bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — I några fall har utskottet framhållit att det är angeläget att ett uttalande av ett enskilt statsråd inte riskerar att uppfattas som direktiv till en myndighet. Direktiv ska meddelas av regeringen kollektivt i form av t.ex. förordningar och regleringsbrev (bet. 2002/03:KU30 s. 150 f.). granskade utskottet vissa uttalanden som klimat- och miljöministern hade gjort i medierna i samband med beslut om delegering av beslutsrätten av licensjakt efter varg. Utskottet gjorde följande ställningstagande (bet. 2014/15:KU20 s. 267): Utskottet erinrar inledningsvis om att det har uttalat att ett statsråd självklart har rätt att uttala sig i olika sammanhang. Med hänsyn till ett statsråds speciella ställning i förening med regeringsformens bestämmelser om myndigheternas självständighet måste dock ett statsråd iaktta viss försiktighet när det gäller uttalanden som tar sikte på myndighetsutövning mot enskilda eller tillämpning av lag. I det nu aktuella fallet uttalade ministern att hon beklagade beslutet hos om licensjakt. beslut innebar att rätten att fatta beslut om licensjakt delegerades till vissa länsstyrelser. Enligt utskottet kan innehållet i uttalande uppfattas som en kritik i efterhand av delegationsbeslut. Utskottet konstaterar vidare att för uttalandet återstod alltjämt för länsstyrelserna att besluta i frågan om huruvida licensjakt skulle få bedrivas. Därtill gällde att länsstyrelsernas beslut skulle kunna bli överklagade till , vilket de i några fall också blev. Även om det inte var statsrådets avsikt att påverka myndigheterna är det enligt utskottet inte uteslutet att uttalandet kunde uppfattas ge uttryck för hennes uppfattning i sådana hänseenden som var av betydelse i den prövning som senare skulle göras av länsstyrelserna och, efter överklaganden, av . I en granskning av styrningen av vissa myndigheter under Försvarsdepartementet noterade utskottet att det endast fanns en minnesanteckning från myndighetsdialogerna med de myndigheter som uppmärksammades i granskningen av verksamhetsåren 2012–2014. Utskottet anförde att kontakter mellan myndigheterna och är viktiga inslag i en effektiv förvaltning och bör syfta till informations- och kunskaps-utbyte samt till förtydligande av regeringens styrning (bet. 2015/16:KU10 s. 84 f.). En viktig aspekt är dock risken att sådana kontakter saknar den omsorgsfulla dokumentation som präglar den formella styrningen. En sådan dokumentation är en nödvändig förutsättning för en efterföljande kontroll av instanser som enligt regeringsformen ska granska såväl regeringens som myndigheternas handlande. Utskottet konstaterade att dokumentationen av myndighetsdialogen är mycket sparsam. Det innebär att möjligheten att spåra kontakter och innehållet i dem försämras. Därmed undergrävs förutsättningarna både för den konstitutionella granskningen och för annan uppföljning av myndighetsdialogen. Utskottets erfarenhet är just den att bristande dokumentation innebär att granskningen försvåras och utskottets möjlighet att klarlägga vad som har skett försämras. Utskottet ville således inskärpa vikten av dokumentation. konstaterade utskottet i en granskning av infrastrukturministerns inblandning i driftsstöd till flygplatser att det aktuella ärendet vid avsåg myndighetsutövning och således faller under 12 kap. 2 § RF (bet. 2015/16:KU20 s. 259 f.). Uppmaningen till skyndsam hantering fick allvarliga konsekvenser för det sätt på vilket kom att hantera ärendet. Statsrådet har det övergripande ansvaret för vad som sker inom departementet, och det fanns uppenbara skäl för henne att följa frågan och därmed även uppmärksamma hur kommunikationen mellan departementet och utvecklades. Några sådana åtgärder vidtogs dock inte av statsrådet. Utskottet fann också skäl att understryka vad det tidigare uttalat om dokumentation och konstaterade att kraven på dokumentation inte var tillgodosedda i det nu aktuella ärendet. Sammanfattningsvis ansåg utskottet att statsrådet inte kunde undgå kritik för sitt agerande i frågan. Genom en skrivelse till ställde utskottet frågor och begärde vissa handlingar i ärendet. Som svar överlämnades promemorior från , och Försvarsdepartementet med bilagor (bilaga A4.13.2). Två av bilagorna har sekretessmarkering. Utskottet ställde följande frågor. – Utskottet önskar ta del av e-posten till en person på (som anmälan hänvisar till). Föranledde detta mejl några åtgärder från regeringens eller sida och i så fall vilka? – I en artikel i uttalar sig både migrationsminister och presschef. Förekom det några kontakter mellan och kring frågan om tolkarna i samband med att denna artikel publicerades? presschef uttalade att reglerna är ganska klara. Hade regeringen, eller något departement meddelat sin tolkning av reglerna och vad hade i så fall framförts och i vilken form? – Vilka formella möjligheter och skyldigheter, enligt utlänningslagen och andra normer, har funnits för regeringen och att agera i frågan om tolkarnas önskan att komma till (genom uppehållstillstånd, asyl eller någon annan form)? – Hur har regeringen och hanterat frågan om tolkarnas önskan att komma till ? Vilka uppdrag och liknande har givits till myndigheter i denna fråga? Vilka åtgärder från regeringens och sida har påkallats med anledning av framställningar från myndigheter? – I betänkande 2013/14:SfU2 s. 18 uppges att Försvarsmakten har ingivit ett svar till regeringen om vilket stöd kan ge lokalanställd personal när den svenska styrkans närvaro i trappas ned. Vilken fråga från regeringen avsåg svaret? Utskottet önskar ta del av frågan och svaret. – Enligt uppgifter ingick företrädare från Försvarsdepartementet, , , och i en arbetsgrupp . Hur bildades denna arbetsgrupp och vad var dess syfte? Vilken roll spelade företrädarna för de tre departementen i denna arbetsgrupp? Vilka instruktioner fick företrädarna för de tre departementen från regeringen och ? – Finns det några beslut av regeringen, departement eller rörande denna grupp? Utskottet önskar i så fall ta del av dessa beslut. – Utskottet önskar ta del av PM upprättad av Försvarsdepartementet och benämnd ”Civilt anställda och civilt kontrakterade i – samverkan i vår och ”, , dnr Fö2013/9/MFI. – Vilken roll hade regeringen och när det gäller att ta fram det som kallas ”den särskilda ordningen”, dvs. ordningen för att bistå de afghanska tolkar som har stöd- och skyddsbehov? – Vilken roll har regeringen och haft i genomförandet av ”den särskilda ordningen”? – Vilka kontakter har i övrigt förekommit mellan regeringen och å ena sidan och berörda myndigheter å den andra sidan rörande de tolkar som önskat få komma till ? – Har uppfattningen i uttalande om att han tycker att det skulle vara helt orimligt om en person som varit anställd av svenska staten fick en förmånligare behandling än en person som inte varit det kommunicerats eller beaktats vid regeringens och kontakter med berörda myndigheter och i så fall hur? I svarspromemorian från anförs att någon sådan handling som granskningsanmälan hänvisar till (en e-post från rättschef) och som efterfrågas av utskottet inte har återfunnits. Ett mejl från en tjänsteman vid ambassaden i till myndighetschefen (), där tjänstemannen refererar till ett samtal med rättschefen vid , har påträffats. Handlingen bifogas svarspromemorian. Mejlet föranledde inte några åtgärder från regeringens eller sida. I svarspromemorian från anförs, med anledning av frågan om en artikel i , att det såvitt har kunnat utredas inte har förekommit några kontakter mellan regeringen eller och i samband med att artikeln publicerades. Vidare anförs att det inte finns några bestämmelser i utlänningslagen eller någon annan författning som ger regeringen eller möjlighet att agera i en sådan situation som den aktuella. Ärenden om internationellt skydd prövas av . Regeringen och är förhindrade enligt regeringsformen att bestämma hur domstolar eller förvaltningsmyndigheter ska besluta eller tillämpa lag i enskilda mål eller ärenden. En begäran om skydd prövas av . Några särskilda uppdrag har inte lämnats av regeringen till någon myndighet med anledning av tolkarnas begäran om skydd. bildades en arbetsgrupp med syftet att säkerställa samordning och samverkan mellan berörda departement och myndigheter. Såvitt det har kunnat utredas har det inte inkommit några framställningar från myndigheter till regeringen eller med anledning av tolkarnas önskan att komma till . När det gäller utskottets frågor om ”den särskilda ordningen” anförs följande i svaret. För att möjliggöra en individuell prövning när det gäller tolkar och andra lokalanställda som bistått den svenska styrkan i och som bedömts ha ett stöd- eller skyddsbehov har och Försvarsmakten gemensamt säkerställt en hantering av frågan inom ramen för gällande regelverk. har genom den arbetsgrupp som bildades löpande hållits informerat om detta. Det har i övrigt inte förekommit några dokumenterade kontakter mellan regeringen och å ena sidan och berörda myndigheter å den andra sidan rörande de tolkar som önskat få komma till . Varken regeringen eller har handlagt eller fattat beslut i något enskilt ärende som rört skyddsbehov för Försvarsmaktens lokalanställda personal i . När det gäller uttalande anförs att såvitt det har kunnat utredas har uttalandet inte kommunicerats med berörda myndigheter. I en svarspromemoria från Försvarsdepartementet tas Försvarsmaktens svar till regeringen upp. I svaret anförs att (Försvarsdepartementet) i en remiss bad Försvarsmakten att lämna in en redogörelse om civilt anställda och civilt kontrakterade inom ramen för deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF). Försvarsmakten besvarade remissen i en skrivelse . En kopia av remissen bifogas svaret. Remissvaret, som också bifogas svaret, innehåller uppgifter som omfattas av sekretess. Vidare tas arbetsgruppen som bildades med företrädare från Försvarsdepartementet, , , och upp. I svaret anförs att något särskilt beslut för att bilda denna arbetsgrupp inte har fattats. Syftet med arbetsgruppen och det arbete den genomfört beskrivs i en promemoria som upprättats av Försvarsdepartementet . Av promemorian, som bifogas svaret och som innehåller uppgifter som omfattas av sekretess, framgår att syftet med arbetsgruppen har varit att säkerställa samordning och samverkan mellan berörda departement och myndigheter, och att nå lösningar på frågeställningar som berört olika myndigheters mandat och medel. Av promemorian framgår vidare att Försvarsdepartementets enhet för militär förmåga och insatser varit sammankallande i arbetsgruppen och att möten genomförts på chefs- och expertnivå. Försvarsdepartementet, och medverkade i sina roller som myndighetsansvariga departement för Försvarsmakten, och utlandsmyndigheterna. Såvitt det har kunnat utredas fick företrädarna för departementen inga instruktioner från regeringen eller . I granskningsanmälan uppmärksammas att den dåvarande migrationsministern uttalade sig om huruvida en person som varit anställd av svenska staten ska få en förmånligare behandling än en person som inte varit det. Uttalandet synes ge uttryck för den generella uppfattningen, att ansökningar om uppehållstillstånd prövas utifrån den enskildes skyddsbehov. pågick en diskussion om just de afghanska tolkarnas situation och möjlighet att få uppehållstillstånd i , och uttalande får ses mot den bakgrunden. Som utskottet tidigare uttalat har ett statsråd självklart rätt att uttala sig i olika sammanhang. Med hänsyn till ett statsråds speciella ställning i förening med regeringsformens bestämmelser om myndigheternas självständighet måste dock ett statsråd iaktta viss försiktighet när det gäller uttalanden som tar sikte på myndighetsutövning mot enskilda eller tillämpning av lag. Den aktuella frågan kom att lösas genom en ordning som innebar att de tolkar som har skyddsbehov får komma som kvotflyktingar till , en möjlighet som den dåvarande migrationsministerns uttalande inte berörde. Att en sådan möjlighet kom att skapas innebär dock inte att statsrådets uttalande var felaktigt som en beskrivning av rättsläget beträffande möjligheten att beviljas uppehållstillstånd. Taget ur sitt sammanhang skulle dock uttalandet kunna ges en vidare innebörd och tolkas som att det även berör möjligheten att ansöka om uppehållstillstånd. Det är självklart angeläget att statsråds uttalanden ger en så fullständig bild som möjligt av relevanta omständigheter. Följande reservation har avgivits till utskottets ställningstaganden. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Justitie- och migrationsministerns uttalande om rikspolischefen (avsnitt 4.10) av (SD), (-) och (SD). Som utskottet har uttalat har statsråd i likhet med alla andra medborgare rätt att göra uttalanden i olika sammanhang. Med hänsyn till ett statsråds speciella ställning bör dock särskild försiktighet iakttas i vissa hänseenden, bl.a. i fråga om uttalanden som kan riskera domstolarnas och förvaltningsmyndigheternas grundlagsfästa självständighet. När det gäller den nu aktuella granskningen konstaterar utskottet att statsrådets uttalande gjordes i samband med frågor om hans förtroende för en myndighetschef efter att denne hade uttalat sig i media. När intervjun genomfördes pågick ännu utredningen om tjänstefel. Detta innebär att justitie- och migrationsministern uttalade sig i ett pågående ärende. Statsrådet har urskuldat sig med att han inte känt till att en utredning pågick. Den i ärendet aktuella utredningen hade dock omskrivits i två av största kvällstidningar vilket tyder på att statsrådet rimligtvis känt till omständigheterna. Statsrådets uttalande ligger nära de förutsättningar som var vid handen i 2015/16:KU20 s. 369 f. där statsrådet uttalade sig om en åklagares häktningsbeslut. Där konstaterade att statsråd med hänsyn till sin speciella ställning bör visa viss återhållsamhet när det gäller uttalanden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller tillämpning av lag. Statsrådet har mot bakgrund av vad som ovan anförts brustit i sitt agerande. Granskningen har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i det särskilda yttrandet. Förhandlingarna om fiskemöjligheter i (avsnitt 1.7) (SD), (-) och (SD) anför: Av utredningen i granskningen framgår att vid en överenskommelse om en minskning av fiskemöjligheterna i västra var även en reglering av fritidsfisket i västra en förutsättning för att fiskeridödligheten skulle ligga inom ramen för den lägre nivån som föreskrivs i Östersjöplanen. Vid samrådet i hade emellertid angetts att den generella ståndpunkten var att fritidsfisket i första hand skulle regleras nationellt. Det har inte framgått att den linje som regeringen drev vid förhandlingarna var i strid med den ståndpunkt som hade förankrats i . Vi finner emellertid inte klarlagt att regeringen under förhandlingarna har agerat för att finna andra möjliga lösningar i syfte att säkerställa en fortsatt nationell reglering av fritidsfisket. Rekrytering av en statssekreterare vid (avsnitt 2.2) (SD), (-) och (SD) anför: Statssekreteraren utsågs , då regeringen hade överlämnat en skrivelse till om kvalitetssäkring av högre utbildning. överlämnade regeringen en proposition där det nya nationella kvalitetssäkringssystemet berördes. kom också en dom i ett fall där en amerikansk medborgare yrkade ersättning från eftersom hon var missnöjd med utbildningens kvalitet. Tingsrätten förpliktigade i domen att återbetala de studieavgifter som den amerikanska medborgaren hade erlagt. Tingsrätten hänvisade till att 2013 fann att den aktuella utbildningen inte höll måttet, då fyra av fem examensmål inte uppnåtts och högskolans rätt att meddela examen ifrågasattes. Målet är ännu inte slutligt avgjort. Den aktuella statssekreteraren kom närmast från , där hon varit rektor . avlämnade remissvar på den promemoria som låg till grund för regeringens skrivelse som överlämnades hon utsågs. Den rättsprocess där är part pågår fortfarande. Sammantaget har alltså frågor som berör det lärosäte där hon var rektor aktualiserats medan hon har varit statssekreterare. Det kan mer specifikt ifrågasättas om det är lämpligt att en person som har varit rektor för ett lärosäte som kritiserats inom ramen för ett visst system deltar i regeringens och arbete med förändringar av detta system. Dessa frågor har enligt vår mening inte utretts tillräckligt för att vi ska kunna bedöma omständigheterna fullt ut och vi saknar därför grund för att reservera oss. [1] I den flerpartimotion (M, C, FP, KD) som väcktes med anledning av budgetpropropositionen och som antogs av anförs ingenting om Center (mot. 2014/15:2358). [2] KOM(2016) 545 Förslag till rådets förordning om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i [3] KOM(2015) 337 slutlig, förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxid-snåla investeringar. [4] En första överläggning om förslaget till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (KOM(2015) 337) ägde rum vid ett sammanträde i miljö- och jordbruksutskottet (prot. 2015/16:4) då utskottet överlade med dåvarande statsrådet . [5] Ett första samråd om förslaget till och rådets direktiv om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla investeringar (KOM(2015) 337) ägde rum vid sammanträde (2015/16:11). Utfallet av det samrådet framgår av uppteckningar från sammanträdet (2015/16:11 § 1). [6] Till och med prop. 2010/11:2 benämndes regeringens förslag till ändringsbudget för tilläggsbudget. [7] Sedermera Miljö- och . [8] Twittermeddelandena har publicerats av bl.a. tidningen . [9] Sedermera Miljö- och . [10] Rapporten finns på regeringens webbplats. [11] Själva intervjun finns tillgänglig på DN:s webbplats. Vi är samlade för att debattera granskning av regeringen, något vi gör . Som ordförande i konstitutionsutskott inledde jag förra årets granskningsdebatt på ett helt annat sätt, nämligen genom att framhålla att KU är det utskott som anförtrotts vården av våra grundlagar, inklusive de mänskliga och medborgerliga fri- och rättigheter som slås fast där. Jag övergick sedan till att kommentera massakern på hbtq-personer i i som hade ägt rum kvällen före. Också årets granskningsdebatt äger rum efter vad som tycks vara ett terrordåd, i . Den granskning av regeringens arbete som KU har utfört och som vi nu ska debattera är en företeelse som vi i denna kammare ser som en självklar, närmast rutinartad del av vårt svenska demokratiska samhällssystem. vet vi att det finns människor, i vårt land och på andra platser, som inte accepterar den demokratiska värdegrund som vi tar för självklar och som inte accepterar demokratins och frihetens principer och idén om varje människas lika värde utan som tvärtom är beredda att låta det besinningslösa våldet härja för att bekämpa vårt samhälle och vårt sätt att leva. Det senaste exemplet på det såg vi i går i . Vi vet ännu inte fullt ut vem som ligger bakom attacken i , men den framstår tydligt som riktad mot muslimer. Om syftet var att angripa muslimer som en hämnd för de islamistiska terrordåd som drabbat är det viktigt att slå fast att en spiral av hat och hämnd är precis vad IS och andra extremistgrupper vill se. IS vill slå in en kil mellan muslimer som lever i västvärlden och andra befolkningsgrupper. Högerextremister hatar mångfald och demokrati lika mycket som IS gör och är även de redo att använda våld för att skapa och fördjupa konflikter. Vår demokrati och våra samhällens värdegrund utmanas av dessa extremistgrupper och deras terrordåd, men vi får inte ge vika. Det är vi som avgör om vi låter dem provocera fram motsättningar eller inte. Vi får inte låta dem segra. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Låt mig övergå till att konstatera att har granskat att regeringen och dess medlemmar i sin ämbetsutövning har följt grundlagarna och andra lagar och regler som styr regeringsarbetet. Frågan är inte om en viss åtgärd är politiskt önskvärd eller inte utan om gällande regler har följts när beslutet fattades eller åtgärden vidtogs. Jag vill, herr talman, meddela att även detta år har granskat ett antal anmälningar mot regeringen och sammanställt sina iakttagelser i ett betänkande som härmed redovisas för kammaren. Denna granskning av anmälningar som lämnats in av riksdagsledamöter gör KU varje vår. Alla anmälningar som lämnats in senast granskas innevarande vår. Anmälningar som lämnas in senare granskas . De anmälningar vi nu diskuterar avser därmed främst händelser som ägde rum . Årets granskning har avsett 34 anmälningar, ett med KU:s mått mätt normalt antal. Ser man har antalet anmälningar varierat mellan ca 20 och ca 40. Av dessa 34 anmälningar rör 30 nuvarande regering medan 4 rör den tidigare regeringen. En av anmälningarna riktar sig mot sittande regering, men KU noterar att liknande problem förekom även under den förra regeringens tid. har det med jämna mellanrum uppstått en debatt om KU:s påstådda politisering. Vissa år har motsättningarna i utskottet varit stora och lett till ett antal ställningstaganden som partierna inte kunnat bli överens om. 2015 och KU-granskningar var därför historiska eftersom KU då var i princip helt enigt över alla parti- och blockgränser om sina slutsatser. Det fanns enstaka reservationer från SD och V, men i övriga ärenden var alla helt överens. Allianspartierna och regeringspartierna kunde enas i samtliga frågor. Så enigt hade KU inte varit . Jag gick översiktligt igenom ställningstaganden bakåt, så jag kan med rätt stor säkerhet säga att KU inte hade varit så enigt i en vårgranskning . När vi inledde arbetet med granskning var därför frågan om KU skulle lyckas bli enigt igen, en tredje gång. Jag glad och stolt över att kunna meddela kammaren att KU har lyckats igen. Även har KU kunnat enas om sina ställningstaganden över parti- och blockgränser i en omfattning som är unik, bortsett från . Återigen är regeringspartierna och allianspartierna överens om alla ställningstaganden. Alla partier är överens om samtliga ärenden där brister påtalas. SD har en enda reservation, vilket är det lägsta antalet reservationer på i varje fall . Det genomsnittliga antalet reservationer åren närmast var strax över nio, vilket onekligen ger en bild av den tidigare höga konfliktnivån i utskottet. Genom årets granskningsbetänkande har KU åter i hög grad lyckats sätta juridiska och konstitutionella principer före snäv partipolitik. Det har ett stort värde att KU har kunnat enas. Jag vill därför, i egenskap av KU:s ordförande, framföra ett varmt tack till alla utskottets ledamöter för att denna breda enighet har kunnat uppnås. Jag vänder mig särskilt till utskottets vice ordförande, , som på ett påtagligt sätt har bidragit till den konstruktiva anda som har präglat utskottets arbete. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Gransknings-betänkandeInledning Jag vill även rikta ett stort tack till KU:s utmärkta kansli, under ledning av kanslichef , vars arbete är en ovärderlig del i den process som har lett fram till denna breda enighet. kunde vi också föra samförståndet ytterligare ett steg framåt. var vi som sagt överens mellan allianspartierna och regeringspartierna om alla ställningstaganden - det vill säga vi var överens om texterna. Däremot uppkom efteråt en viss diskussion om tolkningen av texterna. Det var inte alltid KU-ledamöter som var mest aktiva i den diskussionen, men till exempel gjordes från en del håll gällande att KU enbart framförde kritiska synpunkter i de ärenden där ordet "kritik" användes i KU:s slutsatser. För att göra detta tydligt att så inte är fallet utan att KU kan uttrycka kritiska synpunkter på en mängd olika sätt valde utskottet , på mitt förslag, att inte alls använda ordet "kritik".