bet · H401UU13 · 2017-05-05 00:00:00 — betänkande 2016/17:UU13 Utskottet föreslår att lägger redogörelsen från delegation vid och regeringens skrivelse om verksamheten inom till handlingarna. Utskottet föreslår också att avstyrker samtliga motioner som behandlas i betänkandet. I betänkandet finns två reservationer (SD och V). Redogörelse /17:ER1 Från delegation vid . Regeringens skrivelse 2016/17:12 Verksamheten inom m.m. och . Fyra yrkanden i en följdmotion. Tre yrkanden i två motioner från den allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Skrivelsens huvudsakliga innehåll................................................................ Redogörelsens huvudsakliga innehåll........................................................... och , punkt 1 (SD) ........................... och , punkt 1 (V) ............................. , punkt 2 (SD) ........................................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Skrivelse 2016/17:12................................................................................. Redogörelse /17:ER1......................................................................... Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2016/17:3506 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. Reservation 1 (SD) Reservation 2 (V) 2016/17:3506 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 3 (SD) 3.Redogörelse /17:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /17:ER1 till handlingarna. 4.Regeringens skrivelse 2016/17:12 Verksamheten inom m.m. och lägger skrivelse 2016/17:12 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utrikesutskottet redogörelse /17:ER1 Från delegation vid och regeringens skrivelse 2016/17:12 Verksamheten inom m.m. och . En följdmotion har väckts med anledning av regeringens skrivelse, och under den allmänna motionstiden inkom två motioner som berör . Motionerna behandlas i detta betänkande. I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten inom m.m. och . Perioden beskrivs som förhållandevis dyster för kärnvärden mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Ekonomiska svårigheter, terrorhot och flyktingkrisen anses ha haft en negativ påverkan på debattklimatet och tilltron till de gemensamma institutionerna. som skrivelsen avser har oron aktualiserats ytterligare för flera länders brist på respekt för de åtaganden som ett medlemskap i innebär. olagliga annektering av och Sevastopol och utvecklingen i östra har liksom föregående år genomsyrat arbetet i . I redogörelsen beskrivs den svenska delegationens arbete vid . Migration, flyktingkrisen och kampen mot terrorism har debatterats av församlingen. har olagliga annektering av och Sevastopol samt utvecklingen i östra starkt påverkat församlingens arbete. Besluten och att temporärt dra in rösträtt fick till följd att inte presenterade någon delegation 2016. aktualiserades oron för flera länders brist på respekt för sina åtaganden inom ramen för medlemskapet i ytterligare. Situationen i återkom i flera debatter. Den svenska delegationen deltog i församlingens verksamhet bl.a. genom inlägg i plenardebatterna men även genom rapportörskap, motionsskrivande och namninsamlingar i form av s.k. skrivna deklarationer. antog församlingen 56 resolutioner, 14 rekommendationer och 2 yttranden. Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 1 (SD) och 2 (V). I motion 2016/17:2768 av m.fl. yrkande 16 anför att den bör arbeta aktivt för att värna kärnvärden mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer genom ett konsekvent agerande för att upprätthålla principerna i och deras praktiska tillämpning. I följdmotion 2016/17:3506 av m.fl. yrkande 2 anför att bör avstå från medverkan i det nya europeiska och konst (). I yrkande 3 anför motionärerna att regeringen bör överväga ställningstagandet från expertgrupp för terrorism om terrorismförebyggande. Avslutningsvis anför motionärerna i yrkande 4 att regeringen bör motsätta sig Kosovos medlemskap i . I motion 2016/17:812 av m.fl. yrkande 12 anför att regeringen inom Europarådssamarbetet bör arbeta aktivt för att alla medlemsstater ska avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. I yrkande 13 anför motionärerna att bör arbeta för att finansiellt och organisatoriskt stärka enhet Sexual Orientation and Gender Identity Unit. bildades av tio likasinnade länder i , däribland . Utskottet konstaterar att organisationens huvudarbete går ut på att bevara och främja kärnvärden: mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Enligt utskottet är det viktigt att fortsätter att arbeta för att stärka roll på de områden där organisationen har särskild kunskap och kompetens i jämförelse med andra organisationer, nämligen i arbetet med de tre kärnvärdena. arbete – 2016 präglades av ett förändrat debattklimat och en tendens till bristande tilltro till, och ifrågasättande av, de gemensamma institutionerna och den gemensamma övervakningen av rättighetsfrågor. Därtill uppvisade flera av medlemsstater brister i sina åtaganden när det gäller respekten för kärnvärden. Detta är enligt utskottet mycket oroande. Utskottet betonar därför betydelsen av att även framöver arbetar för att kärnvärden värnas på ett långsiktigt och konsekvent sätt. Utskottet vill också understryka vikten av att den genom representation i ministerrådet arbetar för att roll inte riskerar att undermineras samt säkerställer att möjligheter att utöva tillsyn över medlemsstaters, observatörsstaters, kandidatländers eller partnerskapsstaters åtaganden gentemot till skydd för de mänskliga rättigheterna inte förhindras eller försvåras. Redan i betänkande 2014/15:UU14 betonade utskottet vikten av att inom ramen för arbetar för att rådet inriktar sin verksamhet på arbetet med dess tre kärnvärden. Utskottet understryker än en gång vikten av detta och välkomnar att den inom ramen för budgetarbete arbetar för att verksamhet ska fokusera på dessa kärnvärden. Vidare välkomnar utskottet det arbete som parlamentariska församling gör i syfte att arbeta för att medlemsstaterna inte bara ingår en principiell överenskommelse att respektera kärnvärden, utan att staterna även i praktiken måste leva upp till medlemskapets åtaganden. Utskottet välkomnar att den svenska delegationen på olika sätt bidrar till detta arbete bl.a. genom inlägg i plenardebatterna, rapportörskap, motionsskrivande och namninsamlingar i form av s.k. skrivna deklarationer. Vad gäller motionsyrkandet om ett europeiskt romskt och konst () noterar utskottet att diskussionerna om inrättandet fortsatte och att beslut om medverkan i kulturinstitutet togs 2016. syftet med institutet bl.a. är att bidra med underlag till och dess medlemsstater när det gäller romska frågor, främja dialog mellan romer och icke-romer samt visa upp mångfalden i den romska konsten och kulturen. Utskottet noterar även att generalsekreterare fick mandat att underteckna det reviderade utkastet till arbetsordning för institutet vid ställföreträdarnas möte i ministerkommittén . När det gäller motionsyrkandet om terrorismförebyggande konstaterar utskottet att man i sitt yttrande till justitieutskottet (2015/16:UU2y) välkomnade att tillsammans med 16 andra stater och EU den 22 undertecknade ett tilläggsprotokoll till konvention för att förhindra terrorism. Tilläggsprotokollet syftar till att hantera problemet med utländska terrorstridande genom att kriminalisera ett medvetet deltagande i en terroristgrupp, mottagande av terroristutbildning, utlandsresor i terrorismsyfte samt finansiering och organisering av dylika resor. konstaterade i yttrandet att tilläggsprotokollet syftar till att svara mot de krav som ställs i 2178 (2014), som är folkrättsligt bindande, om att det ska vara kriminaliserat att resa eller försöka resa utomlands i syfte att utföra, planera, förbereda eller delta i terroristhandlingar, eller för att ge eller få terroristträning. Utskottet noterade att tilläggsprotokollet träder i kraft när det har ratificerats av sex statsparter till konvention för att bekämpa terrorism. Utskottet konstaterar att samarbete med Kosovo grundar sig på att verkar i enlighet med resolution (1999) om ett statusneutralt angreppssätt. verksamhet i Kosovo försvåras dock av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status. Utskottet välkomnar att tillsammans med andra stater trots statusfrågans restriktioner har verkat för att i ökad grad engagera i demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter. Utskottet anser att stöd har en viktig funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda och att utgör ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst till EU:s rättsstatsmission i Kosovo och dess insatser inom rättsstatsområdet. Utskottet konstaterar att Kosovo har tagit aktiva steg mot ett fullvärdigt medlemskap i . öppnade Kosovo ett generalkonsulat i . blev Kosovo medlem i utvecklingsbank, och 2014 blev landet medlem i . Utskottet konstaterar att frågan om fullvärdigt medlemskap kan komma upp och att det i så fall kräver att ministerrådet antar en resolution om fullvärdigt medlemskap i med två tredjedelars majoritet. Utskottet noterar att den parlamentariska församlingen har utvecklat egna kriterier för medlemskap och måste konsulteras innan ministerkommittén fattar sitt beslut. Vad gäller motionsyrkandet om att alla medlemsstater ska avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck anser utskottet att det är positivt att den prioriterar hbtqpersoners lika rättigheter och möjligheter. Utskottet välkomnar att arbetet med hbtq-frågor inom ramen för antog en viss positiv utveckling –2016. Utskottet välkomnar också att inom Europarådssamarbetet hade en pådrivande roll för att ta fram en rekommendation i ministerkommittén om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsöverskridande identitet eller uttryck (CM/Rec[2010]5). Utskottet konstaterar att rekommendationen bidrog till att det utanför ordinarie budget skapades ett mindre sekretariat inom sekretariat (Sexual Orientation and Gender Identity Unit) med uppgift att ansvara för frågor som rör lika rättigheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och genomförandet av rekommendationen. Utskottet välkomnar att tillsammans med andra medlemsstater har verkat för att sekretariatet för hbtq-frågor ska finansieras inom ramen för ordinarie budget. Utskottet ser därför positivt på att förhandlingarna resulterade i att sekretariatet numera finansieras inom ramen för ordinarie budget som alla medlemsstater bidrar till. Utskottet konstaterar att det är första gången i historia som den ordinarie budgeten finansierar ett hbtq-program. Utskottet betonar vikten av att den svenska regeringen inom ramen för fortsätter sitt arbete med hbtq- frågorna och inte minst arbetet med hbtq-sekretariatets roll och funktion. Avslutningsvis välkomnar utskottet det arbete som den svenska delegationen vid gör för att stärka hbtq-personers lika rättigheter och möjligheter. I den mån de inte tillgodosetts genom det som har anförts här avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2768 yrkande 16, 2016/17:3506 yrkandena 2–4 och 2016/17:812 yrkande 12 och 13. Utskottets förslag i korthet avslår motionen och lägger skrivelsen samt redogörelsen till handlingarna. Jämför reservation 3 (SD). I följdmotion 2016/17:3506 av m.fl. yrkande 1 anför att regeringen återtar sin ratificering av tilläggsprotokoll 15 rörande klagofrist. Utskottet konstaterar att den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () sedan antagandet 1950 har fått en allt större betydelse för skyddet av mänskliga rättigheter i . Utskottet noterar att tillströmningen av klagomål till den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () har riskerat att försvaga skyddet av mänskliga rättigheter eftersom domstolen har haft svårigheter att hantera den stora mängd klagomål som kommit in. Utskottet välkomnar därför det reformarbete som pågår med att befästa och roll och funktion. Utskottet konstaterar att ett exempel på reformarbetet är de högnivåkonferenser om och Europakonventionssystemets framtid som genomfördes i (2012). I antogs en deklaration med beslut om långsiktiga reformer som i vissa fall kräver ändringar i . Som ett resultat av Brightondeklarationen har bl.a. protokoll nr 15 om ändring i tagits fram. Utskottet konstaterar att behandlade protokoll nr 15 i betänkande 2015/16:KU9 Nya regler för att öka effektivitet. betänkande framgår att protokoll nr 15 syftar till att öka effektiviteten hos , genom att •det tydliggörs att det i första hand är konventionsstaterna som ansvarar för att rättigheterna i upprätthålls och att de också har en viss bedömningsmarginal när de utövar denna skyldighet •parterna inte längre ska kunna förhindra domstolens kammare att överlämna ett mål till avgörande i stor sammansättning •tidsfristen för att lämna in ett klagomål till domstolen minskas från •domstolen får ökade möjligheter att avvisa ett mål när en klagande inte har lidit avsevärt men av en konventionskränkning •bestämmelsen att en domare måste avsluta sin tjänstgöring när han eller hon fyller upphävs, och det i stället införs en bestämmelse att en domarkandidat måste vara när förfarandet inför tillsättande av en domartjänst inleds. I betänkandet föreslog ett enigt konstitutionsutskott att skulle godkänna protokoll nr 15 om ändringar av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. konstaterar vidare att godkände förslag till beslut (rskr 2015/16:139). Med det som har anförts ovan avstyrker utskottet motion 2016/17:3506 yrkande 1. Utskottet föreslår att lägger redogörelse /17:ER1 och skrivelse 2016/17:12 till handlingarna. 1.Europarådet och , punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3506 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 och avslår motionerna 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 16. är ett mycket bra organ för politiker från demokratiska länder att samlas och knyta kontakter med varandra. Det är likaså ett bra sätt för att skapa mellanstatliga samarbeten och tillsammans främja mänskliga fri- och rättigheter i och utanför vår kontinent. Vi konstaterar att diskussioner om ett europeiskt romskt och konst () med kopplingar till har förekommit. Institutets syfte är att ge underlag till och medlemsstaterna kring romska frågor, främja dialog mellan romer och övriga samhället men även att visa upp den romska kulturen och konsten. Beslut har tagits om att institutet ska förläggas i . Romska kulturcenter är mycket vanligt förekommande i . finns det ingen sammanställning av det exakta antalet men en snabb sökning visar att det finns minst sex stycken i olika europeiska länder och ett i . Många av dessa finansieras med offentliga medel. ser inte mervärdet i att bygga upp ytterligare ett. Om ytterligare medel ska avsättas till romsk kultur är det bättre att bygga på befintlig infrastruktur. Vi anser därför att bör avstå från medverkan i det nya centret. Ett tilläggsprotokoll till konventionen om förebyggande av terrorism har tagits fram av expertgrupp. Protokollet framhåller kriminalisering av deltagande i sammanslutning av terrorism, utlandsresor i terrorsyfte men även finansiering och underlättande av terrorresor. har antagit protokollet och har skrivit under det. Vi konstaterar att detta kan innebära att terrorlagstiftning behöver måste gärningsmannen kunna knytas till en viss handling, antingen i eller resa i syfte att utföra en sådan handling. Regeringen kommer att återkomma med en ny terrorproposition under riksdagsåret och av den anledningen vill vi uppmana regeringen att ta till sig expertgruppens ställningstagande och ställa proposition på utvidgande av det kriminaliserade området till att omfatta också deltagande i sammanslutning. Vi konstaterar avslutningsvis att det kan det bli aktuellt för att ta ställning till om Kosovo ska bli medlemsland i , vilket kan ske genom att två tredjedelars majoritet i ministerkommittén röstar för efter att den parlamentariska församlingen har konsulterats. Ett medlemskap i förutsätter dessutom att Kosovo betraktas som en självständig stat, vilket världens olika länder är oense om. menar till skillnad från den att Kosovo snarare är en ockuperad del av varför vi också motsätter oss deras medlemskap i . Vi ser likaså att ett medlemskap i kan bli ett steg närmare EU- medlemskap, vilket vi också motsätter oss så länge som vi är medlemmar av unionen. Vi anser därför att regeringen bör motsätta sig Kosovos medlemskap i . 2016/17:UU13 RESERVATIONER 2.Europarådet och , punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt avslår motionerna 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 16 och 2016/17:3506 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4. bör enligt vår uppfattning verka för att ett ökat europeiskt samarbete även ska omfatta hbtq-frågorna. Det är i detta sammanhang viktigt att poängtera att samarbetet på europeisk nivå, liksom arbetet på nationell nivå, måste utformas tillsammans med representanter från hbtq-organisationerna i de berörda länderna. har blivit en allt viktigare arena för att lyfta frågorna rörande hbtq-personers rättigheter. för mänskliga rättigheter har prövat fall rörande hbtq-personers mänskliga rättigheter och riktat tydliga uppmaningar till berörda medlemsstater. kommissionär för mänskliga rättigheter och Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) har uppmärksammat kränkningar av hbtqpersoners mänskliga rättigheter bland medlemsstater. Motståndet är starkt, inte minst från . Vi anser därför att regeringen inom samarbetet i bör aktivt arbeta för aatt alla medlemsstater ska avskaffa all slags diskriminering p.g.a. sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. Detta anser att bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. Inom finns en särskild enhet som arbetar med hbtqfrågor, Sexual Orientation and Gender Identity Unit. Detta är ett viktigt organ för att uppmärksamma hbtq-frågorna i , bl.a. bevakar man utvecklingen i medlemsstaterna och ger ut rapporter. För att säkerställa att enheten kan arbeta långsiktigt med hbtq-frågorna bör arbeta för att finansiellt och organisatoriskt stärka enheten Sexual Orientation and Gender Identity Unit. Detta anser vi att bör ställa sig bakom och ge regeringen till känna. 3.Europadomstolen, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:3506 av m.fl. (SD) yrkande 1. Vid en högnivåkonferens i antogs en deklaration som innebär vissa ändringar i och rätten att anhängiggöra mål. Tidsfristen för att lämna in klagomål till domstolen kommer minskas från . anser att den här förändringen är olycklig. är de facto författningsdomstol. Den gör slutgiltiga ställningstaganden om innebörd, vilket påverkar den svenska rättstillämpningen på ett mycket brett område. Tyvärr är domstolen svårtillgänglig för vanliga européer. Reglerna kring anhängiggörande kan vara krångliga och kunskapen om domstolens kompetensområde är inte heller särskilt vid, inte ens bland jurister. Därför är det viktigt att potentiella klaganden har tillräckligt med tid mellan det att en påstådd kränkning äger rum till dess att tidsfristen rinner ut. Förkortningen av den fristen syftar till att minska målbalansen, vilket vi i grunden kan förstå. Det målet uppnås dock bättre genom att utöka domstolens kapacitet. Därför vill vi att regeringen återtar sin ratificering av protokollet. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2016/17:12 Regeringens skrivelse 2016/17:12 Verksamheten inom m.m. och . 2016/17:3506 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om klagofristen vid domstolen och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett nytt romskt kulturinstitut och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förebyggande av terrorism och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om Kosovo och tillkännager detta för regeringen. Redogörelse /17:ER1 Från delegation vid . Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:812 av m.fl. (V): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen inom samarbetet i aktivt bör arbeta för att alla medlemsstater ska avskaffa all slags diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör arbeta för att finansiellt och organisatoriskt stärka enhet Sexual Orientation and Gender Identity Unit och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 16.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 3.10 och tillkännager detta för regeringen. Tryck: , 2017 För oss som tror på demokrati och europeiska värderingar var 2016 ett fortsatt mörkt år. Vad var det som hände? Jo, tre saker hände. Till att börja med plågade flera terrordåd och medlemsstater, i bland annat , , , , och . Det andra var att fortsatte med sin ockupering av . Det tredje var att det misslyckade kuppförsöket i ledde till massarresteringar och inskränkningar av både mänskliga rättigheter och demokrati. De många horribla terrordåd som skedde i och övriga världen kom att dominera arbetet i . Inte undra på det! grundades , och en av de första sakerna man gjorde var att skapa den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den har varit vägledande för , till och med hela världen. Om vi inte vill att terrorn ska förstöra alla rättigheter och friheter vi så mödosamt har byggt upp i vår del av världen måste vi stå enade över partigränserna och lägga partipolitiken åt sidan. Terrorism är ett av de största hoten mot demokrati, säkerhet och europeiska värderingar. Vi måste därför arbeta förebyggande mot radikalisering men även ta krafttag mot dem som blivit radikaliserade, för att förhindra framtida terrordåd. I debatter har insikten om att dessa brutala dåd är tydligt kopplade till fanatisk och fundamentalistisk religiös extremism blivit realitet. Denna process har kommit betydligt längre än i , som förhoppningsvis vaknar efter det hemska terrordådet i . I har frågan väckts om sharialagar är förenliga med . Det pågår ett arbete med en rapport som heter Compatibility of Sharia law with Convention on Human Rights: can States Parties to the Convention be signatories of the "Declaration"? Jag fick i uppdrag att i rapporten skriva en åsikt om denna å kulturutskotts vägnar. Vad gäller annektering av har den fördömts av i kraftiga ordalag. Det ledde till att den ryska delegationen förlorade sin rösträtt och sedan beslöt sig för att inte infinna sig.