bet · H401KrU4 · 2017-03-17 00:00:00 — En hög grad av offentlig finansiering kommer också att – beroende på hur den utformas – leda till mer eller mindre direkt och indirekt styrning från det offentliga. Vi hävdar även här civilsamhällets oberoende och mångfald. En fungerande demokrati förutsätter ett starkt medborgarsamhälle. Utan ett levande civilt samhälle reduceras medborgarna till väljare, arbetskraft och konsumenter. Om vi inskränker det civila samhället till att bli utförare av statliga direktiv, riskerar vi att kväva de många organisationernas unika bidrag till vårt samhälle. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3385 (KD) yrkande 1 bifallas och motion 2016/17:2951 (C) yrkande 2 delvis bifallas. Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 10 och 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3. Integration handlar till stor del om att känna en gemenskap med sitt nya samhälle. Det görs viktiga insatser av enskilda och ideella organisationer när det kommer till bl.a. idrottsaktiviteter, praktikplatser, språkkaféer och läxhjälp för asylsökande och nyanlända. Insatserna är inte begränsade till vardagar och , vilket gäller delar av den verksamhet som bedrivs av kommuner och myndigheter, utan sker också och . Civilsamhällets insatser spelar enligt vår uppfattning en mycket viktig roll för integrationen. Det är av stor vikt att samarbetet mellan civilsamhället och den offentligt finansierade välfärden fördjupas och förbättras på ett mer systematiskt sätt. Detta kräver i sin tur enligt vår uppfattning tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete på såväl nationell som lokal nivå. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3372 (M) yrkande 10 bifallas och motion 2016/17:2951 (C) yrkande 3 delvis bifallas. Civilsamhällets betydelse för integration, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 10. Jag anser att det är viktigt att se till individen i samband med integration. Oavsett om en person kommer att få stanna i eller inte vill jag att personen ska få möjlighet att utvecklas, bl.a. genom samröre med det civila samhället. Här handlar det också enligt min uppfattning om tillgång till bildning och utbildning. Jag vill understryka vikten av att förbättra möjligheterna för civilsamhället att bidra till integration och ökad delaktighet i samhället. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2951 (C) yrkande 3 bifallas och motion 2016/17:3372 (M) yrkande 10 delvis bifallas. Goda förutsättningar för ideellt arbete, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 4. De som ideellt bidrar till samhället med sitt engagemang måste enligt min uppfattning få goda förutsättningar för detta. Det finns ett problem med projektbidrag på bekostnad av grundstöd till ideella organisationer. Det gör verksamheten svårstyrd eftersom det behövs grundstöd för att kunna söka projekt, och inte minst för att utveckla sin verksamhet. För att stärka civilsamhällets möjlighet att vara än mer snabb och flexibel i fråga om att ta sig an samhällets utmaningar, vill jag se en ökad andel grundstöd i bidragen från det offentliga. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2951 (C) yrkande 4 bifallas. Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2199 av m.fl. (SD) och 2016/17:247 av (M), 2016/17:647 av (L), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 47, 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkande 8, 2016/17:2458 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2810 av m.fl. (S). En viktig faktor för att det allmänna stödet för offentliga bidrag till det civila samhället ska kunna upprätthållas är att detta stöd fördelas på ett ansvarsfullt sätt. Mottagare av skattefinansierat stöd bör uppfylla vissa minimikrav på kvalitet och samhällsnyttigt innehåll. Allt annat är att visa bristande respekt för demokratin och skattebetalarnas pengar. Tyvärr har det visat sig gång på gång att våldsbejakande och islamistiska föreningar och organisationer som uppmanar till lagbrott och som inte ställer sig bakom demokratiska grundprinciper, såsom stödet för yttrandefrihet och mötesfrihet och män och kvinnors lika värde, trots detta har kunnat erhålla skatte-finansierat stöd, ofta vid upprepade tillfällen. Vi menar att det är uppenbart att såväl regelverket som tillsynen måste skärpas i detta avseende, och anser därför att regeringen ska återkomma med förslag kring hur regelverket och tillsynen ska kunna skärpas så att våldsbejakande, islamistiska och icke-demokratiska organisationer inte längre ska kunna erhålla skattefinansierat stöd. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2199 (SD) bifallas och motionerna 2016/17:247 (M), 2016/17:647 (L), 2016/17:865 (C) yrkande 47, 2016/17:1078 (L) yrkande 8, 2016/17:2458 (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2810 (S) delvis bifallas. Översyn samt skärpta krav för organisationer och föreningar för att få skattefinansierat stöd, punkt 4 (C, L) av (L) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:647 av (L), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 47 och 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:247 av (M), 2016/17:2199 av m.fl. (SD), 2016/17:2458 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2810 av m.fl. (S). har debatten om terrorism och extremism visat ett stort och akut behov av att regeringen ser över regelverken för stöd och bidrag till organisationer. Vi anser att offentliga medel inte ska gå till organisationer som sprider våldsbejakande och antidemokratiska budskap, eller som verkar för rekrytering eller uppmanar till stöd för av EU eller FN terrorlistade organisa-tioner. Yttrandefriheten är grundläggande och varje människa har rätt att uttrycka sina åsikter, men i de fall dessa åsikter manar till våld, krigsbrott och terror ska enligt vår uppfattning inte det offentliga vara med och stödja. Vi anser att regelverken bör skärpas så att stöd och utbetalningar inte sker till organisationer som har extremistiska budskap eller som motarbetar demokratiska principer och jämställdhet. Både stat och kommun måste enligt vår uppfattning bli bättre på att följa upp hur olika bidrag används, och i förekommande fall dra in bidrag och kräva återbetalning. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motionerna 2016/17:647 (L), 2016/17:865 (C) yrkande 47 och 2016/17:1078 (L) yrkande 8 bifallas samt motionerna 2016/17:247 (M), 2016/17:2199 (SD), 2016/17:2458 (SD) yrkandena 1 och 2 och 2016/17:2810 (S) delvis bifallas. Samarbete mellan den offentliga sektorn och civilsamhället, punkt 5 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1 och 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 1. Det civila samhället bidrar aktivt till välfärden. De senaste årens ekonomiska och politiska utmaningar med ekonomiska kriser och flyktingströmmar har enligt vår uppfattning åskådliggjort hur viktigt det civila samhället är. Alliansen vill stärka samarbetet mellan den solidariskt finansierade välfärden och ideella organisationer ytterligare. Det kräver tydliga politiska signaler om att detta är ett prioriterat och viktigt arbete. Under alliansregeringens år fördjupades samarbetet mellan den offentliga sektorn och civilsamhället bl.a. genom överenskommelser inom det integrations-politiska och de socialpolitiska områdena samt genom Utredningen för ett stärkt civilsamhälle. Vi anser att regeringen nu bör ta till vara erfarenheterna från detta arbete och tydligt markera att inriktningen med mer samarbete ligger fast. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2887 (M, C, L, KD) yrkande 1 bifallas och motion 2016/17:2951 (C) yrkande 1 delvis bifallas. Dialog och samverkan mellan trossamfund samt mellan trossamfund, staten och kommuner, punkt 7 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8. Vi anser att man behöver se över hur dialog och samverkan mellan trossamfund och det sekulära samhället kan stärkas, där demokratins principer och principerna om mänskliga fri- och rättigheter står i fokus. Bilden av det nya blir tydlig när vi ser på det nya religiösa landskapet som växer fram. Detta är en rikedom. Det finns dock exempel på religiös övertygelse som övergår i radikal fanatism och där trosuppfattningar anses stå över demokratiska principer och enskilda människors fri- och rättigheter. Detta är ett problem som växer över hela , och arbetet mot religiös extremism måste intensifieras. Detta arbete ska ske utan att inkräkta på alla människors rätt att tro eller inte tro. Vägen dit går bl.a. via en utökad dialog mellan stat och trossamfund för att skapa ett förbättrat samarbete, ökat förtroende och en närmare kontakt. Regeringen behöver ta ett större samlat grepp omkring detta, vid sidan av det arbete som regeringens nationella samordnare mot våldsbejakande extremism gör. Ett förebyggande arbete mot radikalisering är viktigt. Syftet med en sådan bred översyn av frågan är att se hur dialog och samverkan mellan trossamfund och det sekulära samhället kan stärkas för att förebygga och motverka att antidemokratiska idéer vinner stöd. Vi vill påpeka att det är det viktigt att man noga säkerställer att de trossamfund man etablerar kontakt med verkligen står bakom demokratins principer och principerna om mänskliga fri- och rättigheter. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motionerna 2016/17:2887 (M, C, L, KD) yrkande 4 och 2016/17:3287 (M, C, L, KD) yrkande 8 bifallas. Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådnings-organisationer, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 20, 2016/17:526 av (M) och 2016/17:2012 av (L) yrkande 7 och 2016/17:3027 av (M) yrkandena 1 och 2. Vi anser att det statliga stödet ska dras in för de religiösa samfund som förminskar kvinnors roll i samhället och lär ut att kvinnan är underordnad mannen och som anvisar kvinnor till särskilda och sämre belägna platser under gudstjänsterna. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:1769 (SD) yrkande 20 bifallas och motionerna 2016/17:526 (M) och 2016/17:2012 (L) yrkande 7 delvis bifallas samt motion 2016/17:3027 (M) yrkandena 1 och 2 avslås. Statens stöd till trossamfund och stöd till livsåskådnings-organisationer, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2012 av (L) yrkande 7, 2016/17:526 av (M) och 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 20 och 2016/17:3027 av (M) yrkandena 1 och 2. Jag anser att det behövs en närmare granskning av religiösa friskolor, religiösa samfund och etniska föreningar som erhåller svenska skattemedel. Självklart har föreningar och religiösa samfund yttrandefrihet och all rätt att hävda sina åsikter. Men den svenska staten måste vara tydlig med att de som bidrar till hedersförtryck inte ska erhålla statliga medel. Ingen ska tvingas leva i ett hedersförtryck i dagens . Mänskliga rättigheter gäller för alla utan undantag. Regelskärpningar behövs anser jag för att skattemedel inte ska lämnas till religiösa skolor, religiösa samfund eller etniskt baserade föreningar som uppmanar till hedersrelaterat våld och förtryck. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2012 (L) yrkande 7 bifallas, motionerna 2016/17:526 (M) och 2016/17:1769 (SD) yrkande 20 delvis bifallas och motion 2016/17:3027 (M) yrkandena 1 och 2 avslås. Jämlikhet, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 20, 2016/17:1598 av m.fl. (S) och 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 2. Idrottsrörelsen fyller en mycket viktig funktion i samhället. Inte minst är idrottsrörelsen betydelsefull för sammanhållningen i samhället och de värderingar vi skapar. Idrottsrörelsen är också viktig för att motverka segregation och kan även vara betydelsefull för att främja att fler människor vågar vara öppna med sin sexuella läggning och könsidentitet. Av (nu Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor) rapport unga hbt-personer framgår dock att det är betydligt färre homo- och bisexuella kvinnor och män som idrottar i en förening i jämförelse med heterosexuella kvinnor och män. har en policy mot sexuell diskriminering och arbetar med att sprida kunskap och information om frågor som gäller hbtq. Det gör man bl.a. genom information, utbildning och seminarier. Det arbete som idrottsrörelsen gör är välkommet, men vi anser att möjligheten att stödja idrottsrörelsen i detta arbete bör ses över. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3146 (M) yrkande 20 bifallas, motion 2016/17:1598 (S) delvis bifallas och motion 2016/17:731 (V) yrkande 2 avslås. Jämlikhet, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 2 och 2016/17:1598 av m.fl. (S) och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 20. Inom idrotten finns, likt övriga samhället, en stark heteronorm, vilket bl.a. innebär att alla förutsätts vara heterosexuella. I en rapport som släppte tillsammans med RFSL 2013 framgår att de flesta idrottsutövande hbtq-personerna inte är öppna med sin läggning inom sin idrott, vilket är en indikation på att idrottsmiljön i många fall inte är tillräckligt öppen och tillåtande. Att ständigt dölja vem en är och leva med en rädsla för omgivningens reaktioner om en skulle avslöjas är nedbrytande och leder till att många slutar att idrotta. Även om det har skett förändringar är de få, och det går alldeles för långsamt. Idrotten är i stor utsträckning könsuppdelad genom bl.a. regelverk, jargong och normer men också i hur omklädningsrummen organiseras. Transpersoner får problem eftersom de oftast inte är välkomna i rätt omklädningsrum. Andra saker som skapar problem är könskodade klädregler och när omgivningen använder fel pronomen. Flera transpersoner som svarat i undersökningen vill delta i träning och tävling som är könsuppdelad men får inte delta i för dem rätt grupp. I rapporten från och kom det fram att det som är gemensamt för transpersoner är att de själva tar ansvar för att lösa problemen som följer av könsuppdelningen. Det är orimligt; här måste och specialidrottsförbunden ta ansvar. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur den statliga bidragstilldelningen till idrotten ska användas för att öka kunskapen om hbtq-frågor samt förbättra förutsättningarna för transpersoners idrottande. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:731 (V) yrkande 2 bifallas och motionerna 2016/17:1598 (S) och 2016/17:3146 (M) yrkande 20 delvis bifallas. Jämställdhet, punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 av (M) yrkande 4 och 2016/17:59 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 3 och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 7. Idrottens språk är universellt och inte begränsat av kultur, religion och etnisk härkomst. står bakom en modern idrottspolitik som alltid tar sin utgångspunkt i att ge alla barn och ungdomar samma möjligheter till idrotts-utövande. Forskning visar dock på en betydande snedfördelning av ekonomisk tilldelning av idrottsstöd kopplat till kön. Vi anser därför att regeringen bör initiera en utredning som belyser hur ekonomiska medel fördelas kopplat till kön, och komma med förslag för att stärka jämställdheten inom svensk idrott. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motionerna 2016/17:2885 (M) yrkande 5, 2016/17:3078 (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 (M) yrkande 4 bifallas och motionerna 2016/17:59 (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:731 (V) yrkande 1, 2016/17:1346 (SD) yrkande 3 och 2016/17:3037 (C) yrkande 7 delvis bifallas. Jämställdhet, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 7 och 2016/17:59 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 av (M) yrkande 4. Flickor slutar idrotta än pojkar. Jag vet att idrott är bra både för det fysiska och för det psykiska välbefinnandet, och då är det viktigt att ta reda på orsaker till att flickor slutar tidigare så att effektiva åtgärder kan sätta in. Det har också visat sig att spontanidrottsplatser lockar fler pojkar och män än flickor och kvinnor. Det är också ett exempel på ett område där en analys bör göras för att kunna åstadkomma förändring. vill därför se en bred analys av vad som hindrar jämställd idrott, så att utifrån det kan få ett tydligare uppdrag inom jämställdhetsområdet. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3037 (C) yrkande 7 bifallas och motionerna 2016/17:59 (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:731 (V) yrkande 1, 2016/17:1346 (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 (M) yrkande 5, 2016/17:3078 (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 (M) yrkande 4 delvis bifallas. Jämställdhet, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:59 av (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 av (M) yrkande 4. Jämställdhet inom idrotten är en fråga om demokrati, resurser och intressen. Alla ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på alla nivåer och inom alla områden. En jämställd idrott är en förutsättning för framgångsrik idrottsutveckling. Såväl forskning som människors enskilda erfarenheter talar för att jämställdhet främjar utvecklingen för både organisationer och individer. Snedfördelningen har uppmärksammats och bekymrat . Vi menar att det är oacceptabelt att offentliga medel fortsätter att bidra till ojämställdhet. En jämn fördelning kan innebära att fler tjejer stannar kvar i idrottandet. idrottar av alla tjejer , men i åldern 19–25 är det som är aktiva. Förutom att resurserna behöver fördelas jämnt måste det även ges bättre möjligheter till kvinnor generellt, så att t.ex. alla som vill utbilda sig till ledare faktiskt får utbilda sig. är det, sett till hela världen, av tränarna som är kvinnor. Genom att bättre inkludera tjejer och kvinnor som ledare har vi en stor och nästan outnyttjad resurs. Det är också viktigt med utbudet av ledarutbildningar som riktar sig till personer som tränar eller leder kvinnliga idrottsutövare. () har ett stort ansvar i hur resurserna fördelas, liksom kommunerna har ett stort ansvar för att lokaler och tider fördelas jämlikt. RF:s jämställdhetsmål är bra att arbeta efter, men dessvärre går det anser jag för långsamt. Regeringen bör därför återkomma med förslag om hur den statliga bidragstilldelningen till idrotten ska användas för att stärka jäm-ställdhetsarbetet inom idrotten. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:731 (V) yrkande 1 bifallas och motionerna 2016/17:59 (L) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1346 (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 (M) yrkande 5, 2016/17:3037 (C) yrkande 7, 2016/17:3078 (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 (M) yrkande 4 delvis bifallas. Jämställdhet, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:59 av (L) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 3, 2016/17:2885 av m.fl. (M) yrkande 5, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3141 av (M) yrkande 4. När det kommer till samhällsstöd för idrott, motion och fysisk aktivitet kan det konstateras att flickor generellt sett får en mindre del än pojkar. Eftersom idrottsstöd framför allt kommer idrottsföreningar till del blir det tydligt att pojkars idrottsutövande gynnas i betydligt högre utsträckning än flickors. Det finns ett flertal aktiviteter och verksamheter inom området idrott, motion och fysisk aktivitet som förmodligen framför allt flickor har preferenser för och som inte erhåller något samhällsstöd alls. Det gäller t.ex. olika typer av danslektioner, träning på gym, aerobics, gympa och yoga. Det är aktiviteter som flickor och pojkar själva får bekosta genom köp på marknaden. Men även när flickdominerade idrotter får samhällsstöd är stödet ojämnt fördelat till förmån för pojkdominerade utövningar. Ridning, som är en starkt flickdominerad sport, finansieras i betydligt lägre grad av samhällsmedel jämfört med exempelvis pojkdominerad fotboll och ishockey, eftersom ridningen driver egna anläggningar medan fotbollens och ishockeyns anläggningar drivs av kommunen. Mot denna bakgrund anser jag att det är angeläget att lämplig myndighet genomför en fördjupad kartläggning av hur idrotts- och föreningsförvalt-ningars bidrag och stödformer fördelas i svenska kommuner utifrån kön, och hur fördelningen svarar mot flickors och pojkars preferenser för idrott och fysisk aktivitet. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen.