bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — energi i transportsektorn till 2020 med god marginal. Regeringen redovisar att det inte går att se någon tendens till överflyttning av godstransportarbete till mer energieffektiva trafikslag. godstransporter med sjöfart, järnväg respektive vägtrafik har varit i stort sett På persontransportsidan kan man däremot se att andelen bantrafik i inrikesresorna har ökat . Vad gäller resultaten för miljökvalitetsmålet luft bedömer regeringen att det inte kommer att nås. De totala utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken sjunker stadigt på grund av EU:s successivt skärpta lagstiftning om avgasutsläpp för både lätta och tunga fordon. långsammare än tidigare: och . När det gäller trafikbuller bedömer regeringen att allt fler människor blir Sammantaget bedöms att trafikförändringar tillsammans med bullerskyddsåtgärder längs vägar och järnvägar medfört att ca 1 000 personer färre utsätts för bullernivåer över riktvärdena inomhus. Trenden är att fler människor exponeras för trafikbuller utomhus som färre personer exponeras för trafikbuller inomhus. Vad gäller resultat som rör landskapets natur- och kulturvärden redovisar regeringen att ca 66 000 trafikolyckor med vilt och renar polisrapporterades , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. fortsatte att bl.a. åtgärda vandringshinder för fisk och anlägga utterpassager samt passager för groddjur. åtgärder för klövdjur, t.ex. faunabroar, . Mål och redovisning av resultat för politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena allmänna frågor om digitalisering och användningen av informationsteknik (digitaliseringspolitik), elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat med koppling till it-området följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. Det finns inget övergripande mål för politikområdet. I stället finns det särskilda mål för de tre delområden som ingår i politiken för informationssamhället: digitaliseringspolitik, post och grundläggande betaltjänster. Målet för digitaliseringspolitiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Ett delmål inom digitaliseringspolitiken är att elektronisk kommunikation ska vara effektiv, säker och robust samt tillgodose användarnas behov. Elektroniska kommunikationer ska i första hand tillhandahållas genom en väl fungerande marknad, men staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte kan tillgodoses enbart av marknaden. Ett annat delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och elektronisk service via bredband. Regeringens mål för digitalisering av det offentliga är en enklare vardag för medborgare, en öppnare förvaltning som stöder innovation och delaktighet samt högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. Regeringens redovisning av resultat för it-området Resultatredovisning av målet om digitaliseringspolitiken Regeringens bedömning är att fortfarande ligger bra till, i jämförelse med andra länder, vad gäller individernas och företagens användning på digitaliseringsområdet. I mätning, Networked Readiness Index 2016 behåller sin position med tredje högsta poäng av 139 länders index. behåller sin position som nummer 3 av de 28 medlemsländerna i EU. Det finns enligt regeringens redovisning inte någon större skillnad i användning av datorer och internet mellan kvinnor och män eller flickor och pojkar. På arbetsmarknaden är det fortfarande en liten andel kvinnor som arbetar i it-sektorn. De som aldrig har använt internet återfinns till största delen i åldersgruppen 75–. av personerna med funktionsnedsättning upplever inga svårigheter i att använda datorer och internet. Resultatredovisning av delmålet om elektronisk kommunikation Kundnöjdheten på telekomområdet har varit lägre än på andra marknader. Sammanfattningsvis går det enligt regeringens redovisning att skönja en svagt positiv trend vad gäller kundnöjdheten i telekomsektorn. Sammantaget är dock förtroendet för branschen fortfarande lågt jämfört med andra branscher. Av regeringens redovisning framkommer att antalet abonnemang med överföringshastigheten eller mer ökade och utgör nu mer än hälften av samtliga abonnemang på fast bredband. Regeringen redovisar vidare att trenden med kraftigt ökad datatrafik i mobilnäten fortsätter. ökade trafikvolymen , vilket är en högre tillväxttakt än , då ökningen var . Mobiltäckningen för både tal och mobilt bredband är, enligt regeringens redovisning, generellt sett god där människor vistas. slöt en överenskommelse med ministerrådet om en förordning som innebär att EU:s resande invånare kan använda roaming för dataanvändning och telefoni inom EU utan tilläggskostnader. Som ett resultat kan svenska konsumenter fr.o.m. använda sin mobiltelefon för samtal, sms och datatrafik i övriga EU på samma sätt som i , utan roamingavgift. Resultatredovisning av delmålet om bredband Av regeringens resultatredovisning framgår att tillgången till bredband med hög överföringshastighet är ojämnt fördelad mellan tätorter, småorter och mer glesbefolkade områden. var andelen hushåll utanför tätorter och småorter med tillgång till , och andelen arbetsställen med motsvarande tillgång var något högre, . Vad gäller mobilt bredband har i stort sett alla hushåll och företag, både i och utanför tätorter och småorter, tillgång till LTE. Marknaden står för huvuddelen av investeringarna i bredbandsinfrastruktur, och investeringstakten ökar. Det finns dock områden i glesbygd och på landsbygden där marknaden inte planerar att bygga ut på egen hand, och regeringen har därför avsatt medel och möjliggjort stöd till bredbandsutbyggnad som kan användas i dessa områden. Resultatredovisning av målet om post Regeringen konstaterar att den svenska postmarknaden befinner sig under ett stort förändringstryck. Brevvolymerna fortsätter att sjunka trots en god konjunktur, och klagomålen på postutdelningen har ökat som en följd av de kvalitetsproblem som förekommit på marknaden. fortsätter volymerna av paket och varubrev att öka till följd av tillväxten inom e- handelsmarknaden, och det finns inga tecken på att detta kommer att mattas av. Regeringen konstaterar att samhällsutvecklingen medför att postlagstiftningen måste förändras för att säkerställa att regleringen är ändamålsenlig i dagens digitaliserade samhälle och för framtiden. Den totala brevvolymen har minskat stadigt , och den senaste femårsperioden har minskningstakten ökat. Den genomsnittliga nedgången är, enligt regeringens redovisning, , vilket beror på elektronisk substitution. Regeringen redovisar att antalet inkomna klagomål om postfrågor till () har ökat. var antalet enskilda kontakter med myndigheten 2 520 jämfört med 2015, en ökning . gäller det klagomål på utdelningen, antingen att försändelsen inte kommit fram, att man fått någon annans brev eller att posten har kommit fram . av klagomålen rör Postnord, vilket motsvarar operatörens volymandel på brevmarknaden, och resterande klagomål avser främst . Andelen brev som befordrats har minskat och uppgick (vilket uppfyller kravet om ). Konkurrenssituationen på postmarknaden fortsätter att utvecklas långsamt. Postnord har fortfarande en dominerande ställning men tappar i brevvolym snabbare än marknaden som helhet, inte bara på grund av digitaliseringen utan också till sina konkurrenter. fanns det, likt föregående år, 33 postoperatörer på den svenska postmarknaden med tillstånd att bedriva postverksamhet. är genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsedd att vara den postoperatör som tillhandahåller den samhällsomfattande posttjänsten, dvs. daglig postservice till alla hushåll, företag och organisationer. Postnords marknadsandel mätt i antalet brevförsändelser var 2016, jämfört 2015. Sweden AB:s marknadsandel var 2016, jämfört 2015. Övriga postoperatörer hade tillsammans en marknadsandel på 2016, jämfört 2015. Resultatredovisning av målet om grundläggande betaltjänster Regeringen konstaterar att grundläggande betaltjänster är ett område som till stora delar påverkas av insatser som görs inom andra områden, bl.a. tillgång till digital infrastruktur och bredbandsutbyggnad, insatser inom kommersiell service samt finansmarknaden. Digitaliseringen av betaltjänstmarknaden visar inga tecken på att avstanna. Av regeringens redovisning framgår det att tillgången till grundläggande betaltjänster bedömdes vara bra eller tillfredsställande i 13 län och ganska dålig eller dålig i 8 län. har uppmärksammat mål- och resultatfrågor vid beredningen av budgetpropositionen. Utskottet har genomfört en fördjupad och mer systematisk uppföljning av den resultat- redovisning som ges för utgiftsområde 22 i budgetpropositionen. ningen har genomförts av utskottets arbetsgrupp för uppföljning och I bilaga 4 i detta betänkande redovisas uppföljningen i sin helhet. Utskottet har tidigare pekat på att och Regerings- kansliet för en kontinuerlig dialog och arbetar tillsammans med att utveckla den ekonomiska styrningen och resultatredovisningen från regeringen till Inom trafikutskottets beredningsområde pågår en dialog mellan trafikutskottet och på tjänstemannanivå. Dialogen har resulterat i en successiv utveckling och förbättring av Utskottet har framhållit att det ser positivt på att denna dialog fortsätter och utvecklas. har tidigare slagit fast att regeringens resultatredovisning är ett viktigt underlag för budgetberedning. Utskottet har även pekat på att det därför är viktigt att regeringens redovisning och bedömning har en klar och tydlig struktur som knyter samman mål, statliga insatser och har låtit göra flera fördjupade uppföljningar av angelägna frågor inom det transportpolitiska området. efterlyst regeringens kommentarer med anledning av uppföljningsrapporterna. Utskottet har noterat att regeringen i budgetpropositionen inte särskilt har kommenterat de fördjupade uppföljningar som trafikutskottet låtit göra. Utskottet skulle därför gärna se att regeringen kommande år återkommer med en sådan redovisning. I resultatredovisningen beskriver regeringen att det vid pågår en översyn av preciseringarna av delmålen och ett arbete med att ut- veckla olika indikatorer. I dialogen med har det fram- kommit att utvecklingsarbetet har påverkat möjligheterna att ta fram ett lika fullödigt underlag , bl.a. från olika trafikmyndigheter. noterar att det i årets redovisning därför saknas den bedömning av uppfyllelsen av preciseringar som gjorts i tabellform för funktions- och Av det skälet är regeringens analys och slutsatser i årets redo- visning mer begränsade. Oaktat det ovannämnda ser utskottet positivt på att flera transport- myndigheter arbetar med att utveckla indikatorer, och utskottet konstaterar att regeringen fortsätter att bereda frågan om vilka indikatorer som ska redovisas Utskottet anser att det är viktigt att resultatindikatorer utvecklas för alla relevanta delar av regeringens resultatredovisning. understryker att indikatorerna i första hand bör beskriva uppnådda resultat, inte insatser eller omvärldsförändringar. Utskottet ser även positivt på den fortsatta dialogen med om översynen av preciseringar och arbetet med att utveckla indikatorer. Regeringen konstaterar att den långsiktiga måluppfyllelsen har förbättrats i vissa delar, medan det är längre till måluppfyllelse i andra delar. Därefter förs ett resonemang om vad som behövs för att omställningen ska ta fart. Regeringen konstaterar att kopplingen mellan ekonomisk utveckling och inrikes godstransportarbete har brutits. Det innebär att ekonomi växer utan att den negativa miljöpåverkan från inrikes godstransporter ökar i samma utsträckning. Utskottet skulle ha önskat att redovisningen innehållit mer kvantitativa uppgifter över åren för att påvisa denna utveckling. Utskottet noterar att regeringen anger att för att det övergripande transportpolitiska målet ska kunna nås måste funktionsmålet utvecklas inom ramen för hänsynsmålet. Regeringen konstaterar att funktions- och hänsynsmålen är jämbördiga. Utskottet anser att regeringens redovisning i denna del är otydlig och skulle tjäna på att förtydligas. Utskottet vill framhålla betydelsen av kontroll av och återrapportering om tillståndet i transportsystemen. Utskottet har tidigare påtalat att en mer utförlig resultatredovisning och analys på detta område borde lämnas. Regeringens redovisning är fortfarande begränsad när det gäller redovisningen av väg- och järnvägsnätets kvalitet. Det är angeläget att jämförelser finns . Uppföljningsgruppen är medveten om frågans komplexitet men ser gärna att regeringen i sin redovisning lyfter fram de mest angelägna utmaningarna och vilka resultat statens insatser fått. Utskottet noterar regeringens redovisning av att trenden med sjunkande utsläpp av växthusgaser från transportsektorn har avstannat och att det krävs ytterligare åtgärder för en minskning enligt målen. Regeringen konstaterar att transportsystemet inte fullt ut är långsiktigt hållbart. Det finns flera positiva trender, men även delar där det inte går tillräckligt snabbt. Utskottet vill återigen aktualisera frågan om redovisning av utsläppen från internationell trafik och deras konsekvenser. Utskottet har uppmärksammat att resultatredovisningen av hänsynsmålet om begränsad klimatpåverkan endast redovisar de inhemska utsläppen av växthusgaser. För att få en bättre helhetsredovisning av dessa utsläpp i transportsektorn anser utskottet att en redovisning även av utsläppen från internationell trafik och deras konsekvenser skulle ge utskottet ett bättre underlag för bedömningen av måluppfyllelsen. I sammanhanget vill utskottet särskilt uppmärksamma den studie om fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan som trafikutskottets arbetsgrupp för forskningsfrågor planerar att presentera . Syftet är att identifiera de mest realistiska alternativen för att öka andelen fossilfria drivmedel i . Studien ska presentera olika alternativ för att öka andelen fossilfria drivmedel i . Detta är som ett led i övergången till en transportsektor som är oberoende av fossila bränslen. Resultatredovisning av politiken för informationssamhället I resultatredovisningen konstaterar regeringen att det är svårt att mäta och avgränsa politikens bidrag inom området från andra offentliga och privata insatser. Utskottet vill, liksom , betona vikten av att redovisningen renodlas och så långt som möjligt innehåller resultat och effekter av de statliga insatserna. Utskottet ser positivt på att flera myndigheter arbetar med att utveckla indikatorer på området. Utskottet noterar regeringens bedömning att den svenska postmarknaden befinner sig under ett stort förändringstryck. Utskottet vill framhålla att det är viktigt att postoperatörerna och () fortsätter att följa kvalitetsutvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitetsbrister inom postmarknaden. Utskottet anser att det är oroväckande och allvarligt att tidigare års ökning av antalet klagomål fortsatte i än högre grad 2016. Med anledning av ovannämnda ökade antal klagomål på postutdelningen ser utskottet det som angeläget att regeringens kommande redovisning även i kommande redovisning fortsätter att redovisa resultatet av åtgärder och beskriver hur de gynnar en god kvalitet för posttjänsten i hela landet. Utskottet har noterat att regeringen beslutade om en ändring i postförordningen (2010:1049) med innebörden att den samhällsomfattande posttjänstens befordringskrav för brev med normalporto ändras från övernattbefordran till tvådagarsbefordran. Vidare beslutades att av de inrikes brev som lämnas in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut , oavsett var i landet breven har lämnats in. Beslutet om ändring i postförordningen träder i kraft . Regeringen har vidare lämnat proposition 2017/18:41 Ändringar i postlagen till med förslaget att PTS ska få utfärda föreskrifter om på vilket sätt den samhällsomfattande posttjänstens krav på utdelning av postförsändelser ska fullgöras. Vidare föreslår regeringen att den som tillhandahåller en posttjänst ska lämna vissa uppgifter om sin ekonomi och verksamhet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Det gäller uppgifter som är nödvändiga för uppföljning av utvecklingen på postområdet och för bevakning av att posttjänsterna svarar mot samhällets behov och av att en väl fungerande samhällsomfattande posttjänst av god kvalitet finns tillgänglig för alla användare. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet vill framhålla att det välkomnar översynen av preciseringar av delmålen och arbetet med att utveckla olika indikatorer som pågår inom . Utskottet understryker att indikatorerna i första hand bör beskriva uppnådda resultat, inte insatser eller omvärldsförändringar. Utskottet ser också positivt på den fortsatta dialogen med om översynen av preciseringar och arbetet med att utveckla indikatorer. Utskottet har noterat att regeringen inte uttryckligen har kommenterat de fördjupade uppföljningar som trafikutskottet låtit göra. Utskottet skulle därför gärna se att regeringen kommande år återkommer med en sådan redovisning. Utskottet har uppmärksammat att resultatredovisningen av hänsynsmålet om begränsad klimatpåverkan endast redovisar de inhemska utsläppen av växthusgaser. För att få en bättre helhetsredovisning av dessa utsläpp i transportsektorn anser utskottet att en redovisning även av utsläppen från internationell trafik och deras konsekvenser skulle ge utskottet ett bättre underlag för bedömningen av måluppfyllelsen. Utskottet uppmärksammar regeringens bedömning om att den svenska postmarknaden befinner sig under ett stort förändringstryck. Med anledning av ökade antal klagomål på postutdelningen ser utskottet det som angeläget att regeringens kommande redovisning även i fortsättningen innehåller ett noggrant redovisat resultat av åtgärder och upplysningar om hur de gynnar en god kvalitet för posttjänsten i hela landet. Regeringens hantering av tillkännagivanden Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Utskottet pekar bl.a. på att den flygstrategi som regeringen har presenterat inte kan bedömas vara tillräcklig för att ge svenskt flyg goda villkor och förutsättningar. Vidare tillkännager för regeringen att den bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. Utskottet framhåller att det behövs ett mer systematiskt arbete än för att stärka villkoren för svenskt flyg så att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas. Jämför reservation 1 (S, MP, V) och 2 (S, MP, V) samt särskilt yttrande 1 (V). I budgetpropositionen redovisar regeringen när det gäller utgiftsområde 22 behandlingen av 18 tillkännagivanden, varav 9 uppges vara slutbehandlade. Den konstitutionella praxis som har vuxit fram i fråga om tillkännagivanden innebär att utgångspunkten bör vara att regeringen tillgodoser ett tillkännagivande. Tillkännagivanden är dock inte rättsligt bindande, och om regeringen inte delar mening i en fråga och inte har för avsikt att tillgodose önskemål, bör den underrätta om detta inom den eventuella tidsgräns som angetts i tillkännagivandet. varför regeringen inte har tillgodosett tillkännagivandet bör redovisas. har i betänkande 2016/17:KU21 framfört bl.a. att berört utskott lämpligen kan redovisa sin syn i samband med att regeringen i t.ex. budgetpropositionen redovisar sin behandling av ett tillkännagivande. I budgetpropositionen har regeringen redogjort för nio slutbehandlade tillkännagivanden. Dessa redovisas närmare i det följande, undantaget tillkännagivandena om en strategi för luftfarten och om regionala flygplatser som behandlas i egna avsnitt längre ned, liksom tillkännagivandet om en nationell cykelstrategi som behandlas i avsnittet om anslagen . I riksdagsskrivelse 2014/15:144 tillkännagavs att regeringen bör se över möjligheterna för flygbranschen att bära kostnaderna för tillsyn (bet. 2014/15:TU7), och i riksdagsskrivelse 2015/16:98 tillkännagavs att regeringen bör genomföra en generell översyn av Transportstyrelsens tillsynsavgifter med incitament att nå ökad effektivitet (bet. 2015/16:TU1). I budgetpropositionen pekar regeringen på det beslut om förordningsändringar som fattades . Regeringen framhåller att Transportstyrelsen hade möjlighet att frångå kravet på full kostnadstäckning på ett antal områden, men genom beslutet från bemyndigade regeringen att frångå kravet på full kostnadstäckning på ytterligare några områden inom luftfart och sjöfart. I riksdagsskrivelse 2015/16:193 tillkännagavs att regeringen bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9). Regeringen pekar bl.a. på den av regeringen beslutade svenska luftfartsstrategin, där det bl.a. framgår att det finns fortsatt potential att minska flygets klimatpåverkande utsläpp och att utvecklingen av nya motorer, material, teknik och processer som minskar bränsleförbrukningen måste fortsätta att stödjas. Regeringen framhåller att ett fortsatt arbete behöver göras för att se över marknadsförutsättningarna för bl.a. biobränsle. Regeringen konstaterar vidare att uppdraget till att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet och ta fram en strategisk plan för detta är en viktig del i regeringens arbete för ett ökat fossiloberoende inom samtliga trafikslag, inklusive flyget. redovisade uppdraget och en strategisk plan . , , , , Trafikanalys och Transportstyrelsen har inom ramen för ovan nämnda uppdrag tagit fram förslag till åtaganden och åtgärder i omställningen. Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:101 tillkännagavs att regeringen bör verka för globala lösningar där sjöfarten och luftfarten kan bära sina klimatkostnader (bet. 2016/17:TU4). Regeringen framförde i budgetpropositionen bl.a. att fattade beslut om att införa ett globalt klimatstyrmedel för internationellt flyg . Beslutet innebär att det internationella flygets koldioxidutsläpp ska stabiliseras nivå. Regeringen framhåller att den bedrev ett aktivt påverkansarbete i de förhandlingar som föregick beslut och att den kommer att fortsätta att vara aktiv i arbetet med att införa globala klimatstyrmedel så att det blir miljömässigt effektivt och så administrativt enkelt som möjligt för berörda aktörer. När det gäller den internationella sjöfarten framhåller regeringen att den internationella sjöfartsorganisationen har beslutat att ta fram en strategi för att minska den internationella sjöfartens klimatpåverkan. Regeringen framhåller att den har varit och kommer att fortsätta vara aktiv i detta arbete. Regeringen anser med detta att tillkännagivandet är slutbehandlat. I riksdagsskrivelse 2016/17:205 tillkännagavs att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en strategi för att i det framtida trafiksäkerhetsarbetet säkerställa att vägarna blir säkrare för alla trafikanter, däribland motorcyklister (bet. 2016/17:TU11). I budgetpropositionen framhåller regeringen att den beslutade om inriktningsdokumentet Nystart för Nollvisionen, som beskriver regeringens strategi på trafiksäkerhetsområdet. Regeringen konstaterar i detta dokument att den vill se fortsatta systematiska satsningar på vägars säkerhet och att utformning och underhåll av väginfrastruktur och trafikmiljöer bör anpassas bättre till oskyddade trafikanter.