bet · H501KU18 · 2017-12-21 00:00:00 — Tilläggas kan att ett omval följer den kommun- och landstings-indelning som tillämpades vid det ordinarie valet (jfr SOU 2016:71 s. 108–109). Nödvändiga anpassningar till följd av indelningsändringar, som gjorts inför det ordinarie valet, får därmed genomslag om valet i hela eller delar av valområdet måste tas om. Genom att kommunerna års val kommer att kunna ha utjämningsmandat uppkommer samma frågor som vid val till eller till vid omval i endast en eller några av flera valkretsar (jfr prop. 2013/14:48 s. 37–44). Regeringen föreslår därför, i överensstämmelse med utredningens förslag, att 15 kap. 13 § fjärde stycket vallagen ändras så att ett omval till kommunfullmäktige endast avser det antal fasta mandat och utjämningsmandat som tilldelades den eller de valkretsar som är berörda av det upphävda valet. Nya ersättare då tidigare ersättare blir invalda vid omval Bestämmelserna om när det i vissa fall ska utses ytterligare ersättare görs tillämpliga även i de fall en ersättare har blivit invald i en annan valkrets där omval sker. Lagändringarna träder i kraft . Föreskrifterna i vallagen tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. Skärpta krav på sättet att tillhandahålla valsedlar I propositionen behandlas även frågan om skärpta krav på sättet att tillhandahålla valsedlar. Frågan behandlas nedan i samband med behandlingen av motionsyrkanden. I följdmotion 2017/18:3937 av (C) yrkande 1 begärs att tillkännager för regeringen att omval ska genomföras med samma förutsättningar som det ordinarie valet i fråga om röstlängd, deltagande partier, valsedlar och kandidater. Vidare begärs i yrkande 2 att tillkännager för regeringen att omval ska genomföras efter beslut om att omval ska ske. Motionären anser att förutsättningarna att snabbt genomföra omval blir sämre med regeringens förslag i jämförelse med det förslag som låg till grund för betänkande och tillkännagivande till regeringen. De i propositionen lämnade förslagen för att uppnå snabbare omval medför, enligt motionären, knappast någon förkortning. Utskottet konstaterar att regeringen genom lagförslaget har beaktat utskottets och tillkännagivande om behovet av ändrad reglering för att förbättra förutsättningarna för snabbare omval. Utskottet ställer sig bakom de överväganden som görs i propositionen och tillstyrker regeringens förslag till lag om ändring i vallagen och folkomröstningslagen. Valhemlighet, valsäkerhet och valsedlar Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valhemlighet, valsäkerhet och valsedlar. Jämför reservation 2 (L) och 3 (SD). Att ska utses genom fria, hemliga och direkta val följer av grundlag, nämligen 3 kap. 1 § regeringsformen. Vallagen innehåller bestämmelser som syftar till att trygga genomförandet av fria och hemliga val. Bestämmelserna i vallagen avser själva röstningen och innebär att väljarens valhemlighet skyddas på samma sätt vid samtliga val. I val- och röstningslokaler (röstmottagningsställen) ska det finnas ett lämpligt antal avskilda platser med valskärmar där väljarna kan rösta utan insyn, enligt 8 kap. 1 § vallagen. Väljaren ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm. En röst görs i ordning genom att valsedlarna läggs i valkuvert som försluts. Valkuverten lämnas därefter till röstmottagarna som efter kontroll lägger valkuverten i valurnan. Det framgår av 7 kap. 2 och 3 §§ samt 9 kap. 7 § vallagen. För att möjliggöra för väljare att få tillgång till valsedlar ska det i anslutning till röstmottagningsstället ordnas en lämplig plats där valsedlar kan läggas ut; det anges i 8 kap. 2 § vallagen. Om detta inte är möjligt får en sådan plats i stället ordnas inne i lokalen. Från denna plats kan väljaren ta valsedlar från ett eller flera partier, men han eller hon kan också ta med sig och använda valsedlar som distribuerats till honom eller henne på annat sätt. Bestämmelserna om hur valsedlar ska göras tillgängliga riktar sig till kommunernas valnämnder (prop. 2004/05:163 s. 121 och prop. 2013/14:124 s. 53). I 6 kap. 1 § vallagen anges att följande slag av valsedlar ska användas vid val: – valsedlar med parti- och valbeteckning – valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater – valsedlar med enbart valbeteckning. När det gäller placeringen av valsedlar föreskrivs i 8 kap. 2 § första stycket vallagen att på den lämpliga plats där valsedlar kan läggas ut (se ovan) ska väljarna ha tillgång till dels valsedlar med enbart valbeteckning, dels under vissa närmare angivna förutsättningar valsedlar med parti- och valbeteckning. Enligt andra stycket i samma paragraf ska de partier som deltar i valen också kunna lägga ut sina valsedlar på denna plats. När den nuvarande vallagen infördes gjorde regeringen i propositionen Ny vallag bedömningen att valmyndigheternas ansvar för att väljarna har tillgång till valsedlar med parti- och valbeteckning samt uppgifter om kandidater inte borde utvidgas (prop. 2004/05:163 s. 83). I propositionen behandlar regeringen förslag från utredningen om skärpta krav på sättet att tillhandahålla valsedlar. Regeringen gör bedömningen att valsedlarna inte bör placeras bakom valskärmarna, vilket utredningen föreslog. Andra sätt att ytterligare stärka skyddet för den enskilda väljaren mot yttre påverkan vid röstning bör, enligt regeringen, övervägas. Regeringen framhåller som skäl bl.a. att risken för sabotage ökar markant med ett insynsskyddat valbås. En väljare som står bakom skärmen kan t.ex. flytta runt valsedlar, sätta ett visst partis valsedlar framför ett annat partis, göra personvalsmarkeringar på valsedlar eller placera ut egentillverkade valsedlar. Det innebär att det finns en risk för att en manipulering, som kan leda till en direkt påverkan på valresultatet, kan ske i princip varje gång en väljare befinner sig bakom en valskärm. Brister i valsäkerhet bedöms också öka risken för omval. Vidare menar regeringen att den ökade sabotagerisken innebär att valbåsen måste kontrolleras mellan varje väljare, vilket ökar risken för köbildning. Ökad köbildning kan i sin tur öka risken för att valdeltagandet minskar. Regeringen pekar vidare på ett antal praktiska svårigheter med att placera valsedlarna bakom valskärmarna, bl.a. att val i de större kommunerna förutsätter valsedelsställ som rymmer ca 100 olika valsedlar och att detta i vissa fall leder till et behov av större val- och röstningslokaler. Slutligen menar regeringen att tillgängligheten kan försvåras med de valbås som utredningen föreslår, då de ställer högre krav på god rörlighet, synförmåga och balans för att väljaren ska kunna rösta utan hjälp. Enligt regeringens uppfattning talar mycket för att utredningens förslag bör kunna bidra till att stärka skyddet för valhemligheten. Regeringen anser dock att bl.a. riskerna för sabotage och ökad köbildning medför att det finns behov av ytterligare överväganden i fråga om hur skyddet för den enskilda väljaren mot yttre påverkan vid röstningen kan förstärkas innan några lagstiftningsåtgärder föreslås. Regeringen anser sammanfattningsvis att förslaget att placera valsedlarna innanför valskärmarna inte bör genomföras. Det finns dock skäl att fortsätta att överväga frågan hur skyddet för enskilda väljare mot yttre påverkan vid röstning kan stärkas ytterligare, t.ex. genom att kraven på hur valsedlar görs tillgängliga i eller i anslutning till ett röstmottagningsställe skärps med villkor om lämplig avskärmning eller liknande åtgärder. har även i ett tillkännagivande till regeringen som sin mening anfört att väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare förstärka valhemligheten bör alltså bli föremål för fortsatta överväganden. I motion 2017/18:65 av (SD) yrkande 1 begärs att tillkännager för regeringen att den bör se över valhemligheten vid val av valsedel. Motionären menar att möjligheten att öppet ta valsedlar från de olika partierna inskränker valhemligheten samt att det finns risk att valsedlar försvinner eller göms undan i vallokalen. I motion 2017/18:320 av (M) begärs att tillkännager för regeringen att den bör se över hur valhemligheten kan stärkas. Motionären framför kritik mot att det nuvarande systemet lägger ansvaret för att bevara röstningshemligheten på den enskilde och inte på det offentliga. I kommittémotion 2017/18: 3588 av m.fl. (L) yrkande 4 begärs att tillkännager för regeringen att valhemligheten och valsäkerheten bör stärkas. Ansträngningar bör enligt motionärerna göras för att komma till rätta med redovisade utmaningar åtminstone till Europaparlamentsvalet , i den mån det är möjligt. Yrkanden om tillkännagivanden om att införa gemensamma valsedlar för alla partier framställs av (SD) i motion 2017/18:65 yrkande 2, (SD) i motion 2017/18:2081 och och (båda SD) i följdmotion 2017/18:3936. Motionärerna menar att gemensamma valsedlar skulle stärka valhemligheten, försvåra valfusk och utgöra ett mer lätthanterligt system för politiska partier och kommunala tjänstemän. I motion 2017/18:2863 av (C) föreslår motionären att det inrättas av ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna. Motionären menar att ett sådant system skulle stärka valhemligheten, underlätta för mindre politiska partier att distribuera valsedlar samt minska negativa miljöeffekter. Senast utskottet behandlade frågor om valhemlighet var i betänkande 2016/17:KU22. Utskottet vidhöll och hänvisade till tidigare ställningstaganden där motioner om att stärka valhemligheten ansetts vara tillgodosedda mot bakgrund av att en särskild utredare hade i uppdrag att utreda hur skyddet för den enskilde väljaren mot yttre påverkan vid röstningen ytterligare kunde förstärkas. I betänkande 2015/16:KU14 avstyrkte utskottet motionsyrkanden om gemensamma valsedlar. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning i frågan. hade utskottet avstyrkt en motion om gemensamma valsedlar i betänkande 2013/14:KU22. Utskottet hänvisade till att det i betänkande 2013/14:KU16 gjort bedömningen att en partibeteckning skulle få innehålla en partisymbol, vilket underlättar för väljare att ta rätt valsedel och att följde utskottet. Utskottet såg inte skäl att ställa sig bakom ett tillkännagivande om en utredning av frågan. I betänkande 2015/16:KU14 avstyrkte utskottet även en motion om utskrivbara valsedlar i vallokalerna. har reserverat sig i frågan om gemensamma valsedlar (bet. 2013/14:KU22, bet. 2015/16:KU14 och bet. 2016/17:KU22). välkomnar regeringens fortsatta arbete med att utreda förutsättningarna för förbättrad valsäkerhet och valhemlighet. Utskottet ser inte skäl att föregripa regeringens arbete och avstyrker därmed motionsyrkandena. I fråga om yrkandena om gemensamma valsedlar hänvisar utskottet till tidigare ställningstaganden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om valhemlighet för syn-skadade. Jämför reservation 4 (L). Enligt 7 kap. 3 § andra stycket vallagen ska väljare som på grund av funktionsnedsättning eller liknande inte själva kan göra i ordning sina röster, på begäran få hjälp med detta av röstmottagarna i den utsträckning som behövs. En sådan väljare får också anlita någon annan person som hjälper honom eller henne vid röstningen. Enligt bestämmelser i 40 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift om hur en väljare har röstat vid val då biträde lämnats åt väljaren vid röstningen eller då det framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har öppnats för rösträkning enligt bestämmelserna i 11 och 12 kap. vallagen. Regeringen hänvisar till att i ett tillkännagivande till regeringen som sin mening anfört att väljare med synnedsättning ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon (bet. 2015/16:KU14 punkt 4, rskr. 2015/16:205). Frågan om att vidta åtgärder för att ytterligare förstärka valhemligheten bör, enligt regeringen, bli föremål för fortsatta överväganden. I motion 2017/18:1349 av (M) begärs ett tillkännagivande om att överväga möjligheten för synskadade att beställa valsedlar med punktskrift. Motionären menar att för personer med funktionsnedsättningar såsom synskador finns inte tillräckliga hjälpmedel för att kunna genomföra ett val och bevara valhemligheten. I kommittémotion 2017/18:3588 av m.fl. (L) begärs ett tillkännagivande om stärkt valhemlighet för personer med synnedsättning. Motionärerna menar att det är ett allvarligt problem att personer med synnedsättning inte kan rösta med fullständig valhemlighet i vallokalerna och anser att regeringen skyndsamt ska tillsätta en utredning med uppdrag att ta fram konkreta förslag på hur valhemligheten för synskadade ska stärkas. Senast utskottet behandlade frågor om valhemlighet och synskadades möjlighet att rösta var (bet. 2015/16:KU14), vilket resulterade i ett tillkännagivande till regeringen. Utskottet framhöll att ett problem är att personer med synnedsättning inte kan rösta i vallokalerna utan hjälp. För att dessa personer ska kunna personrösta på en kandidat måste de be om hjälp med att markera sitt val på valsedeln. Därmed tvingas de röja sin valhemlighet för den som hjälper till, låt vara att röstmottagare har tystnadsplikt. Detta förhållande bör ändras så att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör vara att en fullgod lösning ska finnas på plats , dock senast års allmänna val. Även har utskottet behandlat frågor om valhemlighet och synskadades möjlighet att rösta. 2010/11:KU28 s. 53) gjorde utskottet bedömningen att ett framtida system med ett elektroniskt röstningsförfarande skulle kunna undanröja svårigheter för synskadade att rösta med bibehållen rösthemlighet. I avvaktan på att möjligheten att införa ett elektroniskt röstningsförfarande i val- och röstningslokaler utreds, utgick utskottet från att möjligheterna att ytterligare underlätta för synskadade att utöva sin rösträtt skulle beaktas fortlöpande. I betänkande 2005/06:KU9 Ny vallag, beträffande punktskrift på valsedlar, uttalade utskottet att i avvaktan på tekniska möjligheter att garantera att väljare med funktionsnedsättning alltid kan rösta utan insyn, var förslaget i propositionen om förstärkt skydd för valhemligheten väl avvägt. Förslaget innebar i den delen en uttrycklig bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) som klargör att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat, om uppgiften framkommit då en valfunktionär har biträtt väljaren vid röstning eller om uppgiften framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har lagts ned i en valurna och som därmed efter ett val kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Meddelarfrihet skulle inte gälla i nu nämnda avseenden. Nämnas kan även att utskottet därefter i betänkande 2007/08:KU18 underströk bl.a. vikten av att alla kan rösta på ett värdigt sätt utan att valhemligheten röjs. Utskottet förklarade sig utgå från att möjligheterna att ytterligare underlätta för funktionshindrade personer att utöva sin rösträtt beaktas fortlöpande. Utskottet hänvisar till sitt tidigare tillkännagivande och förutsätter att regeringen fortsätter sitt arbete med att förbättra valhemligheten för synskadade. Framtida reglering av förfarandet vid omval, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3937 av (C) yrkandena 1 och 2. I betänkande Snabbare omval, 2012/13:KU13, föreslogs att skulle ge regeringen till känna att den i ett lämpligt sammanhang bör låta utreda dels ändrade förutsättningar för omval så att förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet, dels en i författning bestämd tidsfrist för genomförande av omval som ska vara så kort som praktiskt taget är möjligt. gav regeringen detta till känna (rskr. 2012/13:140). I betänkandet framhöll att med förutsättningar som är i princip desamma som för det ordinarie valet, t.ex. med samma röstlängd, valsedlar, partier och kandidater, förbättras möjligheterna att snabbt genom-föra omval. Jag konstaterar att med det förslag som lämnas av regeringen i propositionen Snabbare omval är det endast de i omvalet deltagande partierna som inte kan ändras. Förslaget innebär alltså att en ny uppdaterad röstlängd ska gälla, att partierna får möjlighet att anmäla nya kandidater och upprätta nya valsedlar till omvalet. Detta innebär att förutsättningarna att snabbt genomföra omval blir sämre med regeringens förslag i jämförelse med det förslag som låg till grund för betänkande och tillkänna-givande till regeringen. Den reglering av snabbare omval som regeringen föreslår är ett steg framåt och med hänsyn till behovet av att införa en förbättrad reglering av omval har jag valt att inte reservera mig mot förslagen i propositionen. Regeringen bör dock återkomma till med lagförslag som innebär att omval ska genomföras med samma förutsättningar som det ordinarie valet i fråga om röstlängd, deltagande partier, valsedlar och kandidater och att omval ska genomföras efter beslut om att omval ska ske. Valhemlighet och valsäkerhet, punkt 3 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2017/18:65 av (SD) yrkande 1 och 2017/18:320 av (M). Det svenska systemet för valförrättningar har brister vad gäller både valhemlighet och valsäkerhet. Så kallad familjeröstning, där flera personer ställer sig bakom valskärmen och tillsammans gör i ordning sina valkuvert i varandras åsyn, är ett utbrett fenomen trots att det formellt inte är tillåtet. Många väljare känner sig också besvärade av att behöva plocka valsedlar som ligger öppet framlagda i vallokalen. Regeringen gav en statlig utredare i uppdrag att bl.a. överväga och föreslå ändringar i fråga om hur valsedlar tillhandahålls i anslutning till röstmottagningsställen (SOU 2016:71). Utredarens förslag att valsedlarna ska placeras innanför valskärmen mötte dock betydande kritik, bl.a. på grund av den uppenbara risken för sabotage. Vi delar visserligen regeringens bedömning att utredningens förslag i den delen inte borde genomföras. är vi kritiska till att dyrbar tid har gått förlorad vad gäller möjligheten att stärka valhemligheten och valsäkerheten. års val är det tyvärr med all sannolikhet för sent att göra ytterligare reformer, men ansträngningar bör göras för att komma till rätta med ovan redovisade utmaningar åtminstone till Europaparlamentsvalet i den mån detta är möjligt. Valhemlighet och valsedlar, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:65 av (SD) yrkande 2, 2017/18:2081 av (SD) och 2017/18:3936 av och (båda SD) samt 2017/18:2863 av (C). är ett land med förhållandevis lång demokratisk historia. Detta innebär att medvetenheten om våra demokratiska fri- och rättigheter kan betraktas som relativt högt hos vår befolkning. Tyvärr förekommer det alltjämt valfusk. I närtid finns det exempel på övertramp som varit så stora att det till och med lett till omval. Ett vanligt förekommande fusk är att valsedlar försvinner eller att valsedlar från ett parti placeras ovanpå ett annat partis valsedlar. Det finns också exempel på hur brevbärare slängt valsedlar och valmaterial i protest för att de inte sympatiserar med innehållet. Vi välkomnar därför de slutsatser regeringen dragit i propositionen, i synnerhet att man inte avser att gå vidare med oskicket att placera valsedlarna bakom valskärmarna då detta i än högre grad inbjuder till att demokratimotståndare då har möjlighet att sabotera eller manipulera valsedlarna. Mycket av fusket skulle kunna åtgärdas ganska enkelt genom att alla partier som sitter i riksdag delar på en gemensam valsedel. Möjligheten som finns , att rösta på vem man vill av partiets kandidater, kan kvarstå genom att exempelvis upplåta valsedelns baksida till detta. Därför bör regeringen införa gemensamma valsedlar. Exakt hur systemet med en gemensam valsedel ska utformas i praktiken är en öppen fråga som bör utredas. Valhemlighet för synskadade, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2017/18:1349 av (M). var då myndigheterna skulle garantera att vallokalerna var tillgängliga för alla och därmed att individer med funktionsnedsättning inte skulle kunna bli diskriminerade. Kommunernas dispenser att kunna använda otillgängliga lokaler hade upphävts. Men den demokratiska resan mot full tillgänglighet måste fortsätta. Ett allvarligt problem är att personer med synnedsättning inte kan rösta med fullständig valhemlighet i vallokalerna. Det går nämligen inte att personrösta på en kandidat utan att röja sin valhemlighet eftersom man måste be en valarbetare att hjälpa en att kryssa på valsedeln. Med anledning av ett tidigare motionsyrkande från Liberalerna tillkännagav vikten av att synnedsatta ska kunna personrösta utan att tvingas röja valhemligheten för någon. Ambitionen bör, enligt mening, vara att en fullgod lösning ska finnas på plats – dock senast års allmänna val. Liberalerna välkomnar att det finns bred uppslutning för detta i . Därför är det desto mer oroande att regeringen fortfarande inte har vidtagit några konkreta utredningsåtgärder i denna riktning. Detta är inte acceptabelt. Vi återkommer därför i samma fråga och yrkar att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredning där det i direktiven ingår att ta fram konkreta förslag på hur valhemligheten för synskadade kan stärkas. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2017/18:38 Snabbare omval: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369). 2017/18:3936 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensam valsedel och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3937 av (C): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omval ska genomföras med samma förutsättningar som ordinarie val avseende röstlängd, deltagande partier, valsedlar och kandidater, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omval ska genomföras efter beslut om att omval ska ske, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:65 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över valhemlighet vid val av valsedel och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ett valsystem med en gemensam valsedel för alla partier och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:320 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi kan stärka valhemligheten i de svenska allmänna valen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1349 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten för synskadade att beställa valsedlar med punktskrift och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2081 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om gemensamma valsedlar för lika villkor och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2863 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta ett system med utskrivbara valsedlar i vallokalerna och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3588 av m.fl. (L): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om valsäkerheten och tillkännager detta för regeringen.