bet · H401UbU15 · 2017-03-03 00:00:00 — ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 27 och 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 5. För äldre ensamkommande ungdomar bör det finnas en snabb väg in på yrkesutbildningar utan krav på gymnasieexamen alternativt att de kan genomgå en gymnasieutbildning på engelska och få en gymnasieexamen. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Behörighetskrav till gymnasieskolan, punkt 1 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 27. Regeringen signalerar att behörighetskraven ska vara lika höga till alla utbildningar. Det förhållningssättet riskerar att sänka kraven och lura eleverna in på utbildningar som de sedan inte fullföljer. Både på de högskoleförberedande programmen och på yrkesprogrammen ska eleverna mötas av hög kvalitet och högt ställda förväntningar och krav, men det innebär inte att kraven ska vara desamma eller att de får sänkas på de utbildningar där särskilda förkunskaper krävs för att lyckas med utbildningen. Andelen elever som inte når upp till antagningskraven för gymnasiestudier ökar och ligger nu . Jag är orolig för att regeringen tar detta som intäkt för att ytterligare sänka kraven till gymnasiet. Syftet med behörighetskrav är att eleverna ska ha tillräckliga förkunskaper för att klara av en sökt utbildning. Alla som har gått igenom gymnasiet inser att det krävs betydligt högre teoretiska förkunskaper för att klara av naturvetenskapsprogrammet än t.ex. ett yrkesprogram. Därför bör behörighetskraven till flera av gymnasiets högskoleförberedande program höjas ytterligare speciellt för programmens karaktärsämnen, och i vissa fall rejält. Precis som måste eleverna kunna gå preparandkurser för att öka sin behörighet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Nytt introduktionsprogram som kombinerar språkintroduktion och yrkesintroduktion, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 37 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 40. I och med den ökade flyktinginvandringen ställs gymnasieskolan inför nya utmaningar. Gymnasieskolan behöver därför utvecklas för att så många elever som möjligt ska kunna klara gymnasiet och öka sina möjligheter på arbetsmarknaden. Många nyanlända elever vill börja på gymnasieprogrammet yrkesintroduktion där de kan träna sina yrkesfärdigheter som de kompletterar sin behörighet på introduktionsprogrammet språkintroduktion. Dagens regler innebär dock att eleverna kan få svårt att kombinera utbildningarna. Det behöver bli möjligt att lära sig svenska, läsa in gymnasiebehörighet och lära sig ett yrke. Vi vill därför ändra skollagen och möjliggöra för ett nytt introduktionsprogram, som kombinerar innehållet i språkintroduktion och yrkesintroduktion för att nyanlända elever snabbare ska få en utbildning som leder till jobb. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Nivåindelning av elever på språkintroduktion, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1383 av och (båda SD). Språkintroduktionsprogrammet är till för ungdomar som har anlänt till , och utbildningen har därför stort fokus på det svenska språket. Det stora antalet nyanlända har dock påverkat programmet på ett negativt sätt. Skillnaderna i förkunskaper hos eleverna på programmet skiljer sig kraftigt åt med alltifrån elever som har genomgått grundskola till elever utan tidigare skolgång. Att mängden elever – inte minst gruppen ungdomar utan tidigare skolgång – har ökat kraftigt gör situationen svårare. Grupper ställs lätt mot varandra. För att ge varje individ en större chans att lyckas bör därför en ny nivåindelning införas. Eleverna bör delas upp i två grupper: de som har genomgått grundskola och de som inte har genomgått grundskola. Då kan resurser lättare sättas in där de bäst behövs som man minskar risken för att olika grupper ställs mot varandra. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Folkhögskolornas möjlighet att bedriva introduktionsprogrammet språkintroduktion, punkt 4 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 24 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:2234 av m.fl. (S). Folkhögskolorna har en god spridning runt om i landet och de bidrar med värdefulla utbildningsinsatser. Inte minst är folkhögskolor bra på att motivera elever som avslutat en kurs eller ett program att fortsätta studera inom folkhögskolan. Jag anser att folkhögskolorna har stor potential att spela en än viktigare roll i svenskt utbildningsväsende. Därför bör folkhögskolans uppdrag utökas genom att göra det möjligt för fler folkhögskolor att bedriva språkintroduktionsprogram för nyanlända på gymnasienivå. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 12 och 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1010 av (S) yrkande 1, 2016/17:1088 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 7, 2016/17:2143 av (S), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 1 och 2016/17:2732 av m.fl. (S). Möjligheterna att införa fler teknikmoment i befintliga vård- och omsorgs-utbildningar bör prövas. Detta behövs i syfte att höja kompetens i och kunskap om digitaliseringens möjligheter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 4 och 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1010 av (S) yrkande 1, 2016/17:1088 av m.fl. (L) yrkande 5, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 7, 2016/17:2143 av (S), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2732 av m.fl. (S) och 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 12. I skolan erbjuds lite, om ens någon, undervisning i frågor som arbetsrätt, arbetsmiljöfrågor och fackligt inflytande. Kunskapsbristen på detta område ökar riskerna för att unga ska utnyttjas på arbetsmarknaden, t.ex. genom otrygga anställningsvillkor i branscher där de anställda domineras av ungdomar och unga vuxna. Arbetsmarknadskunskap bör inkluderas i undervisningen på alla gymnasieprogram. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Nya inslag på de nationella programmen, punkt 5 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1088 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:964 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:1010 av (S) yrkande 1, 2016/17:1346 av (SD) yrkande 7, 2016/17:2143 av (S), 2016/17:2543 av och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:2732 av m.fl. (S) och 2016/17:3226 av m.fl. (M) yrkande 12. När fler vårdbiträden anställs är det viktigt att tydliggöra undersköterskornas särskilda kompetens och utbildning ytterligare genom att införa en undersköterskeexamen. Yrkesidentiteten är viktig och en examen är en kvalitetsstämpel på utbildningen. Regeringen bör vidta åtgärder för att införa undersköterskeexamen på vård- och omsorgsprogrammet. Utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 2. Dagens kursgymnasium har funnits . Kursgymnasiet innebär att eleverna läser kurser och får ett slutbetyg efter varje avslutad kurs. Efter en sådan anser vi att det finns skäl att utvärdera det kursbaserade gymnasiets svagheter och styrkor och hur det har påverkat elevernas kunskapsresultat. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder för en utvärdering av den kursutformade gymnasieskolan. Ämnesbetyg, punkt 7 (SD, V, L) av (L), (SD), (V) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:1377 av och (båda SD). delades gymnasiets ämnen upp i kurser. I stället för ett samlat betyg per ämne ges ett betyg för varje kurs. Det finns starka argument mot kursbetygen. Stora viktiga ämnen fragmenteras i korta småkurser. Det gäller att redan tidigt under gymnasiet prestera på toppen av sin förmåga, eftersom ett tidigt kursbetyg inte kan höjas oavsett hur mycket en elev utvecklas . Ett återinförande av ämnesbetyg i gymnasiet skulle vara en viktig del i lösningen på flera av de problem som gymnasieskolan står inför. Regeringen bör lägga fram förslag till om att införa ämnesbetyg i gymnasieskolan. Timplan och nationellt examensprov, punkt 8 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1071 av m.fl. (L) yrkandena 1–3. Gymnasiestudier bör avslutas med ett nationellt examensprov. Syftet är att upprätthålla en hög kravnivå och nationell likvärdighet. Provet ska i huvudsak vara skriftligt och omfatta de för varje program och inriktning viktigaste ämnena. Det ska rättas externt, av censorer utsedda av , för att säkra likvärdighet. Provet ska vara vägledande, men inte ensamt avgörande, för betygssättningen. Läraren måste i slutbetyget även göra en bredare bedömning av elevernas kunskaper och prestationer. För urval till högskolan bör slutbetygen användas, precis som , även om det skulle kunna samordnas med högskoleprovet. På högskoleförberedande program ska provet vara obligatoriskt. På yrkesprogram ska provet genomföras av de som väljer att läsa in högskolebehörighet, men det kan finnas skäl att överväga om det bör inrättas även där och då med praktiska inslag. Utrymme måste finnas för åtminstone en omtenta för den som misslyckas. Ett nationellt examensprov kan ersätta flera av dagens nationella prov på gymnasiet. När timplanen slopades sjönk antalet lärarledda lektioner. Drivkrafterna var besparingar som det talades om ”eget ansvar” och ”självstudier”. 16-åringar förväntades ta samma ansvar som universitetsstudenterna. Resultatet blev att utslagningen ökade. En nationell ämnesindelad timplan bör därför återinföras. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever och kommunernas uppföljningsansvar, punkt 9 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 4 och 2016/17:1482 av (M) yrkande 3. Det är rektorn på en skola som har det yttersta ansvaret för att skolan är en trygg arbetsplats. Enligt skollagen kan en rektor i fatta beslut om att stänga av en elev. I gymnasieskolan får rektorn endast besluta om att stänga av en elev med omedelbar verkan, och kan exempelvis inte besluta om avstängning dagen efter en ordningsstörning. Grundskolerektorer kan också fatta beslut om avstängning självständigt medan en rektor på gymnasiet bara får fatta ett s.k. interimistiskt beslut. Det innebär att det måste fastställas av utbildningsnämnden. Vi anser att rektorer i gymnasieskolan bör ha samma befogenheter som rektorer i när det gäller att upprätthålla ordning och reda på skolan. Vi vill därför att rektorns befogenheter när det gäller avstängning av elever från gymnasieskolan ses över i syfte att förbättra gymnasierektorers befogenheter. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Naturbruksprogrammet och särskild behörighet till högskolan m.m., punkt 10 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3067 av m.fl. (M) yrkande 3 och 2016/17:957 av (S). lämnade förslag om nya inriktningar inom naturbruksprogrammet. Vi anser att det är viktigt att elever på gymnasieskolans naturbruksprogram även i fortsättningen ska ha möjlighet att läsa in särskild behörighet till högskolan. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Kvaliteten på praktikperioder på yrkesprogram och målsättning för simkunnighet, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:265 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:731 av m.fl. (V) yrkande 4. Synsättet bakom 1990-talets gymnasiereform när det gäller yrkesutbildningen var att samhället skulle stå för ”allmänutbildningen” och företagen bekosta ”färdigutbildningen” ute på arbetsplatserna. har näringslivet dragit sig ur sitt utbildningsåtagande. Det har resulterat i att yrkesutbildningarna inte motsvarar de krav som ställs i arbetslivet, vilket gjort det svårare för yrkeseleverna att få jobb. Skolans roll är att förmedla breda grundläggande kunskaper som behövs inom respektive yrke. Företagen ska bidra med färdighetsträning, specialisering och företagsspecifika kunskaper. Gymnasieskolan behöver därför komma närmare arbetsplatserna och hitta former för hur arbetsmarknadens parter ska ta större ansvar. Dessutom behöver kvaliteten höjas på de praktikperioder (arbetsplatsförlagt lärande, APL) som eleverna på yrkesprogrammen genomgår under sin utbildning. Innehåll och handledning är av mycket varierande kvalitet. Jag anser att om praktiken inte kan tillhandahållas på ett bra sätt bör inte utbildningen få bedrivas. Kan en arbetsplats i sin tur inte erbjuda utbildade APL-handledare ska inte heller någon elev placeras där. I gymnasieskolans kunskapskrav återfinns inte simkunnighet. Det centrala innehållet beskriver i stället en fördjupning av hantering av nödsituationer i och vid vatten med alternativa hjälpredskap. Många av de äldre elever som har kommit till och som därmed har missat de tidiga årskursernas simundervisning saknar simkunnighet. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas så att samtliga elever blir simkunniga innan de går ut gymnasiet. Regeringen bör vidta åtgärder enligt det anförda. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från vårt parti hänvisar vi till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för vårt parti i motsvarande fråga i betänkande 2015/16:UbU13. Vi vidhåller de synpunkter som företrädare för vårt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (C) i (C) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2015/16:UbU13. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (V) (V) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2014/15:UbU10. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att på nytt ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2015/16:UbU13. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Motioner som bereds förenklat, punkt 12 (KD) (KD) anför: Utskottet har genom förenklad motionsberedning avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i förslagspunkt 10. Då det gäller motionsförslag från företrädare från mitt parti hänvisar jag till det senaste ställningstagandet som gjorts av företrädare för mitt parti i motsvarande fråga i betänkande 2015/16:UbU13. Jag vidhåller de synpunkter som företrädare för mitt parti framfört i det sammanhanget men avstår från att ge uttryck för dem i en reservation. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:174 av m.fl. (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om reklamverksamhet inom det svenska skolväsendet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:222 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om en god kontakt mellan elever, skolor och vårdnadshavare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:230 av m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta fram en handlingsplan för hur vi kan säkra att utbildar fler hantverkare och hur vi får fram fler hantverksutbildningar, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:265 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag om att alla gymnasieskolans yrkesprogram, inklusive den gymnasiala lärlingsutbildningen, ska ge grundläggande behörighet till högskola, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återinföra ämnesbetygen i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att höja kvaliteten på de praktikperioder eleverna på yrkesprogrammen genomgår under sin utbildning, och detta tillkännager för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmarknadskunskap bör inkluderas i undervisningen på alla gymnasieprogram och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att estetisk verksamhet bör ingå som ett obligatoriskt ämne i alla nationella program i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:413 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skolskjutsar för unga med funktionsnedsättning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:425 av (M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om lant- och skogsbruksskolornas roll vid utformningen av en livsmedelsstrategi för och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur vi ekonomiskt kan stärka de svenska lant- och skogsbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna att ta fram en långsiktig strategi för hur våra lant- och skogsbruksskolor kan bli än mer attraktiva för ungdomar och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheterna för att bli ett försöksområde för att stärka lantbruksskolorna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:731 av m.fl. (V): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör uppdras att ge direktiv till huvudmännen om målsättningar för simkunnighet även på gymnasienivå och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:939 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla yrkesprogrammen som är kopplade till byggbranschen för att göra dem mer attraktiva och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:949 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av branschskolor och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:951 av m.fl. (S): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gymnasiet och eftergymnasial utbildning i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:957 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över rätten till lärlingsersättning och genomföra förändringar i förordningen så att elever oavsett utbildningsform behandlas lika och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:958 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att samtliga gymnasieprogram bör ge behörighet till högre studier och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:964 av m.fl. (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att ta fram en tydlig struktur för utbildning till yrken inom omsorger och äldreomsorg och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1010 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om betydelsen av att kunna ta körkort på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1071 av m.fl. (L): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att gymnasiestudier bör avslutas med ett nationellt examensprov och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en nationell ämnesindelad timplan på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att dagens kursbetyg bör ersättas med terminsbetyg och slutbetyg i varje ämne och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att behörighetskraven till gymnasiets teoretiska program bör höjas och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa tvååriga yrkeslinjer som ett komplement till dagens treåriga och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1088 av m.fl. (L): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en undersköterskeexamen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1137 av och (båda S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av att uppnå en bättre styrning av vilka gymnasieutbildningar som erbjuds i förhållande till den kommande efterfrågan av arbetskraft på arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1271 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga möjligheten att se över om alla kommuner kan erbjuda praktik till samtliga elever på gymnasiet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1278 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att överväga drogtester i gymnasieskolan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1346 av (SD):