bet · H401TU12 · 2017-04-11 00:00:00 — Utskottet har tagit del av att stödet har gått till klimatinvesteringar i bl.a. laddinfrastruktur, produktion av biogas och tankstationer för biobränslen. Utskottet ser även mycket positivt på de satsningar på järnvägsunderhåll och cykelinfrastruktur samt på att främja kollektivtrafik i landsbygd som regeringen har gjort. Utskottet vill även lyfta fram att har fått i uppdrag av regeringen att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet. I uppdraget ingår att ta fram en strategisk plan för omställningen, samordna arbetet och föra dialog med relevanta aktörer och aktörsgrupper. Dessutom ingår att arbeta för synergier med andra nationella satsningar som syftar till omställningsarbetet. Transportstyrelsen, , , , m.fl. deltar i arbetet med uppdraget. Myndigheten ska också ta fram en plan för hur samhällsekonomiska kostnader och nyttor av arbetet ska utvärderas. Den strategiska planen ska redovisas till (Miljö- och ) . Utskottet ser med stort intresse fram emot detta. Utskottet påminner även om att kommissionen aviserade en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet som syftar till att minska utsläppen från transportsektorn. Målet ska uppnås genom bl.a. ett anpassat regelverk för utsläppssnål rörlighet i vilket EU:s direktiv om infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) ingår som en betydelsefull beståndsdel. biföll regeringens proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel (bet. 2016/17:TU2, rskr. 2016/17:10) som genomförde direktivet i svensk rätt. Den nya lagen innehåller bl.a. bestämmelser om krav på installationer, avgifter för laddning av elfordon, användarinformation och tillsyn. Utskottet är positivt till den nya lagstiftningen och anser att den är ändamålsenlig för att uppmuntra och underlätta den fortsatta utbyggnaden av en infrastruktur för alternativa bränslen. Utskottet har även tagit del av att regeringen har remitterat ett förslag om att införa av ett bonus–malus-system för nya lätta fordon. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att frågan om en fossiloberoende fordonsflotta har hög prioritet för regeringen. Utskottet har vidare tagit del av att det pågår ett intensivt och brett arbete både inom och på nivå. Även på myndigheter bedrivs ett viktigt arbete för att förverkliga mål om en fossiloberoende fordonsflotta. Mot den bakgrunden finner inte utskottet att det finns skäl för att ta ytterligare initiativ med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:821 (C) yrkandena 26, 27 och 53, 2016/17:1070 (L) yrkande 12, 2016/17:1986 (V) yrkande 1, 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 6, 2016/17:2531 (M) yrkande 33, 2016/17:2958 (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:3119 (C) yrkande 1, 2016/17:3391 (KD) yrkande 2, 2016/17:3393 (KD) yrkande 16 och 2016/17:3507 (C) yrkande 10. Utskottets förslag i korthet tillkännager för regeringen att den genom lämpliga åtgärder och styrmedel bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. bifaller därmed motionsförslag om detta. Ett övrigt motionsförslag avslås. Jämför reservation 3 (S, MP, V). I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 31.2 önskar motionärerna att utvecklingen av biodrivmedel till flygindustrin främjas. (S) framhåller i motion 2016/17:1131 behovet av minskade klimatutsläpp från flygtrafiken. (M) föreslår i motion 2016/17:1235 att möjligheten att förenkla regelverket för produktion av bioflygbränsle ses över. Vidare begär motionären att det ses över hur staten kan spela en aktiv roll i utvecklandet av förnybara bränslen för svenskt inrikesflyg. Motionären pekar bl.a. på att restprodukter från skogs- och massaindustrin skulle kunna vara basen för ett sådant bränsle. I kommittémotion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 35 begär motionärerna att man ser över möjligheten att införa ett system med differentierade start- och landningsavgifter för flyget för att stimulera användningen av biodrivmedel. (L) konstaterar i kommittémotion 2016/17:3374 yrkande 14.1 att flygets klimatpåverkan behöver ses i ett bredare sammanhang. I motionen framförs att det bl.a. behövs en utveckling av nya drivmedel och ny teknik. Motionären framhåller att en övergång till icke-fossila drivmedel bör vara möjlig . m.fl. (KD) konstaterar i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 38 att fler och fler flygbolag ansluter sig till , skapad av , som ger företag och organisationer möjlighet att minska sin klimatpåverkan genom flygningar med biobränsle. Motionärerna framhåller att detta är en mycket positiv utveckling och önskar därför att fossilfria bränslen bör användas för flyg i . Utskottet vill inledningsvis framhålla att geografiska förutsättningar innebär att flyget spelar en viktig roll i det samlade transportsystemet och har stor betydelse för att binda samman och skapa god tillgänglighet för övriga världen. Eftersom är ett till ytan stort land med en relativt liten befolkning är flyget på vissa håll det enda realistiska transportalternativet. En väl fungerande luftfart är således en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling men också en förutsättning för en framgångsrik regionalpolitik. Utskottet vill framhålla betydelsen av en hållbar luftfart med minskad miljöpåverkan som också bidrar till kampen mot klimatförändringarna. Utskottet anser därför att det är mycket positivt att stora framsteg har gjorts vad gäller användandet av biodrivmedel. Denna utveckling måste fortsätta, och utskottet vill därför understryka betydelsen av att forskning om och utveckling av biodrivmedel för flygindustrin främjas. Det är mot den bakgrunden som också riktade ett tillkännagivande till regeringen om att den bör verka för ett ökat användande av biodrivmedel i luftfarten (bet. 2015/16:TU9, rskr. 2015/16:193). Utskottet anser att med rätt incitament kan användningen av biodrivmedel öka även om det är billigare att använda fossila drivmedel än biodrivmedel. Enligt utskottets mening kan åtgärder och styrmedel som bl.a. differentierade start- och landningsavgifter, gröna inflygningskorridorer och energieffektiva flygplan bidra till att minska flygets klimatpåverkan. Utskottet har tagit del av att det i bl.a. finns förslag om att differentiera start- och landningsavgifter baserat på drivmedel. Utskottet anser att detta är ett sätt att uppmuntra flygets gröna omställning utan att det skadar jobb eller tillväxt och att det bör utredas vidare. Utskottet vill även peka på vikten av att skynda på processen med att skapa ett gemensamt europeiskt luftrum. Med ett gemensamt europeiskt luftrum skulle kapaciteten i luftrummet kunna öka och bränsleförbrukningen minska vilket också innebär lägre utsläpp och kostnader. Utskottet vill i sammanhanget även lyfta fram det beslut om att införa ett globalt styrmedel för klimatutsläpp från internationellt flyg som fattades av Internationella civila luftfartsorganisationen () . Utskottet välkomnar beslutet eftersom det enda sättet att verkligen kunna hantera klimatutmaningen är ett ökat samarbete över landsgränserna och internationella avtal. Mot bakgrund av att det inom nu har nåtts en överenskommelse om ett internationellt system förutsätter utskottet att regeringen omprövar sitt beslut om att införa en nationell flygskatt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att tillkännager för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att differentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Detta innebär att utskottet tillstyrker motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 31.2, 2016/17:1235 (M), 2016/17:2531 (M) yrkande 35, 2016/17:3374 (L) yrkande 14.1 och 2016/17:3391 (KD) yrkande 38. Utskottet avstyrker motion 2016/17:1131 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om sjöfartens klimatpåverkan. Utskottet pekar på pågående arbete nationellt och internationellt och framhåller också vikten av en överflyttning av gods från vägtransporter till sjöfart. Jämför reservation 4 (M) och 5 (C). m.fl. (C) framför i partimotion 2016/17:824 yrkande 40 behovet av miljöförbättrande åtgärder inom sjöfarten. Motionärerna framhåller att ett aktivt arbete för minskade utsläpp från sjöfarten har utförts men att ytterligare insatser behövs. Motionärerna pekar bl.a. på att internationell påverkan, samarbete och strategier är förutsättningar för att klara omställningen för sjöfarten. I motionen framhålls att grundläggande inställning att förorenaren ska betala innebär att alla transporter ska stå för den fulla kostnaden av sin miljöpåverkan och att användandet av förnybara drivmedel behöver öka kraftigt till sjöss. I kommittémotion 2016/17:2531 av m.fl. (M) yrkande 34 begärs att möjligheterna att tillgodose behovet av miljövänligt bränsle i hamnarna bör ses över. I motionen framhålls att behöver en infrastruktur som stöder en mer miljövänlig sjöfart, som exempelvis användandet av flytande naturgas (LNG) och metanol samt elanslutning i land. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2016/17:3119 yrkande 4 att regeringen bör utreda förutsättningarna för en ökad användning av klimateffektiva drivmedel inom sjöfarten. Motionärerna framhåller att sjöfarten är en relativt miljövänlig transportform med en stor potential att ytterligare minska sin miljö- och klimatpåverkan. Vidare pekar motionärerna på att kan påverka utformningen av de internationella reglerna för sjöfarten och dess anställda genom en stark svenskflaggad handelsflotta som även ligger i framkant när det gäller att minska klimatpåverkan. Utskottet välkomnar att regeringen arbetar för en överflyttning av gods från vägtransporter till järnväg och sjöfart. Det är viktigt både för klimatet och för att ge svensk exportindustri ökad tillgång till kapacitetsstarka godstransporter. Utskottet välkomnar därför att Trafikanalys har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att införa ett tillfälligt ECO-bonussystem i för att stimulera överflyttning av gods från väg till sjöfart, något som minskar utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar. I uppdraget ingår att redogöra för utformningen och erfarenheterna av ECO-bonussystemen i , och och att därefter föreslå hur ett motsvarande system skulle kunna utformas och administreras i . Utskottet vill understryka att ska ha en kvalitetssjöfart som tar ansvar för miljön. Utskottet konstaterar att ligger i framkant när det gäller miljöförbättringar och ser att den höga miljöprofilen kan utgöra ett gott varumärke för den svenska sjöfarten och stärka dess konkurrenskraft. Utskottet konstaterar att sjöfartens utsläpp till luften påverkar möjligheten att nå flera av de nationella miljökvalitetsmål som har antagit, bl.a. Begränsad klimatpåverkan och luft. Utskottet har med intresse tagit del av att inom ramen för samordningsuppdrag om fossiloberoende transporter har konsultbolaget partners på myndighetens uppdrag tagit fram rapporten – hinder och möjligheter för omställning till fossilfrihet. Av redovisningen framgår bl.a. att tillgången på biobränsle för sjöfarten kommer att vara begränsad inom en överskådlig framtid. Vidare framgår att parallellt med arbetet att minska energibehovet, behöver fossilfria bränslen och alternativa drivkällor implementeras i stor utsträckning. Utskottet ser med stort intresse fram emot redovisning av samordningsuppdraget . I betänkande 2015/16:TU17 välkomnade utskottet arbete med att bättre än använda farledsavgifterna som styrmedel för att minska sjöfartens miljöpåverkan. Utskottet noterade att förslag gett upphov till betydande kritik bland berörda aktörer och förutsatte att verket beaktar inkomna synpunkter. Utskottet underströk vikten av att verket i sitt arbete med reviderade farledsavgifter i möjligaste mån beaktar behovet av att underlätta överflyttning av gods från vägtransporter till sjöfart. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen och anser att det är av stor vikt att avgifter styr mot att minska miljöpåverkan från sjöfarten och välkomnar därför att regeringen ser över farledsavgifternas miljöpåverkan. Sjöfartsnäringens internationella karaktär tillsammans med det faktum att de flesta ämnen som släpps ut i luften transporteras långa sträckor gör att nationella åtgärder inte räcker. Internationella beslut är därför avgörande för att minska sjöfartens utsläpp till luft och vatten. är av tradition ett föregångsland på miljöområdet, och utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att aktivt driva frågor för att inom ramen för det internationella samarbetet förbättra såväl havs- som landmiljöer. Utskottet har i sammanhanget tagit del av att Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) miljökommitté vid sitt möte (MEPC 70) beslutade att införa ett globalt obligatoriskt datainsamlingssystem för rapportering av bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp från fartyg. Det är en viktig del i arbetet med att skapa en hållbar sjöfart med lägre klimatpåverkan. Systemet ska börja tillämpas 2019 och liknar det datainsamlingssystem som ska introduceras inom EU. EU-reglerna, som ska börja tillämpas , ska anpassas till det globala systemet. Beslutet om ett globalt datainsamlingssystem är första steget mot ett globalt styrmedel för all internationell sjöfart. MEPC 70 enades också om att ta fram en färdplan för en mer heltäckande strategi för att minska den internationella sjöfartens klimatpåverkan. En första version av en sådan strategi ska vara klar till 2018. Utskottet välkomnar detta. Utskottet vill i sammanhanget peka på att Fonden för ett sammanlänkat finansierar insatser inom ramen för transeuropeiska nätverk inom it, energi och transport. I har bl.a. insatser som LNG för fartyg och för tunga fordon, tankställen för biogas, tankställen för vätgas och laddinfrastruktur för elfordon på så vis fått finansiering från EU. Utskottet vill slutligen framhålla att tillämpar en nedsatt energiskattesats för el till fartyg i hamn (). Syftet är att skapa ett ekonomiskt incitament att använda . finns sådana landströmsanläggningar bl.a. i hamnarna i , , , , , , , , och . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:824 (C) yrkande 40, 2016/17:2531 (M) yrkande 34 och 2016/17:3119 (C) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elbilar och laddinfrastruktur. Utskottet hänvisar till att angelägna initiativ vidtagits på området. Jämför reservation 6 (C) och 7 (KD). (SD) anser i motion 2016/17:694 att staten bör öka incitamenten för att köra elbilar eftersom det vore positivt med en större övergång till sådana bilar. Motionären anser därför att det bör göras en statlig satsning på infrastruktur för elbilar (yrkande 1). Vidare önskar motionären att elbilar tills vidare ska få tillgång till bussfilerna (yrkande 2). Motionären anser att det bör tas fram projekt för att förbättra möjligheten att använda elfordon (yrkande 5). I yrkande 6 framhåller motionären att man bör underlätta för privatpersoner att uppföra laddstolpar. I partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 36 önskar motionärerna att regeringen verkar för en nationell strategi med tydliga mål för elfordon. Motionärerna framhåller bl.a. att elektrifiering även kan bidra till andra mål än en fossiloberoende fordonsflotta såsom minskad trängsel, minskat buller och förbättrad luftkvalitet. m.fl. (KD) konstaterar i kommittémotion 2016/17:2657 yrkande 7 att elbilar har en stor utvecklingspotential. Motionärerna framhåller att försäljningen av elhybrider och elbilar har ökat mycket snabbt, men att det är viktigt att laddinfrastrukturen fortsätter att utvecklas. I motionen anges att stöd till investeringar i laddinfrastruktur bör kunna ges till företag, bostadsrättsföreningar, privata och kommunala bostadsföretag samt kommuner. I motion 2016/17:2938 av (M) begärs att möjligheten att göra E20 till projektväg för laddstolpar ses över. I motionen konstateras att utvecklingen av elbilar är på frammarsch och att det behövs tillgång till laddstolpar. Även (C) önskar i motion 2016/17:3054 att ska ta fram en nationell strategi för elfordon och laddinfrastruktur. Motionären pekar bl.a. på att elfordon är en nyckel för att få tystare och utsläppsfria transporter. I kommittémotion 2016/17:3119 av m.fl. (C) yrkande 6 begärs en nationell strategi med tydliga mål för elfordon. Motionärerna framhåller att det är nödvändigt för att nå Miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn. I motionen lyfts även fram att har potential att bli en viktig nation inom laddtjänster, laddteknik och smarta tjänster. Även i motion 2016/17:3507 av (C) yrkande 19 framhåller motionären att ett helhetsgrepp och en långsiktig strategi behövs kring elektrifieringen av transporter. I kommittémotion 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 18 framförs att bör driva frågan om en gemensam laddstandard för elbilar inom EU. Motionärerna pekar på att det är viktigt att laddinfrastrukturen i utvecklas ytterligare för att uppmuntra konsumenter att köpa laddhybrider och elbilar. I kommittémotion 2016/17:3510 av m.fl. (KD) yrkande 16 begärs att det tas fram en heltäckande strategi för elbilar. Motionärerna pekar på att det i arbetet för en fossilfri fordonsflotta finns en stor potential i elektricitet som drivmedel för framför allt bilar. Omställningen av transportsektorn i en hållbar riktning kommer att vara en av våra stora framtidsutmaningar. Att kunna bryta transportsektorns beroende av fossila bränslen och att främja teknikutveckling inom bl.a. eldrift är enligt trafikutskottets uppfattning avgörande för att transportsystemet ska kunna bli hållbart. Som framgår av Trafikanalys rapport av de transportpolitiska målen (2015:7) har antalet rena elfordon i nybilsförsäljningen ökat markant. Även av regeringens budgetproposition (prop. 2016/17:1) utg.omr. 21) framkommer att försäljningen av elbilar har ökat kraftigt . Utskottet kan dock konstatera att elbilars bidrag till andelen förnybar energi i transportsektorn är litet. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen har gjort för att öka andelen elbilar, bl.a. en supermiljöbilspremie på per såld bil. Utskottet välkomnar vidare det arbete som pågår för att främja elfordon och vill bl.a. lyfta fram att det på och pågår ett demonstrationsprogram för elfordon. Projektet ska ur ett användarperspektiv identifiera och om möjligt undanröja barriärer för en storskalig introduktion av elfordon på den svenska marknaden. För att främja introduktionen av eldrivna bussar på marknaden införde regeringen också en elbusspremie 2016. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg. omr. 21) föreslog regeringen att skulle anvisa till anslaget 1:18 Elbusspremie. I propositionen anges att eldrivna bussar har stor potential att minska utsläppen av såväl klimatutsläpp och luftföroreningar som buller. De underlättar en förtätning av bostäder i storstäder samt frigör biodrivmedel till lastbilar och andra tunga fordon som är svårare att elektrifiera. Utskottet välkomnar satsningen. Regeringen har vidare gett i uppdrag att vara nationell samordnare för laddinfrastruktur. Uppdraget innebär att ska samordna stöd till laddinfrastruktur och informera om laddstationers placering. I förhållande till Klimatklivet, det statliga program som ansvarar för och som erbjuder stöd till utbyggnad av laddinfrastruktur, ska bl.a. vägleda och ge expertstöd till länsstyrelser och lämna uppgifter om regional fördelning och prioriteringar till inför varje beslutsomgång, följa upp och utvärdera beviljade åtgärder och deras regionala spridning, genomföra samordningsinsatser för att höja kunskapen om elfordon och laddinfrastruktur samt möjliggöra erfarenhetsutbyte. Utskottet välkomnar detta. Enligt uppgift från har över 750 laddstationer med över 2 700 laddpunkter med olika typer av kontakter och effekt. uppger att om laddfordonen ska bli fler måste det finnas en väl fungerande laddinfrastruktur med både publika och icke-publika laddstationer. Laddstationen måste även utrustas med rätt laddeffekt för ändamålet. För att ska få en fungerande infrastruktur för laddfordon ser att det är viktigt att det finns laddstationer både när man ska åka långt med bilen utanför tätorter men också när man färdas i tätorter och parkerar bilen nära där man bor. Fler aktörer satsar också på att placera laddstationer vid bostadsrättsföreningar och företag. Merparten av de laddstationer som fick stöd av Klimatklivet 2016 är placerade i anslutning till bostäder eller arbetsplatser. var det tvärtom, då majoriteten av laddstationer som fick stöd av Klimatklivet var placerade längs vägar och ute på stan. Sedan Klimatklivet lanserades har över 6 000 nya laddpunkter beviljats stöd. De kommer att byggas i hela landet, så att varje län ska ha goda förutsättningar för eltransporter. kommer att kunna stötta arbetet i ännu större skala framöver, eftersom satsningen på Klimatklivet i och med budgetbeslut nu fortsätter . Utskottet anser att den utökade infrastrukturen för elbilar är ett positivt tillskott till arbetet för ett fossilfritt samhälle och välkomnar arbetet. Utskottet påminner även om att kommissionen aviserade en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet som syftar till att minska utsläppen från transportsektorn. Målet ska uppnås genom bl.a. ett anpassat regelverk för utsläppssnål rörlighet i vilket EU:s direktiv om infrastrukturen för alternativa bränslen (2014/94/EU) såsom laddinfrastruktur är en betydelsefull beståndsdel. biföll regeringens proposition 2015/16:186 Gemensamma standarder vid utbyggnad av infrastrukturen för alternativa drivmedel (bet. 2016/17:TU2, rskr. 2016/17:10). Av redovisningen ovan framgår att angelägna initiativ tagits för att främja elfordon och laddinfrastruktur. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:694 (SD) yrkandena 1, 2, 5 och 6, 2016/17:821 (C) yrkande 36, 2016/17:2657 (KD) yrkande 7, 2016/17:2938 (M), 2016/17:3054 (C), 2016/17:3119 (C) yrkande 6, 2016/17:3393 (KD) yrkande 18, 2016/17:3507 (C) yrkande 19 och 2016/17:3510 (KD) yrkande 16. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om elvägar. Utskottet välkomnar pågående försöksverksamheter och avser att följa utvecklingen av dessa liksom kommande utvärderingar med stort intresse. Jämför reservation 8 (M, C, L, KD). framför i motion 2016/17:1831 yrkande 1 att vid utbyggnaden av bör möjligheten att göra vägen till första elmotorväg utredas. I motionen framhålls bl.a. att elvägar kan bidra till att reducera utsläpp, som de kan lösa den ökande efterfrågan på vägtransporter i . Motionären pekar även på att det är en miljövänlig och kostnadseffektiv lösning. I yrkande 2 och i motion 2015/16:222 yrkande 2 framhåller motionären vikten av att se över möjligheten att fortsätta underlätta samarbetet mellan och våra lastbilstillverkare så att det kan skapas fler jobb i och i . m.fl. (M, C, L, KD) begär i kommittémotion 2016/17:2530 yrkande 8 att ska ta fram en strategi för fortsatt utbyggnad av elvägar. Motionärerna pekar på att tekniker för elvägar har utvecklats kraftigt och är så mogna att de kan demonstreras. Vidare framhåller motionärerna att lastbilar som körs på elvägar i princip inte står för några utsläpp av växthusgaser eller något buller. m.fl. (KD) begär i kommittémotion 2016/17:3391 yrkande 4 att en utvecklad strategi för elvägar tas fram. Motionärerna pekar på att det finns stor potential för elektricitet som drivmedel och att tekniken är på stark frammarsch. (C) framhåller i motion 2016/17:3507 yrkande 18 att bör ges i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar. I kommittémotion 2016/17:3513 yrkande 17 pekar m.fl. (M) på vikten av att i samband med åtgärdsplaneringen se över elektrifiering av vägstråk. I motionen framhåller motionärerna att elektrifiering av de tunga vägtransporterna är exempel på hur befintlig väginfrastruktur kan användas effektivare och miljövänligare.