bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Bland annat har regionala exportcentrum invigts i sex pilotlän . Andra län har bjudits in att inrätta liknande exportcentrum utifrån vissa kriterier, och det arbetet har inletts. En styrgrupp har skapats med , , Business och EKN. Dessutom ska Business nätverk av regionala exportrådgivare förstärkas. Vidare har , , , och geologiska undersökningar fått i uppdrag att medverka vid främjandeinsatser. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av att främjandet anpassas efter företagens behov och efterfrågan samt understryka betydelsen av att verksamheten löpande följs upp och utvärderas. I sammanhanget kan också påminnas om att Tillväxtanalys enligt uppdrag tagit fram och föreslagit mätmetoder och indikatorer som kan användas vid utvärderingar av statliga främjandeinsatser för internationalisering av små och medelstora företag, vilket är positivt. När det gäller exportrådgivning vill utskottet även påminna om att inom ramen för exportstrategin har fått i uppdrag att bygga ut webbplatsen med en export- och internationaliseringsdel. Internet är för många en central informationskälla, och utskottet tror därför att en utbyggd digital exportinformation kan vara ett viktigt första steg på vägen för de företag som söker råd och information om det stöd och den hjälp som finns att få genom att erbjuda en enkel och snabb ingång till information. Utskottets förhoppning är att detta ska kunna sänka trösklarna och öka både viljan och förmågan att exportera inte minst för små och medelstora företag oavsett var i landet de är verksamma. Huvudaktörer för den regionala och lokala exportrådgivningen ska enligt utskottets uppfattning vara de statliga aktörerna på området. För att nå en så decentraliserad och heltäckande organisation som krävs anser dock utskottet att möjligheten för andra aktörer att delta, genom upphandling, inte helt bör uteslutas. En förutsättning för detta är givetvis att det ställs motsvarande krav på dessa aktörer som på de statliga aktörerna, vilket t.ex. skulle kunna säkerställas genom en certifiering. Utskottet har vid tidigare behandling av snarlika motioner (bet. 2015/16:NU13) hänvisat till aviserade förändringar när det gäller den regionala och lokala exportrådgivningen. Utskottet ansåg då att inte borde föregripa det arbetet och ser därför inte heller någon anledning till några tillkännagivanden om ytterligare utredningar enligt det som föreslås i de nämnda motionerna. När det gäller motioner om FN-upphandlingar vill utskottet återigen hänvisa till sin tidigare behandling av motioner (bet. 2015/16:NU13) och ser inte heller i detta fall någon anledning att ompröva sitt ställningstagande. I motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3392 (KD) förordas tillkännagivanden om att det behövs insatser för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och fortsätta stimulera företagande bland s.k. kosmopoliter för att därigenom främja svensk export. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i de nämnda motionerna, nämligen att det är viktigt att tar till vara den kompetens som dessa personer har. Av exportstrategin framgår att även regeringen delar denna uppfattning. En av de åtgärder som regeringen har aviserat är att utveckla det arbete som syftar till att ta till vara utlandsfödda svenskars och utländska studenters unika kompetens och värde för utrikeshandel. Utskottet kan därmed konstatera att det pågår ett arbete i den riktning som efterfrågas i de berörda motionerna, varför de kan avstyrkas i aktuella delar. I motionerna 2016/17:3124 (M, C, L, KD), 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3150 (M) efterfrågas exportfrämjande insatser för de kulturella och kreativa näringarna i form av ett fördjupat uppdrag till Business . Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten av insatser för att främja kulturella och kreativa näringar som är en viktig framtidsbransch, inte minst för svensk export. När liknande förslag behandlades (bet. 2015/16:NU13) hänvisade utskottet till det arbete som pågår på området, där Business och de svenska utlandsmyndigheterna spelar en viktig roll. Då nämndes att det nyöppnade konsulatet i har i uppdrag att fånga upp trender och impulser som kan inspirera svenska företag inom bl.a. de kreativa näringarna och it. Utskottet konstaterar att regeringen inom ramen för exportstrategin har aviserat en rad åtgärder för att främja exporten av de kulturella och kreativa näringarna, vilket utskottet välkomnar. Som framgår i avsnittet om arbetet med exportstrategin har regeringen också redan påbörjat ett arbete när det gäller dessa insatser. Utskottet ser därför inga skäl för några tillkännagivanden enligt det som föreslås i dessa motioner, och de avstyrks därmed i de aktuella delarna. I motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD) föreslås ett tillkännagivande om att lyfta svensk matkultur och svenska råvaror för att ytterligare främja livsmedelsexport. Utskottet konstaterar att det inom såväl exportstrategin som livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder för att främja svensk livsmedelsexport. Med hänvisning till det anförda avstyrks samtliga motioner i de aktuella delarna. Vissa frågor om Business och När det gäller de förslag på uppdrag till Business och samt inrättande av ett handelskontor i som finns i motionerna 2016/17:111 (SD), 2016/17:468 (SD) och 2016/17:2889 (SD) vill utskottet anföra följande. Somaliland har inte erkänts som självständig stat av något land. FN, EU, Afrikanska unionen (AU) och stödjer den fredsprocess som pågår mellan konfliktens parter. Med utgångspunkt av situationen i Somaliland håller utskottet inte med motionärerna om att bör uppmana regeringen att genom Business och ge regionen ökad prioritet. När det gäller , som även lyfts fram som ett prioriteringsområde i de nämnda motionerna, konstaterar utskottet att är ett av de länder som finns med på regeringens lista över prioriterade marknader. Av exportstrategin framgår också att Business ska få resurser för att kunna stärka närvaron på tillväxtmarknaderna. I fråga om export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering konstaterar utskottet vidare att det inom ramen för exportstrategin finns åtgärder som syftar till att främja exporten av svenska företags lösningar för modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system. Inom ramen för det här åtgärdsområdet har regeringen bl.a. gett Business i uppdrag att upprätta en grupp med uppgift att löpande identifiera de största affärerna tillsammans med intresserade företag. Vidare har ett antal myndigheter fått i uppdrag att medverka vid främjandeinsatser, däribland . I sammanhanget kan även regeringens nyindustrialiseringsstrategi nämnas där de globala konkurrensfördelar som har inom återvinning och miljöteknik framhålls. Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns en stor potential till ökad export av svensk miljöteknik och noterar att regeringen i den nämnda strategin framhåller att styrka bl.a. inom systemanalys och systemlösningar kan utvecklas för att därmed bidra till ökad konkurrenskraft. Utskottet konstaterar sammantaget att regeringen verkar i riktning mot det som efterfrågas, och det finns därmed ingen anledning för några tillkännagivanden enligt det som föreslås i motion 2016/17:111 (SD). I motion 2016/17:2899 (SD) förordas ett tillkännagivande om att () ska få stärkta förutsättningar. Utskottet hänvisar till att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 6) konstaterade att den exportstödjande verksamheten har använts som ett medel att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. De statliga aktörernas medverkan i exportsammanhang har kontinuerligt prioriterats, baserat på den bedömda nyttan för Försvarsmakten. En grundläggande förutsättning för det statliga exportstödet är att exporten godkänns av den ansvariga exportkontrollmyndigheten. Utskottet har tidigare avstyrkt ett liknande förslag (bet. 2015/16:NU4). Utskottet ser ingen anledning att ändra sin bedömning och avstyrker därmed det aktuella motionsyrkandet. I motion 2016/17:2010 (C) förordas ett tillkännagivande om att anslå medel till Business i taget. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen brukligen föreslår anslag per årsbasis. Utskottet avstyrker därmed motionen i den aktuella delen. I motion 2016/17:1737 (V) förordas ett tillkännagivande om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för som tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram och verksamheten kring exportfrämjande bli mer transparent. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om vad det har sagt om att grundläggande principer om demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, hållbart företagande och den politik som har beslutat för global utveckling givetvis måste genomsyra det arbete som utförs av olika exportfrämjande aktörer. Utskottet har tidigare behandlat liknande motioner (bet. 2015/16:NU13) och ser i detta läge ingen anledning att ändra sin uppfattning. Motionärerna förordar även att Business verksamhet bör förstärkas och att möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna måste bli bättre över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor bör stärkas. Även i detta sammanhang hänvisar utskottet till de lanserade åtgärder som aviserats i exportstrategin och avstyrker därmed motion 2016/17:1737 (V) i de berörda delarna. Sammanfattningsvis avstyrker utskottet samtliga här aktuella motionsyrkanden. Övrigt om handels- och investeringsfrämjande I motion 2016/17:232 (M) efterfrågas en översyn av möjligheten att införa ett exportstöd för att få igång svensk småbåtsindustri. Utskottet har tidigare behandlat motioner om exportstöd till småbåtsindustrin, (bet. 2015/16:NU13). Utskottet delade då motionärens uppfattning att den internationella konkurrensen inom många branscher är hård, och att det inte är bra om konkurrensen dessutom sker på olika villkor. Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att många företag, inte minst små och medelstora, behöver statens stöd för att nå ut på en internationell marknad. Som utskottet tidigare uttalat bör detta stöd utgå från de behov som finns hos företagen. När det gäller det statliga främjandet av näringslivets export och internationalisering ska detta ske inom ramen för . I finns lagen (2013:388) om tillämpning av , som beslutades av (prop. 2012/13:84, bet. 2012/13:NU19). Av artikel 108 i EUF-fördraget framgår att de stödåtgärder som hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, dvs. de åtgärder som är selektiva, anses vara statsstöd, och de måste därför godkännas av kommissionen på förhand. Ett ekonomiskt stöd enligt det som föreslås i den nämnda motionen skulle därmed sannolikt inte vara förenligt med . I motion 2016/17:3148 (M) begärs att regeringen ska utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag, och undersöka möjligheten att införa exportcheckar. Motionärerna vill även att regeringen utreder en auktorisering för företag och organisationer som kvalificerar dessa att delta i upphandling av exportrådgivningstjänster. Utskottet vill med anledning av denna motion återigen framhålla vikten av tillgången till regional och lokal exportrådgivning i hela landet och att de regionala exportrådgivarna är betydelsefulla för små och medelstora företag. Som utskottet tidigare nämnt ska huvudaktörer för den regionala och lokala exportrådgivningen enligt utskottets uppfattning vara de statliga aktörerna på området, som möjligheten för andra aktörer att delta, genom upphandling, inte helt bör uteslutas för att nå en så decentraliserad och heltäckande organisation som möjligt. En förutsättning för detta är givetvis att det ställs motsvarande krav på dessa aktörer som på de statliga aktörerna, vilket t.ex. skulle kunna säkerställas genom en certifiering. Utskottet hänvisade då snarlika förslag behandlades (bet. 2015/16:NU13) till aviserade förändringar när det gäller den regionala och lokala exportrådgivningen. Utskottet ansåg då att inte borde föregripa det arbetet och ser därför inte heller nu någon anledning till några tillkännagivanden om ytterligare utredningar enligt det som föreslås i motionen. I motion 2016/17:2446 (SD) föreslås tillkännagivanden om att stödja livsmedelsföretagen med kompetensutveckling när det gäller export, och i motion 2016/17:3173 (M) anser motionärerna att regeringen bör satsa på ett paket för ökad livsmedelsexport. Utskottet konstaterar att det inom ramen för exportstrategin finns åtgärder med den riktning som efterfrågas. Utskottet tänker i första hand på den aviserade informationskampanjen för att upplysa företag om det stöd som finns att få för export och internationalisering och för information om enskilda marknader, men också på den utökade regionala rådgivningen och den digitala exportinformationen. Utskottet konstaterar i detta sammanhang även att regeringen presenterade en livsmedelsstrategi (prop. 2016/17:104) för en långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig livsmedelskedja som ska ses som en plattform utifrån vilken politiken ska utformas . Vad gäller livsmedelsexport bedömer regeringen att en ökad export och fler exporterande företag kan stärka tillväxten i den svenska livsmedelskedjan, varför man bör fortsätta att utveckla exportfrämjande insatser. Utskottet instämmer i regeringens bedömning, och med hänvisning till den kommande behandlingen av regeringens proposition och däri aviserade åtgärder avstyrker utskottet motionerna i de berörda delarna. I motion 2016/17:3189 (M) förordas att regeringen skapar förutsättningar för att ska kunna bli en ledande aktör inom export av koldioxidsnål energi. Utskottet har ingen annan uppfattning än att tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. Utskottet instämmer i att det behövs insatser på flera plan för att stimulera exportmöjligheterna och motverka handelshinder i form av höga tullar på ny miljövänlig energiteknik. Utskottet vill även påminna om att tullagstiftningen tillhör EU:s exklusiva kompetens. I detta sammanhang vill utskottet även hänvisa till sitt ställningstagande i avsnittet Handel med gröna varor. Utskottet ser därför inget skäl till några tillkännagivanden med anledning av förslaget i motion 2016/17:3189 (M). I motion 2016/17:824 (C) förordar motionären ett tillkännagivande om att utveckla riktlinjer till ansvarig myndighet för att bidra till utvecklingen av kosmetikabranschen. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om arbetet med exportstrategin som syftar till att stärka statens främjande av näringslivets export och internationalisering och göra det mer ändamålsenligt och effektivt. Utskottet vill även hänvisa till det pågående regelförenklingsarbetet och den uppfattning som utskottet i olika sammanhang gett uttryck för att det är angeläget att de regler som finns och som införs är ändamålsenliga och att de medför en så begränsad administration som möjligt för företag. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att främja handel med både varor och tjänster men ser inga skäl för en särskild satsning på kosmetikabranschen i enlighet med det som föreslås i motionen. Slutligen när det gäller förslaget i motionen 2016/17:3399 (KD) om att ett samordnat statligt stöd för internationalisering bör utvecklas för regionerna konstaterar utskottet att flera av de aviserade åtgärderna i exportstrategin delvis ligger i linje med det som efterfrågas i motionen. Med det anförda avstyrks samtliga nämnda motioner i de aktuella delarna i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övergripande frågor om hållbart företagande och barnarbete. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter, regeringens exportstrategi och andra pågående insatser. Jämför reservationerna 27 (M, C, L, KD) och 28 (V). Frihandel, marknadsekonomi, respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är enligt vad som anförs i kommittémotion 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 8 viktiga faktorer för en positiv ekonomisk utveckling. bör därför tillkännage för regeringen att svensk handelspolitik ska vara en tydlig röst för demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatens principer samt jämställdhet. bör driva på för att föra in dessa värden i de handelsavtal som sluts, och svenska företrädare på politisk nivå måste våga tala med diktaturers representanter om dessa frågor. Vidare ska svenska företag uppmuntras att vara föredömen utomlands vad gäller affärsetik, arbetsvillkor, miljöhänsyn och socialt ansvarstagande. I kommittémotion 2016/17:811 av m.fl. (V) presenteras ett antal av prioriterade frågor i relationen mellan och . Motionärerna framhåller bl.a. att stora ekonomiska intressen i inte får innebära att vare sig eller näringsliv kompromissar med frågor om de mänskliga rättigheterna. Vad gäller svenska företags ansvar föreslår motionärerna två tillkännagivanden. För det första anser motionärerna att bör uppmana regeringen att kräva att svenska företag som är verksamma i uppträder konsekvent och i överenstämmelse med den allmänna svenska politiken när det gäller mänskliga rättigheter (yrkande 6). För det andra anser motionärerna att bör uppmana regeringen att verka för att svenska multinationella företag som är verksamma i undertecknar globala ramavtal (yrkande 7). I kommittémotion 2016/17:1195 av m.fl. (V) föreslås ett tillkännagivande om att såväl inom WTO som inom EU bör arbeta för en avveckling av ekonomiska frihandelszoner där de fackliga rättigheterna kränks eller inskränks (yrkande 4). Antalet frizoner i världen ökar snabbt enligt vad som anförs i motionen. Mot bakgrund av hur utvecklingen av exportfrizonerna sett ut anser motionärerna att det är dags för att tydligt arbeta för en avveckling av exportfrizonerna. Utöver att inga regler för arbetsvillkor tycks gälla i flertalet exportfrizoner anser motionärerna att exportfrizonerna dessutom snedvrider konkurrensen. Vidare förordas ett tillkännagivande om att regeringen aktivt bör verka för att alla svenska multinationella företag ska sluta globala ramavtal (yrkande 5). I likhet med i motion 2016/17:811 (V) framhålls behovet av grundläggande avtal mellan arbetsgivare och fackliga företrädare på internationell nivå. bör bli en rättvisemärkt nation, en s.k. Fair Trade Nation, anför Amineh Kakabaveh (V) i motion 2016/17:136, och detta bör enligt motionären tillkännage för regeringen (yrkande 2). Motionären menar att det borde vara en självklarhet för att förmå regeringen att påverka situationen i världen på ett sådant sätt att barns levnadsvillkor och utbildningsvillkor förbättras, och för att nå dit måste barnarbete bekämpas. För att förbättra villkoren och arbeta för att barnarbete avskaffas föreslås vidare tre tillkännagivanden om riktlinjer för svenska företag. För det första bör svenska företag som verkar utomlands inte nöja sig med att betala otillräckliga minimilöner som lagstadgats i landet utan i stället rikta in sig på att betala levnadslöner (yrkande 3). För det andra bör svenska företag kontrollera att deras underleverantörer inte utnyttjar barnarbete i sin verksamhet (yrkande 4). För det tredje bör etiska regler införas som garanterar att svenska företag inte gör affärer med företag som utnyttjar barnarbete (yrkande 5). Inriktningen för hållbart företagande I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. 24) framgår regeringens inriktning för politiken för hållbart företagande. Regeringen framhåller bl.a. att man vill att svenska företag ska fortsätta ligga i täten och vara innovativa, moderna och attraktiva för sina anställda, konsumenter och investerare. Regeringen anför att det i ett större perspektiv handlar om att genom gemensamma insatser få fler framgångsrika och världsledande företag i , vilket i sin tur skapar jobb, tillväxt, välstånd och välfärd. Hållbart företagande är enligt regeringen en självklar hörnsten i ett modernt och konkurrenskraftigt näringsliv. Vidare uppges det vara en viktig del i regeringens nystart av politik för global utveckling (PGU) och i genomförandet av Agenda 2030. Regeringen uppger att den kommer att fortsätta att uppmuntra och stödja företagen i sitt hållbarhetsarbete. En satsning görs för att öka kunskapen på ambassaderna så att de bättre ska kunna stödja svenska företag i världen. Business har vidare fått i uppdrag att stärka stödet till företagens arbete med hållbart företagande, med särskilt fokus på små och medelstora företag. Regeringen uppger också att den driver frågan om hållbart företagande i EU, bl.a. i syfte att stärka hållbarheten i de globala värdekedjorna. Regeringens skrivelse om hållbart företagande överlämnade regeringen skrivelsen Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) till . I skrivelsen framgår dels vilken politik när det gäller hållbart företagande som regeringen avser att driva inom dessa områden, dels regeringens förväntningar på företagens hållbarhetsarbete samt rekommendationer om hur detta arbete bör bedrivas. Utskottet behandlade regeringens skrivelse (bet. 2015/16:NU12). I betänkandet redogör utskottet övergripande om hållbart företagande och nämner bl.a. de internationella riktlinjer som finns på området. Övergripande om hållbart företagande Hållbart företagande (även kallat ansvarsfullt företagande och företagens sociala ansvar, CSR) är ett paraplybegrepp som omfattar många olika delar. I utskottets betänkande om handelspolitiska frågor (bet. 2012/13:NU13) står det mer om innebörden och omfattningen av begreppet, och där beskrivs ett flertal internationellt erkända vägledande principer och riktlinjer kring hållbart eller ansvarsfullt företagande: riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact, ISO-standard om socialt ansvarstagande, Internationella arbetsorganisationens () trepartsförklaring om multinationella företag och socialpolitik, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Hållbart ägande ingår i statens ägarstyrning. Arbetet med hållbart företagande inom förvaltningen av de statliga företagen syftar till att bolagen ska agera så att de har allmänhetens förtroende som en långsiktig hållbar värdetillväxt säkerställs. Det innebär att bolagen ska • arbeta strategiskt med hållbart företagande, vilket bl.a. innebär att styrelserna fastställer strategiska mål för hållbarhetsarbetet och strategier för att nå dessa • löpande följa upp de strategiska hållbarhetsmålen och måluppföljningen • agera öppet mot sina intressenter genom att hållbarhetsrapportera samt att föra en öppen och konstruktiv dialog med sina viktigaste intressenter; i regeringens riktlinjer för extern rapportering åläggs bolagen att i samband med årsredovisningen publicera en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI) som har kvalitetssäkrats genom oberoende granskning och bestyrkande • samarbeta med andra bolag med statligt ägande, det privata näringslivet, ideella organisationer och andra intressenter för att effektivisera arbetet och uppnå ännu bättre resultat • efterleva internationella riktlinjer för miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik, de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinationella företag. Staten har etablerat ett nätverk för hållbart företagande för att initiera och uppmuntra erfarenhetsutbyte och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande. Det ger enligt regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) bolagen möjlighet att inspireras av och utbyta erfarenheter med varandra i syfte att stärka och effektivisera arbetet med hållbart företagande i den statliga bolagsportföljen.