bet · H401NU20 · 2017-06-12 00:00:00 — Ökade subventioner till förnybar el leder tvärtom till att priset på utsläppsrätter sjunker och att lönsamheten för kolkraft ökar. Enligt motionärerna kan alltså ökade subventioner i få konsekvensen att omställningen bort från fossil elproduktion i övriga EU försvåras och försenas. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande om elcertifikatssystemet och utebliven miljönytta (yrkande 4). Eftersom utskottet i det föregående har redovisat att det står bakom regeringens förslag i propositionen om att höja ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet och att dessutom förlänga systemet finns det ingen grund för att stödja förslagen i motionerna 2016/17:1772 (SD) och 2016/17:3720 (SD) om en snar avveckling av detta system. De båda motionerna avstyrks därmed i de aktuella delarna. Även motion 2016/17:2473 (V) avstyrks i den del där det förslås ett tillkännagivande om att ambitionshöjningen inom elcertifikatssystemet bör tidigareläggas och inledas . Utskottet har inte heller här någon annan uppfattning än regeringen, dvs. att ingen ytterligare ambitionshöjning ska göras . Detta ställningstagande överensstämmer även med den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan , , , och . Med det anförda avstyrks därmed även motion 2016/17:2473 (V) i den aktuella delen. Avslutningsvis avstyrker utskottet även motion 2016/17:3724 (L) i de delar som är aktuella i detta avsnitt. Utskottet delar inte motionärernas syn på vikten av att i första hand värna dagens svenska elproduktionsmix framför satsningar på en fortsatt utbyggnad av den förnybara kraftproduktionen. Utskottet gör också en annan bedömning än motionärerna när det gäller den klimatnytta som en sådan utbyggnad kommer att ha. Något uttalande från om att fortsatta satsningar inom ramen för elcertifikatssystemet saknar klimatnytta är således inte aktuellt. Motionen avstyrks därför även i den delen. Utbyggnad av elproduktion på marknadsmässiga grunder Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till att den elproduktion som bygger på förnybara energikällor även fortsättningsvis behöver visst stöd för att kunna konkurrera med kraftproduktion som bygger på ohållbara tekniker, avslår ett motionsyrkanden om att elproduktion ska ske på marknadsmässiga grunder. Jämför reservation 5 (SD, L). I kommittémotion 2016/17:3724 av m.fl. (L) konstateras det att Liberalerna välkomnar alla former av utsläppsfri elproduktion men att den ska byggas när den behövs och på marknadsmässiga grunder. En utbyggnad och förlängning av elcertifikatssystemet står i motsats till detta och innebär i stället att ny elproduktion får stöd trots att elmarknaden redan är så mättad att nya investeringar inte lönar sig. Motionärerna efterfrågar ett tillkännagivande om utbyggnad av elproduktion på marknadsmässiga grunder (yrkande 3). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det står bakom regeringens förslag om att förlänga elcertifikatssystemet och att höja ambitionsnivån när det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion inom ramen för detta system. Utskottet anser att den elproduktion som bygger på förnybara energikällor även fortsättningsvis behöver visst stöd för att kunna konkurrera med sådan kraftproduktion som bygger på ohållbara tekniker. är det emellertid önskvärt att ett subventionssystem som elcertifikatssystemet kan avvecklas och att den förnybara elproduktionen då kan göra sig gällande helt på egna meriter. Subventioner har inget egenvärde och saknar normalt existensberättigande när de mål de styr mot bedöms kunna nås utan särskilda ekonomiska stöd. Ett tillkännagivande om elproduktion på marknadsmässiga grunder i linje med vad som föreslås i motion 2016/17:3724 (L) är således inte aktuellt . Motionen avstyrks i den aktuella delen. Vissa övriga frågor om elcertifikatssystemet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om bl.a. torvens roll i elcertifikatssystemet, den elintensiva industrins undantag från kvotplikten och kvotkurvans utformning. Jämför reservation 6 (V) och 7 (L). För att genomföra det nya målet till 2030 föreslår regeringen att kvoterna för de enskilda åren ska fastställas med utgångspunkt i en linjär upptrappning . huvudförslag var en baktung kvotkurva till 2045 med större tyngdpunkt . I det förslaget påbörjas kvothöjningen först när möjligheten för nya norska anläggningar att få elcertifikat upphör. Regeringen konstaterar att det inte finns något förslag till kvotkurva i propositionen eftersom det föreslås att kvoterna ska flyttas till en förordning och att det som ska besluta om ska vara de TWh som ska ligga till grund för beräkning av de s.k. grundtermerna. Det finns däremot förslag till de TWh som ska vara utgångspunkt vid beräkningen av kvoterna. Förslaget i propositionen bygger alltså på en linjär upptrappning av de som ska tillkomma enligt det nya målet till 2030. Den linjära upptrappningen föreslås börja 2022 och blir fram . I produceras torv för bränsleändamål (energitorv), jordförbättring (odlingstorv) och för strö (stallströ). Volymmässigt dominerar energitorven. Skörden av energitorv har legat runt 2008. Cirka 15 svenska producenter tillhandahåller energitorv. Med anledning av ett tillkännagivande från föreslog regeringen i propositionen och elcertifikat (prop. 2003/04:42) att torv skulle inordnas i elcertifikatssystemet. Av propositionen framgick att lagen om elcertifikat dels skulle främja produktion av el med användande av förnybara energikällor, dels skulle främja produktion av el med användande av torv. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2003/04:NU8). Användningen av torv i elcertifikatssystemet är mycket liten och har successivt minskat framför allt genom att anläggningar där torv används för samförbränning har fasats ut ur systemet. Regeringen vidhåller bedömningen i propositionen Ambitionshöjning för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2015 att torvbaserad elproduktion även i fortsättningen ska berättiga till tilldelning av elcertifikat (prop. 2014/15:123). Regeringen anser dock att frågan bör bevakas även fortsättningsvis. Kärnkraften har stor betydelse för den svenska elproduktionen och kommer att ha det under överskådlig framtid. Den fjärde generationens kärnkraft skulle innebära stora framsteg mot ett säkert och hållbart energisystem, anförs det i motion 2016/17:1591 av och (båda M). Motionärerna förordar forskning på detta område och vill att regeringen ska utreda om elcertifikatssystemet kan nyttjas för detta ändamål (yrkande 2). Klimatfrågan är vår tids ödesfråga, och det är därför viktigt att ligger i framkant vad gäller förnybar elproduktion, sägs det i kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V). Motionärerna anser att torv bör fasas ut ur elcertifikatssystemet eftersom torv enligt såväl EU som Kyotoprotokollet är att betrakta som ett fossilt bränsle och därmed inte bör vara berättigat till tilldelning av elcertifikat. Vidare anför motionärerna att både brytning och förbränning av torv har en klimatpåverkan i nivå med fossila bränslen. Utöver detta framhåller de att torvbrytning påverkar ett flertal av miljömål negativt, däribland miljömålen Begränsad klimatpåverkan och Levande sjöar och vattendrag. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med förslag på hur torvanvändningen ska fasas ut ur elcertifikatssystemet, med inriktningen att det inte ska öppnas några nya torvtäkter (yrkande 15). Motsvarande förslag om att torven ska fasas ut ur elcertifikatssystemet framförs även i kommittémotion 2016/17:3738 av m.fl. (yrkande 2). Utöver det som anfördes i den föregående motionen framhåller motionärerna att torvens negativa klimat- och miljöpåverkan redan är tydligt klargjord, inte minst på internationell nivå. Det som har redovisat i en rapport till regeringen om torven inom elcertifikatssystemet ger inte motionärerna någon anledning att omvärdera denna ståndpunkt. I kommittémotion 2016/17:2473 av m.fl. (V) framförs även uppfattningen att den elintensiva, icke kvotpliktiga industrin bör ta ett större ansvar för elcertifikatssystemet framöver. Enligt motionärerna är det inte rimligt att den elintensiva industrin drar nytta av elcertifikatssystemet genom lägre elpriser som den inte behöver vara med och betala fullt ut. Motionärerna anser därför att den elintensiva industrin i större utsträckning än bör vara med och finansiera elcertifikatssystemet. betonar motionärerna vikten av att den elintensiva industrins internationella konkurrenskraft inte hotas. De vill att regeringen ska återkomma till med en utredning om hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten (yrkande 14). I kommittémotion 2016/17:3738 av m.fl. (V) finns ett liknande yrkande som det refererade. Motionärerna konstaterar här att har föreslagit att regeringen ska återkomma till med en konsekvensutredning av hur den elintensiva industrins konkurrenskraft skulle påverkas om man avskaffade nuvarande undantag från kvotplikten. lade 2013 fram rapporten ska betala för den förnybara elkraften? Analys av kvotplikten, där resultaten pekar på att ett begränsat undantag för den elintensiva industrin ger liten långsiktig påverkan på samhällsekonomin. I stället bedöms förändringar av andra styrmedel ha större inverkan på den långsiktiga produktionsnivån. Motionärerna anser att det bör formuleras ett konkret förslag så att den elintensiva industrin får långsiktiga spelregler. Enligt deras uppfattning bör regeringen återkomma till med ett förslag om att avskaffa undantaget från kvotplikten för den elintensiva industrin (yrkande 1). I motionen konstateras det också att trots en stor potential för havsbaserad vindkraft i har byggandet ännu inte tagit fart. Enligt motionärerna ger havsbaserad vindkraft uppenbara klimatvinster och dessutom fler jobb i . Motionärerna konstaterar att den energipolitiska överenskommelsen slår fast att anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas, vilket motionärerna välkomnar. De anser dock att det behövs fler åtgärder för att stimulera utbyggnaden av havsbaserad vindkraft och begär ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med ett förslag om åtgärder för att stimulera havsbaserad vindkraft inom ramen för elcertifikatssystemet (yrkande 3). I propositionen föreslås en linjär upptrappning med , konstateras det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3724 av m.fl. (L). Motionärerna noterar dock att har presenterat en rad övertygande argument för att lägga utbyggnaden sent , dvs. en baktung kurva. Dessvärre bortser regeringen och övriga partier från detta och vill snabba på utbyggnaden, vilket är mycket problematiskt eftersom det finns ett elöverskott som det saknas tillräcklig nätkapacitet för att hantera utbyggnaden och för att göra det möjligt att exportera överskottet. Att i detta läge öka subventionerna för mer elproduktion, som dessutom ofta är instabil, leder enligt motionärerna till ett elöverskott till stora samhällsekonomiska kostnader och utebliven miljönytta. visar också att en linjär kvotkurva blir dyrare för konsumenterna. Med hänvisning till det anförda begär motionärerna ett tillkännagivande om att en linjär kvotkurva innebär stora samhällsekonomiska kostnader (yrkande 5). Motionärerna ifrågasätter även att torv ingår i elcertifikatssystemet eftersom torv internationellt klassas som en fossil energikälla. Ett tillkännagivande med denna inriktning efterfrågas (yrkande 6). I om kvotkurvans utformning konstateras det att en utbyggnad med förnybar el kan se ut på olika sätt (Kontrollstation 2017 för elcertifikatsystemet – Delredovisning 2 och förslag på kvoter för till 2030, ER 2016:19). Myndigheten redovisar tre schematiska utbyggnadsbanor, med olika för- och nackdelar. – En linjär utbyggnad med . – En framtung utbyggnad där två tredjedelar av produktionen byggs ut och resterande linjärt . – En baktung utbyggnad där en tredjedel av produktionen byggs ut linjärt och resterande . Myndighetens huvudförslag var en baktung kurva. Myndigheten konstaterar att har ett elöverskott som förväntas öka ytterligare med en ökad ambition. Några större nedläggningar av befintliga anläggningar förväntas inte förrän . En baktung utbyggnad är därför mer anpassad till detta, och möjliggör att en stor del av produktionskapaciteten finns kvar under de år som kärnkraften förväntas läggas ned samt därefter. Myndigheten påpekar att anpassningen av elsystemet för att möjliggöra en mer variabel elproduktion tar tid, särskilt utbyggnad av nätet. Förutsättningarna att hantera en stor mängd förnybar el är större . Vidare gjorde myndigheten bedömningen att den baktunga kvotkurvan ger den lägsta kostnaden för elkunden eftersom elpriset förväntas stiga, även med en utbyggnad av till 2030, som produktionskostnaden för förnybar el förväntas sjunka. Övriga producenter av el kommer dessutom att påverkas mindre eftersom elpriset initialt inte förändras så mycket av ambitionshöjningen och sannolikt stiger oavsett om det genomförs en ambitionshöjning eller inte. behandlade utskottet ett förslag om fjärde generationens kärnkraft och elcertifikatssystemet likalydande med det nu aktuella i motion 2016/17:1591 (M) (bet. 2015/16:NU19). Förslaget behandlades även (bet. 2014/15:NU12). anförde utskottet att elcertifikatssystemet inte syftar till att generera intäkter till statskassan. Utskottet ansåg det inte heller vara aktuellt med en förändring av systemet med den inriktning som då – liksom nu – hade föreslagits i motionen, varför den avstyrktes. påminde utskottet om att elcertifikatssystemet inte syftar till att generera intäkter till statskassan och klargjorde att det därför inte heller bör fungera som finansieringskälla för forskning om och provdrift av fjärde generationens kärnkraft. Ett förslag liknande det i motion 2016/17:3738 (V) om undantaget från kvotplikten för den elintensiva industrin behandlades av utskottet (bet. 2015/16:NU6). Utskottet avstyrkte förslaget med hänvisning till att en sådan studie hade gjorts av . Därutöver påminde utskottet om att på uppdrag av den förra regeringen har analyserat konsekvenserna av olika energipolitiska styrmedel (inklusive elcertifikatssystemet) för den elintensiva industrin. Denna analys genomfördes efter ett tillkännagivande från och presenterades . Mot bakgrund av detta såg utskottet inget behov av ytterligare en analys med snarlik inriktning. Undantag för elintensiv industri inom elcertifikatssystemet Elintensiva industrier som har registrerats av har rätt till avdrag vid beräkning av kvotplikten inom elcertifikatssystemet. Avdraget gäller el som har använts i tillverkningsprocessen. Undantaget motiveras med att denna industris konkurrenskraft inte ska försämras jämfört med konkurrenter i andra länder. En registrering som elintensiv industri innebär, förutom möjligheten till sänkta elkostnader genom undantaget från kvotplikten, samma skyldigheter för företaget som för övriga kvotpliktiga i elcertifikatssystemet. föreslog regeringen en viss ändring i undantagsreglerna med innebörden att samma möjligheter till undantag för övrig el skulle gälla oavsett vilken elintensiv industri det rörde sig om. beslutade enligt förslaget i propositionen (prop. 2010/11:155, bet. 2011/12:NU6). Den nu gällande definitionen av elintensiv industri framgår av 1 kap. 2 § 8 lagen om elcertifikat. Undantagsreglerna innebär bl.a. att de företag som i princip använder all el i sin tillverkningsprocess inte är deklarationsskyldiga, dvs. all el som företaget använder undantas från kvotplikt. De företag som är registrerade som elintensiv industri och som använder mer än 60 MWh till annat än tillverkningsprocessen är deklarationsskyldiga. Enligt uppgift från Miljö- och planeras inga ändringar i undantagsreglerna för den elintensiva industrin. Energipolitiska styrmedel och den elintensiva industrin tillkännagav att regeringen borde granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin (bet. 2008/09:NU8). redovisade en sammanställning av resultaten av genomförda konsekvensanalyser av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin (Effekter av energi- och klimatpolitiken för elintensiv industri, ER 2014:18). Sammanställningen omfattade även de studier som hade gjorts av den elintensiva industrins undantag i elcertifikatssystemet och hur eventuella förändringar av undantaget kan påverka industrins konkurrenskraft. Myndighetens analys visade att undantaget från kvotplikt i elcertifikatssystemet innebär betydligt lägre kostnader för vissa elintensiva företag än vad som annars hade varit fallet, särskilt för skogsindustrin. Vidare kan överskott av utsläppsrätter för elintensiva industrier ha dämpat de indirekta effekterna i form av högre elpriser. påpekade dock att analysen hade vissa begränsningar. Bland dessa märks det faktum att det krävs jämförande studier med motsvarande bransch i konkurrentländer för att det ska vara möjligt att göra en slutgiltig bedömning av respektive branschs utsatthet för internationell konkurrens eller risk för koldioxidläckage. Vidare framhöll myndigheten att sambanden mellan styrmedel och deras effekter för den elintensiva industrin är komplexa eftersom såväl styrmedel som effekter i flera fall hör ihop med elmarknaden. Elcertifikatssystemet påverkar t.ex. utbyggnaden av förnybar elproduktion, vilket kan få till följd att elpriserna pressas ned. Den elintensiva industrin skulle i så fall bli en vinnare på två sätt, dels genom lägre elpris, dels genom att inte behöva betala kvotplikt. Havsbaserad vindkraft och elcertifikat I regleringsbrevet fick i uppdrag av regeringen att analysera hur stor potentialen är för teknikutveckling och reduktion av produktionskostnader för havsbaserad vindkraft , inklusive en samhällsekonomisk analys av en svensk satsning på havsbaserad vindkraft. I analysen skulle även energi- och klimatpolitiska och övriga miljömässiga och näringspolitiska aspekter redovisas. Myndigheten skulle belysa hur den havsbaserade vindkraften kan bidra till energisystemet i sin helhet med de egenskaper och förutsättningar den har. Uppdraget redovisades till i rapporten vindkraft – En analys av samhällsekonomi och marknadspotential (ER 2017:03). I rapporten redovisar myndigheten uppfattningen att havsbaserad vindkraft på lång sikt kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet, men att ett särskilt stöd till denna typ av kraftproduktion, utöver elcertifikatssystemet, inte är motiverat . Det huvudsakliga skälet till detta är enligt myndigheten att den samhällsekonomiska nyttan med havsbaserad vindkraft inte är större än den från den utbyggnad av förnybar el som sker genom ett teknikneutralt stöd vars kostnad är betydligt lägre. Vidare konstaterar myndigheten att det inom ramen för den nya ambitionen om för elcertifikatssystemet är osannolikt att havsbaserad vindkraft kommer att byggas ut på grund av dess högre produktionskostnad. bedömning är dock att produktionskostnaden för havsbaserad vindkraft kommer att sjunka och närma sig landbaserad vindkraft. Eftersom intäkterna från elmarknaden skiljer sig åt mellan olika elproduktionsanläggningar kan havsbaserad vindkraft ha en möjlighet att byggas ut inom ett eventuellt fortsatt teknikneutralt stödsystem efter 2030, oavsett om det är inom elcertifikatssystemet eller något annat system. Miljö- och har skickat ut rapporten på remiss till . Rapportens slutsatser kommer att analyseras inom när remissvaren har inkommit. Utskottet kan inledningsvis konstatera att det finns olika principiella modeller för hur den s.k. kvotkurvan i elcertifikatssystemet kan utformas, vilket i sin tur styr när den eftersträvade förnybara elproduktionen byggs ut. har föreslagit det som betecknas en baktung kurva, vilket innebär att utbyggnaden förskjuts mot slutet av utbyggnadsperioden. Även i motion 2016/17:3724 (L) föreslås en sådan utbyggnadstakt. Regeringen har emellertid föreslagit en linjär upptrappning . Utskottet delar regeringens uppfattning om hur kvotkurvan bör utformas och avstyrker därför förslaget i motionen. I propositionen redogör regeringen för sin syn på torvens roll i elcertifikatssystemet. Utskottet konstaterar att torv är en marginell företeelse i detta system vars roll dessutom tycks minska. Mot den bakgrunden instämmer utskottet i regeringens uppfattning att det inte finns skäl att göra några förändringar av elcertifikatssystemet med innebörden att torvbaserad elproduktion inte längre ska tilldelas elcertifikat. noterar utskottet att regeringen har för avsikt att bevaka frågan om torvens roll inom elcertifikatssystemet. Med det anförda avstyrks motionerna 2016/17:2473 (V), 2016/17:3738 (V) och 2016/17:3724 (L) i de delar som gäller torv. I motion 2016/17:3738 (V) framförs även förslag om att havsbaserad vindkraft ska stimuleras inom ramen för elcertifikatssystemet. Här konstaterar utskottet att har utrett frågor om havsbaserad vindkraft och att myndighetens rapport är ute på remiss. Rapportens slutsatser kommer att analyseras inom när remissvaren har inkommit, och utskottet anser inte att det finns skäl för att föregripa detta arbete genom att ställa sig bakom förslaget i motionen om havsbaserad vindkraft. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Beträffande förslagen i motionerna 2016/17:2473 (V) och 2016/17:3738 (V) om en utredning av vilka konsekvenser ett avskaffande av den elintensiva industrins undantag från kvotplikt kan få för industrins konkurrenskraft hänvisar utskottet till sina tidigare ställningstaganden till motsvarande förslag. Utskottet anser inte att några nya omständigheter har tillkommit som motiverar ett annat förhållningssätt. De båda motionerna avstyrks således även i de aktuella delarna. När det avslutningsvis gäller det som sägs i motion 2016/17:1591 (M) om finansiering av satsningar på fjärde generationens kärnkraft via elcertifikatssystemet hänvisar utskottet till det som utskottet anförde – och som har refererats ovan – när motsvarande förslag avstyrktes 2015 och 2016. Motionen avstyrks med hänvisning till vad utskottet då anförde. Nytt mål för förnybar el och förlängning av elcertifikatssystemet, punkt 1 (SD, L) av (SD), (SD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2016/17:3720 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:3724 av m.fl. (L) yrkande 1 och avslår proposition 2016/17:179. Vi står inte bakom den överenskommelse om energipolitiken som slöts mellan fem partier och som ligger till grund för förslagen i den nu aktuella propositionen. Vi tillstyrker därför förslagen i motionerna 2016/17:3720 (SD) och 2016/17:3724 (L) om att bör avslå propositionen. Våra respektive synsätt på elcertifikatssystemet och hur man bör se på förnybar elproduktion utvecklas ytterligare i våra efterföljande reservationer i detta betänkande. Högre ambitionsnivå eller avveckling av elcertifikatssystemet, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 35 och 2016/17:3720 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2016/17:3724 av m.fl. (L) yrkandena 2 och 4. Vi anser att elcertifikatssystemet bör avskaffas. Enligt vår uppfattning bör alla former av marknadssnedvridande subventioner fasas ut. Elcertifikatssystemet har bidragit till att det har byggts anläggningar som i grunden inte bär sina egna kostnader och som dessutom har skapat ett överutbud av el på marknaden som gör det svårt att uppnå lönsamhet i investeringar och renoveringar av de befintliga produktionsanläggningarna. Vi har svårt att förstå poängen med att stimulera fram investeringar i anläggningar som marknaden inte efterfrågar och som kullkastar kalkylerna för hela energisystemet.