bet · H401SfU15 · 2017-04-24 00:00:00 — Motionären anser att det behövs utbildning i att bemöta barn som har flytt från krig på egen hand. I motion 2016/17:1714 av m.fl. (S) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behovet av bättre landinformation i hbt-ärenden. Motionärerna anser att bör öka kunskapen om hbt-personers situation i olika länder för att kunna hantera och bedöma dessa ärenden. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om kvalitetssäkring och uppföljning av verksamhet. Motionärerna anser att behöver ha en sådan ordning. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om möjligheterna att utbilda samtliga tjänstemän på i hbt-kompetens. Motionärerna anser att tjänstemän behöver få ökad kunskap för att kunna hantera och bedöma dessa ärenden. anger i årsredovisningen att myndigheten fortsatt att bl.a. använda sig av hbtq-specialister i samband med asylutredning och beslutsfattande samt överprövning och prövning av verkställighetshinder. Syftet är att hbtq-specialisten bidrar med sin kunskap till så många personer som möjligt och utreder hbtq-skäl när de förekommer i ärendet. Det framgår också att personal haft möjlighet att genomgå utbildning om barn i migration samt att behovet av tolktjänster inom asylprövning har fortsatt att öka på grund av att antalet asylansökningar har ökat. förordnar biträden i ärenden som gäller asylsökande men även i andra migrationsärenden som myndigheten handlägger. Utskottet anser att ansvaret för att förordna personer till offentliga biträden bör ligga kvar på och att det saknas skäl för att göra ett tillkännagivande om ändringar i utlänningslagen och om rätten till offentligt biträde. Med anledning av yrkandet om ett s.k. snabbförfarande kan utskottet konstatera att det finns en möjlighet till beslut om omedelbar verkställighet av ett avvisningsbeslut bl.a. om ansökan anses uppenbart ogrundad, om sökanden förklarats vara flykting eller alternativt skyddsbehövande i en annan EU-stat eller kan sändas till ett land där han eller hon inte riskerar att utsättas för förföljelse, dödsstraff, tortyr m.m. och har en sådan anknytning till det aktuella landet att det är rimligt för honom eller henne att resa dit. Utskottet anser inte att det finns skäl för att göra något tillkännagivande om ändringar i lagstiftningen när det gäller snabbförfaranden. Utskottet noterar också att i årsredovisningen infört ett nytt spår i den omarbetade skyddsprocessen för effektivare handläggning av ärenden från länder med hög avslagsfrekvens och för att de sökande snabbt ska kunna återvända till sitt hemland. Det nya arbetssättet har testats vid några enheter, och fortsätter att använda arbetssättet . Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1795 (M), 2016/17:1200 (V) yrkandena 15, 19, 21 och 22, 2016/17:1999 (L) yrkande 1, 2016/17:1424 (KD) yrkande 5 och 2016/17:1714 (S) yrkandena 3, 5 och 7. Vad gäller ett yrkande om att alla som söker asyl ska lämna DNA, fotografi, fingeravtryck m.m. som ska lagras noterar utskottet att EU:s medlemsstater och , , och har en databas för fingeravtryck, Eurodac. I är det som ansvarar för databasen. En person som ansöker om asyl måste lämna fingeravtryck. Dessa kontrolleras sedan mot databasen för att se om personen har sökt asyl i något av de länder som använder databasen. kontrollerar även fingeravtrycken mot en annan databas, informationssystem (SIS). I SIS registreras bl.a. personer som är efterlysta eller på annat sätt eftersökta eller som ska nekas inresa i Schengenområdet. är det också möjligt att i det uppdaterade systemet, SIS II, lägga in biometriska uppgifter och att länka samman registreringar som avser en och samma person. Enligt utlänningsdatalagen får föra separata register över fingeravtryck och fotografier som tas med stöd av utlänningslagen. Uppgifterna om fingeravtryck eller fotografier får användas bl.a. om det behövs för att kontrollera identiteten av en person på ett fotografi som kommit in till , eller om det behövs för att ska kunna kontrollera ett fingeravtryck mot det fingeravtrycks- och signalementsregister som för enligt polisdatalagen. Mot denna bakgrund får motion 2016/17:1348 (SD) yrkande 4 anses delvis tillgodosedd och avstyrks. I svensk rätt gäller principen om fri bevisföring, vilket innebär att det är tillåtet att ta upp alla former av bevis vid en rättslig prövning. Med detta menas att det i princip inte uppställs några begränsningar av de källor som får användas för att ta reda på sanningen. Även bevisvärderingen är fri. Något absolut krav på styrkt identitet uppställs inte inom asylprövningen. Utskottet kan dock konstatera att det är en grundläggande princip inom asylrätten att det är den asylsökande som ska göra sitt behov av skydd sannolikt. Detta inbegriper även att sökanden måste göra sin identitet sannolik. Motionerna 2016/17:3409 (SD) yrkande 17, 2016/17:1348 (SD) yrkande 5, 2016/17:3302 (KD) yrkandena 3–5 och 2016/17:3384 (KD) yrkande 2 avstyrks med det anförda. har riktat ett tillkännagivande till regeringen om att återkomma med ett förslag om att föreslagna ändringar för pass även ska gälla främlingspass och resedokument samt att regelverket ska ses över för att motverka missbruk av uppehållstillståndskort (bet. 2015/16:JuU25, rskr. 2015/16:158). Yrkande 20 i motion 2016/17:3371 (M) om att ta resehandlingar i beslag i större utsträckning under asylprocessen får därigenom anses tillgodosett och avstyrks. Utskottet instämmer i att det är viktigt att asylsökande kan tilldelas ett samordningsnummer så snart det är möjligt. När det gäller frågan om samordningsnummer noterar utskottet att har haft i uppdrag att i samråd med bl.a. utreda förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i få ett samordningsnummer. I promemorian Samordningsnummer till asylsökande föreslår bl.a. att samtliga asylsökande ska tilldelas samordningsnummer och att ska rekvirera numren från (dnr 1 31 176575-16/113). Promemorian har remissbehandlats. Beredning pågår inom . Utskottet anser att regeringens pågående arbete bör avvaktas. Utskottet instämmer också i att det är angeläget att fler asylsökande ska få del av tidiga insatser samt ha rätt att arbeta för att underlätta etableringen för dem som beviljas uppehållstillstånd. Länsstyrelserna samordnar tidiga insatser som erbjuds asylsökande av studieförbunden, folkhögskolorna. m.fl. som beviljas statsbidrag för att genomföra t.ex. undervisning i svenska och samhällsorientering. ansvar för organiserad sysselsättning, som bl.a. inkluderade praktikplatser, har därigenom upphört. ansvarar dock även fortsättningsvis för att ge information till asylsökande samt underlätta för andra aktörer att verka inom ramen för tidiga insatser. Avsikten med ändringarna är att i stället ska fokusera på att förkorta handläggningstiderna för ansökningar på grund av asyl så att vistelsetiderna i mottagningssystemet ska bli så korta som möjligt. Myndigheten ska även arbeta med att få servicen till och tillgängligheten för sökande och andra intressenter t.ex. arbetsgivare, mer ändamålsenliga. Utskottet anser att det är viktigt att tidiga insatser, inklusive möjligheten till praktik, inte försämras. Utskottet följer därför utvecklingen noga. En asylsökande har möjlighet att undantas från skyldigheten att ha arbetstillstånd, om bedömer att det inte kommer att fattas ett beslut i ärendet från ansökan. Den asylsökande behöver inte själv göra något aktivt t.ex. genom att exempelvis ansöka om det eller visa upp ett arbetserbjudande, för att beviljas ett s.k. AT-UND. Om den asylsökande saknar identitetshandlingar måste han eller hon medverka till att klarlägga sin identitet för att undantag ska göras. Även den instans som prövar överklaganden av beslut om avvisning och utvisning får i vissa fall besluta om arbetstillstånd. Utskottet noterar att relativt få asylsökande kvalificerar sig för att få undantag från kravet på arbetstillstånd och att beredning pågår inom för att underlätta för fler asylsökande att få rätt att arbeta. I sammanhanget kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen aviserade att möjligheterna att arbeta ska ses över (prop. 2016/17:1 utg.omr. 8) är dessa möjligheter begränsade, vilket kan både fördröja och försvåra etableringen. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsyrkanden om detta utan vill avvakta det beredningsarbete som pågår inom . Utskottet avstyrker mot bakgrund av det som angetts ovan motionerna 2016/17:3372 (M) yrkandena 2 och 4, 2016/17:1500 (M) yrkandena 8 och 9, 2016/17:2973 (C) yrkandena 5 och 6, 2016/17:2975 (C) yrkandena 8 och 9, 2016/17:2471 (V) yrkandena 12 och 13, 2016/17:1065 (L) yrkande 16 och 2016/17:3302 (KD) yrkandena 10 och 26. Utgångspunkten är att en asylsökande som saknar egen försörjning kan ansöka om ekonomiskt stöd från , bl.a. dagersättning som är en tillfällig behovsprövad förmån. Mot den bakgrunden anser utskottet inte att det finns skäl att föreslå ett tillkännagivande om att införa ett fribelopp och låta asylsökande behålla dagersättningen vid inkomster till följd av arbete. Motion 2016/17:3302 (KD) yrkande 11 avstyrks därmed. Utskottet anser inte att beslutsprocessen skulle bli mer effektiv och säker genom iordningsställande av särskilda asylområden nära gräns. Motion 2016/17:3302 (KD) yrkande 2 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om effektivare processer och om asylboenden. Jämför reservation 30 (M), 31 (SD), 32 (C), 33 (V), 34 (L) och 35 (KD). Asylsökande ska enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., förkortad LMA, erbjudas plats på en förläggning (ABO). Den som inte önskar utnyttja en erbjuden plats på en förläggning utan skaffar eget boende (EBO) ska ändå registreras vid en förläggning. Det finns tre former av anläggningsboenden: – boende i hyreslägenheter med självhushåll ABK – korridorboende som hyr direkt av fastighetsägare och som i regel är med självhushåll ABT – tillfälligt boende som upphandlat, vanligtvis med helpension. är ansvariga för mottagande av asylsökande m.m. och driver förläggningar, men får ge i uppdrag åt någon annan att driva en förläggning (2 § LMA). svarar för att bistånd lämnas till asylsökande enligt LMA för bl.a. logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag för avgifter för sjukvård. Rätten till bistånd för vuxna utlänningar som inte bor tillsammans med ett barn upphör när tidsfristen för frivillig avresa enligt avvisnings- eller utvisningsbeslutet löper ut eller, om det inte finns någon tidsfrist, när beslutet kan överklagas. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning som trädde i kraft innebär att alla kommuner blir skyldiga att efter anvisning ta emot nyanlända för bosättning. Syftet är att nyanlända snabbare ska tas emot för bosättning i en kommun och påbörja sin etablering på arbetsmarknaden och i samhällslivet. Förslaget innebär att en kommun ska kunna anvisas att ta emot ett visst antal personer. Hur många beror på kommunens storlek och arbetsmarknadsläge, liksom hur många nyanlända och asylsökande som redan bor där. Lagen omfattar i första hand nyanlända som vistas på Migrationsverkets anläggningsboenden och kvotflyktingar. När ett ensamkommande barn anländer till och ansöker om asyl får barnet i enlighet med socialtjänstlagen ett tillfälligt omhändertagande och boende i den kommun där barnet ger sig till känna för de svenska myndigheterna. Kommunen kallas ankomstkommun. ska efter det att barnet ansökt om asyl anvisa en kommun som får det långsiktiga ansvaret för barnets boende och omsorg, en s.k. anvisningskommun. anvisar vilken kommun som ansvarar för det individuella barnet (3 § LMA). Anvisningskommunen ansvarar för att barnet får det stöd och den hjälp han eller hon behöver enligt socialtjänstlagen. Enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska ett landsting, om det inte är uppenbart obehövligt, erbjuda bl.a. asylsökande en hälsoundersökning. Ett sådant erbjudande ska lämnas när en utlänning har etablerat ett boende inom . Övriga utlänningar ska erbjudas en hälsoundersökning så snart det är lämpligt. Ett landsting ska erbjuda bl.a. asylsökande vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. m.fl. (M) begär i partimotion 2016/17:3371 yrkande 13 ett tillkännagivande om att i större utsträckning ska driva boenden i egen regi. Enligt motionärerna behöver långsiktiga relationer till kommunerna öka för att ge bättre förutsättningar för planering av t.ex. skolgång och hälso- och sjukvård. I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att låta Statskontoret snabbutreda om takpriset i boenden bör sänkas och om avtalstiderna för dessa boenden bör förändras. Motionärerna anser att kommunerna behöver få förutsättningar att planera långsiktighet och att boendena bör vara mer kostnadseffektiva. I motion 2016/17:1500 av i (M) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att se över rätten till eget boende. Motionären anser att regeringen bör överväga att förtydliga och värna rätten till EBO. All erfarenhet visar att asylsökande som bor på flyktingförläggningar mår sämre än de som bor i eget boende. (M) begär i motion 2016/17:1019 ett tillkännagivande om att bör införa en närhetsprincip för placering av de människor som får uppehållstillstånd. Motionären anser att asylsökande som befinner sig i en kommun bör få fortsatt placering där när de får uppehållstillstånd om det finns tillgängliga boenden. I motion 2016/17:2724 av (M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att centralisera det organiserade flyktingmottagandet gemensamt mellan staten och kommunerna, med fokus på effektiva insatser för integration. Motionären anför att kommunernas olika förutsättningar bör tas till vara. I partimotion 2016/17:3409 av m.fl. (SD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att inrätta en ny kategori asylsökande – asylsökande med oklar ålder – samt inrätta särskilda gruppboenden för dessa. Enligt motionärerna bör en underårig asylsökande som inte kan styrka sin ålder vid ansökningstillfället placeras i ett särskilt boende i väntan på en medicinsk åldersutredning. I yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om att se över EBO-lagen. Enligt motionärerna bör möjligheten till anordnande av eget boende antingen avskaffas helt eller regleras så att redan hårt ansatta kommuner kan undantas. I motion 2016/17:789 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheten att införa ett system som innebär att asylsökande som kommer till ska kunna få sina värdesaker beslagtagna för att delfinansiera sitt uppehälle under asylprocessen. I motion 2016/17:1348 av (SD) begärs i yrkandena 1–3 tillkännagivanden om att den privata marknaden för asylanläggningar ska avskaffas och att inga asylsökande längre ska placeras i boenden som drivs, ansvaras för och ägs av någon annan huvudman än , om att ska ges ett utökat uppdrag att anskaffa eller bygga egna större asylanläggningar utrustade med handläggningskontor, vårdcentral och möjligheter för barn och vuxna att studera samt om att antalet asylanläggningar ska begränsas till ett minimum så att de drivs effektivt. (SD) begär i motion 2016/17:1349 yrkandena 1–4 tillkännagivanden om att ändra den lagstiftning som möjliggör för att tvångsplacera ensamkommande ungdomar i kommuner mot kommunernas vilja, om att införa ny lagstiftning om att kommunerna får ta ansvar för att inventera sina möjligheter för mottagande och avgöra volymen i mottagande av asylsökande, om att kommunerna ska ha vetorätt om det ska öppnas ett asylboende i den berörda kommunen och om att kommunerna ska ha vetorätt om det ska öppnas ett nytt boende för ensamkommande ungdomar i den berörda kommunen. Enligt motionären är det av yttersta vikt att slå vakt om det kommunala självstyret. I motion 2016/17:2401 av (SD) begärs ett tillkännagivande om kommunalt veto vid tecknandet av avtal med . Motionären anser att dagens system innebär ett alltför kraftigt ingrepp i det kommunala självstyret. I motion 2016/17:2415 av (SD) begärs ett tillkännagivande om att avskaffa EBO-lagen. Motionären anser att lagen är en bidragande orsak till utanförskap och segregation och därför bör avskaffas. Även i kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att avskaffa EBO-lagstiftningen. I kommittémotion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 33 begärs ett tillkännagivande om att låta myndigheter i högre grad dela uppgifter om ensamkommande. Motionärerna anser att mindre känsliga person- och utredningsuppgifter om ensamkommande barn bör kunna delas mellan myndigheter för att effektivisera och korta ned utredningstiden. I yrkande 37 begärs ett tillkännagivande om att tillåta att privattandläkare behandlar asylsökande. Motionärerna anser att det inte är rimligt att Folktandvården tvingas att prioritera mellan vanliga kunder och asylsökande som privatpraktiserande tandläkare har möjlighet att ta emot patienter. m.fl. (V) begär i partimotion 2016/17:2471 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur kompetensen i jämställdhets- och hbtq-frågor ska säkerställas på asylboenden. I yrkande 27 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på system för långsiktig placering av asylsökande. Motionärerna anser att asylsökande bör placeras i samma kommun som de ska bo i vid eventuellt beviljad asyl. I yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag om hur asylsökandes rätt till trygghet ska prioriteras vid boendeplacering. Motionärerna anser att det är orimligt att asylsökande tvingas flytta från boenden när andra boenden har upphandlats. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag på hur rutiner kan förändras så att de möjliggör för ett bättre utnyttjande av lokaler. Motionärerna anser att det finns ett stort antal lokaler och anläggningar i som genom mer eller mindre omfattande åtgärder kan omvandlas till bostäder. I partimotion 2016/17:1065 av m.fl. (L) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande som aktiva individer i större utsträckning ska involveras i asylmottagandet. Motionärerna anser att asylsökande som huvudregel själva ska sköta städning, matlagning och liknande. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att skärpa upphandlingskraven för asylboenden. Motionärerna anser att det bör ställas krav på att fler asylsökandeboenden erbjuder svenskundervisning och samhällsinformation och att tryggheten i boendet säkras. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att förbättra boendekedjan för asylsökande och nyanlända. Enligt motionärerna kräver ett högt asylmottagande snabbare processer, mer kreativa lösningar, en effektivare statlig organisation och fler anläggningsboenden till rimligt pris. I partimotion 2016/17:1068 av m.fl. (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att boendekedjan för asylsökande och nyanlända ska förbättras. Enligt motionärerna försämrar väntetiderna i bosättningsprocessen etableringen, vilket är olyckligt. I partimotion 2016/17:1078 av m.fl. (L) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om en kommission rörande svenska myndigheters agerande i frågor om barnäktenskap. Motionärerna anser att det behövs en särskild genomlysning eftersom många kommuner valt att placera barn i asylboenden tillsammans med deras vuxna makar. I partimotion 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om tryggheten på asylboenden för hbt-personer. Motionärerna anser att den som mobbar, diskriminerar eller förtrycker bör flyttas från boendet. I motion 2016/17:1830 av (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om information på asylboenden. Motionären anser att respektive privata boendeaktörer bör se till att det finns information på asylboenden om vart utsatta personer kan vända sig. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att principen bör vara att det är den som mobbar, diskriminerar eller förtrycker som ska flyttas från asylboenden och inte den som blir mobbad, diskriminerad eller förtryckt. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att både privat och offentligt styrda asylboenden ska ha handlingsplaner för hur man säkerställer kvinnors samt sexuella och religiösa minoriteters trygghet på asylboenden. Enligt motionären finns det brister i systemet som behöver åtgärdas. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att privat styrda asylboenden genom avtal ska förpliktas att skydda asylsökande från diskriminering, mobbning och förtryck från andra asylsökande. Motionären anför att många drabbade hänvisas till , vilket inte är rimligt. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att en utredning ska tillsättas för att se hur kvinnors och minoriteters rättigheter och boendesituation i asylboenden kan stärkas. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att utreda ifall det behövs särskilda boenden för hbtq-personer. I motion 2016/17:611 av (L) begärs ett tillkännagivande om att utreda och ersätta möjligheten för asylsökande till eget boende (EBO) med värdigt eget boende (VEBO). Motionären anser att systemet behöver reformeras till att bli socialt hållbart och att det måste finnas en värdighet för den asylsökande. I motion 2016/17:1999 av och (båda L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att hbtq-certifiera asylboenden. Enligt motionärerna är det av yttersta vikt att hbtq-personer skyddas från förtryck från andra asylsökande, och asylboendena bör därför hbtq-certifieras. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att se till att hbtq-asylsökande får tillgång till lämplig vård för posttraumatiskt stressyndrom (PTSD). Motionärerna anser att bör få till uppgift att säkerställa att hbtq-flyktingar med PTSD får tillgång till rätt vård. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att utreda om hbtq-asylsökande bör placeras i särskilda asylboenden för hbtq-personer. Motionärerna anser att det behöver utredas om likt flera andra västländer bör införa särskilda boenden för hbtq-personer under deras asylsökningsperiod. I kommittémotion 2016/17:3302 av m.fl. (KD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att asylsökande ska arbeta på asylboendet. Motionärerna anser att asylsökande bör bidra med lokalvård, matservering, trädgårdsarbete m.m. på det egna asylboendet. Den som inte deltar kan få sin dagersättning nedsatt. I yrkande 29 begärs ett tillkännagivande om att se över EBO-lagen och om att ekonomiska styrmedel bör användas på ett lämpligt sätt. Motionärerna anser att det behövs anläggningsboenden för att bryta den destruktiva trångboddheten. I kommittémotion 2016/17:3348 av m.fl. (KD) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för ett gradvis eget boende. Motionärerna anser att den destruktiva trångboddheten bör brytas, och därför bör förutsättningarna för dagersättning för den som väljer EBO fasas ut gradvis. I motion 2016/17:3398 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av tydlig information om religionsfrihet och annan samhällsinformation ute på asylboenden. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av särskilda boenden för asylsökande som är hotade. Motionären anser att regeringen bör sätta in särskilda informationsinsatser och besluta om en handlingsplan för att komma till rätta med den negativa utvecklingen. I motion 2016/17:1152 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör överväga att ge i uppdrag att i högre utsträckning än driva boenden för asylsökande i egen regi. Motionärerna anser att det skulle kunna leda till en mer jämn fördelning i kommunerna och borga för god kvalitet. I motion 2016/17:1153 av (S) begärs ett tillkännagivande om civilsamhällets organisationer och asylboenden. Motionären anser att det bör undersökas om inte civilsamhällets organisationer med erfarenhet av flyktingmottagande och internationellt arbete ska få möjlighet att driva asylboenden. m.fl. (S) begär i motion 2016/17:1164 ett tillkännagivande om att förbättra situationen för nyanlända flyktingar genom att avskaffa EBO och införa s.k. värdigt boende (VEBO).