bet · H501FiU18 · 2017-11-08 00:00:00 — Utskottet framförde att man återkommande har välkomnat ett starkt finanspolitiskt ramverk på EU-nivå och uttryckt förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sig emellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. har utskottet framhållit vissa rågångar. Det har bl.a. gällt att finansmakt inte får urholkas, att EU måste hållas samman och att respekten för medlemsstaternas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik ska upprätthållas. Utskottet har också påpekat att olika instrument för riskdelning till sin natur kan ha en negativ påverkan på medlemsstaternas incitament att föra en ansvarsfull politik. Utskottet konstaterade att dessa uttalanden fortfarande var relevanta. Utskottet betonade även vikten av att främja ett gott samarbete och likvärdighet mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet. En ökad uppdelning av EU vore enligt utskottet olycklig. Utskottet framförde att det är en självklarhet att frågor som rör samtliga medlemsländer också ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. Utskottet påminde om att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda. Innebörden av det måste vara reell. Utskottet ville därför förtydliga att en eventuell ökad överstatlig styrning av euroområdet som motiveras av valutaunionens funktion inte får innebära bindningar för per automatik. Utskottet instämde med regeringen i att fokus bör ligga på att effektivt genomföra det befintliga regelverket för ekonomisk-politisk samordning, snarare än att diskutera nya förfaranden och organ. I den utrsträckning en utveckling av regelverket är befogad förutsatte utskottet att den på intet sätt beskär den svenska arbetsmarknadsmodellen eller den roll som arbetsmarknadens parter av hävd har i denna. Avslutningsvis ansåg utskottet att frågan om hur man ska säkerställa demokratisk förankring är avgörande. Utskottet ansåg att ett tydligt nationellt ägarskap över den förda politiken inom EU:s ramar är en central förutsättning för detta. Det är på nationell nivå som vägvalen i den ekonomiska politiken slutligen ska göras och genomföras under effektivt parlamentariskt deltagande och verkligt ansvarsutkrävande. Utskottet ansåg att kommissionens ambition att stärka sina kontakter med och de nationella parlamenten är lovvärd som komplement till processen på nationell nivå. Utskottet föreslog att utlåtandet skulle läggas till handlingarna. I utlåtandet fanns två särskilda yttranden (SD och V). Kommissionens arbetsprogram (2016/17:FiU3y) lämnade ett yttrande till utrikesutskottet om kommissionens arbetsprogram (KOM (2016) 710). I de frågor som berörde den ekonomiska och monetära unionen framförde utskottet att de uttalanden som gjorts i utlåtandet om de fem ordförandenas rapport (utl. 2015/16:FiU13) fortfarande var giltiga. Utskottet konstaterade emellertid att utträde ur EU sätter frågan om att fördjupa EMU i delvis nytt ljus. Mot den bakgrunden välkomnade utskottet att kommissionen skulle behandla den fortsatta EMU-fördjupningen inom ramen för EU:s framtid i vidare bemärkelse. När det gäller den specifika frågan om att införliva SSS-fördragets bestämmelser i rättsliga ramar, vidhöll utskottet att det i så fall bör göras genom en ändring av och att en svensk bindning till bestämmelserna ska underställas för prövning, i enlighet med vad utskottet uttalade i samband med att fördraget godkändes (prop. 2012/13:39, bet. 2012/13:FiU28, rskr. 2012/13:167). Med det sagt kände utskottet en stor tveksamhet till det lämpliga i att inleda ens en begränsad revidering av i det rådande läget. En sådan process riskerar att bli oförutsägbar. Svaren på dagens utmaningar ligger snarare i att uppvisa konkreta resultat på grundval av befintliga bestämmelser. Utskottet påminde om att inte deltar i bankunionen men att det ändå finns anledning för att följa och vid behov försöka påverka utvecklingen av den. När det gäller det enhetliga för den finansiella sektorn som gäller för samtliga medlemsstater och som bankunionen bygger vidare på noterade utskottet kommissionens förslag om ändringar i kapitaltäcknings- och krishanteringsreglerna för banker (KOM(2016) 850–854 och 856). Detta är centrala delar av det regelverk som sattes på plats efter den ekonomiska krisen. Utskottet har i subsidiaritetsprövningarna av förslagen till de gällande bestämmelserna (utl. 2011/12:FiU12, utl. 2011/12:FiU17 och utl. 2011/12:FiU29) bl.a. gett uttryck för att på området bör ge medlemsstaterna utrymme att ta hänsyn till landsspecifika risker och att vidta kompletterande åtgärder för att säkerställa den finansiella stabiliteten på nationell nivå. Denna synpunkt följdes upp när subsidiaritetsprövningen av ett förslag från kommissionen om ändrade kapitaltäckningsregler resulterade i att beslutade att lämna ett motiverat yttrande till Europa-parlamentets, rådets och kommissionens ordförande ((2016) 850 och KOM(2016) 854, utl. 2016/17:FiU38). om EU:s framtid (2016/17:FiU5y) lämnade ett yttrande till utrikesutskottet om vitboken om EU:s framtid (KOM(2017) 2025, yttr. 2016/17:FiU5y). Utskottet hänvisade till tidigare ställningstaganden i ärenden som på övergripande nivå berört EU:s fortsatta utveckling, däribland utlåtandet över de fem ordförandenas rapport (utl. 2015/16:FiU13). Utskottet har välkomnat ett starkt ramverk på EU-nivå och bl.a. uttryckt förståelse för behov av att ytterligare fördjupa samarbetet sig emellan för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. har utskottet framhållit vissa rågångar. Det har bl.a. handlat om den centrala betydelsen av en restriktiv och ansvarsfull linje i fråga om EU:s budget, att EU måste hållas samman, att respekten för medlemsstaternas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik måste upprätthållas samt att finansmakt inte får urholkas. Utskottet konstaterade att även om vitboken inte innehöll några konkreta förslag som i det skedet skulle medföra ett behov av tydliga ställningstaganden från utskottet, så skulle sådana tillfällen med all säkerhet komma att uppenbaras framöver inom ramen för de fortsatta diskussionerna om de olika scenarier som skisseras i vitboken. Utskottet framhöll att de uttalanden som utskottet gjort tidigare är högst relevanta även för framtiden. Verksamheten i Europeiska unionen (2016/17:FiU4y) lämnade ett yttrande till utrikesutskottet om regeringens skrivelse 2016/17:115 Verksamheten i Europeiska unionen . När det gäller den europeiska planeringsterminen framförde utskottet bl.a. att det nu finns en gemensam övervakningscykel för budget- och strukturpolitiken och att terminen bidrar till att öka kraven på EU-ländernas budgetdisciplin. Enligt utskottet ska rådet och kommissionen, när de tillämpar regelverket för förstärkt samordning av den ekonomiska politiken, fullt ut respektera de nationella parlamentens roll. Utskottet framförde i fråga om den inre marknaden att det för del är av stor betydelse att den utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet hänvisade också till sitt yttrande om kommissionens arbetsprogram och om det angelägna i att kapitalmarknaderna och marknaderna för finansiella tjänster integreras ytterligare. Utskottet har vid tidigare tillfällen även framhållit betydelsen av finansiell stabilitet i EU:s omvärld. Det ligger i såväl som EU:s intresse att även länder i unionens närområde utvecklar regelverk som främjar ekonomisk stabilitet och tillväxt. I yttrandet fanns ett särskilt yttrande (V) och en avvikande mening (SD). Frågan om EMU:s funktionssätt har aktualiserats vid ett flertal tillfällen , och utskottet har återkommande behandlat ärenden som på olika sätt syftat till förstärkningar och fördjupningar av valutaunionen. beslut om att lämna EU sätter frågan om EMU:s funktionssätt i ett delvis nytt ljus. Utskottet välkomnar därför att frågan behandlas som en del i en bredare diskussion om EU:s framtid och att kommissionen söker en bred samsyn. Utskottet vill betona vikten av att EU hålls samman, och att ett gott samarbete och likvärdighet mellan medlemsländer inom och utanför euroområdet främjas. Utskottet anser att frågor som rör samtliga medlemsländer också ska diskuteras och beslutas av samtliga medlemsländer. Utskottet har förståelse för att har ett behov av att ytterligare fördjupa sitt samarbete för att säkerställa en väl fungerande valutaunion. Utskottet vill lyfta fram att EMU:s funktionssätt kan förbättras om medlemsländerna nationellt för en politik som är förenlig med att de har euron som valuta. Det är grundläggande att länderna för en ekonomisk politik med respekt för de finanspolitiska reglerna och att det finns ett nationellt ägarskap för genomförande av olika strukturreformer. Utskottet vill i det sammanhanget framhålla att olika instrument för riskdelning till sin natur kan ha en negativ påverkan på medlemsländernas incitament att föra en ansvarsfull politik. Utskottet ställer sig därför tveksamt till en del av de förslag i diskussionsunderlaget som går i starkt centraliserande riktning. Respekten för medlemsländernas befogenhet över skatter och arbetsmarknads- och socialpolitik måste upprätthållas. Utskottet vill även framhålla att prioritet bör ges åt att effektivt genomföra de befintliga åtgärder som vidtagits för att förbättra EMU:s funktionssätt, snarare än att etablera nya förfaranden och organ. Även om det enligt utskottet alltid måste finnas ett obegränsat utrymme för att ventilera långtgående tankar och idéer, kan utskottet också konstatera att kommissionen i diskussionsunderlaget både konkretiserar några av de förslag från de fem ordförandenas rapport som kan anses vara mer radikala och för in nya och relativt långtgående förslag i diskussionen. Det handlar t.ex. om en s.k. säker europeisk placering, medel för att nå ekonomisk konvergens och inrättandet av en europeisk finansminister med tillhörande departement. Det kan enligt utskottet ifrågasättas om tidpunkten för diskussioner om mer konkreta förslag av denna karaktär är den rätta, eller om de fördjupade diskussionerna i sådana frågor bör vänta till dess att ett effektivt genomförande av existerande funktioner och redan beslutade åtgärder kan konstateras. I ljuset av kommissionens ordförande tal till EU vill utskottet påminna om att står utanför valutaunionen till dess att beslutar annorlunda. Svenska folket röstade vid en folkomröstning nej till att införa euron som valuta. Utskottet anser att innebörden av det måste vara reell; en eventuell ökad överstatlig styrning av euroområdet som motiveras av valutaunionens funktion får inte innebära bindningar för per automatik, och finansmakt får inte urholkas. För del är det av stor betydelse att den inre marknaden utvecklas positivt och skapar möjligheter för svenska företag och medborgare. Utskottet anser att det är angeläget att kapitalmarknaderna integreras ytterligare, med ett fullgott konsument- och investerarskydd och utan att den finansiella stabiliteten undergrävs. deltar inte i bankunionen, men det kan ändå finnas anledning för att följa och vid behov försöka påverka utvecklingen av den. Utskottet konstaterar att regeringen avser att utreda vad det skulle betyda för att gå med i bankunionen. Slutligen vill utskottet markera att öppenhet, insyn och ansvarsutkrävande är grundläggande för en stabil och effektiv förvaltning. Det är därför välkommet att kommissionen vill stärka det demokratiska ansvarsutkrävandet. Utskottet anser att kommissionens mål om stärkta kontakter med och de nationella parlamenten är lovvärt, som ett komplement till processen på nationell nivå. Därmed föreslår utskottet att lägger utlåtandet till handlingarna. Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (V) (V) anför: är ett litet exportberoende land som är beroende av stabilitet i vår omvärld. Ekonomiska problem i euroområdet drabbar även . Finanskrisen har visat hur dåligt EMU fungerar och på vems sida står. Det var bankerna som räddades medan den förda politiken innebar kraftigt ökad arbetslöshet och fattigdom. Eurokrisen är också en strukturell kris som har sin grund i att valutaunionen låser fast medlemsstaterna i en gemensam penning- och valutapolitik. konkurrenskraft har bl.a. urholkats på grund av skillnader i produktionstillväxt mellan länderna, vilket har bidragit till underskott i bytesbalanserna och de offentliga finanserna. Diskussionsunderlaget innehåller mycket långtgående förslag om ett fördjupat EU-samarbete. Stora steg tas mot ökad överstatlighet, och makten förskjuts från medlemsstaterna till EU. Jag är starkt kritisk till diskussionsunderlagets förslag. Problemen i euroområdet kan inte lösas genom att man beskär medlemsstaternas nationella beslutanderätt över finanspolitiken. Överstatliga lösningar förhindrar de enskilda medlemsstaterna att fatta nödvändiga beslut utifrån sina egna förutsättningar. Då länderna står inför olika utmaningar och det finns obalanser i de individuella ekonomierna som måste lösas är steg i federal riktning fel väg att gå. Det demokratiska inflytandet riskerar att urholkas. Lissabonföredraget gäller , EU ska inte gå in på områden där medlemsstaterna har beslutskompetensen och EU ska inte ha någon skattebas. Svenska folket beslutade i en folkomröstning att skulle stå utanför valutaunionen EMU. Detta beslut gäller fortfarande och ska inte ifrågasättas av . borde därför i likhet med begära undantag i enlighet med folkomröstningens beslut. ser inga skäl till varför ska vara en del av bankunionen. Enligt min mening är det viktigt att medlemsstaternas kompetens inte beskärs ytterligare. De åtgärder som föreslås i rapporten innebär ett ökat EU-inflytande. Grundläggande befogenheter flyttas från medlemsstaterna och den demokratiska legitimiteten undergrävs. Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (SD) (SD) och (SD) anför: är starkt kritiska till ytterligare initiativ till centralisering och federalisering av den ekonomiska politiken i EU. ser därför med oro på flera av kommissionens ambitioner som presenteras i diskussionsunderlaget. Ett gemensamt finansdepartement, en gemensam finansminister och en permanent ordförande i skulle lägga grunden, om planerna realiseras, för en framväxt av en reell superstat där medlemsländerna skulle reduceras till delstater. Ett sådant scenario skulle vara ytterst svårt att vända tillbaks från. Det är därför välkommet att utskottet förhåller sig kritiskt till alla dessa nämnda förslag. ställer vi oss frågande till utskottets förhållandevis positiva inställning till bankunionen i och med att nästan samtliga partier ställer sig bakom regeringens linje om att utreda vad det skulle betyda för att gå med i bankunionen. anförde vid beredningstillfället i ärendet att en utredning i grunden signalerar att det finns ett scenario där man är beredd att ansluta sig till bankunionen, annars vore det inte intressant att över huvud taget utreda frågan. Vi menar att det inte är aktuellt och att detta bör vara den svenska ståndpunkten. bör även markera mot bindande konvergenskrav och mot inrättandet av en stabiliseringsfunktion. En dylik funktion skulle enbart resultera i ytterligare transfereringar medlemsländerna emellan. EU-budgeten genom medlemsavgifterna har ett alltför stort inslag av regelrätta transfereringar mellan medlemsstater. En stabiliseringsfunktion skulle dessutom ytterligare erodera kontrollen och bestämmandet över den inhemska finanspolitiken. Det är oroväckande att fokuset förskjuts till hela euroområdet på de enskilda nationella budgetarnas bekostnad. principiella utgångspunkt i utlåtandet kompliceras betydligt av det faktum att såväl den nuvarande som den tidigare regeringen konsekvent vägrat att förhandla fram ett formellt undantag för att gå med i valutaunionen. Å ena sidan är det vår mening att de nuvarande är i sin fulla rätt att driva initiativ som förvisso leder till en ökad centralisering av deras ekonomiska politik, så länge det sker med respektive eurolands goda minne, och att det inte är vår sak att hindra en sådan utvecklig. Å andra sidan är vi tvungna att bekämpa en dylik utveckling så länge vi själva inte har någon formell rätt att stå utanför det tredje steget. delar dock inte uppfattningen att det nödvändigtvis är en negativ utveckling att grupper av länder går vidare med initiativ som bedöms passa just dem utan anser tvärtom att utgångspunkten att alla medlemsstater ska stöpas i samma form riskerar att göra betydligt mer skada än nytta. Förteckning över granskade dokument Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union (KOM(2017) 291) [1] Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, det s.k. SSS-fördraget eller finanspakten. Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union Finanskrisen har visat hur dåligt EMU fungerar och på vems sida står. Det var bankerna som räddades, medan den förda politiken innebar kraftigt ökad arbetslöshet och fattigdom för vanligt folk i . Eurokrisen är en strukturell kris som har sin grund i att valutaunionen låser fast medlemsstaterna i en gemensam penning- och valutapolitik. konkurrenskraft urholkas på grund av skillnader i produktionstillväxt mellan länderna, vilket bidrar till underskott i bytesbalanserna och i de offentliga finanserna. Detta var grunden till vår EMU-kritik när vi hade EMU-omröstning i . är ett litet och exportberoende land som är beroende av stabilitet i vår omvärld. Ekonomiska problem i euroområdet drabbar också oss här i , oftast ganska hårt. underlag innehåller mycket långtgående förslag om ett fördjupat EU-samarbete. Stora steg tas mot ökad överstatlighet, och makten förskjuts från medlemsstaterna till EU. är starkt kritiskt till förslag. Problemen i euroområdet kan inte lösas genom att man beskär medlemsstaternas nationella beslutanderätt över finanspolitiken. Överstatliga lösningar hindrar de enskilda medlemsstaterna från att fatta nödvändiga beslut utifrån sina egna förutsättningar. Länderna står inför olika utmaningar, och det finns obalanser i de individuella ekonomierna som måste lösas i stället för att man ska ta steg i federal riktning. Det demokratiska inflytandet riskerar annars att urholkas. Det säger att EU inte ska gå in på områden där medlemsstaterna har beslutskompetensen . Därför ska EU inte heller ha någon beskattningsrätt. Svenska folket beslutade i en folkomröstning att skulle stå utanför valutaunionen EMU. Detta beslut gäller fortfarande och ska inte ifrågasättas av på det sätt som sker . borde därför, i likhet med vad har gjort, begära undantag i enlighet med folkomröstningens beslut. ser inga skäl till att ska vara en del av bankunionen. Regeringens utredning om ett eventuellt svenskt medlemskap känns som ett hastverk vars syfte är oklart. Ett eventuellt medlemskap riskerar att kosta svenska skattebetalare stora pengar för risker och förluster som uppstår i någon annan del av unionen utan att de har haft möjligheten att påverka det - detta då unionen bygger på en moral hazard, alltså att man inte kan säkerställa att alla länder arbetar med riskminimering när de vet att någon annan kan betala eventuella förluster. Den andra risken är att den kapitaltäckning som finns är så låg att den inte täcker eventuellt fallerande banker. Det är viktigt att medlemsstaternas beslutsrätt inte beskärs ytterligare. De åtgärder som förslås av innebär ökad makt till EU. Grundläggande befogenheter flyttas då från medlemsstaterna, den demokratiska legitimiteten undergrävs och demokratin försvagas. Därför vill jag yrka bifall till reservation 1. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union Framtiden för Europeiska unionen handlar i grunden om vilken relation länderna och medborgarna i ska ha till varandra och hur vi ska knyta banden. Ingen kan neka till att vi på flera sätt är sammanlänkade - historiskt och kulturellt, ekonomiskt och politiskt. För del, som ett öppet land med hög konkurrenskraft och stor export, är vad som händer i omvärlden direkt påverkande för utvecklingen hemma. Inte minst gäller det vad som händer i EU, då det är vår största handelspartner. Vi har intresse av att ekonomin utvecklas bra i överlag. Därför är frågor om EU:s funktion av stor vikt. Det är av betydelse att det finns en ekonomisk stabilitet, en beredskap för kriser och goda möjligheter för tillväxt. Det är viktigt att EU-länderna håller ihop och att vi är öppna inför varandra, så att vi kan få ett fungerande ekonomiskt utbyte. Det tjänar alla på. Utifrån diskussionsunderlaget om en fördjupad ekonomisk och monetär union har regeringen angett en del ståndpunkter som utifrån svenska intressen är bra. Det är önskvärt med en jämn och kontrollerad ekonomisk utveckling i då det gynnar konkurrenskraften, vilket motiverar en ökad konvergens. Exempelvis sker det en positiv utveckling inom finansmarknaden, även om det inom medlemsländerna finns arbete kvar att göra. Det är också önskvärt att man lever upp till de finanspolitiska ramverk som redan finns. Det handlar om budgetdisciplinen i medlemsländerna och likaså inom . Det är avgörande för EU:s funktionssätt och EMU:s funktionssätt. Ett viktigt skäl till budgetdisciplin är inte minst att delad risk förutsätter delat ansvar. Då det är medlemsstaterna själva som ansvarar för skatter, välfärd och arbetsmarknad är det av vikt att det förs en ansvarsfull finanspolitik i varje medlemsland ifall risk ska delas. Det handlar om förtroende för varandra. Precis som regeringen bedömer finns det skäl att motsätta sig en ökad centralisering som skulle innebära att ansvar, inflytande och beslutsmakt flyttas från medlemsländerna. I stället bör prioriteringen inom unionen vara att redan befintliga ramverk och beslutade åtaganden efterlevs först. Det är upp till medlemsländerna att ansvara för det. Det går inte att särskilja EU:s ekonomi från medlemsländernas ekonomi. När det går bra för medlemsstaterna går det bra för EU. Det finns därmed inget scenario där den ekonomiska utvecklingen inom EU kan åtgärdas utan att det i botten förs en ansvarsfull ekonomisk politik i varje medlemsland. Utöver att EU bör inrikta arbetet på att leva upp till det som man har åtagit sig finns det en del övriga faktorer som påverkar diskussionen om en fördjupad ekonomisk och monetär union. En sådan är brexit. Vilka konsekvenserna av ett brittiskt utträde blir vet vi inte. Men det är rimligt att anta att det kommer att påverka EU:s budget, finansmarknaderna och de politiska relationerna länderna emellan. Detta faktum manar till att man i varje framtidsscenario behöver ta ordentlig höjd för att utvecklingen kan bli en annan än den väntade. Politiska målsättningar blir svårare att förhålla sig till när terrängen är svårläst. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Diskussionsunderlag om en fördjupad ekonomisk och monetär union En annan faktor är sammanhållningen och jämlikheten i . Det är av stor betydelse att EU engagerar sig i att skapa ett där människor har arbete, välfärd och framtidstro. När klyftor tillåts växa växer också misstroende inför varandra och även inför demokratins förmåga att åtgärda de problem som människor upplever i vardagen. Ett mycket positivt besked är därför att EU har tagit tag i frågan om att motverka lönedumpning i och med ändringen av reglerna för utstationerad arbetskraft. Det är lönenivån i landet man jobbar i som gäller, oavsett om man bor där eller inte. Regeringens hårda arbete för att åstadkomma detta ska hedras. Ett område där det däremot återstår arbete är flyktingpolitiken. Det krävs att EU och medlemsländerna får till stånd ett gemensamt mottagande. Regeringens engagemang är känt. På samma sätt som EU har visat handlingskraft inom exempelvis klimatpolitiken bör detta vara en prioriterad fråga. Det handlar just om delat ansvar. Frågan om EU:s framtid och om en eventuell fördjupad ekonomisk och monetär union handlar mycket om förtroende. EU:s utveckling äger vi själva, som medlemmar. På samma sätt som det finns risker finns det möjligheter.