bet · H401SoU7 · 2017-04-28 00:00:00 — Vidare anser vi att det är centralt att se över förutsättningarna för att kunna arbeta aktivt med förebyggande insatser i välfärdsverksamheter för att minska ohälsan, inte minst kvinnors ohälsa. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Astma och allergi, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 60 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 62. Jag kan konstatera att över 3 miljoner människor i lider av någon form av allergi eller överkänslighet. Förekomsten ökar stadigt och det är en av våra stora folksjukdomar. Genom ökad kunskap och satsningar på förebyggande insatser kan man minska allergierna och därmed både patientens och samhällets kostnader. För att lyckas i större skala krävs att kunskaperna om dessa sjukdomar sprids i samhället, så att det allergiförebyggande arbetet blir en integrerad del i flera verksamheter – primärvården, skolan, barnomsorgen, arbetet med miljön i stort och i arbetslivet, byggsektorn etc. Detta kräver enligt min mening ett brett arbete över flera samhällsområden, och jag anser att detta motiverar en särskild nationell strategi för att genom riktade insatser stoppa ökningen av dessa problem. Jag anser att barns behov på detta område ska uppmärksammas särskilt. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Jämlik hälsa, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 25 och 2015/16:1607 av och (båda MP), 2016/17:479 av m.fl. (V), 2016/17:523 av (M), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:1197 av m.fl. (V). Kvinnor står för en betydande del av sjuktalen, något som enligt min mening har ett starkt samband med effekterna av dagens familjebildningsmönster. Vi måste finna strukturella lösningar på de bakomliggande orsakerna till att arbetsrelaterade sjukdomar och sjukskrivningar ökar bland kvinnor. Det handlar till stor del om kvinnors psykiska ohälsa. Kvinnor med funktionsnedsättning är en extra utsatt grupp. Regeringen bör återkomma till med ett förslag som innebär att hälsan hos kvinnor med funktionsnedsättning förbättras. Jämlik hälsa, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:479 av m.fl. (V) och 2016/17:1197 av m.fl. (V) samt 2015/16:1607 av och (båda MP), 2016/17:523 av (M), 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 25. Jag anser att det nuvarande folkhälsoarbetet behöver stärkas och välkomnar att regeringen har tillsatt en nationell kommission för jämlik hälsa. Jag står vidare bakom de uppdrag som har, men enligt min mening bör uppdraget förtydligas och kompletteras med strategiskt nationellt folkhälsoarbete genom att en folkhälsolag införs. Jag anser därför att man bör utreda förutsättningarna för en svensk folkhälsolag där statens ansvar tydliggörs. Jag anser också att en lämplig myndighet bör få i uppdrag att ta fram ett förslag på en handlingsplan för att minska hälsoklyftorna bland barn och unga. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Jämlik hälsa, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 4 och 2015/16:1607 av och (båda MP), 2016/17:479 av m.fl. (V), 2016/17:523 av (M), 2016/17:1197 av m.fl. (V) och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 25. Internationella studier pekar på att förekomsten av psykisk ohälsa är högre bland hbt-personer än hos befolkningen i allmänhet, och att detta har samband med den särskilda utsatthet som följer av en minoritetsposition med risk för diskriminering och negativt bemötande. har visat att förekomsten av psykisk ohälsa i form av riskbruk och beroende, ångestsjukdomar och depressioner är högre bland personer i samkönade äktenskap än bland personer i olikkönade äktenskap. Att personer i samkönade äktenskap dessutom kan riskera en förtida död på grund av självmord tyder på en situation som kan ha allvarliga konsekvenser för gruppen. Jag anser att skillnaderna i ohälsa är ett av de tydligaste uttrycken för att diskrimineringens och osynliggörandets effekter på ett mycket konkret sätt påverkar många hbt-personers liv. Detta måste beaktas såväl inom folkhälsoarbetet som inom hälso- och sjukvården. Jag anser att det är viktigt att arbeta för preventiva riktade insatser för hbt-personer och att öka kunskapen om gruppens villkor och levnadsförhållanden, för att minska skillnader i ohälsa mellan hbt-personer och övriga. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Kosmetika, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 19 och 2016/17:944 av (S). Kemikalier i kosmetiska produkter regleras utifrån ett hälsoperspektiv i den europeiska kosmetikaförordningen 1223/2009. Produkterna och ingående ämnen faller även under EU:s kemikalieförordning Reach, där de också regleras utifrån miljöegenskaper. Medlemsstaterna kan ansöka om undantag för ett särskilt ämne och få tillstånd att införa ett nationellt förbud. Jag konstaterar att det uppstår problem när det gäller ämnen som faller inom gråzonen och klassificeras som kemiska produkter i stället för kosmetiska produkter. Dessa varor har inte ett lika starkt skydd för konsumentens hälsa. Ett exempel på en sådan produkt är lim till lösögonfransar. För att fler varor ska omfattas av ett stärkt konsumentskydd i kosmetikaförordningen anser jag därför att begreppet kosmetika bör breddas. Regeringen bör hävda denna linje i sitt förhandlingsarbete i EU. Sexualitet och reproduktiv hälsa, punkt 9 (SD, KD) av (KD), Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 58 och 2016/17:2947 av (C) yrkandena 1 och 2. Vi anser att fokus i det abortförebyggande arbetet bör ligga på åtgärder som kan medverka till en påtaglig minskning av antalet aborter. Samhällets uppgift måste vara att genom förebyggande arbete såsom informationsinsatser minska oönskade graviditeter, samt att erbjuda bästa möjliga stöd för att inte praktiska, ekonomiska eller sociala svårigheter ska utgöra hinder för att fullfölja graviditeten. Vi försvarar aborträtten och nuvarande lagstiftning. Det är inte rimligt att någon annan än kvinnan under graviditetens första fas fattar det avgörande beslutet om en eventuell abort. Det offentligas ansvar är att stödja kvinnan oavsett beslut. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om det abortförebyggande arbetet. Sexualitet och reproduktiv hälsa, punkt 9 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2947 av (C) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 54 och 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 58. Trots utbildning om sex och samlevnad i skolan och ett stort utbud av lättillgängliga och effektiva preventivmedel blir många svenska kvinnor oönskat gravida och gör abort. Forskning och evidens pekar på att otillräcklig preventivmedelsanvändning är en bidragande orsak till de oönskade graviditeterna. Erfarenheter från landstingen pekar på att det inte räcker att subventionera preventivmedlen för att minska antalet oönskade aborter. Jag anser därför att det även är viktigt att en förbättrad preventivmedelsrådgivning och förskrivning utvecklas som bygger på forskning och evidens. För att öka den sexuella och reproduktiva hälsan och rättigheterna måste det enligt min mening finnas en helhet – från skolhälsovården till geriatriken. Därför anser jag att tillgängligheten till sexuell och reproduktiv hälsa genom hela livet för flickor, pojkar, kvinnor och män bör utredas. Självmordsprevention, punkt 12 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 3, 2015/16:2020 av (SD) och 2016/17:251 av (SD) yrkande 1 och 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkande 1, 2016/17:251 av (SD) yrkande 2, 2016/17:484 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:608 av (L) yrkande 1, 2016/17:1231 av (M), 2016/17:1332 av (MP), 2016/17:2133 av (M), 2016/17:2285 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14 och 16. Att förebygga självmord bör enligt vår mening bli en prioriterad fråga. Att införa en nollvision har på andra områden, exempelvis dödsfall i trafiken, visat sig ge resultat. Vi anser att det även bör införas en nollvision för självmord i . När självmord trots allt begås är det givetvis av stor vikt att ge nödvändigt stöd till de efterlevande. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över vilka insatser som behövs för att kunna möta de efterlevandes behov, för att stötta och vägleda dem tillbaka till vardagen. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Självmordsprevention, punkt 12 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:484 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2020 av (SD), 2016/17:251 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:608 av (L) yrkande 1, 2016/17:1231 av (M), 2016/17:1332 av (MP), 2016/17:2133 av (M), 2016/17:2285 av (SD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14 och 16. Jag anser att det bör tas fram en nationell handlingsplan för att minska antalet självmord. Hbtq- och transpersoner är en extra utsatt grupp. Jag anser att regeringen bör ge berörd myndighet i uppdrag att utforma genus- samt hbtq- /transanpassade suicidpreventiva strategier riktade mot kommuner och landsting. Suicid kan förebyggas på en rad olika sätt – genom att lära sig se tecken kombinerat med en bra, kompetensrik och offensiv vård samt genom att analysera statistiken över begångna suicid för att kunna rikta resurserna dit de behövs mest. Det gäller också suicid begångna efter kontakt med sjukvården. Jag anser att lämplig myndighet bör ges i uppdrag att sammanställa tillgänglig kunskap om suicid i anslutning till vården. finns endast skrivningar i hälso- och sjukvårdslagen om att man ska beakta barns behov av stöd när en förälder hastigt avlider. Jag anser inte att det är tillräckligt. Det bör vara obligatoriskt att närstående söks upp efter självmord. Jag anser att det bör tas fram ett nationellt program för stöd till efterlevande till den som tagit sitt liv. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om vad jag nu anfört. Självmordsprevention, punkt 12 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:608 av (L) yrkande 1 och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkandena 13, 14 och 16 samt 2015/16:371 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2015/16:1777 av Per Ramhorn och (båda SD) yrkandena 1 och 3, 2015/16:2020 av (SD), 2016/17:251 av (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:484 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1231 av (M), 2016/17:1332 av (MP), 2016/17:2133 av (M) och 2016/17:2285 av (SD) yrkandena 1 och 2. Jag kan konstatera att lämnade förslag på utformning av en struktur för att stödja det suicidförebyggande arbetet. har utifrån detta förslag fått ansvar för samordningen på nationell nivå, men jag anser att det också finns ett behov av förstärkt samordning på lokal och regional nivå. Jag anser att detta bör genomföras inom ramen för PRIO-satsningen. Det nationella handlingsprogrammet för att förebygga suicid antogs av 2008. Det är en bra grund, men mycket har hänt både vad gäller kunskap om suicid och i samhället i stort. Jag anser att en ny handlingsplan behövs. Den bör lyfta fram att orsakerna till suicid är olika i olika riskgrupper, och behöver olika åtgärder. En fjärdedel av alla självmord i begås av äldre, och mörkertalet bedöms vara stort. Jag kan konstatera att kunskaperna om suicidprevention och riskfaktorer när det gäller suicid hos äldre är bristfälliga. Ytterligare forskning krävs och kunskaperna inom primärvården om äldre som en högriskgrupp för självmord behöver enligt min mening öka. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om vad jag nu anfört. Informationsplikt, punkt 13 (M, V, L) av (M), (M), (M), (M), (L) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:127 av m.fl. (V), 2015/16:2786 av m.fl. (FP) yrkande 5, 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:3146 av m.fl. (M) yrkande 15 och 2015/16:999 av m.fl. (S) yrkande 1, 2015/16:2834 av och (båda SD) yrkande 20 och 2016/17:925 av m.fl. (S) yrkande 1. Vi anser att det behövs en översyn av smittskyddslagen med en analys av om den fyller sitt ändamål med avseende på informationsplikten. I det arbetet bör ingå att analysera de förhållningsregler om hiv som läkare kan välja att ge sina patienter. lanserade kunskapsunderlaget Smittsamhet vid behandlad hivinfektion 2013. Där slås fast att risken för att överföra hiv genom sexuell kontakt vid välfungerande behandling och användande av kondom är minimal. Rapporten konstaterar också att dagens effektiva medicinska behandling mot hivinfektion har medfört en drastiskt minskad sjuklighet och dödlighet hos patienter med hivinfektion. Behandlingen har också visat sig ha en effekt på smittsamheten hos de enskilda patienterna och på smittspridningen på befolkningsnivå. Målet måste vara att arbeta för att ingen smittas av hiv och att alla smittade medicinerar sig. Majoriteten av dem som blir smittade med hiv blir det av någon som inte själv vet om att han eller hon bär på hivviruset. Vi menar att det tyder på att informationsplikten inte löser problematiken. Enligt vår mening är det framför allt av vikt att se till att fler testar sig och får behandling, så att smittorisken drastiskt minskar. Vi anser att det är nödvändigt att stigmatiseringen av hiv-positiva minskar och att personer som lever med hiv får bra medicinsk behandling. Enligt vår mening måste lagen och dess förhållningsregler spegla detta. Därför anser vi att informationsplikten förutsättningslöst behöver utredas. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Hiv, punkt 14 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1504 av m.fl. (FP) yrkande 2, 2015/16:1083 av (M) och 2015/16:999 av m.fl. (S) yrkande 2, 2016/17:925 av m.fl. (S) yrkande 2 och 2016/17:2787 av m.fl. (S). Eftersom 2016 var slutåret för den nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar anser jag att det är viktigt att utvärdera vad som åstadkommits och att en ny strategi tas fram. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Hepatit C, punkt 15 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2923 av (SD) yrkande 1 och 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 8. Vi kan konstatera att det finns ett stort kunskapsbehov kring frågan om hepatit C och de möjligheter som finns i och med nya behandlingar. Vi anser att regeringen bör vidta åtgärder för ökad kunskap om hepatit C. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Hepatit C, punkt 15 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3000 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:2923 av (SD) yrkande 1. finns en effektiv behandling mot hepatit C. Enligt smittskyddslagen ska alla med allmänfarliga sjukdomar – dit hepatit C hör – erbjudas behandling. Trots det behandlas mindre än hälften av alla patienter. Behandlingen är visserligen dyr, men enligt min mening kan alternativet att inte behandla alla bli ännu kostsammare för samhället genom att smittspridningen inte stoppas. Mot bakgrund av ovanstående anser jag att borde ta fram en elimineringsstrategi mot hepatit C. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Tuberkulos, punkt 16 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2870 av och (båda SD) och 2016/17:2894 av och (båda SD) samt 2015/16:1387 av Lawen Redar (S) och 2016/17:2823 av Lawen Redar (S). Enligt rapporterades 684 nya fall av tbc . Vi anser därför att det bör välkomnas att ta fram en nationell krisplan för att säkerställa tillgången till adekvat vård och hantering av tuberkulos i hela landet. Ansvaret för att ta fram en nationell tuberkulosplan, organisera smittspårning, identifiera riskgrupper för sjukdomen och ta fram strategier för att nå dessa grupper faller på . Vi anser att regeringen möjligt bör ta fram en lagstiftning som möjliggör önskad tuberkulosplan samt nödvändiga kontroller. ANDT-området, punkt 17 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:375 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2015/16:3325 av m.fl. (V) yrkande 5 och 2016/17:285 av och (båda KD) yrkande 2. Enligt min mening är det viktigt att missbrukare får tillgång till ett brett spektrum av åtgärder. En önskvärd sådan åtgärd är hälsoupplysning. Hälsoupplysning ryms inom landstingens uppdrag att bedriva hälsokommunikation gentemot olika målgrupper, men jag anser att det krävs ett statligt ansvar för utformning såväl som genomförande. Enligt min mening bör lämplig myndighet därför få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för sådan hälsoupplysning. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Vaccinationsprogram, punkt 18 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 23 och 2015/16:430 av (M), 2015/16:563 av (S), 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4, 2016/17:304 av (M) och 2016/17:320 av (M). Vi anser att det är viktigt att utvärdera och se över vaccinationsprogram så att de följer utvecklingen och håller rekommenderad kvalitet och säkerhet. Det ska enligt vår mening göras kontinuerligt. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Vaccinationsprogram, punkt 18 (SD) av Per Ramhorn (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2015/16:430 av (M), 2015/16:563 av (S), 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkande 4, 2016/17:304 av (M), 2016/17:320 av (M) och 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 23. Det allmänna vaccinationsprogrammet har god täckning, och de flesta barn är skyddade mot exempelvis mässling och polio. Det förekommer dock skepsis mot vaccinationer, både de vaccinationer som ingår i basprogrammet och andra. Enligt vår mening är det dock av samhälleligt intresse att vaccinationsprogrammet genomförs i sin helhet, och många av de myter och felaktiga uppgifter som cirkulerar om vaccinationsprogrammet behöver enligt vår mening bemötas och slås hål på. Vi anser därför att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utforma en informationskampanj om fördelarna med och nödvändigheten av barnvaccinationsprogrammet. Vaccinationsprogram, punkt 18 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:958 av m.fl. (V) yrkandena 3 och 4 samt 2015/16:430 av (M), 2015/16:563 av (S), 2016/17:304 av (M), 2016/17:320 av (M) och 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 23. Det allmänna vaccinationsprogrammet har god täckning, och de flesta barn är skyddade mot exempelvis mässling och polio. Det förekommer dock skepsis mot vaccinationer, både de vaccinationer som ingår i basprogrammet och andra. Jag anser dock att det är av samhälleligt intresse att vaccinationsprogrammet genomförs i sin helhet, och många av de myter och felaktiga uppgifter som cirkulerar om vaccinationsprogrammet behöver enligt min mening bemötas och slås hål på. Jag anser att regeringen bör ge lämplig myndighet i uppdrag att utforma en informationskampanj om fördelarna med och nödvändigheten av barnvaccinationsprogrammet. Regeringen bör även utreda hur barnvaccinationsprogrammet ska kunna säkras i hela landet. Regeringen bör återkomma till med ett förslag om detta. Nationellt abortregister, punkt 10 (KD) (KD) anför: Jag ser positivt på att uppgifter om abort och därtill sammanhängande diagnoser numera får behandlas i patientregistret. Jag kan konstatera att det inom sjukvården finns register för många sjukdomar och åtgärder, men inte för aborter. Därför finns det begränsad kunskap om kvinnor som är involverade i en abort. Det är viktigt att det också inom den reproduktiva hälsan byggs upp förutsättningar för ett ordentligt kunskapsunderlag för att kunna identifiera hälsorisker av olika behandlingsmetoder på såväl kort som lång sikt. Det är dock av största vikt att stor hänsyn tas till integritetsfrågorna. Jag avstår från att reservera mig i frågan om ett nationellt abortregister då den genomförda förändringen torde tillgodose det som efterfrågats i motionen. Jag anser dock att det finns anledning att följa utvecklingen på området för att säkerställa att det behov som identifierats av berörda professioner uppfylls. Om inte, finns det skäl att återkomma i frågan. Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa motionsförslag hänvisar vi till tidigare ställningstaganden i bl.a. 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor. Vi vidhåller de synpunkter som framfördes där men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (SD) Per Ramhorn (SD) och (SD) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2. När det gäller dessa motionsförslag hänvisar vi till tidigare ställningstaganden i bl.a. 2014/15:SoU12 Folkhälsofrågor. Vi vidhåller de synpunkter som framfördes där men avstår från att på nytt ge uttryck för avvikande uppfattningar i en reservation. Folkhälsofrågor – förenklad behandling, punkt 21 (L) (L) anför: Utskottet har genom förenklad motionshantering avstyrkt de motionsförslag som finns upptagna i bilaga 2.