (L). I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) beskriver motionärerna att den s.k. försvarsgruppen, regeringen samt , , har enats om att försvaret ska förstärkas med –2020. Enligt motionen korrigerade man 2017 förstärkningen till . Motionärerna anser att det är alldeles för lite. Sanningen är enligt motionärerna att försvarets andel av BNP är på väg mot rekordlåga . Enligt motionärerna har länderna i vår närhet försvarsanslag på av BNP eller har beslutat om det. försvarsanslag fortsätter däremot att sjunka. var försvarets andel av BNP för att sedan sjunka till dagens De minskade försvarsanslagen och stora omställningskostnaderna i kombination med en inriktning mot ett renodlat insatsförsvar har enligt motionärerna gjort att den svenska förmågan till territoriellt försvar på allvar kan ifrågasättas och att hela försvarsgrenar hotas av systemkollaps inom För att garantera rikets säkerhet yrkar motionärerna att utgiftsramen för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap fr.o.m. 2027 aldrig bör underskrida av BNP (yrkande 1). I motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 1 yrkar motionärerna att försvarsanslaget ska uppgå till av Motionärerna ser stora säkerhetspolitiska risker i vårt närområde. motionen framhålls att läget är kritiskt och att det verkar osannolikt att kommer att kunna välja att stå utanför. har utsatts för upprepade kränkningar till havs, i luften och i cybernätet. Behovet av ett starkare försvar har enligt motionärerna länge varit uppenbart. I ljuset av utvecklingen i anser motionärerna att försvarsanslaget ska uppgå till Liberalerna valde att ställa sig utanför försvarsuppgörelsen mellan regeringen och övriga allianspartier och därmed också utanför försvarsbeslut. Redan när uppgörelsen gjordes var enligt motionärerna haveriet i inriktningsbeslutets ekonomi ett faktum. I motion 2017/18:3222 av m.fl. (M) yrkande 1, partimotion 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 1 och motion 2017/18:3864 av m.fl. (M) yrkande 2 anför motionärerna att försvarsutgifter ska öka och närma sig av BNP. närområde och i omvärlden påverkar i allra högsta grad vårt land. Motionärerna framhåller att vi står inför stora utmaningar och att få uppgifter är så centrala som förmågan att försvara landet mot angrepp utifrån. möta ett oroligt omvärldsläge behöver försvarsförmåga stärkas, vilket kommer att kräva ökade försvarsutgifter. Enligt motionärerna har flera länder insett faran och åtagit sig att höja sina försvarsutgifter, och vissa länder har redan uppnått tvåprocentsmålet. skulle bli medlem i Nato eller inte kommer mer resurser att behöva tillföras förhåller det sig så att en fortsatt militär alliansfrihet kommer att kräva mer resurser än ett svenskt Natomedlemskap. försvarsutgifter ska därför närma sig Ambitionen är att göra detta . ska kunna försvaras och alla stridskrafter stärkas. kommer försvaret av , och framför allt , att vara. ut försvarsförmåga kommer att kräva god kostnadskontroll, spårbarhet och uppföljning för att garantera att de extra resurserna också ger De ytterligare resurser som satsas måste ge kontinuerligt ökande försvarsförmåga, och resursutnyttjandet måste även i fortsättningen vara effektivt inom Försvarsmakten. Ett motsvarande resonemang förs i motion 2017/18:1918 av och (M) som anför att resurserna till det svenska försvaret bör öka för att långsiktigt närma sig de finansieringsmål som Nato satt upp (yrkande 2). I partimotion 2017/18:3684 m.fl. (C) yrkande 38 anför motionärerna att ställer sig bakom att regeringen bör verka för ökade försvarsanslag. Motionärerna beskriver ett förändrat säkerhetsläge där har fått ökad betydelse i och med att konfliktytan mellan och flyttats närmare oss. Ett svenskt medlemskap i skulle vara ett sätt att visa solidaritet med våra baltiska grannar och resten av . försvar har enligt motionärerna brister, och har därför varit med och ökat försvarsanslagen . Målsättningen inför nästa försvarsbeslut är för motionärerna att försvarsanslaget ska motsvara minst genomsnittet av de nordiska ländernas försvarsanslag. Genom högre försvarsanslag och ett Natomedlemskap förbättras försvarsförmåga. Det långsiktiga målet för Natomedlemmar är att av BNP läggs på försvaret. Blir medlemmar i ska vi, enligt motionärerna, långsiktigt uppfylla de gemensamma målsättningar som medlemskapet kräver. Bakgrund och tidigare behandling Vid beslutet om försvarspolitisk inriktning –2020 ställde sig utskottet positivt till avsikten att successivt stärka anslagen och konstaterade att regeringen skulle återkomma i samband med budgetpropositionerna för att kunna tillföra utöver de förstärkningar som redan tidigare aviserats för den aktuella perioden (bet. 2014/15:FöU11). Utskottet behandlade frågan om att utgiftsområde 6 styrs mot en anslagsnivå motsvarande av BNP i budgetbetänkandet . I sitt ställningstagande konstaterade utskottet då att den säkerhetspolitiska situationen hade försämrats. Utskottet framhöll också att de förstärkningar som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggjorde var en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. I betänkande 2016/17:FöU1 konstaterade utskottet att man delar regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . agerande i övrigt består utan synbar förändring, och den säkerhetspolitiska situationen i påverkas negativt av konflikten i . Omvärldsutvecklingen understryker vikten av att fullfölja den försvarspolitiska inriktningen och av att förslagsanslaget förstärks. Utskottet ansåg att de förstärkningar om som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggjort är en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Man ansåg att det var av stor vikt för att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls. Hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs blir avgörande för hur behoven under kommande inriktningsperiod kommer att se ut. resultatredovisning blir en grund för nödvändiga överväganden inför försvarsinriktningsbeslutet för perioden . bedömning som försvarsministern redogjorde för i en interpellationsdebatt den om vikten av att fokusera på det nu pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade . Utskottet avstyrkte motionsyrkanden om den framtida inriktningen för Utskottet delar regeringens bedömning av omvärldsutvecklingen och av den försämrade säkerhetspolitiska situationen efter olagliga annektering av . agerande i övrigt består utan synbar förändring, och den säkerhetspolitiska situationen i påverkas negativt av konflikten i . Den försvarspolitiska inriktningen behöver fullföljas, och den svenska militära förmågan måste öka. Utskottet har tidigare uttalat sig positivt över de ekonomiska förstärkningar på som den försvarspolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, , , och möjliggjort. Det gav enligt utskottet en god grund för att öka den operativa förmågan i krigsförbanden och att säkerställa den samlade förmågan i totalförsvaret. Utskottet välkomnar nu att regeringen tillsammans med och har kommit överens om att skjuta till ytterligare till totalförsvaret, av vilka går till det militära försvaret. Det är av stor vikt att verksamheten inom utgiftsområde 6 utvecklas så att de mål som har beslutat för inriktningsperioden uppfylls. Hur väl besluten om försvarets inriktning genomförs blir avgörande för hur behoven under kommande inriktningsperiod kommer att se ut. Regeringens resultatredovisning blir en grund för nödvändiga överväganden inför försvarsinriktningsbeslutet för perioden . Utskottet vidhåller sin syn på vikten av att fokusera på det nu pågående arbetet med att genomföra det försvarsbeslut som fattade . Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:1918 yrkande 2, 2017/18:2017 yrkande 1, 2017/18:3038 yrkande 1, 2017/18:3222 yrkande 1, 2017/18:3566 yrkande 1, 2017/18:3684 yrkande 38 och 2017/18:3864 yrkande 2. Dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om dimensionering av Försvarsmaktens stöd till samhället. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD) och 13 (KD). I motion 2017/18:3220 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 5 anför motionärerna att bör ställa sig bakom förslaget att se över möjligheten att utöka användningen av Försvarsmaktens helikoptrar i krisberedskapen. Under den stora skogsbranden i ställdes den svenska krisberedskapen på hårda prov. Motionärerna menar att brister i samarbetet mellan olika myndigheter tydliggjordes. I den rapport som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap presenterade föreslås bl.a. att regeringen tydliggör vikten av att myndigheter i större utsträckning beaktar krisberedskapens och totalförsvarets behov när de anskaffar, utvecklar och avvecklar resurser. I rapporten konstateras särskilt att användning, upphandling och utrustning av helikoptrar är i stort behov av bättre samordning av resurser för olyckor och kriser. Försvarsmaktens helikopterkapacitet borde bättre kunna komma till användning i den svenska krisberedskapen, särskilt som myndigheten anskaffat ett stort antal medeltunga helikoptrar . Även om användningen för krisberedskapsändamål inte ska vara dimensionerande för försvarets helikoptrar, anser motionärerna att det bör göras en översyn av hur Försvarsmaktens helikoptrar kan användas för krishantering. Den bör inkludera aspekter som hur samordningen med civila myndigheter kan förbättras och att Försvarsmakten ska göra en inventering av hur befintlig och ny utrustning kan användas i krisberedskapen. I motion 2017/18:3827 av m.fl. (KD) framhålls att Försvarsmakten har en bred roll i samhället (yrkande 3). Motionärerna anser att Försvarsmakten har kompetenser och resurser som skulle kunna spela en stor roll vid olika typer av påfrestningar på samhället, t.ex. naturkatastrofer, terrorhandlingar och allvarliga olyckor. anser de att det har funnits en uttalad tveksamhet såväl på politisk nivå som hos myndigheter inför att utnyttja Försvarsmaktens olika förmågor vid händelser där olika civila myndigheter har huvudansvaret. I Försvarsmakten finns resurser och kompetenser som borde kunna vara en del av samhällets beredskap vid allvarliga hot, olyckshändelser och katastrofer. Motionärerna yrkar därför att en utredning ska se över hur Försvarsmakten skulle kunna vara övriga samhället behjälplig vid krissituationer (yrkande 15). Bakgrund och tidigare behandling När regeringen i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140 s. 37) lämnade förslag till en ny försvarspolitisk inriktning redovisade regeringen att Försvarsmakten bör kunna bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Regeringen framhöll att Försvarsmakten i många fall har resurser som saknas inom andra samhällssektorer och som ofta är användbara när samhället utsätts för påfrestningar. Det bedömdes som naturligt att dessa resurser kommer till användning när så behövs. Förutsättningen var enligt regeringen att stöd kunde ges inom ramen för Försvarsmaktens befintliga förmågor och resurser. Stödet skulle normalt kunna inordnas i Försvars-maktens ordinarie verksamhet och fick enligt regeringen varken bli dimensionerande eller utgöra ett hinder för den ordinarie verksamheten vid myndigheten. I budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 6) konstaterade regeringen att Försvarsmaktens stöd till polisen med medeltung helikopterkapacitet – som helikopterbataljonen ska planera, öva och ha beredskap för – ställer dimensionerande krav på Försvarsmaktens beredskap och verksamhet. Det innebar enligt regeringens redovisning ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd till civila aktörer ska ges med befintliga förmågor och resurser. Regeringen ansåg att principen fortfarande var giltig och viktig men att den aktuella kapaciteten var så pass unik och vinsterna på samhällsnivå så pass stora att ett avsteg i det specifika fallet bedömdes vara motiverat. Regeringen beskrev utvecklingen av samverkan mellan Försvarsmakten och polisen som angelägen. Som ett led i detta gav regeringen i uppgift att stödja polisens nationella insatsstyrka och vissa andra polisiära enheter med medeltung helikopterförmåga. I budgetpropositionen redovisades att Försvarsdepartementet hade tillsatt en utredare med uppgift att överväga Försvarsmaktens möjligheter att stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet (Fö2013:A). Utredaren lämnade ett förslag som innebar att stödet som Försvarsmakten skulle lämna till polisen med två medeltunga helikoptrar omfattade , och utredaren redovisade att kostnaden för ett fullt utbyggt stöd skulle uppgå till ca . Av utredningen framgick även att det skulle tillkomma kostnader för investeringar om ca för att bl.a. kunna möta behovet av tidskritiska transporter. Vid behandlingen av budgetpropositionen konstaterade utskottet att helikopterkapaciteten är unik och att vinsterna på samhällsnivå är så pass stora att ett avsteg kan motiveras. Eftersom polisens transportkapacitet kan vara avgörande vid allvarliga händelser välkomnade utskottet regeringens förslag om att delvis kompensera Försvarsmakten för ökade kostnader. När beslutade om den försvarspolitiska inriktningen för försvar –2020 framhöll utskottet att det var positivt att regeringen beskrev det som en av Försvarsmaktens fyra uppgifter att bistå det övriga samhället vid allvarliga olyckor och fredstida kriser. att uppgiften är viktig och tydligt formulerad men att den aldrig får bli dimensionerande för Försvarsmakten. Av det följde enligt utskottets bedömning att polisen och andra myndigheter själva bör ha de personella och kompetensmässiga resurser som krävs för att lösa organisationens grundläggande uppgifter i den dagliga verksamheten (bet. 2014/15:FöU11). I budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) konstaterade regeringen att Försvarsmakten hade fortsatt att lämna värdefullt stöd till civil verksamhet och att myndighetens förmåga att stödja civil verksamhet hade utvecklats. Vidare redovisade regeringen att Försvarsmakten vid ett stort antal tillfällen även hade lämnat stöd till civil verksamhet, däribland i samband med skogsbranden i och höga vattenflöden i .