bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — avslår proposition 2016/17:100 punkt 1 och motionerna 2016/17:875 av m.fl. (S), 2016/17:966 av och (båda S), 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 7, 2016/17:1087 av m.fl. (L), 2016/17:1093 av Finn (M), 2016/17:1098 av Finn (M), 2016/17:1116 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1515 av (M), 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1804 av (MP), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 9, 2016/17:2777 av m.fl. (S) och 2016/17:3726 av m.fl. (SD). har tillsammans med , och Liberalerna en samsyn kring den ekonomiska politiken. Vår gemensamma ståndpunkt är att politiken ska bygga ett samhälle där varje människas förmåga tas till vara, där alla får förutsättningar att växa och där vi gemensamt skapar trygghet och sammanhållning. En stark offentlig ekonomi och en stabil makroekonomisk miljö är viktiga förutsättningar för att skapa tillväxt och välstånd. Vi välkomnar därför den överenskommelse som slutits mellan sju partier i om ett nytt finanspolitiskt ramverk. I det nya ramverket säkerställs att sparandet över en konjunkturcykel ska vara positivt och att den totala skuldnivån ska vara så pass låg att det finns tillräckliga marginaler för att understödja ekonomin när nästa kris slår till. Det starka konjunkturläge som befinner sig i motiverar inte längre en expansiv finanspolitik av stabiliseringspolitiska skäl. I stället bör det offentliga sparandet föras tillbaka till det nya överskottsmålet genom en stramare finanspolitik där nya reformer för finansieras krona för krona. Förutsatt att ekonomin är i balans kan överskottsmålet nås 2018. Budgetförstärkningarna bör ske genom såväl intäktsökningar som utgiftsminskningar. Förstärkningen ska inte ske genom höjda skatter på jobb och företagande eller påverka välfärdens kärnverksamheter. Statens utgifter måste hållas på en ansvarsfull nivå, och därför måste utgiftstaken sättas på en betydligt lägre nivå som de minskar som andel av BNP. RESERVATIONER 2016/17:FiU20 står inför en period med stora reformbehov. Trots en hög tillväxt präglas svensk ekonomi av långsiktiga problem och obalanser. Närmare en miljon människor lever på bidrag, tudelningen på arbetsmarknaden stänger utsatta grupper ute, produktivitetsutvecklingen är svag, otryggheten ökar, och samhället håller på att glida isär. Detta kräver reformer. Drivkrafterna för att arbeta måste stärkas, och trösklarna in på arbetsmarknaden måste sänkas. Förutsättningarna för att starta och driva företag måste också vara goda. Regeringens skattehöjningar på jobb och företagande försvagar tillväxtförutsättningarna och är således fel väg att gå. I stället bör trösklarna sänkas genom lägre krav på aktiekapital och ytterligare offentligt riskkapital. Vidare bör antalet poliser öka och straffen för grova brott skärpas. Välfärden ska vara trygg och tillgänglig för alla och av bra kvalitet. En mångfald av aktörer är en förutsättning för det. Migrationspolitiken ska bedrivas långsiktigt och hållbart, och den ska inom den reglerade invandringen värna asylrätten, underlätta rörligheten över gränser och främja möjligheterna till arbetskraftsinvandring. vill ha en ekonomisk politik som tillvaratar varje människas förmåga och som underlättar för alla att gå från utanförskap till arbete. Den ska också skapa förutsättningar för ett samhälle med god ekonomisk tillväxt och ett företagsklimat som står sig starkt i den allt hårdare globala konkurrensen. Familjernas självbestämmande och det civila samhällets ställning ska stärkas. En väl fungerande ekonomisk politik ger resurser till en god vård och omsorg och en bra skola med ett fördjupat kunskapsuppdrag. Den ekonomiska politiken ska skapa förutsättningar för människor att bygga goda relationer och känna trygghet och tillit. BNP-måttet är centralt för att följa utvecklingen och få ramar för vad som är ekonomiskt möjligt, men eftersom det exkluderar faktorer som enligt forskningen är avgörande för vårt välbefinnande bör ett livskvalitetsindex införas i den officiella statistiken. drar nytta av både en god konjunktur och jobbreformer som genomfördes . krävs det reformer för att bryta tudelningen på arbetsmarknaden, lösa de strukturella utmaningarna på bostadsmarknaden, öka tillgängligheten i vården, förbättra rättstryggheten och stärka skyddsnätet runt barnen. En förutsättning för att den ekonomiska politiken ska fungera på lång sikt är att det råder ordning och reda i den statliga och den offentliga ekonomin. Därför ska man inte låna till vare sig löpande utgifter eller prioriterade reformer. Att ta det finanspolitiska ramverket på allvar gör starkare när nästa kris kommer. Det behövs ökad trygghet med fler poliser. Med dagens antal är det svårt att både klara av att stå upp mot de gäng som upplevs ha tagit över i vissa utanförskapsområden och finnas närvarande i små orter. Målet ska vara att ska ha 30 000 poliser 2025. För att klara av att rekrytera så många nya poliser behöver villkoren för dem bli bättre. En modell där den ena hälften av poliskåren a har en längre utbildning liksom och den andra 2016/17:FiU20 RESERVATIONER hälften har en kortare utbildning skulle kunna vara en lösning för kommuner för att komplettera och ersätta väktare som de anlitar . Polisens arbetsuppgifter behöver också renodlas genom att vissa uppgifter läggs på andra myndigheter. Det är en moralisk plikt och en självklarhet att ta emot människor på flykt, men det skapar också utmaningar för samhället när en stor grupp människor ska integreras. Den tudelade arbetsmarknaden riskerar att fördjupas med mänskliga, sociala och ekonomiska följder om inte omfattande reformer genomförs. Många av de som lämnas efter är nyanlända som ofta saknar gymnasieutbildning och har bristande språkkunskaper. För att inkludera fler på arbetsmarknaden krävs det att arbetsmarknaden öppnas upp för fler typer av jobb genom att kostnader sänks och byråkratiska hinder undanröjs. Målet ska vara att så många som möjligt får arbeta utifrån sin förmåga. Det finns också ett stort behov av både mer yrkesutbildning och fler s.k. enkla jobb. Arbetsmarknadsutbildningar upphandlade av Arbetsförmedlingen bör ersättas med fler platser i yrkesvux, och Arbetsförmedlingen behöver läggas ned i sin nuvarande form för att rikta om resurserna till de som står längst från arbetsmarknaden. Politikens ansvar är att främja ett gott företagsklimat där företagande, entreprenörskap och innovation uppmuntras. En förutsättning för ett gott företagsklimat är att företag har råd och möjlighet att anställa. För att stärka framväxten av nya företag och fler jobb behövs det sänkta skatter på arbete, förenklade regler för att starta och driva företag och en ökad tillgång på riskkapital. Nya tjänstesektorer behöver öppnas upp genom att skatter sänks så att marknaderna kan växa till. En trygg och säker energiförsörjning är också en förutsättning för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en stark basindustri. En flygskatt skulle hindra rörligheten inom som är så viktig för det svenska näringslivet. Också inom ramen för den nya infrastrukturplanen som ska gälla ska arbetet med att stärka och effektivisera transportinfrastrukturen i fortsätta. En generös migrationspolitik måste kombineras med en effektiv och väl fungerande integrationspolitik. Tyvärr möts dock nyanlända i av bostadsbrist och trångboddhet i kommuner och städer där jobben finns. Utanförskap och utsatthet blir en alltför vanlig situation, och klyftan på arbetsmarknaden mellan inrikes och utrikes födda växer. För att ge förutsättningar till egen försörjning behövs s.k. introduktionsanställningar där en något lägre ingångslön kombineras med att den anställde får utbildning på jobbet. är utbildningsbehovet stort i gruppen nyanlända arbetssökande. Mot den bakgrunden måste yrkesvuxutbildningar prioriteras i stället för ineffektiva arbetsmarknadspolitiska program. Bostadsbristen slår också hårt mot asylsökande och nyanlända. En integrationspolitik som inte fungerar kan undergräva migrationspolitikens legitimitet. Det är därför det krävs politisk handling som gör det möjligt för fler nyanlända att få arbete, som förbättrar situationen på bostadsmarknaden, som gör mottagandet bättre och som långsiktigt gör integrationspolitiken mer effektiv. RESERVATIONER 2016/17:FiU20 Barns och ungas behov och rättigheter ska vara grunden för hur familjepolitiken och barnomsorgen utformas. Politiken ska stödja familjen genom att skapa förutsättningar för ett stort mått av flexibilitet och valfrihet. Barnfamiljernas ekonomi behöver förstärkas med reformer som stärker incitamenten för arbete och ökar flexibiliteten för föräldrarna. Ökad psykisk ohälsa hos barn och unga är ett av vår tids stora samhällsproblem. Eftersom hemmiljön, familjelivet och uppväxtförhållandena påverkar hälsa och livskvalitet är det viktigt att stärka familjernas ekonomi, öka deras frihet och möjlighet till mer tid med barnen samt öka stödet till familjer. Att barn och unga som mår dåligt får stöd och hjälp skyndsamt är nyckeln till ett snabbt tillfrisknande, och därför bör huvudmannaskapet för elevhälsan flyttas från skolorna till landstingen och regionerna. Hälso- och sjukvårdspolitiken ska ta sin utgångspunkt i varje människas absoluta och okränkbara värde. De som har störst behov ska också ges företräde till hälso- och sjukvården. En vårdgaranti och en s.k. kömiljard skulle bidra till kortare vårdköer och ökad kvalitet. Mindre valfrihet och sämre patientinflytande ger sämre vård. Det krävs fler vårdreformer för bättre kvalitet och service, t.ex. bör staten ta över ansvaret för den mer avancerade sjukhusvården för att frigöra resurser som behövs för att förstärka primärvården. vill bygga ett samhälle där människor kan åldras i trygghet och värdighet. Äldres vård och omsorg måste präglas av självbestämmande och valfrihet. får en sammanhållen seniorpolitik inte bara handla om vård och omsorg. Det friska åldrandet, de äldre som en resurs och ett väl fungerande samspel mellan generationer är också viktiga beståndsdelar. Därför bör det skapas fler möjligheter för äldre att arbeta längre än till , och pensionärernas ekonomi bör förbättras, bl.a. genom att ta bort skillnaden i beskattning mellan arbetsinkomst och pensionsinkomst, men också genom att förbättra bostadstillägget för pensionärer. Den särskilda löneskatten bör tas bort. Jag tillstyrker sammanfattningsvis motion 2016/17:3728 av m.fl. med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken och motion 2016/17:3354 av m.fl. (KD) yrkande 2. Jag tillstyrker också delvis , och Liberalernas respektive förslag till riktlinjer. Regeringens förslag till riktlinjer avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 2016/17:FiU20 RESERVATIONER 6.Redovisning av sysselsättningseffekter, punkt 3 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Det råder stor osäkerhet om i vilken utsträckning och i vilken takt olika åtgärder påverkar sysselsättningen och arbetslösheten. Därför menar vi att det är vanskligt att ställa krav på beräkningar av sysselsättningseffekter av enskilda reformer och att de ska redovisas i budgetpropositionen. I stället för att förbättra transparensen i redovisningen av de politiska åtgärdernas effekter på sysselsättning och arbetslöshet, som motionärerna förefaller vara ute efter, riskerar redovisningen i själva verket att försämra transparensen. Den samlade bedömning av hur reformer påverkar den makroekonomiska utvecklingen som redan redovisas av regeringen i de ekonomiska propositionerna menar vi är en väl avvägd redovisning. Eftersom regeringen också i ett särskilt avsnitt i den ekonomiska vårpropositionen redogör för sin syn på arbetsmarknadsläget och utmaningarna för politiken avstyrker vi det här aktuella motionsyrkandet. 7.Utgiftstakets styrande effekt, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (V), (S), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. har beskrivit det nära sambandet mellan utgiftstakets nivå, skattepolitikens inriktning och det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Utgiftstaket är inte något utgiftsmål och ett ledigt utrymme under utgiftstaket betyder inte att det också finns ett utrymme för reformer som RESERVATIONER 2016/17:FiU20 ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras först efter att de stämts av mot målet för det finansiella sparandet och de inkomstförstärkningar som i så fall kan komma att krävas. Därutöver är det givetvis också en skillnad mellan olika politiska partiers uppfattning om hur stort omfånget på välfärden ska vara. Mot den bakgrunden avstyrker vi det här aktuella motionsyrkandet. 1.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (M, SD, C, L, KD) (M), (M), (SD), (M), (C), (M), (SD), (KD) och (L) anför: Regeringen har aviserat tre skattehöjningar inför budgetpropositionen som vi finner särskilt skadliga för jobb och företagsklimat; förändringar av brytpunkten för statlig inkomstskatt, höjd skatt på småföretag genom förändrade 3:12 regler och införande av flygskatt. Om dessa skattehöjningar ingår i budgetpropositionen är vi beredda att agera i för att stoppa dessa, t.ex. i form av en misstroendeförklaring. 2.Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt 1 (V) (V) anför: Vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan och regeringspartierna, och därför har jag valt att inte reservera mig till förmån för motion 2016/17:2474 (V) yrkande 9 om en . Jag vill ändå framhålla att den demografiska utvecklingen tillsammans med avfolkningen på landsbygden kommer att leda till att personalförsörjningen inom de offentliga välfärdstjänsterna på landsbygden sätts under press. En rapport från TCO som publicerades visar att det kommer att råda brist inom flera av välfärdens yrkeskategorier, och framför allt beräknas bristen på omvårdnadspersonal vara stor. Det är främst en ökad efterfrågan inom äldreomsorgen, dvs. att andelen äldre ökar, som driver denna utveckling, t.ex. riskerar undersköterska att bli ett stort bristyrke. Kvinnor och män från andra länder har stor betydelse för kompetensförsörjningen på landsbygden. Ett väl fungerande mottagande av nyanlända innebär en möjlighet för landsbygdens näringsliv och kommuner att få personal med rätt kompetens. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:100 Proposition 2016/17:100 ekonomiska vårproposition: 1.Riksdagen godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2). 2016/17:3722 av m.fl. (C): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2016/17:3726 av m.fl. (SD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2016/17:3727 av och (båda M): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i avsnitt 4–13 i motionen. 2016/17:3728 av m.fl. (KD): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. 2016/17:3730 av m.fl. (L): godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som anförs i motionen. Skrivelse 2016/17:138 Regeringens skrivelse 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen . BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att återinföra redovisningen av sysselsättningseffekter i budgetpropositionen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge regeringen i uppdrag att sätta utgiftstaken så att de återfår sin styrande effekt, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:875 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av ett sysselsättningspolitiskt ramverk och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:966 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av att identifiera och undersöka vilka utmaningar som utebliven eller negativ ekonomisk tillväxt kan medföra för samhällsutvecklingen samt strategier för att möta dessa och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1087 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att återkomma med förslag om ett renodlat sysselsättningsmål och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1093 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en bred parlamentarisk samling om hur en hållbar finansiering av välfärden för framtiden kan uppnås och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1098 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om stöd för ett individuellt ekonomiskt överskottsmål som kan ersätta ett statligt dito under FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 1 förutsättning att en sund inställning till stabilitet i statens finanser råder med ett strikt budgetbalanskrav, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1116 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning för att definiera och se över vad som ska omfattas av det offentliga kommunala åtagandet inför kommande utmaningar gällande befolkningsutveckling och kompetensförsörjning och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i kommande långtidsutredningar ta hänsyn till faktisk historisk kostnadsutveckling när man gör bedömningen av långsiktig finansiell hållbarhet av välfärdens finansiering, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1515 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om varningssignaler om ekonomiska obalanser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1555 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör utgå från sysselsättningsgraden i sin politik och att regeringen ska redovisa sysselsättningspåverkan av sin politik och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1804 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ett transparent och välgrundat system för gröna nyckeltal bör utarbetas och följa med varje finansplan som redovisas till , och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V): 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en med uppdrag att föreslå åtgärder och insatser för att klara personalförsörjningen inom välfärdsverksamheterna i hela landet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2777 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en jämlikhetskommission och tillkännager detta för regeringen. BILAGA 1 FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:3354 av m.fl. (KD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa livskvalitetsindex i den officiella statistiken och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2016/17:SkU6y BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y BILAGA 2 BILAGA 2 SKATTEUTSKOTTETS YTTRANDE 2016/17:SKU6Y Protokoll från öppen utfrågning om , kl. 9.00–11.00 –Professor , Finanspolitiska rådets ordförande Ordföranden: är slagen lite drygt 9.00. Alla är hjärtligt välkomna till finansutskottets öppna utfrågning med anledning av Finanspolitiska rådets . Den är en del av uppföljningen av den förda finanspolitiken men också en del av utskottets beredning av regeringens ekonomiska vårproposition som vi populärt kallar för vårbudgeten. Dagens utfrågning kommer att gå till på så sätt att rådets ordförande inleder och presenterar rådets rapport. Därefter får finansministern möjlighet att kommentera, och sedan blir det tid för frågor från utskottets ledamöter och ersättare. Först går ordet till , som är välkommen hit. , : Vi är tacksamma för att få chansen att komma hit och presentera rapporten och också att få frågor från utskottets ledamöter och förhoppningsvis diskussion. Årets rapport handlar egentligen om fyra olika saker. Jag ska presentera tre olika saker här på skärmen. Den första avdelningen gäller finanspolitiken. Där konstaterar vi först att vi befinner oss i en högkonjunktur. Vi har varit i en högkonjunktur i ett , och vi ser framför oss ett par goda år till. Vi ser också att resursutnyttjandet blir alltmer ansträngt. Vi har några siffor här som visar på hur läget ser ut. På översta raden ser ni vårpropositionen där regeringen tror årets tillväxt blir . Vad KI och tror om läget är ungefär likadant, . Även , 2018, verkar bli ett bra ekonomiskt år. Kanske lika intressant är siffrorna för bnp-gapet, ett mått på resursutnyttjandet i ekonomin. De positiva siffrorna visar att resursutnyttjandet ligger över vad som är långsiktigt hållbart. Vi har en högkonjunktur. Regeringen säger att gapet är medan KI och har tydligt högre skattningar av resursutnyttjandet, bnp-gap på och . I det här läget kan vi konstatera att det strukturella sparandet, det konjunkturjusterade sparandet, ligger tydligt under vad gällande överskottsmål kräver trots att ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. BILAGA 3 PROTOKOLL FRÅN ÖPPEN UTFRÅGNING OM FINANSPOLITISKA RÅDETS RAPPORT 2017 konstaterar att i detta läge väljer regeringen att fatta beslut om försvagningar av de offentliga finanserna med totalt . Den här bilden visar hur det ser ut med hjälp av staplar. Om ni tittar på 2017 ser ni att både det strukturella och det faktiska finansiella sparandet beräknas ligga på av bnp . Det kommer även att ligga under , som ju är målet för sparandet över en konjunkturcykel. Vi utvärderar finanspolitiken efter det strukturella sparandet, som ger ögonblicksbilden av var ekonomin befinner sig när det gäller sparandet. vi tittar också bakåt för att se hur överskottsmålet har uppfyllts. Den här bilden visar vad som har varit för handen . tittar på kurvan 2016 ser ni att kurvan ligger på ett värde på minus 0,5. betyder att den åttaårsperiod som slutar har ett genomsnittligt finansiellt sparande på minus . Det är alltså 1½ procent under överskottsmålet. Det är alltså perioden –2016. Går vi till vänster på kurvan ser vi att för varje åttaårsperiod bak till 2012 har det varit på samma sätt. Går vi framåt den streckade linjen ser vi att det kommer att vara fallet till periodens slut , för den period som vi har prognoser. där ligger sparandet under det gällande överskottsmålet, ska jag tillägga. Vi menar att den bild som jag ger här av det strukturella sparandet och det