bet · H401JuU29 · 2017-05-11 00:00:00 — Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till ändringar i . Ändringarna innebär att det görs ett förtydligande av när kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder ska få göras på den som skäligen kan misstänkas för ett brott som kan leda till fängelse. En förutsättning ska vara att den misstänktes ålder har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Det kan t.ex. handla om att avgöra om den misstänkte är straffmyndig eller att åldern annars kan förväntas ha betydelse för valet av påföljd eller straffmätningen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. I betänkandet finns två reservationer (V). Proposition 2016/17:165 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen. Två yrkanden i en följdmotion. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder 1.Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder, punkt 1 (V) 2.Åldersbedömning i brottmålsprocessen, punkt 2 (V) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Bilaga 2 Regeringens lagförslag Utskottets förslag till riksdagsbeslut Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder antar regeringens förslag till lag om ändring i . Därmed bifaller proposition 2016/17:165 och avslår motion 2016/17:3707 av m.fl. (V) yrkande 1. Reservation 1 (V) 2016/17:3707 av m.fl. (V) yrkande 2. Reservation 2 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (M), (C), (M), (S), (L), (KD), Lawen Redar (S), (SD), (V), (S) och (S). I detta betänkande behandlar utskottet proposition 2016/17:165 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen. I propositionen föreslår regeringen ett förtydligande i om när kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder. Lagrådet har yttrat sig över lagförslaget. Regeringens förslag till riksdagsbeslut finns i bilaga 1 och lagförslaget i bilaga 2. En motion har väckts med anledning av propositionen. Motionsförslagen finns i bilaga 1. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag och avslår ett motionsyrkande om avslag på propositionen. Jämför reservation 1 (V). I propositionen föreslår regeringen ett förtydligande i av när kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder ska få göras på den som skäligen kan misstänkas för ett brott som kan leda till fängelse. En förutsättning ska vara att den misstänktes ålder har betydelse för om påföljd får dömas ut eller betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Regeringen anför att det, när den misstänktes ålder är okänd, har tillämpats en ordning där reglerna om kroppsbesiktning i 28 kap. 12 § har använts för att utreda om den misstänkte är straffmyndig och för andra situationer där åldern har betydelse för påföljdsfrågan. Resultatet av dessa bedömningar har därefter tillsammans med annan utredning åberopats i domstol. har dock genom ett avgörande slagit fast att det inte finns lagstöd för att utföra kroppsbesiktning för detta ändamål (se Högsta domstolens beslut av i mål nr Ö 4753-16). I beslutet anförs att bestämmelsens ordalydelse tar sikte på vad som kan vara av betydelse för utredningen om brottet. Detta bör enligt förstås så att omständigheterna ska kunna få betydelse som bevisning eller på annat sätt bidra till utredningen av gärningen eller vem som har begått den. Omständigheter som har betydelse för påföljden, som t.ex. den misstänktes ålder, omfattas däremot inte av ordalydelsen enligt . Regeringen anser att det är centralt att det finns en möjlighet för de brottsutredande myndigheterna eller domstolen att i sista hand kunna få till stånd en medicinsk åldersbedömning om den misstänktes ålder är oklar. Annars måste myndigheterna förlita sig på den misstänktes egna uppgifter om sin ålder. Det finns då en betydande risk för att allvarliga brott inte utreds eller att åklagaren inte kan uppfylla sin bevisbörda eller utredningsskyldighet med följden att åtal inte kan väckas eller att ett väckt åtal ogillas. Följden kan också bli att dömda får mindre ingripande påföljder än vad de skulle ha fått om åldern hade kunnat utredas närmare. Regeringen bedömer att en sådan ordning skulle kunna leda till stötande resultat, inte minst mot bakgrund av det intresse målsägandena har av att brott blir utredda och lagförda. Det gäller enligt regeringen i synnerhet när det är fråga om mycket allvarlig brottslighet. Regeringen pekar också på det olämpliga i att vuxna personer som döms för ett allvarligt brott placeras tillsammans med barn på slutna ungdomshem. Regeringen anför vidare att det visserligen inte finns någon metod för medicinsk åldersbedömning som kan bestämma en individs exakta ålder och att både och har fått i uppdrag och arbetar med att se över metoderna och öka kunskapen. Även om en medicinsk åldersbedömning inte med exakthet kan säga vilken ålder den misstänkte har är den enligt regeringen en viktig pusselbit i kartläggningen av den frågan. Regeringen framhåller också att analyser och bedömningar vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När uttalar sig om en persons ålder uttalar myndigheten sig aldrig med större säkerhet än vad de vetenskapliga metoderna tillåter. Den osäkerhet som finns i bedömningen har också domstolen, påpekar regeringen, att beakta i sin bevisvärdering. Mot den här bakgrunden föreslår regeringen därför att ändamålet för kroppsbesiktning ska kompletteras så att det uttryckligen framgår av att kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder i de fall den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller har betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Regeringen betonar att kompletteringen endast innebär en uttrycklig lagreglering av det som i den praktiska tillämpningen ansågs gälla innan Högsta domstolens beslut. Det är alltså fråga om att återställa rättsläget till hur det tidigare uppfattades på denna punkt. Någon utvidgning av möjligheten att besluta om kroppsbesiktning i förhållande till vad som ansågs gälla är enligt regeringen inte avsedd. Regeringen framhåller också att legalitetsprincipen, behovsprincipen, ändamålsprincipen och proportionalitetsprincipen liksom tidigare kommer att vara vägledande vid tillämpningen. I kommittémotion 2016/17:3707 yrkande 1 begär m.fl. (V) att ska avslå propositionen. Motionärerna anför att regeringen gav i uppdrag att fördjupa sin kunskap om magnetkamera som metod för medicinska åldersbedömningar och att uppdraget ska slutredovisas . Enligt motionärerna medför det osäkra läget i fråga om tillförlitligheten av åldersbedömningar att resultatet av uppdrag bör avvaktas innan bestämmelserna om kroppsbesiktning i ändras. Kroppsbesiktningar har genomförts när den misstänktes ålder är okänd och det har funnits behov av att utreda om den misstänkte är straffmyndig eller då åldern i något annat avseende har haft betydelse för påföljdsfrågan. Enligt utskottet är det av stor betydelse att det finns en möjlighet för de brottsutredande myndigheterna eller domstolen att i sista hand kunna få till stånd en medicinsk åldersbedömning om den misstänktes ålder är oklar. I annat fall finns det, som regeringen framhåller, en betydande risk för att allvarliga brott inte utreds eller att åklagaren inte kan uppfylla sin bevisbörda eller utredningsskyldighet med följden att åtal inte kan väckas eller att ett väckt åtal ogillas. I likhet med regeringen anser utskottet att rättsläget bör återställas så som det uppfattades före Högsta domstolens beslut. Av de skäl som anförs i propositionen bör därför anta regeringens lagförslag och avslå motion 2016/17:3707 (V) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att regeringen bör återkomma med förslag på vilka åtgärder som i övrigt behöver vidtas inom ramen för brottmålsprocessen då en misstänkts ålder är osäker. Jämför reservation 2 (V). I motion 2016/17:3707 yrkande 2 begär m.fl. (V) ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på vilka åtgärder som i övrigt behöver vidtas inom ramen för brottmålsprocessen då en misstänkts ålder är osäker. Enligt motionärerna är det en brist att det inte har utretts vilken betydelse det har vid t.ex. anhållande och häktning att en misstänkts ålder är osäker. Den misstänktes ålder har betydelse inte bara vid valet av påföljd och straffmätningen utan även vid andra frågor inom brottmålsprocessen. I lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL, finns t.ex. särskilda regler för handläggningen av mål och ärenden om brott där den misstänkte inte har fyllt . Lagen innehåller bl.a. ett skyndsamhetskrav vid förundersökningen mot den som inte har fyllt och ett krav på att åklagaren i dessa fall ska underrätta vårdnadshavare och i vissa fall socialnämnden, och även inhämta ett yttrande från socialnämnden. Vidare gäller bl.a. att det för häktning av den som inte har fyllt krävs synnerliga skäl (23 § LUL). Den som är får inte anhållas eller häktas. I det nu aktuella ärendet har ett par remissinstanser lyft fram frågan om hur osäkerhet om den misstänktes ålder ska behandlas t.ex. när det gäller användningen av tvångsmedel. Regeringen konstaterar i propositionen att syftet med förslaget är att återställa rättsläget så som det uppfattades innan Högsta domstolens beslut, och att det inom ramen för det här lagstiftningsärendet inte finns något underlag för att bedöma frågor som har att göra med ålder i ett större perspektiv. I sammanhanget kan även nämnas att gjorde en genomgång av problematiken kring åldersbestämning av unga lagöverträdare (ÅM-A 2014/1182). Syftet var främst att identifiera frågor som skulle kunna lämpa sig att arbeta vidare med och att få underlag för en bedömning av behovet av åtgärder. I rapporten berörs bl.a. frågor om bevisbörda och beviskrav när det gäller ålder vid åtgärder under förundersökningen. En iakttagelse som görs är att det finns tecken på att åklagare och domare tillämpar högre krav på bevisningen när det gäller den misstänktes ålder när straffmyndigheten är ifrågasatt än för andra omständigheter som omfattas av åklagarens bevisbörda, och att detta problem är återkommande vid beslutsfattande i samband med anhållande och häktning. Utskottet har ställt sig bakom det lagförslag som lämnas i propositionen och anfört att de regler som föreslås är nödvändiga. Utskottet utgår från att regeringen även i andra avseenden uppmärksammar frågor som gäller den misstänktes ålder i brottmålsprocessen och vid behov lägger fram förslag till . Det finns mot den bakgrunden inte skäl att föreslå något initiativ från sida. Motionsyrkandet bör därför avslås. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: 2016/17:3707 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår proposition 2016/17:165. Jag anser att en brottsmisstänkt ska ha en möjlighet, men inte vara tvingad till, att genomgå en medicinsk åldersbedömning i de fall som den unges ålder är osäker och har betydelse för påföljdsfrågan. Med hänsyn till det osäkra läget i fråga om tillförlitligheten av åldersbedömningar anser jag också att resultaten av uppdrag bör avvaktas innan det kan bli aktuellt att ändra bestämmelserna om kroppsbesiktning i . Jag anser därför att bör avslå propositionen. Åldersbedömning i brottmålsprocessen, punkt 2 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3707 av m.fl. (V) yrkande 2. Jag anser att det är en brist att det inte har utretts vilken betydelse det har för brottmålsprocessen i övrigt, t.ex. vid anhållande och häktning, när den misstänktes ålder är osäker. Regeringen bör därför återkomma med förslag på vilka åtgärder som i övrigt behöver vidtas inom ramarna för brottmålsprocessen då en misstänkts ålder är osäker. Detta bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:165 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen: antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2016/17:3707 av m.fl. (V): 1.Riksdagen avslår regeringens proposition 2016/17:165 Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på vilka övriga åtgärder som behöver vidtas inom ramarna för brottmålsprocessen när en misstänkts ålder är osäker, och detta tillkännager för regeringen. Vilken ålder du har när du döms har väldigt stor betydelse i brottmålsprocessen, inte för själva brottet som har begåtts - det är detsamma oavsett vilken ålder du har - men däremot för påföljden, det som i folkmun kallas straff. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder i brottmålsprocessen Det finns en lång tradition av att särbehandla unga lagöverträdare i straffsystemet. På grund av att unga är just unga har straffsystemet anpassats till att unga inte har uppnått samma utvecklingsgrad som vuxna personer har. Det gör att ingripanden mot unga är lindrigare än ingripanden mot vuxna. Det finns särskilda bestämmelser om handläggning hos en rad myndigheter som polis, åklagare och domstol när det handlar om unga lagöverträdare. Bestämmelserna är ofta utformade med en bestämd ålder som utgångspunkt: 15, 18 eller . Den misstänktes eller tilltalades ålder har därför avgörande betydelse för vilket straff som kan utdömas. Särbehandlingen av barn och unga är viktig. Det finns en mening med att barn får vara barn. Det finns många andra partier som ifrågasätter det här, men här vill jag vara tydlig: Ett barn är ett barn, oavsett om barnet är misstänkt för brott eller inte. Jag tror inte att jag är ensam om att följa Kevinfallet på tv. Det är en berättelse som verkligen visar på hur utsatta barn är i rättsprocessen och hur benägen vuxenvärlden är att pådyvla barn sin egen uppfattning och få barn att tro att den är sanningen - skyldighet till ett brott, till exempel, eller kanske barnets egen ålder. Det har länge varit så att om en person är misstänkt för brott och man inte vet åldern på personen kan en så kallad kroppsbesiktning göras. Det är en åldersbedömning, precis en sådan som vi är vana att se debatteras i sammanhang som rör asylsökande och ensamkommande flyktingbarn. Men beslutade för sedan att åldersbedömning inte längre får ske i brottmål om inte den unga tycker att det är okej att en åldersbedömning görs. Det har lett till att numera endast utför medicinska åldersbedömningar om den unga i fråga tycker att det är okej. Förslaget som regeringen nu presenterar syftar till att återställa rättsläget så som det uppfattades tidigare, innan meddelade sin dom. Regeringen vill att det tydligt ska stå i att man ska kunna utreda en ungdoms ålder om personen är misstänkt för brott som kan ge fängelse. Ungdomen behöver inte godkänna eller samtycka till åldersbedömningen. Utredningen ska alltså kunna göras mot en persons egen vilja. vill att det förslaget ska avslås. De personer som kan bli aktuella för åldersbedömning förekommer såväl i brottmålsprocessen som i asylprocessen. är det fråga om samma individer. I båda sammanhangen spelar den ungas ålder stor roll. Åldern har stor betydelse, och visst är det viktigt att få reda på åldern på en person som är misstänkt för något. Det kan till och med vara till fördel för personen eftersom det finns omfattande skyddslagstiftning som skyddar den unga. Men att göra en utredning mot någons vilja är inte rätt. Vi ska vara medvetna om att det inte finns någon metod som kan bestämma en individs exakta ålder. Det är i stort sett samma metoder för åldersbedömning oavsett om det rör sig om brottmålsprocesser eller ansökningar om uppehållstillstånd - och ingen är exakt. Metoderna för att bedöma ensamkommande asylsökande barns ålder har varierat och varit mer eller mindre godtyckliga. pekade i en rapport på osäkerheten i metoderna för åldersbedömning rörande såväl 15-årsgränsen som 18-årsgränsen och förordade därför pilotstudier rörande båda gränserna. anser att en ung brottsmisstänkt - i likhet med vad som från gäller för åldersbedömning i asylprocessen - ska ha möjlighet men inte vara tvingad att genomgå medicinsk åldersbedömning i de fall där den unges ålder är osäker och har betydelse för påföljdsfrågan. Därför yrkar vi avslag på propositionen. Jag yrkar bifall till reservation 1. Det är av största vikt för förtroendet för rättssamhället att rätt personer blir dömda för brott de har begått och att de får ett väl avvägt straff. Här föreslår regeringen ett förtydligande angående kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder så att rätt straff kan utdömas. I propositionen föreslås ett förtydligande i av när kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder. Kroppsbesiktning i syfte att utreda ålder ska få göras på den som skäligen kan misstänkas för ett brott som kan leda till fängelse. En förutsättning ska vara att den misstänktes ålder har betydelse för om straff får dömas ut eller för påföljdsfrågan i övrigt. När den misstänktes ålder är okänd har tillämpats en ordning där reglerna om kroppsbesiktning i har använts för att utreda om den misstänkte är straffmyndig och för andra situationer där åldern har betydelse för påföljdsfrågan. Resultatet av dessa bedömningar har därefter tillsammans med annan utredning åberopats i domstol. har dock genom ett avgörande slagit fast att det inte finns lagstöd för att utföra kroppsbesiktning för detta ändamål. I beslutet anförs att bestämmelsens ordalydelse tar sikte på vad som kan vara av betydelse för utredningen av brottet. Detta bör enligt förstås så att omständigheterna kan få betydelse som bevisning eller på annat sätt bidra till utredningen av gärningen eller vem som har begått den. Omständigheter som har betydelse för påföljden, till exempel den misstänktes ålder, omfattas däremot inte av ordalydelsen, enligt . Det är centralt att det finns en möjlighet för de brottsutredande myndigheterna, eller i sista hand domstolarna, att få till stånd en medicinsk åldersbedömning om den misstänktes ålder är oklar. Annars måste myndigheterna förlita sig på den misstänktes egna uppgifter om sin ålder. Det finns då en betydande risk för att allvarliga brott inte utreds eller att åklagaren inte kan uppfylla sin bevisbörda eller utredningsskyldighet med följden att åtal inte kan väckas eller att ett väckt åtal ogillas. Följden kan också bli att dömda får mindre ingripande straff än vad de skulle ha fått om åldern hade kunnat utredas närmare. En sådan ordning skulle leda till stötande resultat, inte minst mot bakgrund av de intressen målsägandena har av att brott blir utredda och lagförda. Det gäller i synnerhet när det är fråga om mycket allvarlig brottslighet. Det är också olämpligt att vuxna personer som dömts för ett allvarligt brott placeras tillsammans med barn på slutna ungdomshem på grund av att åldern inte har kunnat fastställas. Det finns inte någon metod för medicinsk åldersbedömning som kan bestämma en individs exakta ålder. Både och har fått i uppdrag att arbeta med att se över metoderna och att öka kunskapen. Även om en medicinsk åldersbedömning inte med exakthet kan säga vilken ålder den misstänkte har är den en viktig pusselbit i kartläggningen av frågan. analyser och bedömningar vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. När uttalar sig om en persons ålder uttalar sig myndigheten aldrig med större säkerhet än vad de vetenskapliga metoderna tillåter. Den osäkerhet som finns i bedömningen har också domstolen att beakta i sin bevisvärdering. Mot den bakgrunden föreslås därför att ändamålet för kroppsbesiktning ska kompletteras så att det uttryckligen framgår av att kroppsbesiktning får göras för att utreda den misstänktes ålder i det fall den har betydelse för om påföljd får dömas ut eller har betydelse för påföljdsfrågan i övrigt. Kompletteringen innebär endast en uttrycklig lagreglering av det som i den praktiska tillämpningen ansågs gälla innan kom med sitt beslut. Det är alltså fråga om att återställa rättsläget till hur det tidigare uppfattades på denna punkt. Någon utvidgning av möjligheterna att besluta om kroppsbesiktning i förhållande till vad som ansågs gälla är enligt regeringen inte avsedd. Legalitetsprincipen, behovsprincipen, ändamålsprincipen och proportionalitetsprincipen kommer, liksom tidigare, att vara vägledande vid tilllämpningen. Enligt utskottet är det av stor betydelse att det finns en möjlighet för de brottsutredande myndigheterna eller domstolen att i sista hand få till stånd en medicinsk åldersbedömning om den misstänktes ålder är oklar. I annat fall finns en betydande risk för att allvarliga brott inte utreds eller att åklagaren inte kan uppfylla sin bevisbörda eller utredningsskyldighet med följden att åtal inte kan väckas eller att väckt åtal ogillas. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Jag yrkar bifall till propositionen och utskottets förslag samt avslag på reservationerna. Jag instämmer i allt som sas i talarstolen av min kollega från utskottet . Vad som är centralt är att man anpassar lagstiftningen till det läge som man har upplevt har gällt redan tidigare. Det är för att tillgodose grundläggande rättsliga principer, som också nämndes tidigare. Legalitetsprincipen är oerhört viktig när det gäller ingrepp mot människor med tvång. Så är det när man gör en kroppsbesiktning av någon, oavsett syftet. Lika fall ska behandlas lika. Det är en grundprincip i ett utvecklat rättssamhälle. Det är inte så att vissa ska komma undan medan andra inte gör det. Att det skulle vara frivilligt att komma undan eller att bli dömd, så som är utgångspunkten för , är ett absurt resonemang. Om man inte vet hur saker fungerar kan man ha uppfattningen att en bedömning av detta slag sker genom att en utomstående talar om exakt, att det är säkert, att det är på det ena sättet eller det andra sättet - att det är säkert att någon är si eller så gammal. Så fungerar det inte. Det finns ingenting som är säkert annat än om man helt säkert kan säga att det är utrett. Domstolens verksamhet går ut på att hantera osäkerheter. Hur ofta kan man säga att man helt säkert vet att någon har gjort sig skyldig till ett brott, att man är säker? Det förekommer knappt - kanske någon enstaka gång. I annat fall handlar det om att man har uppnått beviskravet för att någon ska kunna dömas. Det är ställt utom rimligt tvivel. Det får finnas tvivel, men inte något rimligt tvivel, om att någon har begått en gärning. Det finns ett antal andra frågor där man använder sig av så kallade sakkunniga vittnen eller olika typer av utlåtanden i domstol. Det har varit tradition i till exempel faderskapsmål när faderskap till barn ska avgöras, vilket har kunnat få långtgående konsekvenser. De målen har utretts med lägre säkerhet än vad som krävs för att bli fälld för brott i en domstol. Detta är ett bra och fullt rimligt förslag. Det kan inte vara så att den som är , men påstår sig vara 14 - vid 14 är man inte straffmyndig och kan inte dömas - ska kunna välja att genomgå en medicinsk åldersbedömning, som kan visa att personen är . Utfallet av bedömningen kan slå så mycket. Det finns personer som nog har varit ganska gamla, , och som har funnits på boenden för ensamkommande barn och också i andra sammanhang där man tidigare inte har kunnat fastställa ålder. Men det har ändå framkommit. Det finns också exempel i där man har använt tysk åldersbedömning som grund för att döma i brottmål. Jag tycker att det är väldigt bra att man får den här möjligheten, som också ska framgå tydligt av lagstiftningen. Det är inte så att man ska kunna välja huruvida man vill riskera att bli dömd eller inte, utan lika fall ska behandlas lika.