bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — genomsnittliga priset för både åker- och betesmark har stigit mycket kraftigt –2015. Det genomsnittliga priset på Motsvarande siffra för betesmark var Statistik redovisas , 2011 och 2013–2015. vilket innebär att priserna har mer än fördubblats . Statistik redovisas för, 2012–2015. respektive uppdelat på kvinnor och män. inom jordbruket ökade med . var kvinnor och män sysselsatta 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Statistik redovisas , 2010, 2013 och 2016 uppdelat på antal jordbruksföretag, varav heltidsföretag och företag med Antalet jordbruksföretag har minskat Den största minskningen var i gruppen företag med husdjur, . 2007–2016. Statistik redovisas , 2010 och 2013–2015. företag var knappt 1 2007. Motsvarande siffra var drygt 1 2015, vilket var i princip samma siffra som året innan. Statistik redovisas för åren 1995, 2000, 2005, 2010, 2015 och 2016 uppdelat på mjölkkor, kor för uppfödning av kalvar, nötkreatur totalt, tackor och baggar, suggor och galtar och Av statistiken framgår den strukturomvandling som svenskt jordbruk har genomgått . genomsnittliga besättningsstorleken har ökat relativt kraftigt –2016 även om det skedde en liten minskning för suggor och galtar respektive slaktsvin mellan 2015 Den genomsnittliga besättningsstorleken för mjölkkor har ökat från 27 till 85 . Statistik redovisas , 2005, 2010, 2015 och 2016 uppdelat på invägd mjölk, svin, slaktkyckling exklusive kasserade, nötkreatur och får/inklusive lamm. kvantiteten minskat för invägd mjölk, svin och nötkreatur, medan det har skett en ökning av slaktkyckling och en svag ökning av får/inklusive lamm. Statistik redovisas , 2007, 2013, 2015 och 2016 uppdelat på åkerareal totalt, spannmålsareal, raps och rybs, vallareal och Åkerarealen minskade –2016 med 89 000 ha (–3,). Arealen spannmålsareal minskade med 134 000 ha (–11,), arealen vallareal ökade med 142 000 ha (+14,), arealen raps och rybs ökade med 34 000 ha (+57,) och arealen i träda minskade 106 000 ha (–38,). Spannmålsarealen var i princip oförändrad . I budgetpropositionen redovisas information om andelen gårdsstöd som utbetalas till lantbrukarna . var andelen jämfört med året innan. Annan information rörande utvecklingen av jordbruket som redovisas gäller krispaketet riktat till EU:s mjölkbönder och hur regeringen valde att använda de medel som fick. Vidare redogörs för beslutet att höja dieselskattenedsättningen för dieselbränsle inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet . UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 Administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn Arbetet med att förenkla gällande regelverk fortsätter. Den s.k. förenklingsresan resulterade i en handlingsplan med 212 prioriterade punkter. har genomfört 108 av de 148 förslag som verket ansvarar för. Vidare har en gemensam kundsupport för införts och har fortsatt arbetet med att införa elektroniska lösningar där så är möjligt. Stödet till jordbruket i norra Av redovisningen framgår att det totala antalet företag som får ta del av stödet till jordbruket i norra minskar kontinuerligt. Strukturrationaliseringen pågår i norra också, vilket har inneburit färre mjölkföretag med ett ökat antal mjölkkor per besättning. Mjölkproduktionen har varit relativt –2016, även om den minskade . Antalet stödområden är fem i stället för de tidigare fyra. Stödet ökar med för perioden –2019. Tabell 3 Resultatindikatorer för Regler och villkor – Miljö och klimat Jordbrukets utsläpp av fosfor och kväve uppgick till 34 procent respektive av de totala utsläppen . Det är inte möjligt att jämföra siffrorna med tidigare beräkningar beroende på skillnader i beräkningsmetodik. Beräkningar indikerar att belastningen av fosfor och kväve från jordbruket minskade () respektive 7 procent () . Utsläppen av ammoniak uppgick till ca 2015, vilket innebar en marginell ökning jämfört med året innan. från jordbruket med . Hälsoriskindex när det gäller användningen av växtskyddsmedel fortsätter att öka, medan miljöriskindex minskade efter att ha ökat under de fyra föregående åren. Vidare redovisas den försålda kvantiteten av olika slags växtskyddsmedel till jordbruket. Statistik redovisas för perioden –2015. metan och lustgas uppgick till 6,90 miljoner koldioxidekvivalenter 2015,vilket motsvarade av totala växthusgasutsläpp. minskning jämfört med beroende på främst minskad djurhållning och minskad användning av Klimatpåverkan per producerad enhet var BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL lägre än 1990 beroende på ökad produktivitet och Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel Tabell 4 Resultatindikatorer för Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var genomförda utifrån riskvärdering Andelen riskbaserade kontroller på livsmedels- och dricksvattenanläggningar Statistik redovisas –2016, uppdelat på genomförda kontroller, varav riskbaserade, beslut om förlägganden, beslut om omhändertaganden och beslut om djurförbud. Antalet genomförda kontroller var knappt 11 2016, vilket innebar en minskning . Antalet beslut om föreläggande, omhändertagande och djurförbud uppgick till ca 2 200 . Andelen riskbaserade kontroller låg på princip samma nivå . Statistik redovisas uppdelat på andel av kontrollerade anläggningar i högsta riskklass. När det gäller livsmedelsanläggningar ökade andelen kontrollerade anläggningar i högsta riskklass (91–) från till Motsvarande siffra för dricksvattenanläggningar var en minskning från till . Regeringen redovisar information om användningen av de särskilda anslagsmedel för att sätta ned kontrollavgifterna för slakterier och vilthanteringsanläggningar. Antalet aktiva små slakterier och vilthanteringsanläggningar fortsätter att öka. Slutligen redogörs för arbete med att motverka livsmedelsfusk. Hållbar produktion och konsumtion En handlingsplan för hur ska arbeta långsiktigt med svinnreducerande åtgärder ska tas fram av ansvariga myndigheter. Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa Tabell 5 Resultatindikatorer för Hållbar animalieproduktion Det skedde tre större allvarliga utbrott av smittsamma Det görs en beskrivning av framför allt det internationella arbetet för att minska behovet av antibiotika till djur. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 Antal utbrott av salmonella Statistik redovisas –2016 uppdelat för olika Antalet fall med påvisad infektion med salmonella i djurbesättningar och anläggningar minskade till 16, vilket var den näst lägsta siffran Försäljning av antibiotika till Statistik redovisas , 2010 och 2015. Försäljningen av antibiotika ökade marginellt mellan 2014 till 2015 med . Det har skett en minskning perioden –2015. Utvecklingen av fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket Tabell 6 Resultatindikatorer för Utvecklingen av fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket Data visar att av de undersökta bestånden i Nordostatlanten fiskas i enlighet med maximalt hållbar avkastning (MSY), jämfört året innan. 2017 minskade för torsk i västra och för torsk i östra . kvoter i enlighet med MSY för . 2016 var 36 kvoter. vattenmyndigheten fisket på tre kvoter och inga kvoter överskreds. Det totala förädlingsvärdet har fortsatt att öka och uppgick Värdet av den totala fångsten från det fisket ökade med jämfört med Den totala fångstvolymen minskade med Regeringen redovisar statik om antalet aktiva och inaktiva fiskefartyg samt antalet anställda. Både antalet fiskefartyg och antalet anställda har minskat , respektive . Vidare redovisas statistik för fiskberedningsindustrin i form av antal företag som hade fiskberedning som antingen primär eller sekundär verksamhet samt omsättningen hos dessa företag. Omsättningen i företagen ökade . Slutligen redovisas statik om produktion, försäljningsvärde, antalet odlingar och antalet sysselsatta i vattenbruk. Statistiken visar en nedgång i produktion och försäljningsvärde som framför allt beror på en pågående omstrukturering av företagen. Matfiskodlingen har successivt flyttat från och på syd- och till . BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Havs- och fiskeriprogrammet för perioden –startades . har 237 ansökningar beviljats stöd, vilket motsvarar ca . Några konkreta resultat kan ännu inte redovisas eftersom dessa åtgärder ännu inte har slutförts av stödmottagarna. I avsnittet redogörs för bl.a. arbete inom ramen för strategin för svensk viltförvaltning. Vidare kommenteras viltstammens utveckling och antal viltolyckor i trafiken. Regeringens analys och slutsatser Regeringen konstaterar att det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. Investeringar i effektivitet, produktivitet och innovation är nödvändigt för att öka tillväxten eftersom har jämförelsevis höga arbetskraftskostnader. Ytterligare åtgärder liksom ett fortsatt engagemang från livsmedelskedjans aktörer behövs för ett framgångsrikt genomförande av livsmedelsstrategin. Enligt regeringens uppfattning har regelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken blivit mer komplicerat i många delar. Av den anledningen är det viktigt att fortsätta arbetet med att förenkla samt att öka fokus på klimat- och miljöåtgärder. Stöd till jordbruket i norra Regeringen menar att ett flertal av mjölkföretagen i norra skulle riskera att slås ut på grund av dålig lönsamhet utan det nationella stödet. Färre betesdjur och en mer extensiv användning av jordbruksmarken skulle påverka den biologiska mångfalden och det öppna landskapet negativt. Det finns enligt regeringen en stor potential för jordbruket att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Regeringens arbete med att minska utsläppen av näringsämnen från jordbruket fortsätter. Utsläppen av ammoniak måste minska om ska klara sina internationella åtaganden inom luftområdet. Användningen av växtskyddsmedel varierar mellan år bl.a. beroende på vilka grödor som odlas, i vilken omfattning de odlas samt vilka väderförhållanden som råder. Beroende på den osäkerhet som ligger i utformningen av riskindikatorerna bör slutsatser inte dras baserat på enbart . Växthusgasutsläppen från det svenska jordbruket har minskat . Klimatpåverkan från flera svenska produkter, t.ex. mjölk- och nötköttsproduktion, är lägre än från många andra länder. En fortsatt ökning av produktiviteten leder till en stärkt konkurrenskraft och minskad klimat- UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 påverkan per producerad enhet livsmedel. Metanreduceringsersättningen har bidragit till en ökad produktion av biogas från gödsel, men osäkerheter om framtida ersättningar kan påverka produktionen. Myndigheternas kontroll av djurskydd och livsmedel Regeringen konstaterar att det är angeläget att myndigheternas målmedvetna arbete fortsätter för en mer likriktad och effektiv djurskyddskontroll i hela landet. När det gäller livsmedelskontrollen, vilken utvecklas i en positiv riktning, pågår insatser för en ökad effektivisering och tydligare styrning i syfte att öka likvärdigheten i kontrollen. Slutligen konstaterar regeringen att kompetenshöjande åtgärder i kontrollverksamheten har lett till att livsmedelskontrollen i har blivit bättre på att upptäcka och stävja livsmedelsfusk. Hållbar animalieproduktion – djurskydd och djurhälsa Regeringen konstaterar att beredskapsläget i fungerade mycket bra vid de tre större utbrotten av allvarliga smittsamma sjukdomar. Det förebyggande smittskydds- och djurhälsoarbetet innebär att har ett bra djurhälsoläge och en låg antibiotikaanvändning. Regeringen pekar på att högt ställda lagkrav i kombination med branschens egna omsorgsprogram leder till att har ett gott djurskydd. Fiskeripolitiken, fiskerinäringen och vattenbruket Antalet fiskbestånd som förvaltas enligt maximal hållbar avkastning har ökat inom EU. Utvecklingen för torsken i är enligt regeringen fortfarande oroande. Därför måste kvoter anpassas till dessa förhållanden och fortsatta förvaltningsåtgärder vidtas för att förbättra förutsättningarna för torskens beståndsutveckling. Enligt regeringen skapar EU:s gemensamma fiskeripolitik förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske. Regeringen anser att förändringar av fiskerikontrollen mot ett riskbaserat angreppsätt är positivt och bör utvecklas. Det ökande antalet ansökningar om utökade och nya odlingstillstånd indikerar att intresset är stort för svenskt vattenbruk. De beviljade ansökningarna innebär en förväntad ökning av den nationella vattenbruksproduktionen med nästan . Det är viktigt med ett fortsatt högt jakttryck för att stoppa vildsvinsstammens snabba ökning. Regeringen konstaterar att det är allvarligt att antalet trafikolyckor där vilt har varit inblandat har ökat kraftigt . BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL 4.1.2 Konsument och marknad Tabell 7 Resultatindikatorer för och export Statistik redovisas för . Antalet livsmedelsföretag ökade med Statistik redovisas för . Exporten av livsmedel och jordbruksvaror ökade med Statistik redovisas för . 2016 erhölls 21 stycken nya land- och Detta ska jämföras med 2015 då 26 land- och anläggningsgodkännanden Medvetna val, offentlig konsumtion och hälsa Andelen slaktkycklingar med campylobacter har ökat relativt kraftigt i . Andelen har ökat från 2016. För att underlätta för konsumenter att göra medvetna val av livsmedel har regeringen fört dialog med berörda företag och branscher i syfte att uppmuntra till frivilligt tillhandahållande av information om livsmedlens ursprung i butik och på restaurang. Regeringen kommer att följa hur konsumenternas behov av information om ursprungsmärkning tillgodoses och avser att fortsätta att driva frågan om ursprungsmärkning inom EU om frågan blir aktuell. Ekologisk produktion och konsumtion Regeringen betonar att betydande insatser för ekologisk produktion görs inom ramen för landsbygdsprogrammet för programperioden –2020. Regeringen har gett i uppdrag att bl.a. utarbeta en åtgärdsplan och etappmål för de inriktningsmål som regeringen har satt upp: av den svenska jordbruksmarken ska utgöras av certifierad ekologisk jordbruksmark 2030, och av den offentliga livsmedelskonsumtionen ska utgöras av certifierade ekologiska produkter. Den ekologiska odlingen har ökat . Andelen jordbruksmark som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion var 2016. Den ekologiska livsmedelsförsäljningen var , vilket innebar en ökning jämfört med . Av sålda livsmedel 2016 var ekologiska livsmedel. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 Andelen sålda ekologiska livsmedel inom den offentliga marknaden ökade . Utländska besökares konsumtion av restaurangtjänster och inköp av livsmedel ökade från 2015 till 2016. Regeringen betonar betydelsen att fortsätta arbeta för att lyfta fram vikten av tryggad global livsmedelsförsörjning, inklusive tillgången till näringsriktig mat och att satsningar på hållbart jord- och skogsbruk samt fiske är centrala. Olika aktiviteter har genomförts för att genomföra Agenda 2030. Regeringens analys och slutsatser I analysen lyfter regeringen fram betydelsen av automatisering och digitalisering för att skapa nya möjligheter för livsmedelsindustrin att öka sin produktivitet. Framväxten av nya, mindre producenter kan delvis förklaras av det ökade intresset för nya smaker, mathantverk och närproducerat. Den svenska exporten av livsmedel och jordbruksvaror har haft en positiv utveckling. Regeringen menar att det offentliga främjandet kan spela en viktig roll för att öka den svenska livsmedelsindustrins exportdeltagande. De offentliga måltiderna, inte minst i förskolan och skolan, har enligt regeringen använts för att förbättra matvanor och folkhälsa. Regeringen menar att satsningarna i landsbygdsprogrammet och livsmedelsstrategin visar den betydelse som man lägger vid produktionen, konsumtionen och exporten av ekologiska livsmedel. 4.1.3 Kunskap och innovation Tabell 8 Resultatindikatorer för Antalet helårsstudenter uppgick till 3 745, vilket är en minskning jämfört med . minskningen har skett på grundnivå där minskningen var 9 /15 hade av studenterna Genomsnittet för övriga universitet och högskolor i var . Ingen referens görs till indikatorn. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Oklar referens görs till indikatorn. studenterna på grundnivå 2016 var kvinnor och 30 Oklar referens görs till indikatorn. undervisande personal var 1 439 personer 2016 ( kvinnor och män), vilket innebar en minskning från 1 503 personer året innan. Publiceringen av vetenskapliga artiklar ökade Antalet uppgick till ca 1 600 artiklar. artiklar publiceras inom områdena ekologi och Därefter följer skogsvetenskap, växtvetenskap och veterinärmedicin. En stor andel, mer än två tredjedelar, av de vetenskapliga publikationerna hade medförfattare från universitet utanför . Den externa forskningsfinansieringen har ökat över den gångna femårsperioden. Externa medel uppgick till drygt hälften av de totala intäkterna till forskning och Ingen referens görs till indikatorn. Regeringen refererar inte till någon utvärdering från . En allmän beskrivning görs av Artdatabanken. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Verksamheten hos forskningsrådet beskrivs, med fokus på hur mycket forskningsstöd som har delats ut. Regeringens analys och slutsatser Regeringen anser att de satsningar som görs tas viktiga steg för en förbättrad beställarroll och bättre samordning i livsmedelskedjan för att identifiera forsknings- och innovationsbehoven. Det minskande antalet studenter vid SLU är enligt regeringen oroande . Mer specifikt har några utbildningar som är angelägna för den nationella kompetensförsörjningen för få sökande. Artdatabankens arbete har stor betydelse för uppnå berörda miljökvalitetsmål. UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 4.2 Utskottets tidigare ställningstaganden I förra årets budgetproposition konstaterades att och anslag för arbete med nya land- och anläggningsgodkännanden har fördubblats i syfte att förbättra svenska företags förutsättningar att exportera livsmedel och jordbruksvaror till länder utanför EU. Utskottet såg fram emot en redovisning om utfallet av denna satsning i kommande års budgetpropositioner. Regeringen kunde enligt utskottets mening överväga att redovisa denna fråga med en särskild resultatskrivelse. Utskottet saknade en tydlig redovisning i budgetpropositionen av vidtagna åtgärder, med fokus på statliga insatser, som har bidragit till att vända den negativa utvecklingen på marknaden för svenskt griskött och svensk mjölkproduktion. Utskottet såg fram emot en fortsatt redovisning av hur situationen utvecklas för svensk mjölkproduktion eftersom situationen alltjämt är besvärlig för mjölkbönderna. Utskottet kommenterade att regeringen avsåg att presentera en nationell livsmedelsstrategi i syfte att bidra till ökad produktion, sysselsättning och hållbar tillväxt i berörda näringar samt till ökad andel ekologisk produktion och konsumtion och bättre möjligheter för konsumenter att göra medvetna val som relevanta nationella miljökvalitetsmål nås. Det var enligt utskottet viktigt att beakta behovet av att kunna följa upp strategin i kommande års budgetpropositioner. Utskottet kommenterade att det vore värdefullt om regeringen kunde förtydliga i vilken utsträckning den senaste reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att leda till en ökning av företagens administrativa kostnader och upplevda administrativa börda. Utskottet såg positivt på att antalet fiskbestånd inom biologiskt hållbara gränser är stabilt. Regeringen ansåg att genomförandet av EU:s reformerade gemensamma fiskeripolitik skapar förutsättningar för att nå målen om ett hållbart fiske framöver och menar att det är viktigt att antalet bestånd under förvaltningsplaner ökar. Utskottet delade denna uppfattning. Regeringen ansåg att stödmöjligheter inom vattenbruket kan bidra till att vattenbruksföretag ökar sin produktion och stärker sin konkurrenskraft. Utskottet såg fram emot att regeringen kommande år fördjupar redovisningen av denna fråga och redovisar de åtgärder som kan finansieras inom ramen för havs- och fiskeriprogrammet. Regeringen skulle kunna överväga om en särskild resultatskrivelse vore lämplig när det gäller en fördjupande redovisning av vattenbrukets potential att öka sin konkurrenskraft. BILAGA 6 UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL Utskottet konstaterade att regeringen redogjorde för de insatser som genomfördes eller planerade att genomföras för att motverka livsmedelsfusk. Regeringen konstaterade att ytterligare åtgärder krävs för att uppnå en mer likvärdig livsmedelskontroll över hela landet. Utskottet betonade betydelsen av en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet och att det krävs fortsatta ansträngningar för att skapa en effektiv och likvärdig kontroll i hela landet. Av den anledningen såg utskottet fram emot en redovisning av denna fråga i nästa års budgetproposition. Regeringen menade att de upphandlande myndigheterna har ett fortsatt behov av stöd, information och vägledning för att kunna genomföra upphandlingar av livsmedel av önskvärd kvalitet. Utskottet ansåg alltjämt att det vore intressant om regeringen på ett tydligare sätt kunde beskriva vilka åtgärder som skulle kunna bidra till en sådan utveckling. 4.3 Uppföljnings- och utvärderingsgruppens iakttagelser och bedömningar Regeringen räknar upp ett antal styrmedel som den anser bidrar till minskade växthusgasutsläpp från jordbruket, t.ex. lagstiftning om lagring och spridning av gödsel. Gruppen menar att betydelsen av ekonomiska styrmedel, t.ex. skatter och avgifter som används inom de areella näringarna, också bör uppmärksammas. Gruppen noterar att höjningen av metanreduceringsersättningen med –2019, samt den höjda ersättningen per kWh producerad biogas inte i vart fall förefaller ha haft någon omedelbar påverkan på biogasproducenterna. Lika många anläggningar tog del av ersättningen . Det vore enligt gruppens mening intressant om regeringen följer utvecklingen noggrant och återkommer i nästa års budgetproposition med en redovisning av resultatet av denna ersättning. Av resultatredovisningen framgår att det har skett en utveckling av livsmedelskontrollen och med att uppnå en likvärdig och effektiv livsmedelskontroll i hela landet. Det förekommer alltjämt stora variationer i den kommunala livsmedelskontrollen i såväl kompetens, planering och genomförande som i uppföljning av kontrollen. Enligt gruppens mening är det arbete som pågår hos de ansvariga myndigheterna för att öka likvärdigheten i de bedömningar som görs vid kontrollens genomförande därför viktigt. Gruppen vill betona betydelsen av att arbetet med att uppnå en likvärdig livsmedelskontroll i hela landet fortskrider. Regeringen har avsatt inom anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet till och UPPFÖLJNING AV REGERINGENS RESULTATREDOVISNING FÖR UTGIFTSOMRÅDE 23 AREELLA NÄRINGAR, LANDSBYGD OCH LIVSMEDEL BILAGA 6 med 2019 för att genomföra livsmedelsstrategin. har fyra åtgärdspaket beslutats med olika åtgärder för ca . Åtgärderna rör olika områden, t.ex. livsmedelssektorn, djurskydd, fiskodling och växtförädling och växtskydd.