bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — Uppgifterna redovisas per verksamhets- och skolform. publicerar statistiken på sin webbplats och i databaserna . I Jämförelsetal redovisas uppgifterna per kommun, främst för huvudman men till viss del även för enskilda huvudmän. I redovisas uppgifterna på skolenhetsnivå men även summerade per huvudman, kommun, län och för riket. Salsa är en statistisk modell som redovisar betygsresultat för årskurs 9 på skolenhetsnivå. I modellen tas hänsyn till vissa bakgrundsfaktorer såsom utländsk bakgrund, kön och föräldrars utbildningsnivå. I promemorian Nyanlända elever i () beskriver den statistik som omfattar nyinvandrade elever och det konstateras att det i den officiella statistiken inte är möjligt att fullt ut identifiera nyanlända elever i enlighet med skollagens definition. I promemorian Slutbetyg i , (), visas hur nyinvandrade elever i statistiken redovisas dels som Elever med okänd bakgrund, vilket avser elever som saknar personnummer, dels som Nyinvandrade elever, vilket avser elever som blivit folkbokförda . I promemorian anger att eftersom betygssättningen hanteras till viss del olika mellan kommuner påverkas den samlade resultatbilden för skolorna på olika sätt. Genom att exkludera dessa grupper i den samlade resultatredovisningen, t.ex. i databaserna, minskar risken för missvisande jämförelser samt mellan skolor. När det gäller yrkanden om skolgång för nyanlända anser utskottet i likhet med vad utskottet har anfört (bet. 2015/16:UbU14) att det är viktigt att asylsökande och nyanlända barn och ungdomar så snabbt som möjligt får tillgång till utbildning. Utskottet vill återigen framhålla att det av regleringen i skollagen framgår att en elev inte får undervisas enbart i förberedelseklass utan även ska ges undervisning tillsammans med den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. När en elev har sådana svenskkunskaper att denne kan delta i den ordinarie undervisningen ska förberedelseklassen inte längre vara aktuell. Utskottet påminner också om de förändringar i lagstiftningen som trädde i kraft där det bl.a. tydliggörs att en bedömning ska göras av en nyanländ elevs kunskaper och att denna bedömning ska vara en grund för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och tidsfördelningen mellan ämnena. Utifrån att dessa lagändringar relativt har trätt i kraft liksom att på olika sätt arbetar med att stödja huvudmän och skolor utifrån de nya bestämmelserna samt att utskottet vill avvakta den kommande beredningen av förslag på området liksom slutbetänkande och beredning i de delar som berör frågor om resursfördelning för skolan ser utskottet inget behov av att vidtar några åtgärder. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:1068 (L) yrkande 15, 2016/17:3064 (M) yrkande 2, 2016/17:3372 (M) yrkande 34, 2016/17:3389 (M) yrkande 33 och 2016/17:3409 (SD) yrkande 31. När det gäller yrkandet om statistik konstaterar utskottet att i sin statistikredovisning hanterar problematiken kring effekter av betygssättning för de elever som kommit till . Utskottet ser inte något skäl till att begära några särskilda åtgärder i frågan utan utgår ifrån att den hanteras bäst av den statistikansvariga myndigheten. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2042 (SD). Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår de motionsyrkanden (S, M, SD, MP, C, V, L, KD) som tar upp samma eller i huvudsak samma frågor som har behandlat tidigare . Jämför särskilt yttrande 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V), 5 (L) och 6 (KD). I detta betänkande behandlas ett antal motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet behandlade under riksmötena /15 och 2015/16 och som avslog i enlighet med utskottets förslag (bet. 2014/15:UbU9, bet. 2014/15:UbU11, bet. 2015/16:UbU12 och bet. 2015/16:UbU14). Utskottet ser ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför de motioner som finns upptagna i bilaga 2. Läraryrket m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3043 av m.fl. (M) yrkande 3. Det är av stor vikt att nyutexaminerade lärare får en bra introduktion till läraryrket. Vi vill därför låta utreda hur nyutexaminerade lärare kan få en bättre introduktion till läraryrket. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Minskad administration för lärare, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 10, 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 6, 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkandena 9, 11 och 23 samt 2016/17:577 av (S) yrkande 3, 2016/17:948 av (S) yrkande 2 och 2016/17:1223 av (M). Internationella undersökningar visar att svenska lärare använder en mindre andel av sin arbetstid till undervisning jämfört med andra länder. har kommit fram till att svenska lärare lägger på administration och uppgifter relaterade till ordning och omsorg. Det handlar exempelvis om att ställa i ordning lokaler, behandla ledighetsansökningar, agera rastvakt och övervaka omklädningsrum. Detta är tid som skulle kunna användas till lärande, till att förbereda lektioner och till att ge stöd åt dem som behöver det mest. Lärare måste få tid att vara lärare. För att ge lärare mer tid för att exempelvis förbereda lektioner samt fokusera på undervisningen vill vi införa en ny yrkeskategori i skolan: lärarassistenter. Lärarassistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. ska följa och utvärdera reformens genomförande. Vi förslår också att lärarnas tidsanvändning även i fortsättningen ska ses över, och det bör lämnas förslag på hur mer tid kan frigöras till planering, kvalitetssäkring och undervisning. Vi vill även underlätta för det civila samhället att bidra till och delta i skolans verksamhet för att både öka tryggheten i skolan och avlasta lärarna. Fler vuxna i skolan ger ökad trygghet på raster och i klassrum. De kan även hjälpa till med exempelvis läxläsning. För att underlätta för nyanlända lärare att snabbt komma in i skolans verksamhet anser vi att flera av lärarnas kringuppgifter kan utföras av nyanlända lärare för att dels avlasta lärarna, dels underlätta för de nyanlända lärarna att lära sig svenska och det svenska skolsystemet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Studiehandledare på modersmål och modersmålslärare, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1988 av m.fl. (V) yrkande 5. En viktig utgångspunkt för all inlärning är goda kunskaper i modersmålet. Därför måste modersmålsundervisningen stärkas. Flerspråkighet ska göras möjligt tidigt i åldrarna eftersom det har betydelse för den personliga identiteten och för den intellektuella och emotionella utvecklingen. Lärande är starkt förknippat med modersmålet, och att befästa kunskaper i det egna språket är en väg till att också lära sig på det svenska språket. Ämnet har därför den viktiga funktionen att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling. Därför är det viktigt att fortsätta stärka modersmålsundervisningen. Det finns en stor outnyttjad resurs i i form av människor som talar samma språk som de nyanlända eleverna. De har goda kunskaper inom olika områden och kan därför vara en tillgång vid studiehandledning, även om de inte är utbildade lärare. Det bör skyndsamt tas fram rekommendationer till skolhuvudmännen för att underlätta anställning av studiehandledare på modersmålet och modersmålslärare. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 4 (M, SD, C) av (M), (M), (SD), (M), i (C), (SD) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:2040 av och (båda SD). När det börjar många nya elever i skolan behöver vi använda alla befintliga resurser. Inte minst pensionerade lärare. Med dagens regler skulle många pensionerade lärare som tar arbete i skolan inte få göra sitt jobb och t.ex. sätta betyg, eftersom de saknar lärarlegitimation. Dessa stelbenta regler innebär ett slöseri med kompetens och resurser. Vi vill därför införa ett tillfälligt regelverk som ser till att pensionerade lärare kan anställas som ordinarie lärare på skolor. Även obehöriga lärare som arbetar inom skolan bör tillfälligt få dispens att sätta betyg. Denna grupp kan omfatta både lärare utbildade vid svenska högskolor som saknar lärarlegitimation och vissa utrikesfödda lärare med uppehållstillstånd som har varit lärare i sina hemländer och som kan nyttjas för hemspråksundervisning eller ämnesundervisning av elever med samma modersmål. Vi föreslår att kravet på lärarlegitimation tillfälligt slopas för pensionerade obehöriga lärare och obehöriga lärare som arbetar inom skolan. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Legitimation, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1069 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:2040 av och (båda SD), 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 28 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 20. Den nuvarande utformningen av lärarlegitimationen innebär bl.a. att endast legitimerade lärare får anställas som lärare utan tidsbegränsning hos en skolhuvudman. Vidare får endast den som har legitimation och behörighet undervisa och sätta betyg. Legitimationsreformen var ett viktigt steg för att höja kvaliteten i undervisningen. Det behövs en ytterligare skärpning av regelverket. För att öka undervisningens kvalitet bör huvudprincipen vara att legitimerade lärare endast ska kunna undervisa och sätta betyg i de ämnen som framgår av lärarens examen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12 samt 2016/17:1008 av (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 29, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 3. Matematiklyftet, en fortbildning i didaktik för lärare som undervisar i matematik, har utvärderats med goda resultat. Men liknande kunskapslyft behövs också inom andra områden. Regeringen bör därför se till att utveckla fortbildningsinsatser i fler ämnen, likt Matematiklyftet. Kunskap är i många avseenden en färskvara, och det gäller inte minst kunskapen om att lära ut. Vi vill därför att det görs en översyn av hur alla skolhuvudmän kan åläggas krav på att ge alla lärare en individuell kompetensutvecklingsplan för att garantera regelbunden fortbildning. är det rimligt med ett krav på regelbunden fortbildning för lärare för att få behålla sin lärarlegitimation. För att alla lärare och skolledare ska få tillgång till den fortbildning som krävs för att kunna utvecklas under karriären föreslår vi att det ska etableras ett nationellt centrum för professionsutveckling för lärare och skolledare. Centrumet ska samarbeta med landets lärosäten, Skolinspektionen, huvudmännen för skolan och professionen för att garantera alla lärare och skolledare fortbildning. Det är viktigt att centrumet får i uppgift att stötta skolledarna i hela deras uppdrag, dvs. även arbeta med utbildning inom HR-området och ekonomistyrning samt ansvara för att sätta svensk skolutveckling i ett internationellt perspektiv. Centrumets verksamhet ska självklart omfatta lärare och skolledare inom samtliga skolformer och oavsett huvudmannaskap. Alla barn och elever har rätt till skickliga och engagerade lärare och skolledare. Med ett tydligt ramverk för kunskapsfördjupning för professionerna får vi betydligt större möjligheter att säkra kvaliteten på undervisningen i alla klassrum. Det kommer dessutom att kraftigt öka attraktiviteten för såväl lärar- som skolledaryrkena. Det är viktigt inte minst med tanke på den rådande lärarbristen. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 18 och 2016/17:1008 av (S), 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12. Svenska lärare får enligt kvantitativt mindre kompetensutveckling än lärare i andra länder. Det bör därför säkerställas att det finns system så att lärare fortlöpande får den kompetensutveckling som läraren behöver, med fokus på kollegialt lärande, undervisningsskicklighet och ämneskunskaper. Det finns ett stort behov av ett tydligt och utökat statligt ansvar för hur lärare och skolledare kontinuerligt under sin karriär ska utvecklas och fortbildas. Det bör därför införas en statlig kompetensutvecklingsgaranti för lärare och skolledare. En sådan garanti stärker lärarens möjlighet att ta del av klassrumsnära fortbildning och utveckla sig i sin profession. Fler lärare måste ha kunskap i att undervisa nyanlända elever. Ett , som en del i det nationella som tidigare föreslagit, skulle kunna skapa förutsättningar för utveckling och högre kvalitet i skolors undervisning av nyanlända elever. Det bör även införas löpande utbildningsinsatser som säkerställer att rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare och andra anställda vid skolor har kunskap om och aktivt arbetar mot sexuella trakasserier, könsrelaterat våld och kränkningar. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Fortbildning, punkt 5 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 3 och 2016/17:1008 av (S), 2016/17:2954 av i m.fl. (C) yrkande 2, 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 29, 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 18, 2016/17:3045 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkandena 5 och 12. Lärares fortbildning har stor betydelse för att vidareutveckla pedagogik och undervisning. I alltför många skolor erbjuds fortbildning, finansierat med offentliga medel, utan att det finns vetenskapligt stöd för fortbildningen. I värsta fall kan det påverka undervisningens kvalitet när kortsiktiga populära trender plockas in i skolans undervisning. Skolans offentligfinansierade fortbildning bör därför granskas så att den utgår från vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:1376 av och (båda SD) samt 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 7. Det pedagogiska ansvaret för undervisningen ligger på lärarna, men rektorn leder och samordnar det pedagogiska arbetet. Genom ett nära samarbete med lärarkollegiet kan rektorn skapa förutsättningar för lärarkollegiet att utveckla den pedagogiska verksamheten. Därför anser vi att rektorer bör rekryteras bland erfarna och behöriga lärare från certifieringsnivå 3 och högre (i tidigare föreslagen modell), vilket givetvis också medför lönepåslag och utökade ansvarsområden. Detta stärker rektorernas pedagogiska profil, som den administrativa bördan ska anpassas därefter. Detta är en modell vi är övertygade om kommer att bidra till en mer effektiv och ändamålsenlig styrning av skolan. Att som chef ha kunskap om och förståelse för sina medarbetares arbetssituation är mycket viktigt om han eller hon på ett effektivt sätt ska kunna leda och utveckla verksamheten. Sådan kunskap och förståelse kan erhållas på olika sätt, beroende på vilken typ av arbetsplats det handlar om. För dagens rektorer skapas den förståelsen lättast och bäst genom att den enskilda rektorn förlägger en del av sin arbetstid ute i klassrummen. Då hälften av dagens rektorer saknar lärarbakgrund har det blivit ännu viktigare att ge rektorerna möjligheten att kunna arbeta på det sättet. Rektorer ska som riktmärke tjänstgöra av arbetstiden som lärare för att stärkas i sin pedagogiska roll. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skolledare, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 7 och 2016/17:834 av m.fl. (SD) yrkande 2, 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 12 och 2016/17:1376 av och (båda SD). En elev med rörelsehinder eller synnedsättning kan t.ex. behöva hjälpmedel och en tillgänglig fysisk miljö utan att för den skull behöva någon särskild anpassning av själva undervisningen. Mot den bakgrunden ska rektorsutbildningen innehålla krav på kunskaper om elever med funktionsnedsättning. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Antalet elever per studie- och yrkesvägledare, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1380 av och (båda SD). Det är få val som en människa gör som kommer att påverka lika mycket som valet av skola och utbildning. Konsekvenserna av ett felaktigt skolval kan bli omfattande för en elev. När Skolinspektionen 2013 granskade tillgången till studie- och yrkesvägledare i 34 grundskolor i landet, fann man omfattande brister (rapport 2013:5). Tyvärr består bristerna än . Det är stora skillnader beroende på var i landet man bor när man jämför antalet elever per studie- och yrkesvägledare. Det kan variera mellan 60 och 600 elever per studie- och yrkesvägledare. Elevens bostadsort riskerar alltså att bli den avgörande faktor som avgör ifall han eller hon kommer att erhålla adekvat studie- och yrkesvägledning. Detta är oacceptabelt, inte minst då studie- och yrkesvägledningen fyller en mycket viktig funktion och ska fungera som en direktlänk mellan skola och arbetsliv. För att komma till rätta med denna situation bör en maxnivå för antal elever per studie- och yrkesvägledare införas. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers arbets- och skolmiljö, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), i (C), (M), (KD) och (L). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 24 och 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 21, 2016/17:1934 av (C) och 2016/17:2707 av och (båda S). Anmälningar om hot och våld mot lärare har ökat . I en undersökning från uppger en fjärdedel av lärarna att de utsatts för hot, våld, sexuella trakasserier eller kränkningar inom sin yrkesutövning. Nästan fyra av tio lärare har dessutom blivit hotade med att bli anmälda av elever eller föräldrar. Det resulterar i att lärare drar sig för att tillrättavisa elever eller ingripa vid bråk av rädsla för att bli anmälda. Ett gemensamt vuxenansvar från både skola och föräldrar krävs för att få ordning på stökiga skolor och garantera en trygg arbetsplats för både lärare och elever. Vi vill därför se över de delar av skollagen som rör trygghet och studiero i syfte att tydliggöra och stärka lärares rätt att ingripa. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Elevers arbets- och skolmiljö, punkt 9 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 21 och 2016/17:1934 av (C), 2016/17:2707 av och (båda S) och 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 24. Den svenska skolan har i många stycken blivit otryggare även om bilden inte är entydig och inte gäller alla skolor. Det är t.ex. numera obligatoriskt med rastvakter, vilket på många skolor har ökat tryggheten. har våld och hot blivit vanligare i skolor i många förorter. Också lärarnas arbetsmiljö har försämrats kraftigt på många håll, speciellt i många s.k. utsatta områden. har lärarnas arbetsbelastning ökat, främst på grund av ökad administration och ett ökat socialt ansvar för eleverna. Det finns också rapporter om ökad psykisk ohälsa bland elever. För att komma till rätta med dessa problem vill vi anställa fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer och vaktmästare. Vi vill även anställa mer administrativ personal. Det blir då fler vuxna runt skolbarnen och vi får också professionell personal som avlastar lärarna med kringuppgifter som stjäl tid från kärnuppdraget. Detta kommer också att öka chanserna att någon vuxen upptäcker och tar tag i elever som mår dåligt. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skollokaler, punkt 10 (C) av i (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 26 och 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 5. För att förbättra möjligheterna att ta emot nyanlända elever bör det införas tillfälliga regellättnader för bl.a. skollokaler. Regeringen bör vidta lämpliga åtgärder enligt vad som anförts ovan. Skollokaler, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3031 av m.fl. (L) yrkande 5 och 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 26. Alltför många skollokaler uppvisar fortfarande brister i den fysiska tillgängligheten. Många unga med funktionsnedsättning kan på grund av otillgängliga lokaler inte gå i samma skola som sina syskon eller kamrater. I stället skjutsas de långa sträckor till andra skolor. I värsta fall ökar segregeringen än mer när det är dags för gymnasiestudier. De otillgängliga skolorna är naturligtvis stängda också för lärare och annan personal med motsvarande funktionsnedsättning. Även föräldrar med nedsatt rörelseförmåga begränsas i sitt fria val av skola för sina barn. De åtgärder som vidtas för att öka tillgängligheten utgår ofta från enskilda elevers behov och inte från ambitionen att generellt tillgängliggöra skolan. I den miljö där unga vistas en stor del av sin tid måste tillgängligheten vara god såväl för eleverna som för lärare och annan personal samt för föräldrar. Skollagen (2010:800) kräver att för utbildningen ska de lokaler och den utrustning finnas som behövs för att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas (2 kap. 35 §).