bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — För att möta dessa förändringar behöver det tas fram en strategi för att utveckla svenska företags möjligheter till digital e-handel. Små och medelstora företag är de företag som växer mest, och det är också där potentialen är som störst att utveckla framtidens jobb. Ju fortare dessa företag kommer ut på en internationell marknad, desto större möjligheter har de att växa och därmed att kunna generera arbete åt fler människor. Alla affärer börjar lokalt, och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många aktörer runt om i landet som äger kunskap och har diger erfarenhet av internationell handel vars kapacitet måste tas till vara. Inte minst är regionala handelskammare en resurs för regional exportrådgivning. Genom att öppna för upphandling och rådgivningstjänster ges företag med exportambitioner möjlighet att utveckla sina exportkompetenser till lokala affärer och bidra till att etablera nätverk bland lokala aktörer som de känner ett förtroende för. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör dessa aktörer certifieras. Regeringen har visat en ovilja mot att upphandla exportrådgivningstjänster. Trots att exportstrategin präglas av ett tydligt ovanifrånperspektiv kan regeringen inte säga hur många exportcentrum som ska etableras. Genom att nyttja befintliga resurser såsom företag och handelskammare skulle det i stället bli upp till marknaden att avgöra omfattningen. Genom att öppna upp för flera aktörer på marknaden skulle Business i ökad utsträckning kunna fokusera sina insatser på främjandeverksamheten. Många handelskamrar har dessutom byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar också kunna få tillgång till den erfarenhet som redan finns på detta område runt om i . Vi anser därför i enlighet med det som anförs i motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD) och 2016/17:3148 (M) att regeringen bör utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och certifierade exporttjänsteföretag. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör dessa aktörer certifieras, regeringen bör därför också utreda en certifiering av företag och organisationer som kvalificerar dem att delta i upphandling av exportrådgivningstjänster. Migrationsflödena är en viktig del av personrörligheten till och från och kan även öppna nya möjligheter till gränsöverskridande handel. har som framträdande migrationsland unika möjligheter att på allvar ta till vara de många resurser i form av språkkunskaper, kulturell kännedom och nätverk som utrikes födda tar med sig hit. Hur kan ta till vara de människor som kommer hit är en viktig fråga för den enskilde som kommer men också för utveckling. Företagare födda utomlands som har goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer har som kosmopoliter särskilt goda förutsättningar att bedriva handel över gränserna och kan dessutom vara vägvisare för andra svenska företagare, inte minst för att nå tillväxtmarknadernas stora potential inom tjänstesektorn. Vi bör därför skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och personer med stora språkkunskaper kan bidra till ökad export. För att svenska företag ska kunna bli mer framgångsrika i den internationella konkurrensen om kunder krävs att man tar till vara de resurser som finns bara på armlängds avstånd. Mot bakgrund av det som anförs i motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M), 2016/17:3150 (M) och 2016/17:3392 (KD) anser vi att det måste till ansträngningar för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och som kan bistå i att öka landets export. De kreativa näringarna hör till de snabbast växande näringarna och sysselsätter i fler personer än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Totalt omsätter de kreativa näringarna ca , och 2010 stod denna framtidssektor för av BNP. Företagen inom t.ex. dataspelsbranschen, modeindustrin, filmindustrin, kommunikations- och musikbranschen verkar i stor utsträckning på en global marknad. De kreativa näringarna är därmed en viktig del av den svenska exporten och en framtidssektor som spås växa ytterligare . Vi anser att det behövs stärkta förutsättningar för entreprenörer och företagare inom de kreativa näringarna. Staten måste i högre utsträckning se till de kreativa näringarnas exportpotential som genererar jobb och skatteinkomster och som skapar en positiv bild av landet. För att stödja exporten av dessa varor och tjänster bör därför Business få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med och ytterligare uppmärksamma de kulturella och kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet. Sammantaget anser vi att bör tillkännage för regeringen att den ska verka med den inriktning som vi har anfört ovan. Med det anförda tillstyrker vi motionerna 2016/17:316 (C), 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M), 2016/17:3150 (M) och 2016/17:3392 (KD) i här aktuella delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:114 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:316 av m.fl. (C) yrkande 8, 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkandena 3–5, 9, 10, 12, 13, 15 och 16, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 3, 6, 7, 9 och 12, 2016/17:3150 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 30. Vi och övriga sverigedemokrater ser positivt på import i dess helhet och på importens betydelse för den svenska konkurrenskraften. Allt fler produkter innehåller delar som produceras någon annanstans i världen, och den s.k. värdekedjan är i viss mån positiv, även om önskan gällande geografisk närhet till värdekedjor bör beaktas. Svenska företag får ta del av en global marknad med en ökad variation av produkter. Genom detta ökar konkurrenskraften på inhemsk produktion och därmed gynnas även exporten. Vi anser dock att importbehovet behöver utredas på lång sikt. Politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker kan förändra den globala handelsmarknaden. Vi föreslår därför att tillkännager för regeringen att den ska genomföra en utvärdering av olika svenska sektorers långsiktiga importbehov och stärka svensk produktion av produkter med betydelse. När det gäller den svenska konkurrenskraften ser vi positivt på de utsikter som har, och vi förordar en politik som i fortsättningen stärker den svenska industrins exportmöjligheter genom goda handelsrelationer och världsledande produkter, särskilt när det gäller högteknologiska tjänster och produkter högt upp i värdekedjan. Vår vision är att fortsätta utvecklingen genom att förädla de redan befintliga nationella konkurrensfördelarna och därmed stärka marknadsandelar och att ta del av nya och växande internationella tillväxtregioner såsom , och . Vi anser att detta gynnar hela den nationella företagskedjan, från små enskilda underleverantörer till större kluster av bolagssammarbeten. Sammantaget anser vi att bör ställa sig bakom det som vi ovan anfört. Därmed tillstyrks motion 2016/17:114 (SD) i de berörda delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om Bussiness och , punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:111 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 29 och 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:2889 av (SD) yrkande 5. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:111 (SD) anser vi att Business och bör få i uppdrag att ge Somaliland högre prioritet i sina verksamheter. Somaliland kallas en del av norra som varit ett brittiskt protektorat och historiskt saknar starka band till övriga . utropades självständighet, och området har i praktiken också varit självstyrande. Somaliland har en egen huvudstad, egna institutioner och en egen president. I kontrast till övriga har man även haft en fredlig och stabil utveckling och därför saknat de problem som varit vanligt förekommande i andra delar av som lidit av inbördeskrig och religiös fanatism. Somaliland är rikt på naturtillgångar, och nationen är positivt inställd till utländska investeringar, då ambitionerna är att minska arbetslösheten och behålla den yngre arbetskraften i landet. Det stora problemet är dock att Somaliland inte är internationellt erkänt som en självständig stat, och det gör att företag inte vågar investera i landet. bedriver Forum Syd verksamhet i med stöd av Business för att öka företagande i landet. Vi vill att regeringen ger i uppdrag till Business att ge Somaliland ökad prioritet för att främja svenska investeringar och att regeringen även ger i uppdrag att prioritera svenska företag i området. Detta skulle gynna både nationen och svenska företag som det underlättar ett internationellt erkännande som stat. är en stor tillväxtmarknad, och vi ser som en viktig framtida handelspartner för med stor tillväxtpotential och menar att det är viktigt att möter denna möjlighet med en överlagd politik. Vi har också uppfattat att det finns en välvilja från sida att utveckla handelsrelationerna med . Ett annat område där vi ser en stor potential för svenska företag framöver är exporten av varor och tjänster som syftar till energieffektivisering. har påbörjat en gedigen energieffektivisering av staden, vilket är en process som kommer att pågå och som sannolikt också kommer att sprida sig till övriga . De nordiska länderna har mycket av den teknologi och de lösningar som efterfrågas i en sådan process. och danska företag har i ett tidigt skede varit med i det pågående arbetet i genom sin export av lösningar och teknologi på området. För att även och svenska företag i större utsträckning ska kunna ta del av den exportpotential som energieffektiviseringen innebär och etablera sig på den amerikanska marknaden anser vi att bör tillkännage för regeringen att den ska ge Business i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering. Vi kan också konstatera att det är export som frigör pengar till forskning för att utveckla nya försvarsmateriel samt att ett fungerande exportkreditsystem är av stor vikt för exporten av försvarsmateriel. Detta är fallet särskilt för mindre företag. Därför anser vi, i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:2899 (SD), att det statligt ägda AB bör få möjlighet att agera ännu mer offensivt. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2016/17:111 (SD) och 2016/17:2899 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om Bussiness och , punkt 14 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 11 och 2016/17:111 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9, 2016/17:2889 av (SD) yrkande 5 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 29. ) är den nationella aktören för svensk export. Ett problem som försämrar effektiviteten är att medel anslås till Business enbart på årsbasis, vilket hindrar långsiktig planering. Om medel skulle anslås i taget skulle det kunna innebära att Business i högre utsträckning kan planera insatser och styra strategiskt för att exportera livsmedel. Det skulle också underlätta företags planer för internationalisering. Jag anser därmed att bör bifalla motion 2016/17:2010 (C) i den här aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa frågor om Bussiness och , punkt 14 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 9 samt 2016/17:111 av m.fl. (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 4, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 11, 2016/17:2889 av (SD) yrkande 5 och 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 29. presenterade regeringen en lista på 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete. Listan inkluderar en rad auktoritära länder som , , och . saknas en rad demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt , t.ex. , , , , och . Jag anser att detta är en märklig prioritering. bör därför enligt min mening tillkännage för regeringen att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för . I den skrivelse om exportstrategin som regeringen lämnade till 2016 saknas helt vägledande principer för hur handel och exportfrämjande verksamhet ska bidra till global utveckling och understödja och värna mänskliga rättigheter. Detta menar jag skapar frågor om huruvida regeringens handelspolitik lever upp till löftet i regeringens utrikespolitiska deklaration om att ska vara en stark röst för demokrati, jämlikhet och solidaritet. bör därför även tillkännage för regeringen att den ska ta fram tydliga kriterier för exportfrämjande och se till att verksamheten blir mer transparent. När det gäller de små och medelstora företagen konstaterar jag att de står för en tredjedel av all export, men de exporterar i stor utsträckning till nära och traditionella marknader. För små och medelstora företag som vill växa är exportmarknaden svåråtkomlig. Lite drygt ett av fyra svenska små och medelstora företag är vad kallar för internationella. Av dem är det som har sin huvudsakliga marknad utanför . Företagen saknar ofta de verktyg som behövs för att ta sig ut på mässor i utlandet och till enskilda företag i andra länder. Här kan staten fylla en viktig uppgift och gör även så till viss del. Jag menar att stora ansträngningar måste göras för att öka exporten från små och medelstora företag. För att åstadkomma detta måste statens och näringslivets samarbete på exportområdet förbättras. Business verksamhet bör förstärkas, och möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste bli bättre över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor bör stärkas. Jag anser därmed att bör bifalla motion 2016/17:1737 (V) i de här aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 15 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:232 av (M), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4. Små och medelstora företag är näringslivets drivhus. Det är de som växer mest och det är där potentialen är störst att utveckla framtidens jobb. Ju fortare dessa företag kommer ut på en internationell marknad, desto större möjligheter har de att växa och därmed generera arbete åt fler människor. Alla affärer börjar lokalt, och därför bör även exportrådgivningsinsatserna vara lokalt och regionalt tillgängliga. Det finns många aktörer runt om i landet som äger kunskap om och har erfarenhet av internationell handel. Den kapaciteten måste tas tillvara. Företag och handelskamrar med gedigen kompetens är en resurs som står till buds och som bör vara grundpelare för nationell exportrådgivning, vilket ger möjlighet för mindre företag med internationell erfarenhet att kunna bidra. För att säkerställa kvaliteten på rådgivningstjänsterna bör en auktorisering av dessa aktörer komma till stånd för att deras tjänster sedermera ska kunna upphandlas. Genom att öppna upp för fler aktörer på marknaden kan Business i ökad utsträckning fokusera sina insatser på främjandeverksamheten. Stora bolag klarar sig ofta väl på egen hand i internationella affärer och ibland med stöd från och . Däremot ser behoven annorlunda ut för mindre bolag. Erfarenhet, nätverk och kapital är exempel på resurser där mindre bolag behöver förstärkning. En modell med exportcheckar för småföretagare med ett specifikt belopp per företag, vilket matchas med exempelvis egen insats från företaget, skulle kunna användas för att köpa exporttjänster av Business eller andra aktörer på marknaden. Exportcheckar skulle kunna ge dessa företag möjlighet att utifrån sina behov och förutsättningar skapa individuellt anpassade lösningar för att komma ut på exportmarknaderna. Svensk livsmedelsexport är en av våra mest framgångsrika exportgrenar. Mer kan dock göras för att öka lönsamheten och möta den internationella konkurrensen. För att öka svenskt livsmedelsföretagande och svensk livsmedelsproduktion behöver livsmedelsexporten öka. Svensk mat är i världsklass och vi har all anledning att arbeta för ökad livsmedelsexport. Allt fler konsumenter får upp ögonen för bra mat, oron över antibiotikaresistensen ökar och fler vill äta mat som producerats under bra förhållanden. Där har svensk mat allt att vinna. Då gick med i EU och blev en del av EU:s inre marknad fick vi en hemmamarknad med 500 miljoner konsumenter i stället för endast 9 miljoner svenska konsumenter. Det skapar fantastiska möjligheter för livsmedelsföretagen i , och vi ser att det finns stor potential att öka exporten till . Det finns även flera länder utanför EU där har potential att öka exporten. Genom att införa en webbaserad exportportal kan man förenkla svensk livsmedelsexport. Exportportalens syfte bör vara att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer i andra länder att välja svenska livsmedel. Det bör även undersökas huruvida en sådan exportportal kan erbjuda information och blanketter för att underlätta import och export. När det gäller tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är dessa avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång. Det blir en möjlighet för att tillhandahålla både nya jobb och företag som vi som land bidrar till en bättre miljö med mindre kldioxidutsläpp och ökad frihandel. Det gäller den inhemska svenska energiproduktionens exportmöjligheter av koldioxidfri el såväl som miljövänlig energiteknik. Här behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna men också för att motverka de vanligt förekommande handelshindren såsom höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Miljövänlig energiteknik med solceller är ett tydligt exempel på teknik som ofta utsätts för dessa hinder, vilket innebär att den önskvärda globala teknikspridningen går långsamt som den blir förbehållen länder som kommit långt i utvecklingen. Tekniken blir således inte tillgänglig för människor i tättbefolkade regioner där emissioner är ett allvarligt vardagsproblem. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:3148 (M), 2016/17:3173 (M) och 2016/17:3189 (M) i de aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 15 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 13 och 2016/17:232 av (M), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 23, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4. ser positivt på att regeringen tagit fram en svensk livsmedelsstrategi. Livsmedelsproduktionen har en stor potential, de gröna näringarna sysselsätter uppskattningsvis 400 000 personer i och svensk livsmedelsindustri har ett beräknat exportvärde motsvarande . För att bli bättre på att exportera svenska livsmedel delar vi uppfattningen i motion 2016/17:2446 (SD) att små och medelstora livsmedelsföretag kan behöva stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel. Därmed tillstyrks motion 2016/17:2446 (SD) i den berörda delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 15 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 21 och 2016/17:232 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 23, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 5 och 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4. Det verkar finnas en stor exportpotential i den svenska kosmetikabranschen men den hämmas av onödig byråkrati; likaså verkar möjligheten till innovationsutveckling vara ett problem. Dels är det problematiskt när ämne efter ämne förbjuds innan ett alternativ har hunnit utvecklats, dels handlar det om tid och pengar. Jag anser att det bör vara en näringspolitisk uppgift att skapa ett exportvärde i svensk kosmetika, och detta ska framgå som en del i ett myndighetsuppdrag. Regeringen bör verka för att riktlinjer utvecklas, och de goda exemplen bör lyftas för att bidra till kosmetikabranschens framgång. Därmed tillstyrks motion 2016/17:824 (C) i de aktuella delarna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande, punkt 15 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:232 av (M), 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 21, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 13, 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkandena 4 och 5, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 5. När det gäller det statliga stödet för exportfrämjande delar jag den uppfattning som framförs i motion 2016/17:3399 (KD) att ett samordnat statligt stöd för internationalisering bör utvecklas för regionerna. Kommuner och Landsting (SKL) samarbetar med och har därmed insikt i behoven av internationella kontakter med andra regioner och de goda möjligheter som finns genom samverkan med dessa. Staten behöver ta ett övergripande ansvar och på ett bättre sätt samordna det statliga stödet från myndigheter och bolag som t.ex. Business . En nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknadsinsatser eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Därmed tillstyrks den nämnda motionen i den aktuella delen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Vissa övergripande frågor om hållbart företagande, punkt 16 (M, C, L, KD) av (M), (M), (C), (M), (L), (KD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 och 2016/17:136 av Amineh Kakabaveh (V) yrkandena 2 och 3, 2016/17:811 av m.fl. (V) yrkandena 6 och 7 samt 2016/17:1195 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5. I likhet med vad som anförs i motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) anser vi att frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är viktiga faktorer för en positiv ekonomisk utveckling.