bet · H401NU21 · 2017-06-12 00:00:00 — Utskottet konstaterade att arbetet med nätförstärkningar pågick och att det var angeläget att arbetet även fortsättningsvis gavs hög prioritet. måste utbyggnaden av överföringssystemet ställas i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Utskottet menade att det varken är möjligt eller begärligt att investera för obegränsad överföringskapacitet i elnätet vare sig inom eller i . behandlade utskottet regeringens skrivelse om staten på elmarknaden (skr. 2013/14:21, bet. 2013/14:NU9) där bl.a. motioner om långa tillståndsprocesser behandlades. Utskottet konstaterade att utskottet, regeringen, och alla var överens om att de tillståndsprocesser som förknippas med elnätsutbyggnad – inte minst på stamnätsnivå – är utdragna och ofta orsaken till försenade investeringar. Utskottet menade att regeringen klart och tydligt angett i budgetpropositionen att tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Samma hållning redovisade regeringen i sin skrivelse med anledning av Riks-revisionens granskning av statens roll på elmarknaden. I skrivelsen redogör regeringen också för ett flertal åtgärder som har vidtagits med syftet att effektivisera tillståndsprocesserna. Utskottet gjorde därför den sammantagna bedömningen att det råder en bred konsensus bland flera centrala aktörer om att tillståndsprocesserna i samband med nätutbyggnad bör effektiviseras. Mot den bakgrunden ansåg utskottet inte att behövde uttala sig om tillståndsprocesserna i linje med vad som föreslogs i de aktuella motionerna som behandlades i betänkandet. behandlade utskottet motioner om elmarknaden från allmänna motionstiden /17 (bet. 2016/17:NU19). I betänkandet behandlade utskottet bl.a. en motion om snabbare tillståndsprocesser för stamnäts-koncessioner. Utskottet ställde sig inte bakom motionärens förslag eftersom utskottet noterade att regeringen bereder förslag som kan bidra till en snabbare tillståndsprocess. presenterades en ramöverenskommelse mellan Social-demokraterna, . I överenskommelsen slås fast att målet är förnybar elproduktion. Ett mål för energieffektivisering för ska tas fram och beslutas . När det gäller överföring konstateras det i överenskommelsen att elmarknaden är internationell och att sammankopplingen mellan olika länder har ökat i betydelse. Överföringskapaciteten inom anges ha stor betydelse givet att stor produktion sker i norra som den huvudsakliga efterfrågan finns i landets södra delar. Regelverken för elnäten bör därför ständigt utvecklas för att säkerställa att näten byggs ut på ett kostnadseffektivt sätt, att elnäten är möjliggörare för nya produkter och tjänster och att det görs samhällsekonomiskt effektiva investeringar i ny elproduktion. Utvecklingen av överföringssystemet ska ses ur ett perspektiv som sträcker sig bortom gränser och ske i tätt samarbete med de nordiska grannländerna. Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. lämnade sitt betänkande Kraft-samling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen. Det innehåller tolv förslag och 30 bedömningar och baseras på den ramöverenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem partier . I betänkandet anför att ska ha ett robust elsystem med en hög leveranssäkerhet, en låg miljöpåverkan och el till konkurrenskraftiga priser. Det skapar långsiktighet och tydlighet för marknadens aktörer och bidrar till nya jobb och investeringar i . Energipolitiken tar sin utgångspunkt i att är tätt sammankopplat med sina grannländer i norra och syftar till att hitta gemensamma lösningar på utmaningar på den gemensamma elmarknaden. Det är vidare en utgångspunkt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter nå negativa utsläpp. konstaterar i betänkandet att tillståndsprocesserna är avgörande för hur snabbt nödvändiga investeringar kan komma till stånd. Enligt ellagen och krävs en koncession för att bygga och använda en kraftledning. Dagens tillståndsprocesser tar och bedöms vara en flaskhals i många nödvändiga förändringsprocesser. Frågan om tillstånds-processer berördes på seminarium om överföring 2015 där flera branschföreträdare framhöll vikten av att det åtminstone bör skapas en ökad förutsägbarhet för hur ett ärende kan ta. lämnar i betänkandet en rad förslag och bedömningar bl.a.: • Överföringskapaciteten i ska öka. • Överföringskapaciteten mellan och grannländerna ska öka. • ska driva på i EU för ökad sammankoppling mellan och inom länder. • Regelverken för elnäten bör ständigt utvecklas för att säkerställa att näten byggs ut på ett kostnadseffektivt sätt, att elnäten är möjliggörare för nya produkter och tjänster och att det görs samhällsekonomiskt effektiva investeringar i ny elproduktion. • Det finns inga skäl att i det korta perspektivet ändra den befintliga marknadsmodell som och övriga använder. Däremot är det rimligt att föra en bred diskussion om den framtida marknadsdesignen. • Det är angeläget att skapa förutsättningar för en väl fungerande efterfrågeflexibilitet, dvs. att kunderna fullt ut ska kunna delta på elmarknaden. • Energiomställningen ställer krav på nya och ökade behov av systemtjänster. har ansvar för analys av tillgången till systemtjänster och för att vid behov föreslå förändringar av regelverk. • Nätägarrollen behöver ges ett vidgat innehåll för att fullt ut ta till vara de nyttor som smarta nät, energilagring och efterfrågeflexibilitet ger för elsystemet. Vidare bör nätföretagens roll som delsystemoperatörer inom ramen för Svenska kraftnäts systemansvar klargöras. • Det nordiska samarbetet bör fördjupas för att kunna möta framtida utmaningar på den gemensamma marknaden. gör en rad ytterligare bedömningar inom olika delar av energiområdet, bl.a. att det bör inrättas en genomförandegrupp som är sammansatt av representanter från de partier som slöt ramöverenskommelsen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Förslag till nya regler inom EU på elmarknadsområdet I kommissionens meddelande om den s.k. energiunionen (KOM(2015) 80) lyfts den inre energimarknaden upp som en av fem ömsesidigt förstärkande dimensioner. Kommissionen pekar där på brister i rådande marknadsdesign och aviserar därför att ny lagstiftning på området kommer att presenteras. Som ett led i arbetet presenterade kommissionen två meddelanden, dels ett meddelande om en ny energimarknadsdesign (KOM(2015) 340) som inkluderade ett samråd, dels ett meddelande om slutkundsmarknader (KOM(2015) 339). Samrådet var en del i förberedelserna inför den nya lagstiftningen. Båda meddelandena omfattade i praktiken enbart elsektorn. Nuvarande elmarknadsdesign är baserad på bestämmelserna i det tredje inremarknadspaketet som antogs 2009. Kommissionen menar att stora förändringar har skett och att en anpassning av nuvarande bestämmelser därför är nödvändig. Bland annat pekar kommissionen på övergången mot större andelar lokalt distribuerad variabel förnybar elproduktion. Andra trender och förändringar som lyfts fram är ökade möjligheter till förbrukarflexibilitet och att medlemsstater inför icke koordinerade nationella åtgärder, t.ex. kapacitetsmekanismer. Vidare menar kommissionen att slutkundsmarknaderna inte fungerar tillfredsställande och att det krävs en stärkt roll för konsumenterna. Kommissionen menar också att dagens sammankopplade elmarknad ökar risken för att kriser sprids och påverkar flera medlemsstater. lyfter kommissionen fortsatt fram sammankoppling av den europeiska elmarknaden som en viktig förutsättning för en väl fungerande inre marknad där de effektivaste resurserna används och reserver delas. Kommissionen presenterade meddelandet energi för alla i EU (KOM(2016) 860), vilket ingår i det s.k. vinterpaketet. Förslaget innebär bl.a. en anpassning av nuvarande bestämmelser om funktionen av grossistmarknaden för el med syfte att öka flexibiliteten och tillhandahålla tydliga prissignaler för att underlätta etablering av förnybar elproduktion och ge rätt incitament för investeringar. Bland annat tydliggörs regler för prioriterat tillträde till marknaden för förnybar energi. Nya villkor etableras för när kapacitetsmekanismer får införas och hur de ska utformas. Nya bestämmelser föreslås om hur elområden ska utformas och beslutas. Vidare klargörs ansvar och roller hos distributionsnätsföretag (DSO). Bland annat ska DSO presentera nätutvecklingsplaner, och kommissionen föreslår att det ska införas en europeisk organisation för DSO. Regelverket för distributionsverksamheten harmoniseras i flera avseenden; bl.a. föreslås att kommissionen i delegerade akter får besluta om regler relaterade till distributionstariffer, anslutningsavgifter, tekniska krav, datautbyte, efterfrågeflexibilitet och aggregatorer samt informationssäkerhet. Kommissionens förslag innefattar också bestämmelser som syftar till att stärka det regionala samarbetet inom elsektorn på flera områden. Bland annat föreslås att en gemensam metod ska utvecklas för att bedöma risker för effektbrist i medlemsstaterna. Metoden ska sedan användas när medlemsstaterna bedömer behovet av kapacitetsmekanismer. Om det konstateras att behovet finns kan kapacitetsmekanismer få införas. Regelverket begränsar medlemsstaternas möjlighet att införa kapacitets-mekanismer innan alla marknadsbaserade åtgärder har uttömts, och en kapacitetsmekanism måste uppfylla de krav som föreslås. Även befintliga kapacitetsmekanismer måste anpassas till de nya reglerna. Vidare föreslår kommissionen att det införs regionala driftcentraler med gränsöverskridande funktion. Tanken är att de ska överta vissa uppgifter som de nationella transmissionsnätsföretagen utför . De ska bl.a. ansvara för koordinerade nätkapacitetsberäkningar, driftssäkerhetsanalyser, dimensionering av reserv-kapacitet (elproduktion) och koordinerad avbrottsplanering vid t.ex. underhållsarbeten i transmissionsnätet. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 21) att ett nationellt forum för smarta elnät har inrättats. Smarta elnät är ett begrepp som omfattar teknik, nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Smarta elnät handlar också om hur den befintliga infrastrukturen bör förbättras för att på ett kostnadseffektivt sätt möta framtidens behov. Det nationella forumet ska främja utvecklingen av teknik, användning av och affärsmodeller för smarta elnät samt ta fram en exportstrategi som stöd till regeringens arbete på området. Forumet ska vara en mötesplats med syfte att få en bred samverkan på området mellan berörda myndigheter, företag, bransch- och konsument-företrädare. Utbyggnad av elnätet och tillståndsprocesser I ett svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:487) av (C) om nätutbyggnad anförde samordnings- och energiminister följande: Frågan om byggnation av nya kraftledningar, framför allt luftledningar, berör många markägare, boende, kommuner, länsstyrelser och andra. Enligt ellagen och måste all utbyggnad av elnät göras med hänsyn till både människor och miljö. Processen innebär att många aktörer måste höras och olika alternativa sträckningar utredas. Men självfallet är jag öppen för förslag som gör tillståndsprocessen effektivare. Regeringen hanterar bl.a. de förslag som finns i promemorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25) som bland annat syftar till att effektivisera bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivningar för att ge förutsättningar för en ökad miljöskyddseffekt och minska tidsåtgången vid miljöprövningen. Tillståndsprocesserna behöver vara både rättssäkra och effektiva för att tillgodose behovet av utbyggnaden av stamnätet. Det är även viktigt att komma ihåg att elnätsbolagen genom sitt eget arbetssätt kan bidra till en snabbare tillståndsprocess. Detta kan göras genom att tidigt identifiera viktiga nätförstärkningar, tillförsäkra sig att frågorna är tillräckligt utredda och arbeta med dialog med berörda sakägare. Avslutningsvis vill jag också nämna att regeringen nu också ökar anslaget till med , bland annat för myndighetens arbete med nätkoncessioner. Regeringen lämnade en proposition med förslag till miljöbedömningar (prop. 2016/17:200). I propositionen föreslår regeringen bl.a. ett nytt 6 kap. , en ny miljöbedömningsförordning och följdändringar i sektorslagstiftning. Det övergripande syftet med förslaget är bl.a. att effektivisera bestämmelser om miljöbedömningar för såväl planer och program som verksamheter och åtgärder. Därigenom ges förutsättningar för att öka den samlade miljöskyddseffekten och minska tidsåtgången och den administrativa bördan vid miljöprövning. riktade ett tillkännagivande till regeringen om att tillståndsprocesser inom miljölagstiftningen bör förenklas och förkortas (bet. 2016/17:MJU22). Miljö- och jordbruksutskottet anför att utgångspunkten är att det är bra att har en krävande miljölagstiftning som tillståndsprocesserna måste utformas på ett sådant sätt att de inte i onödan hindar, försenar eller fördyrar investeringar som moderniserar verksamheter, skapar jobb och tillväxt och i slutändan ofta minskar den samlade miljöpåverkan. Myndigheternas prövningar och krav på underlag ska vara enkla, förutsägbara och effektiva. Miljö- och jordbruksutskottet menar att en del i detta bl.a. är att de generellt sett långa handläggningstiderna i tillståndsärenden måste åtgärdas. Med anledning av kommittémotion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) där motionärerna anför att regeringen bör återkomma med förslag på förkortade handläggningstider för genomförande av nätinvesteringar kan påminnas om den motion om tydlig tidsgräns för handläggningstider på myndigheter som behandlades i näringsutskottet (bet. 2016/17:NU12). Med anledning av motionsyrkandet föreslog utskottet ett tillkännagivande till regeringen om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider, vilket biföll. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) anger regeringen att förenklingsarbetet –2018 kommer att inriktas mot områdena bättre service och mer ändamålsenliga regler. Målsättningen är bl.a. att det ska bli enklare att lämna uppgifter och att handläggningstiderna ska kortas. gav regeringen i uppdrag till , och 13 andra myndigheter att följa upp och arbeta mot målen för förenklingsarbetet (N2013/5553/ENT) bl.a. i syfte att öka servicen och minska handläggningstiderna i det offentliga . Regeringen reviderade uppdraget 2014 till att omfatta ytterligare fyra myndigheter, däribland , och återrapporteringen ändrades med ett större fokus på att förändringar i kundnöjdhet, handläggningstider m.m. ska kunna följas på ett strukturerat sätt (N2014/05377/ENT). Följande mål och återrapporteringskrav ska följas upp: • ska handläggningstiderna på myndigheterna ha minskat jämfört med . • ska fler företagare vara nöjda med sina kontakter med myndigheter än 2014. • ska myndigheterna ha ett mer systematiskt samråd med företagare än 2014. ska rapportera till hur uppdraget genomförs. En slutrapport ska lämnas . Utskottets ställningstagande redovisas under följande rubriker: – Handläggningstider för nätinvesteringar – Dialog och samråd. Regeringen överlämnade skrivelsen om förutsättningar för en säker kraftöverföring (skr. 2016/17:148) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning och sina åtgärder med anledning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten för en säker kraftöverföring (RiR 2016:28). Utskottet vill här framhålla att regeringens skrivelse och är viktiga underlag för att ska kunna följa styrningen av i genomförandet av energiomställningen. Med det anförda föreslår utskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att utbyggnaden av överföringssystemet för el ställs i relation till vad som är samhällsekonomiskt försvarbart och att det därmed är av stor vikt att de samhällsekonomiska analyser som ligger till grund för Svenska kraftnäts investeringsplaner är av hög kvalitet. Utskottet noterar regeringens utgångspunkt att har ansvar för att genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför stamnätsinvesteringar, och att de nya investeringar som föreslås av därmed är samhällsekonomiskt lönsamma ur ett svenskt perspektiv, likaså de val av tekniker och sträckningar som görs. Utskottet noterar vidare att granskning visar att det finns brister i Svenska kraftnäts samhällsekonomiska analyser och finansieringsmodeller vid nätinvesteringar, och att regeringen delar uppfattning att omfattningen av de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningarna bör preciseras närmare. Regeringen har aviserat att den kommer att ge i uppdrag att närmare identifiera vilka typer av effekter som bör kvantifieras inom ramen för en samhällsekonomisk lönsamhetsbedömning och föreslå riktlinjer för kvantifiering av effekter. Utskottet noterar att regeringen anser att det säkerställs att det underlag som ligger till grund för Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplaner är ordentligt analyserat genom att tydligare riktlinjer för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar tas fram och genom att granskar Svenska kraftnäts ansökningar inom ramen för myndighetens koncessionsprövning. Utskottet anser att initiativet till uppdrag till är lovvärt men att det eventuellt behöver vidtas ytterligare åtgärder. Givet den översyn som pågår av den svenska energipolitiken och den komplexitet och osäkerhet som finns kring utvecklingen på elmarknaden som bl.a. ger uttryck för, är det utskottets uppfattning att det kan finnas anledning att ge en fristående aktör i uppdrag att parallellt med genomföra samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar. Detta för att säkerställa att det uppstår god kostnadseffektivitet vid nätutbyggnad och komplettera de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som har ansvar för att utföra. Utskottet anser därför att regeringen bör utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinvesteringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar som ansvarar för att utföra och återkomma till . Utskottet föreslår att tillkännager detta för regeringen. Det anförda överensstämmer delvis med vad som sägs i motionerna 2016/17:3671 (SD) och 2016/17:3675 (M, C, L, KD), vilka båda tillstyrks delvis i berörda delar. I motion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) förordar motionärerna att regeringen återkommer med förslag på förkortade handläggningstider för genomförande av nätinvesteringar. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkande anföra följande. Utskottet noterar att regeringen vidtagit åtgärder för att minska myndigheters handläggningstider. m.fl. myndigheter har fått i uppdrag att minska handläggningstiderna . ska, som nämnts i det föregående, rapportera hur arbetet fortlöper samt lämna en slutrapport . Vidare har regeringen lämnat förslag som kan bidra till en snabbare tillståndsprocess när det gäller miljöprövning. Utskottet vill även påminna om de tillkännagivanden som riktat till regeringen om handläggningstider, dels om att alla myndigheter som företag kommer i kontakt med ska sätta tydliga tidsgränser för sina handläggningstider (bet. 2016/17:NU12), dels om att tillståndsprocesser inom miljölagstiftningen bör förenklas och förkortas (bet. 2016/17:MJU22). Med det som anförs ovan anser utskottet inte att det finns något skäl att ställa sig bakom tillkännagivandet som förordas i motionen utan avstyrker den i aktuell del. Med anledning av motionerna 2016/17:3671 (SD) och 2016/17:3675 (M, C, L, KD) där det finns förslag om att ska genomföra dynamiska kraftbalansrapporter och att återkommande analyser av effektläget bör genomföras vill utskottet anföra följande. Hushåll och företag ska kunna räkna med en trygg tillgång till el och annan energi. För att det ska uppfyllas behöver ett elsystem som klarar av att leverera alla nödvändiga tjänster. Det handlar om att möta energibehoven såväl som effektbehoven och behoven av hög kvalitet på elen. Utskottet konstaterar att har ett uppdrag att momentant analysera effektläget på den svenska elmarknaden. Utskottet anser att uppdraget bör breddas med ett kompletterande återkommande uppdrag där man även ser på effektsituationen . Vid genomförande av uppdraget bör beakta såväl effektsituationen i som den i de närmaste grannländerna i samarbete med övriga systemoperatörer eftersom vi har en gemensam, nordisk-baltisk marknad där länderna är ömsesidigt beroende av varandra när det gäller bl.a. energi och effekt. På så sätt stärks beredskapen för förändrade situationer i det svenska energisystemet. Med det anförda tillstyrks motion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) i berörd del. Motion 2016/17:3671 (SD) blir genom ett sådant uttalande delvis tillgodosedd i berörd del. I motion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) förordas ett tillkännagivande om att säkerställa att utvecklar sin dialog och sina samråd samt ökar transparensen i samband med investeringsprojekt. Utskottet noterar att regeringen håller med om att det är viktigt med transparens och dialog med berörda intressenter vid planering av investeringar i stamnätet. Utskottet noterar vidare att utvecklat sitt arbetssätt med samrådsprocesser och att ska beakta både innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen och resultatet av samrådet inför beslut om koncession. Eftersom det i både ellagen och finns krav på att ska redogöra för alternativa sträckningar och teknikval delar regeringen inte bedömning om att insynen från berörda intressenter ligger sent i beslutsprocessen. Utskottet gör ingen annan bedömning i frågan än regeringen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet den nämnda motionen i aktuell del. Handläggningstider för nätinvesteringar, punkt 3 (M, C, V, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (V), (KD), (C) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3675 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. är ett avlångt land med stora avstånd där elproduktion och elkonsumtion inte är samlade inom samma område. Största delen av elproduktionen sker i norra som huvuddelen av elen konsumeras i . Detta tillsammans med kraven på smarta nät för ett hållbart samhälle ställer stora krav på de svenska elnäten. Just nu sker en sammanläkning med övriga inom den europeiska energiunionen, vilket binder ihop marknader, ökar handeln med el och bidrar till att trygga elförsörjningen även i . För att möta dessa utmaningar krävs det att utbyggnaden av elnäten sker under ordnade former och med god framförhållning. Den framtida utbyggnaden ställer också höga krav på tillståndsprocesserna som ofta tar . Vi anser därför i likhet med vad som uttrycks i motion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) att regeringen bör återkomma med förslag på åtgärder för förkortade handläggningstider för genomförande av nätinvesteringar. Därmed tillstyrks motion 2016/17:3675 (M, C, L, KD) i berörd del. Återkommande effektanalyser, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (V) och (S). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: 2016/17:3671 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3675 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3. Vi konstaterar att det pågår en omfattande översyn av den svenska energipolitiken. En ramöverenskommelse på energiområdet mellan , , , och presenterades . lämnade den parlamentariskt sammansatta sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen. Betänkandet innehåller en rad olika bedömningar och förslag, bl.a. när det gäller systemtjänster och effektbalans, och bereds inom . Vidare pågår ett omfattande arbete inom EU på energiområdet där kommissionen bl.a. lämnat förslag om att en gemensam metod ska utvecklas för att bedöma risker för effektbrist i medlemsstaterna, och förslag på regelverk för att göra det möjligt att införa kapacitetsmekanismer. Regeringen avser att komplettera det uppdrag som har , dvs.