bet · H401KU23 · 2017-06-01 00:00:00 — Den nationella samordnaren har presenterat delbetänkandet demokratin mot våldsbejakande extremism – Nationell samordning och kommunernas ansvar. I delbetänkandet analyseras bl.a. kommunernas ansvar för att förebygga radikalisering och rekrytering i våldsbejakande miljöer. Vidare lämnas förslag om att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska ta över samordningsuppdraget fr.o.m. med länsstyrelserna som regionala motorer. Delbetänkandet bereds i . Utskottet avstyrker motionsyrkandena med hänvisning till den pågående beredningen. Ansvar för skolhuvudmän m.fl. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering. I kommittémotion 2016/17:3431 av m.fl. (L) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering. Motionärerna hänvisar till att regeringen i budgetpropositionen har meddelat att inga nya åtgärder kommer att vidtas med anledning av tillkännagivande /16 om behovet av ett förtydligande ansvar för skolhuvudmän m.fl., utan att redan beslutade åtgärder är tillräckliga. Motionärerna delar inte denna bedömning och anser att det finns skäl för en fortsatt analys av hur skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga ska ges en tydligare roll i frågor om arbetet mot radikalisering till våldsbejakande extremism. Uppdrag till myndigheter m.m. Regeringen gav i uppdrag att utveckla och sprida kunskap och metoder för att minska rekryteringen av människor till våldsbejakande ideologier och rörelser och till rasistiska organisationer (dnr U2015/01523/UH). Som ett led i detta uppdrag inrättade som ett nytt nationellt resurscentrum mot våldsbejakande ideologier och rörelser. har utöver detta även fått uppdraget att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolan, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Arbetet ska framför allt ta sikte på unga människor som befinner sig i eller i gränslandet till våldsbejakande extremistiska miljöer i enlighet med beslutet Ku2016/01622/LS. Regeringen gav i uppdrag att vidta kunskapshöjande insatser i skolan om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans (A2014/1587/DISK). I uppdraget ingår att myndigheten via sin webbplats ska sammanställa information på ett pedagogiskt och lättillgängligt sätt om det arbete som utförs av myndigheter, organisationer m.fl. i syfte att förmedla kunskap och sprida information om metoder i frågor om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. I sammanställningen bör även ingå aktuella undersökningar och forskningsrapporter. I uppdraget ingår även att myndigheten ska genomföra fortbildning i frågor om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. I denna del av uppdraget ingår att utveckla material till konkret stöd i frågor om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Uppdraget ska slutredovisas . Forum för levande historia fick i uppdrag av regeringen att –2017 genomföra en stor utbildningsinsats om olika former av rasism och intolerans i historien och (Ku2015/319/KA). Satsningen ska bidra till att skapa ett jämlikt samhälle präglat av respekt för alla människors lika värde och rättigheter och till att främja demokratin. Uppdraget ska genomföras i samarbete med . Målsättningen är att nå ut till alla elever i och i gymnasieskolan. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav () i uppdrag att bidra till ökad kunskap om barns erfarenheter av att vara berörda av problematiken med att personer reser från till konfliktområden i terrorismsyfte (Ku2016/02294/D). Uppdraget syftar till att med utgångspunkt i barns upplevelser och erfarenheter kunna förebygga att barn far illa. Inom ramen för uppdraget ska BO inhämta kunskap genom att lyssna på barn. BO ska vidare sammanställa den forskning och kunskap som finns om barn och ungdomar som direkt eller indirekt berörs av högerextremism och vänsterextremism. Myndigheten ska sammanställa de olika kunskapsunderlagen i rapporter som ska spridas till myndigheter, kommuner och övriga aktörer som arbetar med barn. Uppdraget ska slutrapporteras . har tagit fram ett material som stöd för lärare i att utveckla undervisning om kontroversiella frågor (Teaching Controversial Issues –through Education for Democratic Citizenship and Human Rights). Olika frågor kan uppfattas som kontroversiella beroende på situation och erfarenheter. Det kan vara allt från politik och religion till kultur och traditioner. Det kan beröra frågor som t.ex. rasism och våldsbejakande extremism. har översatt materialet till svenska och publicerade det på webbplats. Syftet med materialet är att ge lärare stöd i hur de kan göra klassrummet till en trygg plats där eleverna fritt och utan oro kan diskutera frågor som rör dem. Materialet ger även läraren stöd i att utveckla olika strategier för undervisningen som skapar en öppen och respektfull dialog. Utskottet har tidigare behandlat en liknande motion om en utredning om ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän m.fl. att motverka radikalisering (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). Utskottet instämde i vad motionärerna hade anfört om att de vuxna som har mycket kontakt med barn och ungdomar inom exempelvis skola, socialtjänst och religiösa samfund har en extra viktig roll när det gäller att upptäcka och avbryta en pågående radikalisering. Utskottet delade vidare motionärernas uppfattning, som även framfördes av utbildningsutskottet, att det är viktigt att framhålla det ansvar som åvilar t.ex. skolans medarbetare att vara uppmärksamma på tendenser till radikalisering och inte stillatigande åhöra extremistisk retorik. Mot den bakgrunden föreslog utskottet att skulle tillkännage för regeringen att det finns anledning att se över om det finns behov av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar. Utskottet föreslog att delvis skulle bifalla motionen. beslutade i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s 77) framförde regeringen att den ansåg att tillkännagivandet om att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar, var tillgodosett. Regeringen hänvisade till att i sitt stödmaterial till – Våldsbejakande extremism – stöd för arbete med barn och unga (, 2016) – lyfter fram att våldsbejakande extremism bland barn och ungdomar är en riskfaktor och utgör skäl för orosanmälan enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen. Regeringen konstaterade att myndigheter som arbetar med barn och unga är skyldiga enligt lag att anmäla om barn och ungdomar far illa. Det gäller också personal som arbetar med barn och unga i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet eller i annan sådan verksamhet på hälso- och sjukvårdens eller område. Med anledning av detta ansåg regeringen att ytterligare förtydliganden för skolhuvudmän inte behöver göras och att den befintliga lagstiftningen ska tillämpas i dessa fall. Det finns dock enligt regeringen behov av att utveckla det lokala samarbetet mellan skola, socialtjänst och polis inom befintliga samverkansforum, t.ex. för brottsförebyggande arbete. Regeringen framhöll också att det i den nationella samordnarens uppdrag ingår att bistå kommunerna med att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och att ge kunskap och stöd till olika personalgrupper i frågor om våldsbejakande extremism. Utskottet delade inte regeringens bedömning i denna del (bet. 2016/17:KU1, rskr. 2016/17:75). I skrivelse 2016/17:75 anför regeringen nu att denna punkt inte är slutbehandlad (s. 213). Som skäl anför regeringen att den avvaktar ett antal redovisningar och resultat innan vidare åtgärder kan vidtas. Regeringen nämner att det i den nationella samordnarens tilläggsdirektiv (dir. 2016:43) ingår att bistå kommunerna med att utveckla sitt kunskapsbaserade arbete och ge stöd till olika personalgrupper. har fått i uppdrag att utveckla det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism i skolan, inklusive stöd till lärare, fritidspersonal och socialarbetare. Vidare nämns att har deltagit i projekt som syftar till att utveckla vidareutbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger. Detta material kommer att pilottestas av ett antal lärare . Med hänsyn dels till att redan har gett ett tillkännagivande till regeringen, dels till det arbete som redan bedrivs, bl.a. av och , anser utskottet inte att det finns anledning att göra ett tillkännagivande till regeringen. Motionsyrkandet avstyrks därmed. Säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel och tillkännager detta för regeringen. Jämför reservation 4 (V). I kommittémotion 2016/17:3287 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att statliga eller kommunala medel inte tilldelas verksamheter eller åtgärder som riskerar att direkt eller indirekt stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism. Motionärerna hänvisar till att tillkännagav för regeringen att staten bör bistå kommunerna med metoder och redskap för att identifiera samfund och organisationer som förespråkar eller på annat sätt stöder olika former av våldsbejakande extremism och som därmed inte bör kunna uppbära stöd från det allmänna. Motionärernas uppfattning är dock att detta inte kommer att räcka. De hänvisar också till att kultur- och demokratiministern meddelat att regeringen inlett ett arbete med att se över bl.a. myndigheternas rutiner för bidragsgivning med avseende på t.ex. hur myndigheterna prövar om bidragsmottagande organisationer verkar i enlighet med demokratins idéer. Vidare fick en särskild utredare regeringens uppdrag att se över stödet till trossamfunden. Motionärerna anser att det är bra att regeringen har sett problemet, men anser att regeringens åtgärder och aviserade åtgärder framstår som otillräckliga, bl.a. eftersom de enbart verkar ta sikte på den statliga bidragsgivningen. En prövning av om en viss organisation står bakom grundläggande demokratiska principer eller inte kan ofta inte enbart göras i relation till t.ex. formuleringar i organisationens stadga. Det avgörande måste vara vilken verksamhet organisationen faktiskt bedriver. För att få både statliga myndigheter och kommuner att agera enhetligt och genomtänkt framstår en nationell strategi som den bästa vägen framåt. Som nämnts finns bestämmelser om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin mot våldsbejakande extremism i förordning (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Syftet med statsbidraget är att minska antalet aktiva inom våldsbejakande extremistmiljöer. Enligt förordningen får statsbidrag lämnas bl.a. för verksamhet som syftar till att förebygga att individer radikaliseras och ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer eller stödja individer som avser att lämna sådana miljöer. I departementspromemorian Statligt stöd till civila samhället – en översyn av fyra bidragsförordningar samt stödet till Exit (Ds 2015:38) genomfördes en översyn av de statliga stöden till organisationer inom det civila samhället. Utredningens uppdrag var att genomföra en översyn av de statliga stöden inom områdena integration, diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans samt nationella minoriteter. Utredaren hade till uppdrag att genomföra en samlad redovisning och analys av vilka organisationer som tar del av statens bidrag och vad bidragen leder till utifrån syftet med bidragen. I utredningsuppdraget ingick även att se över regeringens bidrag till stiftelsen för verksamheten Exit, som bedriver avhopparverksamhet för individer från högerextremistiska eller nynazistiska rörelser. Utredningen skulle belysa på vilket sätt staten bäst kan stödja avhopparverksamhet av det slag som Exit bedriver. När det gäller Exits verksamhet föreslår utredningen att den fortsatta finansieringen ska ske genom förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet som värnar demokratin. Förslaget bereds inom . Överenskommelse om åtgärder mot terrorism I överenskommelsen (S, M, MP, C, L och KD) uttalas att det är viktigt att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. För att få statsbidrag måste en organisation leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Skulle organisationen förespråka våldsbejakande budskap ska den inte få något stöd. Det gäller i synnerhet budskap som förespråkar terrorism. Det är också möjligt att kräva tillbaka stöd som beviljats på felaktiga grunder. besvarade kultur- och demokratiminister skriftliga frågor (2015/16:1359 och 2015/16:1373) om hur regeringen garanterar att skattebetalarnas pengar inte går till organisationer med kopplingar till extremism och radikal islamism, och när överenskomna åtgärder är på plats. Ministern anförde bl.a. följande. När det gäller statens bidrag till organisationer inom det civila samhället finns det ett antal strukturella villkor som gäller. Statsbidrag ska inte ges till organisationer som bedriver verksamhet som strider mot demokratins idéer. Det är givetvis avgörande att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. Detta har också lyfts fram i överenskommelsen mellan regeringen, , , och kring åtgärder mot terrorism. I enlighet med de flesta förordningar om statsbidrag till civila samhällets organisationer får bidrag lämnas endast till en organisation som har en demokratisk uppbyggnad och som bedriver en verksamhet som respekterar demokratins idéer. Det är också möjligt för myndigheter att kräva tillbaka statsbidrag som beviljats på felaktiga grunder. Regeringen agerar för att öka tydligheten i bidragsgivningen och säkerställa att bidragsvillkoren följs. genomfördes en översyn av ett antal förordningar, vilken är redovisad i Statligt stöd till det civila samhället – en översyn av fyra bidragsförordningar samt stödet till Exit (Ds 2015:38) som bereds i . Regeringen har också identifierat ett behov av att se över statens stöd till trossamfunden och kommer att tillsätta en utredning för att se över detta stöd. Vi har också annonserat flera andra åtgärder på området. Ministern anförde vidare. Jag håller med frågeställarna om att det finns behov av åtgärder när det gäller statsbidragen. Ett arbete kommer att inledas för att säkerställa att det sker en förstärkt och förtydligad kontroll av organisationers grundläggande värderingar för att skattepengar ska kunna betalas ut. I detta arbete ingår bl.a. en översyn av frågor som rör organisationernas värdegrund samt att det finns tydligare riktlinjer för att hantera de fall där denna kan ifrågasättas. Utredning om statens stöd till trossamfunden Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62, Ku2016:01). Syftet med översynen är att säkerställa att stödet på bästa sätt är anpassat till nutida och framtida behov. Utredaren ska bl.a. analysera det nuvarande stödets effekter för berörda trossamfund och samhället i stort. Utredaren ska föreslå mål för statens stöd till trossamfund med bred förankring bland riksdagspartierna och i övriga samhället. Utredaren ska också föreslå eventuella förändringar av statens nuvarande stöd till trossamfund. I uppdraget ingår också att föreslå ett förtydligat demokratikriterium som är i överensstämmelse med religionsfriheten, och föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Utskottet har tidigare behandlat en motion om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (bet. 2015/16:KU4 s. 32). Utskottet ansåg att det finns skäl att vidareutveckla den politik som överenskommits om åtgärder mot terrorism. I överenskommelsen betonas bl.a. vikten av att bidragsgivare säkerställer att offentliga medel inte ges till organisationer som sprider våldsbejakande budskap. För att få statsbidrag måste en organisation leva upp till grundläggande demokratiska värderingar. Utskottet föreslog mot denna bakgrund att skulle göra ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna. Utskottet ansåg även att det bör utvecklas metoder och redskap för att identifiera organisationer och samfund som vill motverka radikalisering, och dessa organisationer och samfund bör stärkas och stödjas. Därmed föreslog utskottet att skulle bifalla motionen. fattade beslut i enlighet med utskottets förslag (rskr. 2015/16:137). Regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivandet I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 1 s. 77 f.) behandlade regeringen de nämnda tillkännagivandena och ansåg att de fick anses vara tillgodosedda fullt ut. Som skäl anförde regeringen bl.a. att det i den nationella samordnarens uppdrag numera ingår även att stödja kommunerna i att identifiera och utveckla samarbete med organisationer och trossamfund som vill förebygga antidemokratiska beteenden, radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremism (dir. 2016:43). För att ytterligare bistå kommunerna med detta arbete har regeringen även gett Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor i uppdrag att ta fram och sprida en vägledning för samverkan mellan kommuner och det civila samhällets organisationer i arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen bedömde att den verksamhet som det civila samhällets organisationer och kommuner skapar är nödvändig för att det förebyggande arbetet ska vara framgångsrikt, och därför förlängdes statsbidraget till förebyggande verksamheter mot våldsbejakande extremism till 2025. Dessutom förstärker regeringen arbetet med att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna gå till organisationer som förespråkar antidemokratiska värderingar. pågår en översyn av hur demokratikriterierna är utformade i olika förordningar, och ett uppdrag till berörda myndigheter övervägs. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). Utskottet delade inte regeringens bedömning när det gäller tillkännagivandet om att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna (bet. 2016/17:KU1, rskr. 2016/17:75). I regeringens skrivelse 2016/17:75 konstaterar regeringen att den har förstärkt arbetet med att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna gå till organisationer som förespråkar antidemokratiska värderingar. Det pågår t.ex. en intern översyn inom av hur demokratikriterier är formulerade i olika förordningar för statsbidrag. Regeringen har även tillsatt en utredning som ska se över statens stöd till trossamfund (dir. 2016:62). Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har vidare fått i uppdrag att säkerställa att endast organisationer som uppfyller ställda demokrativillkor får statsbidrag. MUCF ska lämna en redovisning av vilka omständigheter myndigheten fäster vikt vid och vilken prövning som görs för att bedöma om organisationer uppfyller i förordning ställda villkor om demokratisk uppbyggnad och respekt för demokratins idéer inför myndighetens beslut i fråga om bidrag. Uppdraget ska redovisas till () (U2016/03726/UF). Regeringen avvaktar redovisningar och resultat innan vidare åtgärder kan vidtas. Punkten är inte slutbehandlad. Enligt utskottets mening är det inte acceptabelt att skattemedel kan finansiera organisationer och samfund som förespråkar antidemokratiska värderingar. Regeringens åtgärder att säkerställa att inga offentliga medel ska kunna gå till sådana organisationer och samfund framstår som otillräckliga, bl.a. eftersom de endast tycks ta sikte på den statliga bidragsgivningen. Utskottet anser därför att det bör ges regeringen till känna att regeringen ska utarbeta en strategi för att säkerställa att verksamheter eller åtgärder som riskerar att direkt eller indirekt stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte tilldelas statliga eller kommunala medel. Därmed tillstyrker utskottet motionsyrkandet. Förhindra radikalisering och rekrytering via sociala medier Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av om sociala medier kan involveras i arbetet mot våldsbejakande extremism. Jämför reservation 5 (V) och särskilt yttrande 1 (M). I partimotion 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att det bör tillsättas en utredning som får till uppgift att se över om och hur företag inom sociala medier kan involveras i arbetet för att motverka radikalisering och rekrytering till våldsbejakande extremistmiljöer och vilket eventuellt rättsligt ansvar som kan och bör åläggas dem. Motionärerna anför att internet har kommit att bli ett av flera verktyg i det samtida informationssamhället för att sprida antidemokratiska budskap i syfte att rekrytera nya medlemmar, vilket ställer stora krav på förmågan och viljan att kritiskt förhålla sig till information. Internet har kommit att bli allt viktigare för jihadiströrelser och terroristgrupper. Sociala medier och webbplatser har primärt använts som verktyg för propaganda och indoktrinering men också för spridande av instruktioner om modus operandi eller sprängmedelstillverkning, och utgör internet det största för jihadistlitteratur. Motionärerna påpekar att deras förslag till åtgärder ligger på en mer övergripande strukturell nivå med syfte såväl att stärka individens förmåga att kritiskt värdera och tolka budskap som att undersöka vilket ansvar och vilka åtgärder som kan kopplas till själva plattformarna som möjliggör den massiva spridningen. Rapporten extremism och sociala medier (2015) och terrorismstudier vid överlämnade rapporten extremism och sociala medier till den nationella samordnaren för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Bakgrunden till rapporten är att det rest uppemot 300 personer från till för att ansluta sig till terroristorganisationer, och att några av dessa personer samt sympatisörer till Islamiska staten och är aktiva och sprider budskap på sociala medier. Rapporten koncentreras till att gälla våldsbejakande islamistisk extremism i svenskspråkiga Facebookgrupper. Rapporten syftar till att beskriva hur sociala medier används för propagandaspridning samt vilka motiv och orsaker som går att skönja i några av de svenskspråkiga Facebookgrupperna och Facebookprofilerna –2014. Studien visar att Facebook används som en plattform för svenskspråkiga grupper och profiler för att sprida officiell propaganda från terroristorganisationer som Islamiska staten och . Facebook används också för att sprida inofficiell propaganda till fördel för terrorist-organisationer som Islamiska staten och . Facebook används som en plattform för försök till rekrytering till IS. Informationen sprids dels från personer i , dels från personer som rest från till och IS-kontrollerade områden. Hyllningar till våldsbejakande islamistiska ideologer och terroristorganisationers ledare sprids genom texter, bilder, fotografier och videor. Personer från som befinner sig i kommunicerar ”hem” till genom reseberättelser från IS-kontrollerade områden.