bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — Liberalerna vill gå längre och höjer förmånsvärdet för bilar som inte är miljöbilar eller högst . Liberalerna avvisar regeringens förslag om att återinföra avdragsrätt för fackföreningsavgiften, och om höjd särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (–1,2018). Vidare säger nej till den slopade skattefriheten för förmån av privat hälso- och sjukvård, och till förslaget om ökad beskattning vid tillfälligt arbete i . Förslaget försvagar statens finanser med . Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Liberalerna föreslår att den regionala nedsättningen av arbetsgivaravgifterna slopas. Detta ökar sammantaget skatteintäkterna 2017 med , men har även indirekt effekt på intäktssidan. Liberalerna föreslår bl.a. riktade statsbidrag för karriärtjänster för specialistsjuksköterskor och lärare, inklusive en särskild satsning på karriärtjänster i utanförskapsområden. Reformen leder till ökade intäkter för staten från arbetsgivaravgifter om sammanlagt . Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter Liberalerna avvisar regeringens skattehöjning på investeringssparkonton (–2018). Reavinstbeskattningen vid fastighetsförsäljningar ska sänkas för att öka rörligheten på bostadsmarknaden. Avskaffandet av taket för uppskov av 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET reavinster i samband med fastighetsförsäljning måste permanentas. bör räntan på den uppskjutna reavinstbeskattningen avskaffas. Sänkt flyttskatt bör kompenseras med en gradvis nedtrappning av bör ränteavdraget sänkas från 30 till 20 procent av räntebeloppet. Liberalerna föreslår vidare en höjning av fastighetsskatten för Skatt på kapitalanvändning – företagsskatter Liberalerna föreslår förändringar av systemet med periodiseringsfonder från Förslaget innebär ett införande av en gemensam maxgräns för periodiseringar på för alla företag. fem första verksamhetsår höjs avdraget för periodiseringsfonder till 50 Den sammantagna effekten av förslaget blir att statens intäkter ökar Skatt på konsumtion m.m. – energi och miljöskatter Liberalerna föreslår att förmånsvärdet av bilar som inte är miljöbilar höjs med statens finanser med sammantaget . Vidare avvisas också förslaget om att sätta ned förmånsvärdet för miljöanpassade bilar (+100 miljoner kronor ). Liberalerna föreslår vidare en reformering av miljöbilsbonusen. principen om att förorenaren ska betala föreslås en omvänd miljöbilsbonus. Miljöbilsbonusen bör utformas som en förhöjd skatt på bilar med negativ klimatpåverkan, i stället för en särskild premie på bilar med låg klimat- påverkan (+210 miljoner kronor 2018). Liberalerna föreslår dessutom att en dubbdäcksavgift enligt norsk modell införs för att minska det utsläpp av partiklar som användningen av dubbdäck medför (+130 miljoner kronor). Liberalerna föreslår ett slopande av nedsättningen av energi- och koldioxid- skatt för diesel inom gruvindustriell verksamhet. jordbruket bör också successivt avskaffas, och en europeisk flygskatt måste Slopandet av nedsättningen av energi- och koldioxidskatten på diesel i gruvindustriell verksamhet innebär att statens skatteintäkter ökar med 440 Liberalerna är positiva till ett reduktionspliktssystem med krav på drivmedelsleverantörer att leverera en viss andel biodrivmedel och viss klimatprestanda men anser att det bör ha en tydlig styrning mot just tung Sammantaget innebär Liberalernas förslag inom området diesel- beskattning att statens finanser stärks med . Liberalerna föreslår att skattefriheten för småskalig elproduktion återställs. Detta försvagar statens finanser med . En ny läckageskatt för jordbruket bör införas. statens finanser med jämfört med regeringens proposition. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Regeringens förslag på en flygskatt avvisas. Liberalerna anser att en framtida europeisk flygskatt bör vara utformad på ett sätt så att den inte träffar all flygtrafik lika utan att den i stället främjar flyg med lägre klimat- och miljöpåverkan, t.ex. genom att vara differentierad med avseende på bränsle, flygplansvikt och bullernivåer. Att avvisa införandet av en flygskatt leder till att statens finanser försvagas med 2018. Liberalerna föreslår att en skatt på plastpåsar införs, som leder till att statens finanser förstärks med sammanlagt 2018. Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter Liberalerna avvisar regeringens skattehöjning på e-cigaretter. Utifrån målet att minska tobaksanvändningen i samhället är det inte visat att höjd skatt på tobaksfria alternativ är den mest ändamålsenliga reformen. Förslaget försvagar statens finanser med . Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Liberalerna avvisar förslag på sänkning av mervärdesskatten på förevisning av naturområden (–2018). Reglerna om gruppregistrering av mervärdesskatt för företag inom den finansiella sektorn bör slopas. Även möjligheten till gruppregistrering av mervärdesskatt för företag i inkomstskatterättsliga kommissionärsför- hållanden bör slopas (+400 miljoner kronor 2018). Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning föreslår ett jobbskatteavdrag för föräldrar. Satsningen är omfattande och införandet sker stegvis. Fullt utbyggt ger skattereduktionen per förälder och månad. Vidare vill man införa dubbelt jobbskatteavdrag för unga upp till , för nyanlända , för personer långt från arbetsmarknaden och för den som tar akademisk examen och börjar jobba före 25. Till detta föreslår dubbelt avdrag för inkomster och nedtrappning därutöver och ordinarie avdrag däröver. Dessutom föreslås ett jobbskatteavdrag för 64-åringar. Jobbskatteavdrag för föräldrar föreslås i form av en fast skattereduktion per förälder eller vårdnadshavare . Reformen införs med början 2018. Vidare föreslår man ett avdragsgillt bosparande upp till en fjärdedels prisbasbelopp . Regeringens förändring av skiktgränserna för statlig inkomstskatt avvisas. Hela skillnaden i beskattning av förvärvsinkomst och pensionsinkomst som blev en effekt av jobbskatteavdraget ska slopas fr.o.m. . den som har en pension på sänks skatten med . 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET säger nej till regeringens förslag om sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning (+480 miljoner kronor ). Vidare föreslås höjt förmånsvärde på bilar som inte är miljöbilar, höjt tak i reseavdraget och höjd ersättning (+200 miljoner kronor 2018–2020). anser att regeringens förslag på lättnader i beskattning av personaloptioner i vissa fall bör förenklas och göras mer konkurrens- kraftigt som grundläggande skatterättsliga principer beaktas, så att det blir lättare för växande företag att attrahera och behålla centrala medarbetare. Taket i RUT-avdraget tredubblas till och person och vidgas till flytt-, tvätt- och trygghetstjänster. vill göra en översyn av möjligheten att bredda avdraget ytterligare för personer . Gåvoskatteavdraget återinförs 2018. Ansöknings- och årsavgifterna för organisationer som tar emot gåvor avskaffas. höjs takbeloppet, och en breddning av avdraget utreds. Regeringens förslag på återinförande av skattereduktion för fackföreningsavgift, samt på särskild löneskatt för äldre som arbetar, avvisas (+1,2018, +2,2019 och +2,2020). Skatt på arbetsinkomster – socialavgifter m.m. Idrottsrörelsen har förmånliga skatteregler för sina föreningar som innebär att föreningen inte behöver betala arbetsgivaravgifter för idrottsutövare, tränare eller tävlingsfunktionärer om ersättningen understiger ett halvt prisbasbelopp. Övriga ideella organisationer borde inkluderas i samma regelverk. avvisar regeringens förslag på utvidgat växa-stöd till den först anställda (+1,2018, +1,2019 och 2020). Skatt på kapitalägande – kapital- och egendomsskatter vill utreda en alternativ modell för bosparande, som kan fungera inom systemet för investeringssparkonto. Det ska möjliggöra att insättningarna kan ske i, företrädesvis, fonder. Bosparandet ska kunna ske och är avdragsgillt upp till en fjärdedels prisbasbelopp, vilket innebär ca i sparande. En person kan därmed göra avdragsgilla insättningar på i bosparsystemet. Används sparandet till andra inköp än bostad sker en retroaktiv beskattning. Fullt utbyggt kostar förslaget . föreslår höjd skatt på kommersiella lokaler (+1,) samt höjd fastighetsskatt på hyresrättstomter (+400 miljoner kronor ). vill att taket för uppskov på reavinstskatten tas bort om man köper ny bostad. Även betalningen av räntan på uppskovet ska kunna skjutas vid köp av ny bostad. Den ökade kostnad med förslaget 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET som uppstår för statskassan kompenseras genom att räntan för uppskovet höjs något, motsvarande statens kreditkostnad. avdragssystem för räntor är sprunget ur av höga räntor och höga marginalskatter. eftersträvar en blocköverskridande överenskommelse om en långsam nedtrappning, under förutsättning att statens ökade inkomster oavkortat går tillbaka till hushållen samt under förutsättning att reformer genomförs så att fler hushåll med stabila inkomster kan etablera sig på den ägda bostadsmarknaden (+1 miljard kronor 2018, +2,2019 och +4 miljarder kronor 2020). säger nej till regeringens förslag om höjd skatt på investeringssparkonto. Skatt på konsumtion m.m. – energi och miljöskatter tillbakavisar regeringens förslag om införande av flygskatt och också regeringens förslag att kompensera regionala flygplatser för införandet av skatten. föreslår att en råvaruskatt på icke återvunna textilier införs på per ton. Detta skulle innebära ökade skatteintäkter på 2018 och ca 2019– 2020. föreslår en ny skatt på plastpåsar i detaljhandeln på per påse. Reformen innebär ökade skatteintäkter med 2018. Vidare föreslås höjt förmånsvärde på bilar som inte är miljöbilar (+1,). inför också en skatt på avfallsförbränning på per ton förbränt avfall (+650 miljoner kronor ). För att stärka jordbrukets konkurrenskraft och påskynda omställningen till en klimatneutral produktion föreslår att skatten på diesel som används i jordbruket ska sänkas med per liter (–). vill slopa skattebefrielsen på torv och införa en koldioxidskatt på råvaran (+450 miljoner kronor). Vidare föreslås höjd skatt på avfall (+651 miljoner kronor 2018, +621 miljoner kronor 2019 och +609 miljoner kronor 2020). Skatt på konsumtion m.m. – övriga punktskatter föreslår att skatterna på alkohol och tobak höjs (+990 miljoner kronor 2018, +860 miljoner kronor 2019 och 2020). Skatt på konsumtion m.m. – mervärdesskatt Reglerna om gruppregistrering av mervärdesskatt bör avskaffas (+400 miljoner kronor 2018, +320 miljoner kronor 2019 och +340 miljoner kronor 2020). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET vill vidare genomföra en höjning av momsen (+14,65 miljarder kronor 2018, +15,2019 och +15,3 miljarder kronor 2020). Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget omfattar ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och premiepension samt administrationskostnader. I propositionen (punkt 10) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till 2018. 3.7 Preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar Enligt 2 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen lämna förslag till preliminära inkomstberäkningar och utgiftsramar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. I propositionen (punkt 11) föreslår regeringen att godkänner den preliminära beräkningen av utgifter på utgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete. I tabellerna 3.4 och 3.5 redovisas regeringens förslag till preliminära utgiftsramar . I propositionen (punkt 7) föreslår regeringen att godkänner den preliminära beräkningen av inkomster i statens budget som riktlinje för regeringens budgetarbete. I tabellerna 3.6 och 3.7 redovisas regeringens förslag till preliminära inkomstberäkningar . beräknas ramarna för utgiftsområdena sammantaget uppgå till ca respektive ca . Det är en ökning med ca 32 respektive ca jämfört med föregående år. Ökningen förklaras främst av den makroekonomiska utvecklingen, beslutade och aviserade reformer samt av volymförändringar. En stor del av ökningen 2019 förklaras av ökade statsskuldsräntor (14,). Inkomsterna i statens budget beräknas preliminärt till ca 1 respektive 2019 och 2020. De lagförslag och aviseringar som regeringen lämnar i propositionen beräknas sammantaget 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET medföra att skatteintäkterna ökar med 2018– 2020. Samtliga oppositionspartier lämnar förslag till preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar för det andra och tredje tillkommande budgetåret. Förslagen återfinns i yrkande 4 och 6 i respektive partis budgetmotion. Oppositionspartiernas förslag till preliminära utgiftsramar och preliminära inkomstberäkningar i förhållande till regeringens beräkningar framgår av tabellerna 3.4–3.7. 2017/18:FiU1 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Tabell 3.4 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminära utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 2017/18:FiU1 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Tabell 3.5 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminära utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 2017/18:FiU1 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Tabell 3.6 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminär inkomstberäkning Direkta skatter på arbete 1140–1150 Skattereduktioner Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 1450–1460 Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 2017/18:FiU1 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Tabell 3.7 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till preliminär inkomstberäkning Direkta skatter på arbete 1140–1150 Skattereduktioner Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 1450–1460 Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 3.8 Yttranden från andra utskott över utgiftsramar och inkomster Sammanlagt har 12 utskott yttrat sig över förslaget till utgiftsramar och inkomstberäkning och preliminära utgiftsramar och inkomstberäkningar . Två utskott, utrikesutskottet och försvarsutskottet, har avstått från att yttra sig. Tabell 3.8 ger en översiktlig sammanställning över de yttranden som lämnats. Av tabellen framgår om regeringens förslag tillstyrks eller avstyrks i yttrandet och om det innehåller avvikande meningar. Yttrandena återfinns i sin helhet som bilagor i del 2 av betänkandet (bilaga 8–20). Samtliga 12 utskott som yttrat sig tillstyrker regeringens förslag. Tabell 3.8 Yttranden från andra utskott Utskott/yttrande Yttrar sig över KU (KU1y) M, SD, C, L, KD SkU (SkU1y) Skatter och avgifter, M, SD, C, L, KD SkU (SkU2y) M, SD, C, L, KD JuU (JuU1y) M, SD, C, L, KD CU (CU1y) M, SD, C, L, KD SfU (SfU1y) UO 8, UO 10, UO 11, M, SD, C, L, KD ÅP-systemet, ink.ber. SoU (SoU1y) M, SD, C, L, KD KrU (KrU1y) M, SD, C, L, KD UbU (UbU1y) UO 15, UO 16 M, SD, C, L, KD TU (TU1y) M, SD, C, L, KD MJU (MJU1y) UO 20, UO 23 M, SD, C, L, KD NU (NU1y) UO 19, UO 21, UO 24 M, SD, C, L, KD AU (AU1y) UO 13, UO 14 M, SD, C, L, KD har i sitt yttrande över skattefrågorna i budgetpropositionen (yttr. 2017/18:SkU1y) tillstyrkt regeringens förslag till ändrade regler på olika områden och tillstyrker som en följd av detta att de lagförslag som lagts fram av regeringen antas av . Enligt skatteutskottet bör dock två lagtekniska justeringar genomföras. I förslaget till lag om ändring i 26 kap. 23 § andra stycket skatteförfarandelagen (2011:1244) bör orden ”första stycket” skjutas in efter uttrycket 11 kap. 7 § (propositionen s. 141). Vidare bör förslaget om ändring i 1 kap. 2 § lagen (2011:1200) om elcertifikat ges formen av en ändring i lagen (2017:813) om ändring i lagen (2011:1200) om elcertifikat (propositionen s. 133). Ändringarna är av så enkel art att det inte behövs något yttrande från Lagrådet. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Andra avlämnade propositioner med budgetpåverkan Proposition 2016/17:216 Åldersdifferentierat underhållsstöd och höjt grundavdrag för bidragsskyldiga föräldrar överlämnade regeringen proposition 2016/17:216 till . I propositionen föreslås att underhållsstödet ska höjas med för barn som har fyllt . I propositionen föreslås också att det inkomstbelopp som den bidragsskyldiga föräldern får förbehålla sig för egna levnadskostnader ska höjas från till . Vidare föreslås att det belopp för barns inkomster som inte påverkar underhållsstödets storlek ska höjas från till . Enligt propositionen innebär det en ökning av anslaget för underhållsstöd på ca (prop. 2016/17:216 s. 37). Lagändringarna föreslås träda i kraft . antog propositionens förslag (bet. 2017/18:SfU9, rskr. 2017/18:16). I budgetpropositionen (utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn) har anslagsökningen beräknats på anslaget 1:3 Underhållsstöd. Budgetförslaget behandlas i socialförsäkringsutskottet (bet. 2017/18:SfU3), och beslut i kammaren planeras till . Proposition 2017/18:6 Nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis överlämnade regeringen proposition 2017/18:6 till . Förslaget i propositionen innebär att stödet vid växelvist boende införs i bostadsbidraget och avvecklas i underhållsstödet. De pengar som frigörs används till att höja inkomstgränserna och att höja umgängesbidraget inom bostadsbidraget. Enligt propositionen medför förslaget såväl utgiftsökningar som utgiftsminskningar inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Utgifterna för bostadsbidraget beräknas öka med 54, 74 respektive 2018–2020 medan utgifterna för underhållsstöd minskar med 67, 144 respektive 2018– 2020 (prop. 2017/18:6 s. 55). Lagändringarna föreslås träda i kraft . antog propositionens förslag (bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46). I budgetpropositionen (utg.omr. 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn) har anslagsförändringarna beräknats på anslaget 1:3 Underhållsstöd respektive 1:8 Bostadsbidrag. Budgetförslaget behandlas i socialförsäkringsutskottet (bet. 2017/18:SfU3), och beslut i kammaren planeras till . Proposition 2017/18:28 Höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring överlämnade regeringen proposition 2017/18:28 till . I propositionen föreslår regeringen att beskattningen av sparande på 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET investeringssparkonto och i kapitalförsäkring höjs. schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ska kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den Propositionen aviserades i årets budgetproposition och ingår i regeringens beräkning av inkomsterna . Ändringar i det finanspolitiska ramverket Utskottet har i kapitel 2 redogjort för sin syn på regeringens förslag till ändringar i det finanspolitiska ramverket. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändringar i det ramverket. Utgiftstak för staten 2018, 2019 och 2020 Regeringens förslag till utgiftstak –2020 är 1 337, 1 397 och . , , och föreslår utgiftstak som är 52, 77 respektive lägre jämfört med regeringens förslag –2020. föreslår utgiftstak som är 56, 101 respektive lägre än i regeringens förslag –2020. De utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet som regeringen föreslår att ska fastställa skiljer sig från dem som redan tidigare beslutat. Skillnaden är dock endast hänförlig till tekniska justeringar av utgiftstaket, främst till följd av förslaget om att ytterligare höja grundavdraget för pensionärer . Förslaget minskar skatteintäkterna för kommuner och landsting. För att neutralisera denna effekt föreslår regeringen att motsvarande belopp tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner . För att behålla utgiftstakets ursprungliga begränsande effekt på de statliga utgifterna föreslås de tidigare beslutade taknivåerna justeras. De tekniska justeringarna innebär en höjning av utgiftstaken med jämfört med de utgiftstak som har beslutat. Utskottet har i kapitel 2 redogjort för sin syn på regeringens förslag till utgiftstak. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till utgiftstak –2020 och avstyrker oppositionspartiernas alternativa förslag till utgiftstak . Samtliga utskott som yttrat sig över utgiftsramarna för sina respektive utgiftsområden tillstyrker regeringens förslag till ramar. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET regeringens förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden är väl förenliga med de riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken som regeringen föreslår och som utskottet ställt sig bakom i kapitel 2.