bet · H401AU5 · 2017-02-17 00:00:00 — Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet är enligt utskottet fortfarande relevant och angeläget. Till det övergripande målet finns ett antal delmål för regeringens arbete med jämställdhetspolitiken. Utskottet välkomnar att regeringen nu uppdaterar delmålsstrukturen och lyfter fram jämställd utbildning och jämställd hälsa som två nya fristående mål. De två nya målen innebär ett större politiskt fokus och enligt utskottet ett välkommet förtydligande av regeringens prioriteringar inom ramen för jämställdhetspolitiken. Utbildningsfrågorna spelar en central roll i jämställdhetspolitiken. Utskottet anser i likhet med utbildningsutskottet att det, för att ytterligare driva på utvecklingen av en jämställd utbildning i en positiv riktning, är en fördel att utbildning nu inrättas som ett självständigt delmål på jämställdhetspolitikens område. Genom att på detta sätt tydligare lyfta fram utbildningsfrågorna inom jämställdhetspolitiken betonas såväl utbildningens egenvärde som utbildningens centrala betydelse för möjligheterna till inflytande och makt, för etablering på arbetsmarknaden och för kvinnors och mäns hälsa. Att alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sina förmågor och sina intressen utan att begränsas av stereotypa könsnormer är grundläggande och självklart. Att bryta könssegregeringen inom utbildningen är så som regeringen anför en strategisk jämställdhetsfråga på utbildningsområdet. Utskottet delar regeringens syn om att arbetet mot de könsbundna studievalen måste omfatta hela utbildningssystemet, från förskola till högskola och från information och rekrytering till kunskapsinnehåll, pedagogik och frågor om kultur och jargong. påverkas både flickors och pojkars uppfattningar och föreställningar om kön. Skolan har därför enligt utskottet en viktig uppgift när det gäller att motverka traditionella könsmönster och att aktivt främja jämställdhet. Med anledning av Liberalernas motion om att regeringen har ett alltför snävt perspektiv på delmålet jämställd utbildning och partiets förslag om att de könsrelaterade kunskapsklyftorna lyfts fram som en särskild uppgift inom detta delmål för att förbättra pojkars skolresultat, vill utskottet anföra följande. Utskottet håller med om att de könsrelaterade kunskapsklyftorna i skolan är en fråga som måste tas på största allvar, men delar inte Liberalernas uppfattning att regeringen förbiser detta problem. I skrivelsen presenterar regeringen en rad åtgärder som den har tagit initiativ till, t.ex. utveckling av arbetet med skolans värdegrund och uppdrag till att genomföra fortbildningsinsatser för studie- och yrkesvägledare med fokus på att motverka att elevernas studie- och yrkesval begränsas av kön eller social eller kulturell bakgrund. Vidare välkomnar utskottet den överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting som beslutades (S2017/00322/JÄM) med inriktning på att stärka jämställdhetsarbetets inriktning mot män, pojkar och maskulinitetsfrågor. Delmålet jämställd utbildning är ett av de tre områden som satsningen fokuserar på. Utskottet välkomnar också att regeringen alldeles har gett uppdrag till (U2017/00412/S) att föreslå ändringar i läroplanerna för bl.a. och förskoleklassen som förtydligar skolans uppdrag att motverka traditionella könsmönster, att gestalta och förmedla värden som jämställdhet mellan kvinnor och män samt att aktivt och medvetet främja deras lika rätt och möjligheter. Ändringarna ska särskilt tydliggöra att den värdegrund som anges i läroplanerna inbegriper att skolan ska organisera undervisningen så att flickor och pojkar möts och arbetar tillsammans i undervisningen. har flera yrkanden om jämställd utbildning. Deras retorik om att den svenska skolan är en experimentell institution som ägnar sig åt sociala könsexperiment är beklämmande att ta del av. Utskottet delar inte uppfattning. begär ett tillkännagivande om att arbete med att förstatliga sjukvården bör ingå under delmålet jämställd hälsa. har i sitt yttrande till utskottet föreslagit att yrkande avstyrks. Utskottet gör ingen annan bedömning och anser därmed att inte bör ta något initiativ i denna fråga. yrkanden om bl.a. att föräldraförsäkringen helt bör avkvoteras så som partiet uttrycker det, och att ett system om frivillig inkomstdelning bör utredas visar enligt utskottet vilken inriktning på jämställdhetspolitiken vill ha. Utskottet anser att denna illustrerar en förlegad syn på kvinnors roll i samhället och i familjen. verkar resonera på så sätt att de kvinnor som inte har makt inte heller vill ha det, och att varje livssituation är resultatet av ett naturligt och medvetet val. Jämställdhetspolitiken tycks därmed enligt uppfattning i stora delar vara överflödig. Utskottet anser för sin del att det är självklart att med olika verktyg fortsätta verka för att nå det jämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, vilket bl.a. innebär en jämn fördelning av makt och inflytande. Reformerna med föräldraförsäkring, utbyggd barn- och äldreomsorg och särbeskattning som genomförts är enligt utskottet grundpelare i arbetet för ekonomisk jämställdhet. En utgångspunkt för regeringens delmål om ekonomisk jämställdhet är att kvinnor och män ses som individuellt ansvariga för sin försörjning. Att skatter och socialförsäkringar är knutna till individen främjar enligt regeringen en jämn fördelning av både betalt och obetalt arbete. Utskottet är av samma uppfattning och anser att en lösning med frivillig inkomstdelning vore att ta ett steg tillbaka i jämställdhetsarbetet. I fråga om synpunkter på regeringens jämställdhetspolitik som den redogörs för i skrivelsen kan utskottet konstatera att synen på vilka instrument som är bäst ägnade att bidra till att uppnå de jämställdhetspolitiska målen skiljer sig åt i en rad avseenden, men att det mellan utskottet och råder samsyn om vikten av att uppnå ett jämställt samhälle. Utskottet välkomnar för sin del den inriktning för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterar i skrivelsen. Utskottet uppmärksammar vidare att såväl som i sina motioner ger uttryck för en kritisk inställning till kvotering. Utskottet har en annan uppfattning. Att det ska råda en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män måste vara en övergripande samhällelig målsättning. Jämställdhet handlar också om att ta till vara alla människors kompetens. Som utskottet tidigare gett utryck för (se bet. 2015/16:AU9) är positiv särbehandling inom diskrimineringslagens ramar en bra ordning som utskottet inte ser skäl att förändra utan tvärtom värnar. Liberalerna förespråkar att det införs ett nytt delmål om integration på jämställdhetspolitikens område. Utskottet anser i likhet med Liberalerna att etableringen av nyanlända är en central samhällsuppgift och att politiken måste lägga ett tydligare fokus på att snabbare få in nyanlända kvinnor på arbetsmarknaden. Utskottet delar dock inte bedömningen att det bör införas ett nytt delmål på jämställdhetspolitikens område. När det gäller motionsyrkanden om anser utskottet, med hänvisning till behandlingen av motsvarande yrkanden under förra (se bet. 2015/16:AU9), inte att det finns skäl att föreslå något initiativ från sida. Samma motionär har vidare en motion om arbete med genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. Utskottet konstaterar att regeringen tillsatte en delegation för genomförande av Agenda 2030 (dir. 2016:18, 2017:8). Delegationen kom med en delredovisning om bl.a. hur arbetet bedrivits , och delegationen ska redovisa en översiktlig helhetsbild av i vilken utsträckning uppfyller agendans mål och delmål. Vid samma tillfälle ska delegationen, med utgångspunkt i den redovisade helhetsbilden, lämna ett fullständigt förslag till övergripande handlingsplan för genomförandet av Agenda 2030. Resultatet av delegationens arbete bör enligt utskottet avvaktas. Sedan jämställdhetspolitiken formades som ett eget politikområde har kvinnors och mäns möjligheter och villkor när det gäller försörjning och betalt arbete varit i centrum. Såväl som diskuterar i olika motioner frågan om ofrivilligt deltidsarbete, och anser att det är centralt att arbeta för en förändring på området. Utskottet delar denna åsikt och ser med allvar på att det finns skillnader i sysselsättningsgrad beroende på kön. Utskottet menar dock att regeringen för en aktiv politik på området och välkomnar att den står för en politik som vilar på grunden att heltid ska vara norm på hela arbetsmarknaden och deltid en möjlighet. För att åstadkomma detta i praktiken behövs ett modernt arbetsliv med en god arbetsmiljö och goda arbetsvillkor. I likhet med regeringen anser utskottet att det behövs ett aktivt arbete och ansvarstagande från arbetsmarknadens parter inom ramen för den svenska modellen för att öka förändringstakten mot minskade löne- och inkomstskillnader och för att nå målet om ekonomisk jämställdhet. Som regeringen konstaterar i skrivelsen är vidare en utbyggd och väl fungerande välfärdssektor en grundförutsättning för kvinnors arbetskraftsdeltagande. Utskottet finner i detta sammanhang anledning att lyfta fram regeringens satsning med de s.k. välfärdsmiljarderna i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. Med bra barn- och äldreomsorg kan fler, i synnerhet kvinnor, fortsätta att arbeta heltid. Mer resurser till välfärden betyder också bättre arbetsvillkor för alla kvinnor som arbetar i välfärdsverksamheterna. När det gäller respektive Liberalernas synpunkter om att företagarperspektivet ges en alltför undanskymd roll i jämställdhetspolitiken delar inte utskottet denna bild. Som regeringen anför i målkommentaren till delmålet om ekonomisk jämställdhet omfattar detta delmål företagande, att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag som kan växa och generera en inkomst. Vidare kan nämnas att regeringen i sin nationella strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 lyfter fram fortsatta insatser för att främja kvinnors företagande som ett särskilt betydelsefullt område. Viktiga förändringsområden för att ekonomisk jämställdhet ska kunna nås är också fördelningen av det obetalda arbetet och av föräldraledigheten samt en väl fungerande barn- och äldreomsorg. Som regeringen pekar på i skrivelsen hänger delmålet om ekonomisk jämställdhet och delmålet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet nära samman. framför synpunkter på delmålet om jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och anser att det inte är politikens roll att lägga sig i hur fördelningen ser ut. Utskottet delar inte uppfattning. Enligt utskottet bör delmålet behållas eftersom fördelningen av det obetalda arbetet är av stor betydelse för jämställdheten mellan kvinnor och män. En förutsättning för att nå delmålen om både obetalt arbete och ekonomisk jämställdhet är att män tar ett ökat ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Utskottet välkomnar i sammanhanget den utredning om föräldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10) som regeringen tillsatt och som har i uppdrag att lämna förslag till en modern försäkring som bidrar till jämställdhet, jämlikhet och ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden för kvinnor och män. I fråga om yrkande om uppdrag anser utskottet att myndigheten fyller en viktig funktion för att främja ett jämställdhetsperspektiv på lönefrågor. När det gäller myndighetens uppdrag att verka för en fungerande lönebildning konstaterar utskottet att i detta ingår bl.a. att tillvarata och upprätthålla den samsyn som finns på arbetsmarknaden om den konkurrensutsatta sektorns lönenormerande roll. Det är inte första gången utskottet betonar att detta är utgångspunkten för den svenska lönebildningsmodellen, som bidragit till en varaktig reallönetillväxt. Utskottet välkomnar därför att regeringens avsikt är att denna positiva utveckling ska fortsätta. anser vidare att regeringen bör tillsätta en utredning med syfte att se över sanktioner för företag som inte kan presentera en plan för hur lönerna ska bli jämställda. Utskottet välkomnar i sammanhanget de ändringar i diskrimineringslagen som trädde i kraft om att alla arbetsgivare ska göra en lönekartläggning , och anser inte att det nu finns skäl att överväga den form av sanktioner som förespråkar. I likhet med vad lyfter fram i sitt yrkande om jobbdiskriminering på arbetsmarknaden anser utskottet att diskriminering i arbetslivet måste motverkas. Begränsande könsnormer inom arbetslivet måste synliggöras och undanröjas. Arbetet med aktiva åtgärder fyller en viktig attitydpåverkande funktion i arbetet mot diskriminering i arbetslivet, och utskottet noterar med tillfredsställelse att det nya ramverket för arbetet med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen nu har trätt i kraft. Utskottet kommer att noga följa de nya reglernas genomslag i praktiken och ser inte skäl att föreslå något initiativ från sida med anledning av motion. Utskottet välkomnar sammantaget den inriktning för jämställdhetspolitiken som regeringen presenterar i skrivelsen. Regeringens insatser och prioriteringar –2018 är enligt utskottet gedigna och väl ägnade att bidra till att uppnå ett jämställt samhälle. Utskottet förutsätter att regeringen under hela mandatperioden fortsätter sitt arbete med att utveckla sin feministiska politik. Motionsyrkandena avstyrks därmed. Nationellt uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 7 (M, SD, C, KD). Som utskottet redogör för närmare nedan under avsnittet Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken aviserar regeringen i skrivelsen att den avser att inrätta en ny jämställdhetsmyndighet och till myndigheten bl.a. överföra och permanenta det nationella uppdraget om hedersrelaterat våld och förtryck från i . Utredning om inrättande av en jämställdhetsmyndighet beslutade regeringen kommittédirektiv om inrättande av en jämställdhetsmyndighet (dir. 2016:108). I direktivet anges att ett antal uppdrag och uppgifter ska överföras till myndigheten från andra myndigheter. När det gäller de uppdrag som i har på området hedersrelaterat våld och förtryck anges i direktivet att uppdragen i sin helhet ska överföras till jämställdhetsmyndigheten och drivas vidare som en permanent uppgift. anser i motion 2016/17:3555 av m.fl. att i bör behålla sitt nationella uppdrag om hedersrelaterat våld och förtryck och att det bör permanentas (yrkande 3). Motsvarande förslag framförs av (C) i motion 2016/17:3551 yrkande 6, av Liberalerna i motion 2016/17:3556 av m.fl. yrkande 2 och av i motion 2016/17:3554 av m.fl. yrkande 6. I motion 2016/17:2348 understryker (M) behovet av en långsiktig planeringshorisont för att behålla den kompetens och kunskap som har byggts upp vid det nationella kompetensteamet vid i (yrkande 1). Vidare framhåller motionären vikten av kontinuitet i arbetet för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och menar att i även fortsättningsvis ska ha det nationella ansvaret för arbetet (yrkande 2). har i regeringens uppdrag att övergripande samordna och redovisa länsstyrelsernas uppdrag i fråga om hedersrelaterat våld och förtryck. ansvarar vidare på regeringens uppdrag för ett nationellt kompetensteam för att stödja arbetet för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck och deras olika uttryck som t.ex. tvångsäktenskap, barnäktenskap och könsstympning (U2013/5290/JÄM). Inom ramen för uppdraget driver kompetensteamet en nationell stödtelefon för råd och vägledning i ärenden som rör hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive tvångs- och barnäktenskap samt könsstympning av flickor och kvinnor. Uppdragen har varit tillfälliga och förlängts vid upprepade tillfällen. i bör enligt utskottet få fortsatt uppdrag att arbeta med frågor om hedersrelaterat våld och förtryck till och med utgången av 2020. Uppdraget bör till sitt innehåll motsvara det nationella uppdrag som har . För detta anser utskottet att lika stora resurser som bör avsättas. Därutöver bör i , i likhet med de andra länsstyrelserna, fortsatt ha regionala uppdrag avseende hedersrelaterat våld och förtryck, till vilka hör särskilda resurser. Mot slutet av bör en utvärdering genomföras av hur de statliga insatserna mot hedersrelaterat våld och förtryck är organiserade och i vilken mån verksamheterna har bidragit till positiva resultat och effekter i förhållande till de jämställdhetspolitiska målen. Mot bakgrund av utvärderingen bör ställningstagande göras om i vilken form verksamheten fortsatt bör bedrivas. uppdrag bör omfatta frågor om hedersrelaterat våld och förtryck. Detta bör tydligt framgå av instruktionen. I myndighetens uppdrag bör vidare ingå att de särskilda mekanismer som ligger bakom hedersrelaterat våld och förtryck gör att detta måste synliggöras och motverkas som ett särskilt problem. bör i denna del särskilt inrikta sig på övergripande nationell kunskapsutveckling och strategiska, övergripande frågor så att myndighetens verksamhet och det uppdrag som utförs av i på ett bra sätt kan komplettera varandra. Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkanden. Övrig styrning och organisation av jämställdhetspolitiken Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 8 (M), 9 (SD), 10 (C) och 11 (KD) samt särskilt yttrande 2 (L). För att skapa bättre förutsättningar för jämställdhetspolitikens genomförande krävs enligt regeringen en strategisk och stärkt styrning och en långsiktig organisering på jämställdhetspolitikens område. Regeringen anför att det finns ett behov av att uppdatera och systematisera styrningen av jämställdhetspolitiken. Nedan redogörs översiktligt för några av de åtgärder som regeringen presenterar i skrivelsen. Avsnittet avslutas med en redogörelse för regeringens avsikt och skäl för att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Regeringen anför att jämställdhetsintegrering är ett strategiskt verktyg för att förverkliga feministisk politik och för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering som strategi syftar till att främja jämställdhet genom att synliggöra och motverka ojämställda villkor. När ett jämställdhetsperspektiv integreras där politiken utformas och genomförs skapas förutsättningar för samhällsförändring. Regeringen uppger att det påbörjade arbetet med att stärka jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering fortsätter. Regeringen har fattat ett nytt beslut om arbetet med jämställdhetsintegrering i för att ytterligare stärka jämställdhetsperspektivets genomslag i regeringens politik inom samtliga utgiftsområden och för att förverkliga regeringens ambitioner på jämställdhetsområdet (S2016/04472/JÄM). I fråga om arbetet med jämställdhetsbudgetering skriver regeringen att den också har tagit fram nya mål för hur jämställdheten ska utvecklas inom en rad centrala utgiftsområden och indikatorer för att följa upp utvecklingen. Styrningen på regional nivå – länsstyrelserna som strategisk aktör Länsstyrelserna ska enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion verka för de jämställdhetspolitiska målens genomslag i länen. Inom ramen för den uppgiften ligger att länsstyrelserna, utifrån regeringens behov och de regionala förutsättningarna, ska samordna, stödja och följa upp arbetet för att nå de jämställdhetspolitiska målen på regional nivå. De särskilda sakkunnigas kompetens i jämställdhet är enligt regeringen en viktig resurs för länsstyrelsernas uppgift i fråga om jämställdhetsintegrering. Mot bakgrund av att ansvaret för myndigheternas inre organisation är delegerat till myndigheterna själva uppger regeringen att den i den kommande länsstyrelseinstruktionen inte längre avser att reglera att det vid varje länsstyrelse ska finnas en särskild sakkunnig i jämställdhet. Systematiserad styrning mot jämställdhet i myndighetsinstruktioner Jämställdhetsintegrering är enligt regeringen en grundläggande förutsättning för att nå de jämställdhetspolitiska målen. Detta gäller arbetet såväl inom som inom de förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen. Regeringen anför att tydliga och verksamhetsanpassade skrivningar om jämställdhetsintegrering vid behov bör finnas i myndigheters instruktioner. De myndigheter som är strategiska för jämställdhetspolitikens genomförande ska ha en tydlig och långsiktig styrning i fråga om jämställdhetsintegrering av kärnverksamheten. Regeringen anger att den utifrån de jämställdhetspolitiska målen avser att analysera i vilka myndigheters instruktioner det finns ett behov av att stärka kraven på och styrningen av jämställdhetsintegrering. Arbetet kommer att påbörjas . Könsuppdelad statistik är enligt regeringen ett viktigt verktyg i arbetet för ett jämställt samhälle. Kunskap om rådande förutsättningar krävs för att kunna göra jämställdhetsanalyser och bedriva en politik för jämställdhet inom alla utgiftsområden. I förordningen (2001:100) om den officiella statistiken regleras att den officiella statistiken ska vara uppdelad efter kön om det inte finns särskilda skäl mot detta. Den officiella statistiken omfattar dock endast en delmängd av den statistik som produceras vid statliga myndigheter. Regeringen redovisar att flera myndigheter har krav på könsuppdelad statistik i instruktioner eller regleringsbrev. Dessa krav omfattar även den icke-officiella statistiken. Regeringen konstaterar att det inte finns någon systematik i styrningen i fråga om vilka myndigheter som omfattas av sådana krav och på vilket sätt styrningen sker, och uppger att den bereder ett förslag om att införa krav på att samtliga myndigheter som presenterar individbaserad statistik i sin årsredovisning ska göra detta uppdelat efter kön. Regeringen anför att jämställdhetspolitikens utformning vittnar om ett expansivt politikområde med höga politiska ambitioner, som en av de mest centrala förutsättningarna i form av en sammanhållen förvaltningsstruktur saknas. Regeringen anser att den jämställdhetspolitiska organisationen är fragmentarisk med bristande förutsättningar för uppföljning, progression och långsiktig förändring. Bilden av resultat och effekter är enligt regeringen ofullständig, och regeringen har inte kunnat få underlag om i vilken utsträckning olika insatser har bidragit till ett närmande av de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetspolitikens utformning och de politiska ambitionerna på området ställer enligt regeringen krav på att organiseringen av verksamheten utvecklas, samordnas och får fastare former. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att en jämställdhetsmyndighet bör inrättas med uppgift att bidra till en strategisk, sammanhållen och hållbar styrning och ett effektivt genomförande av jämställdhetspolitiken. – analys och uppföljning av utvecklingen mot jämställdhet – stöd till myndigheter, landsting, regioner och kommuner i genomförandet av jämställdhetspolitiken – samordning och genomförande av vissa uppdrag på jämställdhetspolitikens område – i övrigt bistå regeringen, bl.a. i det relativt omfattande internationella samarbetet på jämställdhetsområdet. Utredning om inrättande av en jämställdhetsmyndighet Regeringen beslutade kommittédirektiv om inrättande av en jämställdhetsmyndighet (dir. 2016:108). Regeringen anger i direktivet att myndigheten ska vara lokaliserad i och vara en enrådighetsmyndighet med insynsråd. Uppdraget till utredaren är att, med förbehåll för beslut i nödvändiga delar, föreslå och vidta de åtgärder som krävs för att myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . I direktiven anger regeringen att till myndigheten överförs vissa uppdrag som har utförts av (Nationella sekretariatet för genusforskning), (Nationellt centrum för kvinnofrid) samt länsstyrelserna i och . Vidare anger regeringen att vissa uppgifter överförs från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor.