bet · H401UbU18 · 2017-04-28 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:196 av m.fl. (V) yrkade 1 vill motionärerna att elevers individuella inflytande och elevers rätt till inflytande genom sammanslutningar bör särskiljas i skollagen. I yrkande 2 förespråkas att elevers rätt att själva avgöra vilka organisationsformer som ska användas för att få inflytande bör tydliggöras i skollagen. Det är enligt motionärerna viktigt att huvudmannen och rektorerna inte försöker styra elevernas sammanslutningar. I yrkande 3 påpekas att möjligheten att organisera sig i elevkårer bör tydliggöras i skollagen. Detta är viktigt för att även denna organisationsform ska ses som legitim, menar motionärerna. Enligt 4 kap. 9 § skollagen ska barn och elever ges inflytande över utbildningen och fortlöpande stimuleras att aktivt ta del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informerade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. I skollagen regleras även ledighet och kompensation för elevföreträdare (4 kap. 11 §), med hänvisning till arbetsmiljölagen (1977:1160). En elev som har utsetts till elevskyddsombud ska få den ledighet från skolarbetet som behövs för uppdraget. Detsamma ska gälla en elev som har utsetts till elevrådsrepresentant eller som har ett annat uppdrag att företräda andra elever i frågor om utbildningen. Elevskyddsombud, elevrådsrepresentanter och andra elevföreträdare ska erbjudas kompensation för den undervisning som de går miste om på grund av uppdraget. Elevernas ansvar och inflytande betonas även i läroplanerna. I läroplanernas inledande avsnitt behandlas frågan om skolans värdegrund och uppdrag, bl.a. frågan om demokratiska värderingar. I avsnitt 2.3 i Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges att ett av skolans mål är att varje elev successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan. I avsnittets riktlinjer anges bl.a. att läraren ska svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformer och undervisningens innehåll samt att eleverna får pröva olika arbetssätt och arbetsformer liksom att läraren tillsammans med eleverna får planera och utvärdera undervisningen. Enligt avsnitt 2.8 har rektorn bl.a. ansvar för att skolans arbetsformer utvecklas så att ett aktivt elevinflytande gynnas. I läroplaner för andra skolformer återfinns likartade formuleringar. När det gäller frågor om relationen mellan hem och skola finns i Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) i avsnitt 2.4 riktlinjer om att alla som arbetar i skolan ska samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och verksamhet. Vidare anges bl.a. att lärare ska samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling. I avsnitt 2.7 anges bl.a. att läraren med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande ska informera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov. Rektorn har enligt avsnitt 2.8 bl.a. ansvar för att formerna för samarbete mellan skolan och hemmen utvecklas. I läroplanen för gymnasieskolan ska läraren, enligt avsnitt 2.5, samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling. Rektorn har, enligt avsnitt 2.6, ansvar för att vårdnadshavarna får insyn i elevernas skolgång. har även tagit fram föreskrifter om elevmedverkan i skolenhetens arbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud för årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasieskolan (SKOLFS 2015:7). Föreskrifterna anger bl.a. att elevskyddsombudens roll är att företräda eleverna i arbetsmiljöarbetet och verka för en god arbetsmiljö vid skolenheten. Bakgrund och pågående arbete har inom ramen för det pågående regeringsuppdraget om nationella skolutvecklingsprogram tagit fram ett program om kunskaper och värden. Programmet innehåller bl.a. kompetensutveckling för lärare i grund- och gymnasieskola om delaktighet och inflytande i undervisningen. Tanken är att lärare ska diskutera vad elevinflytande och delaktighet är och kan vara i undervisningen, på vilket sätt det kan öka motivation och lärande hos alla elever och hur det kan gestalta sig i vardagen. ska följa upp genomförandet av uppdraget om nationella skolutvecklingsprogram samt lämna en utvärdering . tog 2015 fram kunskapsöversikten Delaktighet för lärande. Översikten lyfter fram forskning som handlar om vad delaktighet och inflytande innebär och hur man kan arbeta med elevers inflytande över beslutsprocesser och elevaktiv undervisning. Materialet riktar sig till personal i grund- och gymnasieskolan och motsvarande skolformer. har också tagit fram ett särskilt stödmaterial med syftet att stödja rektorer, lärare och övrig personal i skolan i deras arbete med att utveckla samarbetet med elevernas vårdnadshavare. Organisationerna elevråd, elevråd – samt Elevkårer organiserar elevråd, elevkårer och elevskyddsombud på grund- och gymnasieskolor. Organisationerna får bidrag i form av verksamhetsstöd bl.a. från . Skolväsendet vilar på demokratins grund. Förutom att det i undervisningen förmedlas kunskap om grundläggande demokratiska värderingar ska undervisningen också bedrivas i demokratiska arbetsformer. På detta sätt kan elevernas förmåga att utöva inflytande och ta ansvar utvecklas. Enligt utskottets mening är frågan om elevens inflytande över sin utbildning en viktig komponent i elevernas lärande. Utskottet anser att rådande bestämmelser om inflytande och samverkan mellan skola och hem är väl avvägda och ser ingen anledning till förändringar av dessa. bidrar också inom områdena med stöd och råd. När det gäller yrkandet om specifika elevsammanslutningar kan utskottet konstatera att detta inte är reglerat i skollagen, och utskottet ser inte skäl att ändra denna ordning. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:196 (V) yrkandena 1–3 och 2016/17:1069 (L) yrkande 1. Elever med särskilda behov Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om elever med särskilda behov. Jämför reservation 22 (KD). I motion 2015/16:1327 av och (båda M) vill motionärerna se en nationell plan för stöd till barn med dyslexi. Nationella riktlinjer för hjälp bör utvecklas så att barn garanteras hjälp utifrån behov. I motion 2016/17:1547 av (M) efterfrågas extra stöd för elever som befaras inte nå undervisningens mål. Motionären önskar en översyn av den faktiska efterlevnaden av regelverket som anger att kommuner och skolor är skyldiga att ge särskilt stöd samt, vid behov, ett förslag om förtydligad och skärpt lagstiftning. I motion 2016/17:853 av (SD) föreslås ett ökat nationellt stöd för elever och ungdomar med diagnosen dyslexi. I alla kommuner och landsting bör det införas en hjälpmedelscentral samt kontinuerlig utbildning för lärare och skolpersonal, enligt motionären. I kommittémotion 2016/17:3211 av m.fl. (KD) yrkande 7 förordar motionärerna en sammanställning av kunskapsläget för att få en samordning och bättre kvalitet i diagnostiseringen av dyslexi. använder olika yrkesgrupper olika modeller för att utreda läs- och skrivsvårigheter och resultaten sammanfaller . För den enskilda eleven kan en felaktig bedömning få allvarliga konsekvenser, menar motionärerna. I motion 2016/17:996 av (S) förespråkas att elever med särskilda behov ska ges rätt att avsluta den utbildning de påbörjat, även om en diagnos förändras under pågående utbildning. I skollagen (2010:800) finns det bestämmelser som uttrycker skolans kompensatoriska uppdrag. Det har tydliggjorts att kommunerna ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a §). Det pedagogiska arbetet vid en skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 9 och 10 §§). Skolan ska i utbildningen ta hänsyn till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen (1 kap. 4 § andra stycket). Av 3 kap. 3 § skollagen framgår att alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Bestämmelsen förtydligades så att det anges att elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (prop. 2013/14:148, bet. 2013/14:UbU21, rskr. 2013/14:292). gäller också (prop. 2013/14:160, bet. 2013/14:UbU19, rskr.2013/14:291) att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a §). Om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga ska detta anmälas till rektorn. En anmälan till rektor ska också göras om stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen men att det trots detta kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd utreds skyndsamt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd ska han eller hon ges sådant stöd (3 kap. 8 §). Bakgrund och pågående arbete har i anslutning till de nya stödbestämmelserna reviderat sina allmänna råd för arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram samt tagit fram en juridisk vägledning. I den senare anges t.ex. att till stöd i form av extra anpassningar hör bl.a. enstaka specialpedagogiska insatser , t.ex. . Även särskilda läromedel eller utrustning i form av t.ex. tidsstöd, dvs. hjälpmedel för att förstå och passa tider, samt digital teknik med anpassade programvaror kan som huvudregel anses falla inom ramen för stöd i form av extra anpassningar. har även tagit fram ett särskilt stödmaterial, Stödinsatser i utbildningen. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) ska verka för att alla barn och elever med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska bidra till goda förutsättningar för barnens utveckling och lärande samt till förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Myndigheten ska i specialpedagogiska frågor som rör barn och ungdomar ge råd och stöd bl.a. till huvudmän med ansvar för utbildning inom skolväsendet. När det särskilt gäller frågor om läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi har SPSM bl.a. tagit fram stödmaterialet Pedagogisk utredning av läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi på förfrågan av specialpedagoger runt om i landet. Stödmaterialet är resultatet av ett samarbete mellan SPSM, och Linnéuniversitetet samt ett nätverk bestående av ca 60 specialpedagoger och speciallärare med fördjupning i dyslexi. Materialet syftar till att ge stöd i arbetet att utreda elevers läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi på ett likvärdigt sätt. Tanken är också att materialet ska vara ett stöd för att kvalitetssäkra de pedagogiska utredningarna. Myndigheten driver även söktjänsten Hitta läromedel som syftar till att underlätta sökandet efter specialpedagogiska läromedel. En förutsättning för att ett läromedel ska kunna ingå är att det kan passa för elever med funktionsnedsättning genom att det har egenskaper som kan göra det tillgängligt, t.ex. att det är inläst som e-bok. Enligt förordningen (2015:938) om statsbidrag för fortbildning i specialpedagogik har ansvar för att bevilja statsbidrag till skolhuvudmän för fortbildning i specialpedagogik i syfte att generellt stärka den specialpedagogiska kompetensen i skolan. Statsbidrag får lämnas för fortbildning i specialpedagogik för legitimerade lärare i , sameskolan och i utbildning som motsvarar vid särskilda ungdomshem och för handledare i specialpedagogik. En särskild modul om specialpedagogik finns inom webbaserade lärportal för kompetensutveckling. Satsningen pågår mellan 2016–2019. har ett regeringsuppdrag att fördela statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan och specialpedagogik (förordning [2016:400]). Bidraget ska gå till att anställa eller ge uppdrag åt skolläkare, skolsköterskor, skolkuratorer, skolpsykologer, speciallärare och lärare med specialpedagogisk kompetens. Bidrag kan även lämnas till fortbildningsinsatser som syftar till att lärare och förskollärare avlägger en speciallärarexamen eller en specialpedagogexamen. Genom satsningen Lärarlyftet kan bidrag ges för lärare som läser hela eller delar av en speciallärarutbildning. skickade ut en promemoria på remiss med förslag om nya kunskapskrav för speciallärare och specialpedagoger. Syftet med de nya kraven är att säkerställa att framtida speciallärare och specialpedagoger får en fördjupad och breddad kompetens om neuropsykiatriska svårigheter och därmed bättre förmåga att anpassa lärmiljön utifrån elevens förutsättningar. Regeringen har vidare aviserat att man planerar att lämna en proposition till om en läsa-skriva-räkna-garanti (Statsrådsberedningens propositionsförteckning ). Inom webbportal för kompetensutveckling finns ett flertal moduler som handlar om hur digitala verktyg stöder lärare. beslutade regeringen om förtydliganden och förstärkningar i bl.a. läroplaner, kursplaner och ämnesplaner för och gymnasieskolan i syfte att tydliggöra skolans uppdrag att stärka elevernas digitala kompetens. Ändringarna rör bl.a. rektorers och lärares uppdrag, skolbibliotekets roll och undervisningen i enskilda ämnen. Skollagen anger tydligt att alla barn och elever ska få den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Utskottet vill särskilt uppmärksamma den lagändring som beslutade om 2014 att elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla kunskapskraven ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser. Likaså har en lagändring tydliggjort att om det kan befaras att en elev inte kommer att nå kunskapskraven ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen eller i form av särskilt stöd. Utskottet vill också betona kommunernas ansvar för resursfördelningen genom bestämmelsen att kommuner ska fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Utskottet konstaterar vidare att regeringen har beslutat om statsbidrag för fortbildning och personalförstärkning inom elevhälsa och specialpedagogik samt att och bidrar med råd och material till huvudmännen och skolorna i fråga om stöd i undervisningen. Utskottet har noterat att gymnasieutredningen lyfter upp frågan om stöd och bl.a. anser att bestämmelserna i skollagen och gymnasieförordningen om stöd i gymnasieskolan behöver anpassas och tydliggöras. Utskottet vill inte föregå beredningen av utredningens förslag i denna fråga samt hänvisar i övrigt till pågående arbete och vidtagna lagstiftningsåtgärder. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna 2016/17:853 (SD), 2016/17:996 (S), 2015/16:1327 (M), 2016/17:1547 (M) och 2016/17:3211 (KD) yrkande 7. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om nyanlända elever. Jämför reservation 23 (M), 24 (SD) och 25 (L). I partimotion 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 34 uppmärksammas att det behövs tydligare kunskapskontroller i förberedelseklasserna. Enligt motionärerna är det otydligt vilka kunskaper som krävs av eleverna för att gå vidare till en vanlig klass. bör därför ta fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå för detta. Samma åtgärder föreslås i partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 33. Liknade åtgärder föreslås i kommittémotion 2016/17:3064 av m.fl. (M) yrkande 2. Motionärerna vill dessutom att det införs en obligatorisk och formaliserad bedömning med ämnesspecifika kunskapsmål som förtydligar när en elev ska gå vidare till ordinarie undervisning. Vidare anser motionärerna att det dels bör tas fram underlag för vilka kunskapsmål en elev bör uppnå, dels tas fram examinationer som elever i förberedelseklass ska bli godkända på för att få gå vidare. I partimotion 2016/17:3409 av (SD) yrkande 31 framförs att s.k. tillståndslösa invandrares förmåner i form av skolgång och socialbidrag ska begränsas. Enligt motionärerna är det en självklarhet att s.k. tillståndslösa invandrare inte ska få ta del av det svenska välfärdssamhället. I motion 2016/17:2042 av och (båda SD) föreslås att nyanlända ska räknas bort ur betygsstatistiken och att det i stället införs en positiv särredovisning. Dagens system medför nackdelar både för den enskilda eleven och för skolan. I partimotion 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 15 uttalas att skolgången för asylsökande och nyanlända måste förbättras. Innan en reform om statligt huvudmannaskap för skolan kan genomföras behöver kommuner satsa mer på skolor med låga resultat där andelen nyanlända elever ofta är stor. Enligt skollagen (2010:800) har barn som är bosatta i landet skolplikt och en rätt till utbildning som motsvarar skolplikten (7 kap. 2 §). Skolplikt gäller inte de barn som avses i skollagen 29 kap. 2 § andra stycket, men dessa barn har samma rätt till grundläggande utbildning som skolpliktiga barn. Det gäller bland annat barn som är asylsökande, barn som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd samt barn som vistas här utan stöd av myndighetsbeslut eller författning. Beroende på vilken grund som används för bedömningen om man räknas som bosatt varierar omfattningen av rätten till utbildning. Vistats man i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författning har man rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola och, om man påbörjar utbildningen , gymnasieskola och gymnasiesärskola (29 kap. 3 §). Enligt 4 kap. 1 a § skolförordningen (2011:185) ska bl.a. asylsökande barn tas emot i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden, men det bör ske senast efter ankomsten. Motsvarande reglering finns i 12 kap. 14 § gymnasieförordningen (2010:2039). trädde nya bestämmelser (prop. 2014/15:45, bet. 2014/15:UbU6, rskr. 2014/15:177) i skollagen i kraft om mottagande och skolgång för nyanlända elever (3 kap. 12 a–f §§). Genom ändringarna fördes en definition av nyanländ in i skollagen (3 kap. 12 a §). Med nyanländ avses enligt skollagen den som har varit bosatt utomlands och som är bosatt här i landet och som har påbörjat sin utbildning här efter höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Vidare infördes bestämmelser i skollagen om att en nyanländs kunskaper ska bedömas. Resultatet av bedömningen ska ingå i underlaget för beslut om placering i årskurs och undervisningsgrupp samt för planeringen av undervisningen och vid fördelningen av undervisningstiden. En nyanländ elev som har bedömts enligt ovanstående ska placeras i den årskurs som är lämplig med hänsyn till elevens ålder, förkunskaper och personliga förhållanden i övrigt. Rektorn ska besluta om en sådan elevs placering i årskurs och senast från det att eleven har tagits emot. Eleven ska placeras i den undervisningsgrupp som eleven normalt ska tillhöra. En nyanländ elev som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för att kunna följa och tillgodogöra sig den ordinarie undervisningen ska delvis undervisas i förberedelseklass. En elevs undervisning i förberedelseklass i ett visst ämne ska avbrytas så snart eleven bedöms ha tillräckliga kunskaper för att kunna delta i undervisningen i ämnet i den undervisningsgrupp som eleven normalt hör till. Undervisning i förberedelseklass ska inte få pågå längre än . Bakgrund och pågående arbete Med anledning av de nya bestämmelserna i skollagen om nyanlända elever har tagit fram nya allmänna råd om utbildning för nyanlända elever (2016:2). De allmänna råden ger vägledning till hur hemkommuner, huvudmän, rektorer, lärare och övrig skolpersonal kan eller bör arbeta med mottagande av och den fortsatta utbildningen för nyanlända elever för att leva upp till författningarnas krav. När det särskilt gäller undervisning i förberedelseklass beskriver i de allmänna råden att lärare och övrig skolpersonal löpande behöver bedöma hur elevens kunskaper i olika ämnen utvecklas. På så sätt kan eleven förberedas på att successivt få mer undervisning i den ordinarie undervisningsgruppen. har med anledning av de nya bestämmelserna även tagit fram ett kartläggningsmaterial för bedömning av nyanländas kunskaper. Materialet är från obligatoriskt att användas för elever i de obligatoriska skolformerna, men kan även användas i gymnasieskolans språkintroduktion. I steg 1 bedöms elevens språk och erfarenheter, i steg 2 elevens kunskaper inom områdena litteracitet och numeracitet. I steg 3, som publiceras successivt , kommer bedömningsmaterial finnas för 15 av ämnen. Särskilt bedömningsstöd finns för bedömning av svenska för årskurs 7–9 och gymnasieskolans introduktionsprogram. ska bedömningsstöd för svenska i årskurserna 1–3 och 3–6 publiceras. arbetar även med särskilt riktade insatser för nyanlända elevers skolgång i samarbete med de kommuner som tagit emot störst andel nyanlända. Stödinsatserna kan handla om att organisera och genomföra mottagande av nyanlända elever eller att säkra kvaliteten på studiehandledningen på modersmålet m.m. Regeringen fattade vidare beslut om ett uppdrag till att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska. Inom ramen för detta uppdrag ska genomföra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda nyanlända barn och elever en utbildning av hög och likvärdig kvalitet. ska sträva efter att samordna uppdraget med andra uppdrag, såsom Samverkan för bästa skola och de nationella skolutvecklingsprogrammen. I delbetänkande (SOU 2016:38) redovisar kommissionen bl.a. överväganden om en nationell resursfördelningsmodell för skolan. Modellen utgår ifrån en reglering som med utgångspunkt i skillnader i elevunderlagets sammansättning bestämmer en lägsta nivå för resursfördelningen på kommunnivå i kombination med ett statligt bidrag till kommuner med större behov av kompensatoriska insatser. Kommissionen överväger även ett alternativ som innebär att staten finansierar hela eller delar av kommunernas samlade kostnader för skolan genom ett sektorsbidrag som skulle beräknas med utgångspunkt från socioekonomiskt betingade skillnader i respektive kommuns elevunderlag. Delbetänkandet redogör för kommissionens överväganden inför sitt kommande arbete med slutbetänkandet som ska redovisas . (SOU 2016:77) lägger i sitt betänkande fram ett antal förslag som särskilt rör utbildningen för nyanlända elever i gymnasieskolan eller som syftar till att gynna dessa elever i särskilt hög grad, som t.ex. omfattning på språkintroduktion och rätt till heltidsstudier på introduktionsprogram. ansvarar för officiella statistik om förskola, fritidshem, skola, vuxenutbildning och annan pedagogisk verksamhet (förordning [2001:100] om den officiella statistiken). samlas uppgifter in om barn, elever, personal, kostnader och utbildningsresultat.