bet · H401AU10 · 2017-01-01 00:00:00 — betänkande 2016/17:AU10 Utskottet föreslår att avslår samtliga motioner och lägger regeringens skrivelse till handlingarna. Utskottet hänvisar i huvudsak till pågående arbete. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet (RiR 2016:23). Motionsyrkandena rör bl.a. vikten av ett systematiskt arbetsmiljöarbete, arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, frågor om företagshälsovård och arbetstidsförkortning, övertid och delade turer. I betänkandet finns 11 reservationer (SD, C, V, KD). Regeringens skrivelse 2016/17:82 om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet. Två yrkanden i en följdmotion. 37 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... om statliga insatser inom Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m. .......................................................... Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer......................... Sanktionsavgifter och preskriptionstid m.m. .............................................. Arbetstidsförkortning och övertid m.m. ..................................................... om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet, punkt 1 (KD)........................................................ Systematiskt arbetsmiljöarbete m.m., punkt 2 (SD) ............................. Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (C) ........................................................................................................ Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (V) ........................................................................................................ Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (KD) ..................................................................................................... Företagshälsovård m.m., punkt 4 (C) ................................................... Företagshälsovård m.m., punkt 4 (V) ................................................... Sanktionsavgifter och preskriptionstid m.m., punkt 5 (SD).................. Arbetstidsförkortning och övertid m.m., punkt 6 (V) ........................... Arbetstidens förläggning, punkt 7 (SD)................................................ Arbetstidens förläggning, punkt 7 (V) .................................................. Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (M)..................................................................................................... Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (SD) ................................................................................................... Företagshälsovård m.m., punkt 4 (SD) ................................................. Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /17 ......................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Riksrevisionens rapport om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet avslår motionerna 2016/17:895 av m.fl. (S), 2016/17:1695 av (S), 2016/17:2758 av (S), 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 26 och 2016/17:3608 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 2 samt lägger skrivelse 2016/17:82 till handlingarna. Reservation 1 (KD) 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:598 av (S), 2016/17:687 av (SD), 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkandena 8 och 9 samt 2016/17:1889 av Finn m.fl. (M). Reservation 2 (SD) 3.Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer 2016/17:158 av m.fl. (V) yrkande 1, 2016/17:2734 av och (båda S) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 5, 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 14, 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 13 och 2016/17:3349 av m.fl. (KD) yrkande 25. Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) 2016/17:158 av m.fl. (V) yrkande 2, 2016/17:1447 av Finn m.fl. (M), 2016/17:1696 av och (båda S) yrkande 2 och 2016/17:2971 av m.fl. (C) yrkande 4. Reservation 6 (C) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Reservation 7 (V) 5.Sanktionsavgifter och preskriptionstid m.m. avslår motionerna 2016/17:767 av (SD), 2016/17:780 av (SD), 2016/17:1898 av (S) yrkande 1 och 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 11. Reservation 8 (SD) 6.Arbetstidsförkortning och övertid m.m. 2016/17:810 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 4–8 samt 2016/17:2616 av m.fl. (MP) yrkandena 1–3. Reservation 9 (V) 2016/17:810 av m.fl. (V) yrkande 3, 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 3. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (V) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (KD), (S), (M), (V) och (C). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:82 om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet och en följdmotion som har väckts med anledning av skrivelsen. överlämnade god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet (RiR 2016:23) till regeringen. Regeringen överlämnade skrivelse 2016/17:82 till . Företrädare från informerade om granskningsrapporten vid utskottets sammanträde . I ärendet behandlas även 37 motionsyrkanden om arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor från den allmänna motionstiden /17. En förteckning över förslagen finns i bilagan. om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 1 (KD). har i rapporten god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet (RiR 2016:23) granskat om de statliga arbetsmiljöinsatserna på ett effektivt sätt bidrar till att uppnå en god arbetsmiljö. Granskningen utgår från följande övergripande frågor: •Har regeringen skapat ändamålsenliga förutsättningar så att ska kunna bedriva sin verksamhet effektivt? •Ger arbetsmiljöstatistiken och analysen av den en tillförlitlig bild av arbetsmiljön och dess utveckling? •Anpassas föreskrifter fortlöpande till förändringar i arbetsmiljön? •Anpassas information och kommunikation om arbetsmiljöarbete till arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov? •Kan tillsyn bedrivas på ett mer effektivt sätt? Granskningen bygger bl.a. på en analys av statistik, granskning av styrdokument och interna rutiner samt deltagande vid arbetsmiljöinspektioner . Den bygger också på intervjuer med experter på arbetsmiljöområdet, med chefer och medarbetare vid samt med företrädare för . har även gjort en enkätundersökning till samtliga arbetsmiljöinspektörer vid I rapporten understryker att svensk arbetsmiljöpolitik omfattar många aktörer och många olika typer av insatser för att åstadkomma en god arbetsmiljö. I rapporten belyser framför allt de förebyggande insatserna för att åstadkomma en god arbetsmiljö snarare än de reaktiva insatser som sätts in då en skada har skett, t.ex. rättsliga åtgärder eller ersättning till den drabbade. Arbetsskadeförsäkringen ingår därför inte i granskningen och inte heller de rättsliga processerna vid arbetsmiljöbrott eller det nya sanktionssystemet för brott mot arbetsmiljölagen. De långsiktiga effekterna av de statliga insatserna, exempelvis i form av minskad sjukfrånvaro, analyseras inte och inte heller landstingens verksamhet vid arbetsmedicinska kliniker. Granskningen omfattar inte heller statens påverkan på arbetsmiljön i rollen som arbetsgivare eller upphandlande aktör och den regionala skyddsombudsverksamheten berörs endast översiktligt. framför att regeringens viljeinriktning har blivit tydligare, men att det finns en risk för undanträngning av utvecklingsarbete. I den arbetsmiljöstrategi (skr. 2015/16:80) som regeringen beslutade riktas många uppdrag till . Trots goda intentioner riskerar den stora mängden detaljerade uppdrag att ta resurser från nödvändigt utvecklingsarbete hos . För att åstadkomma förbättringar inom de tre prioriterade områden som anges i strategin behöver man enligt fortsätta att utveckla arbetsmiljöstatistiken, regelverket, informationen och tillsynen. saknas en löpande utvärdering av arbetsmiljöpolitiken. När det gäller arbetsmiljöstatistiken konstaterar att det är mycket svårt att mäta hälsa. används främst anmälningar av arbetsskador och enkätsvar om arbetsmiljö och arbetsorsakade besvär för att få indikatorer på hur svensk arbetsmiljö utvecklas. En osäker koppling mellan anmälda och faktiska arbetsskador och svårigheter att mäta självupplevd arbetsmiljö gör det svårt att veta vilka de stora arbetsmiljöproblemen är, hur de förändras och hur många som drabbas. menar att statistiken bör utvecklas för att ge en bättre överblick över förhållandena i arbetsmiljön. konstaterar vidare att arbetsmiljöverkets föreskrifter löpande anpassas till förändringar på arbetsmarknaden och att en större översyn är på gång. finns cirka åttio föreskrifter som i olika avseenden reglerar arbetsmiljön på landets arbetsplatser. noterar att arbetsmiljöinspektörerna efterfrågar bättre information i samband med att nya föreskrifter införs. När det gäller tillsynen konstaterar att den är mest resurskrävande verksamhetsdel och att den är prioriterad av regeringen och att nationella projekt som riktas mot specifika branscher eller vissa arbetsmiljöproblem har blivit ett allt större inslag i tillsynsverksamheten. konstaterar att antalet besök på arbetsplatser har minskat med en tredjedel men betonar att det inte enbart utifrån minskningen av antalet besök går att uttala sig om huruvida effekten av tillsynen har påverkats. Det har dock vid granskningen framkommit att de nationella projekten ibland brister i genomförande och att projekten har trängt undan uppföljning av tips och tillsyn som initierats regionalt. Vidare visar granskningen enligt att det förekommer att inspektörerna misstänker brott eller oegentligheter som berör en annan myndighets tillsynsområde vid inspektion samtidigt som det saknas rutiner för hur inspektörerna ska agera i en sådan situation. Mot denna bakgrund rekommenderar regeringen att •säkerställa att utvecklingsarbete inte trängs undan och att det överensstämmer med de prioriteringar som anges i regeringens arbetsmiljöstrategi. •utveckla arbetsmiljöstatistiken så att den på ett bättre sätt lever upp till kvalitetskraven på överensstämmelse mellan skattningarna och de okända värdena samt jämförbarhet mellan grupper och tidsperioder som ställs på den officiella statistiken •förbättra informationen till inspektörerna vid införandet av nya och förändrade föreskrifter •förbättra planeringen och genomförandet av de nationella projekten för att skapa förutsättningar för genomförande av fler inspektioner •utveckla hanteringen av de tips och anmälningar som kommer in till myndigheten i syfte att underlätta prioriteringen mellan mer eller mindre allvarliga ärenden och för att på ett bättre sätt kunna använda tips som ett underlag för urval av arbetsplatser att inspektera •utarbeta rutiner för hur inspektörerna ska agera om de misstänker oegentligheter som berör en annan myndighets tillsynsområde. I skrivelse 2016/17:82 välkomnar regeringen granskning av de statliga insatserna inom arbetsmiljöområdet och instämmer i iakttagelser om styrningen av arbetsmiljöpolitiken. Som konstaterar innebär arbetsmiljöstrategi en tydligare viljeinriktning från regeringen som antalet regeringsuppdrag kan riskera att tränga undan utvecklingsarbete. Regeringen instämmer också i huvudsak i iakttagelser där rekommendationer riktas till . Regeringen delar t.ex. uppfattningen att statistiken kan utvecklas. Det bör enligt regeringen i sammanhanget också beaktas att de olika aktörer som för arbetsskadestatistik har olika uppdrag, ansvar och källor. Det finns också andra möjligheter att få fram kunskap om vilka arbetsmiljöproblem som finns på den svenska arbetsmarknaden, exempelvis genom inspektioner, internationellt arbete och forskning. När det gäller föreskrifter konstaterar regeringen att för att besvara frågan om föreskrifterna fortlöpande anpassas till förändringar i arbetsmiljön kunde det också ha varit relevant att inhämta synpunkter från exempelvis , skyddsombud och direkt från arbetsgivarsidan. Som konstaterar har utvecklat informationen till och kommunikationen med arbetsgivare och arbetstagare, men det finns också enligt regeringen möjliga utvecklingsområden. Regeringen avser att följa upp Riskrevisonens rekommendationer i myndighetsdialogen med . är enligt regeringen ett viktigt underlag vid denna uppföljning. Regeringen anser att genom skrivelsen är slutbehandlad. I motion 2016/17:3608 av m.fl. anför att bör uppmanas till förbättrade rutiner för mottagande av tips och anmälningar till myndigheten (yrkande 1) samt att en översyn av förutsättningarna för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration bör komma till stånd (yrkande 2). Även i en motion 2016/17:3349 av m.fl. framför partiet att en översyn av förutsättningarna för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration bör komma till stånd (yrkande 26). I motion 2016/17:895 av m.fl. (S) anförs att regeringen bör överväga ytterligare satsningar på arbetsmiljöarbetet och vid behov öka antalet arbetsmiljöinspektörer med som riktmärke. I motion 2016/17:2758 av (S) framförs ett liknande yrkande om att regeringen bör överväga insatser för att nå om antalet arbetsmiljöinspektörer. I motion 2016/17:1695 av (S) understryks vikten av att prioritera ett ambitiöst och långsiktigt arbetsmiljöarbete. Den grundläggande frågan som ställs i god arbetsmiljö för alla – Statliga insatser inom arbetsmiljöområdet är om de statliga insatserna inom arbetsmiljöområdet på ett effektivt sätt kan bidra till att en god arbetsmiljö uppnås. Arbetet för en god arbetsmiljö är enligt utskottet en viktig pusselbit för att nå ett väl fungerande arbetsliv i ett bredare perspektiv. Utskottet välkomnar granskning och instämmer liksom regeringen i iakttagelser om styrningen av arbetsmiljöpolitiken och i huvudsak även i de rekommendationer som riktas till . Regeringen har ökat resurserna inom arbetsmiljöområdet med . Dessa satsningar har förstärkt förvaltningsanslag, den regionala skyddsombudsverksamheten, företagshälsovårdens kompetensförsörjning samt arbetslivsforskningen. Regeringen uppger att dessa satsningar har inneburit att kunnat rekrytera och utbilda 75 nya arbetsmiljöinspektörer, och fler torde kunna tillkomma . har ytterligare tillförts för att fortsätta att förstärka myndighetens tillsynsverksamhet i syfte att i större utsträckning motverka osund konkurrens i arbetslivet. Tillsyn av arbetsmiljön är enligt utskottet viktig för att upprätthålla skyddet för arbetstagarna och för att rättvisa konkurrensförhållanden ska kunna råda på arbetsmarknaden. Regeringens arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet 2016–2020 innebär enligt utskottet en tydligare viljeinriktning och styrning när det gäller Arbetsmiljöstrategin innebär krav på konkreta åtgärder inom tre prioriterade områden: nollvision mot dödsolyckor och förebyggande av arbetsolyckor, ett hållbart arbetsliv samt psykosocial arbetsmiljö. presenterades av regeringen för vid förra . pekade då bl.a. på att de betydande resurser som regeringen tillfört arbetsmiljöområdet kommer att ge goda förutsättningar för att utveckla arbetsmiljöarbetet och på vikten av ett fördjupat trepartsarbete och en löpande uppföljning av arbetsmiljöstrategin (rskr. 2015/16:80, bet. 2015/16:AU8). ambitiös och framåtsyftande arbetsmiljöpolitik är enligt utskottet nödvändig för att möta utvecklingen på arbetsmarknaden och i arbetslivet. I samband med att arbetsmiljöstrategin beslutades tillsatte regeringen två utredningar på arbetsmiljöområdet. Utredningen om arbetsmiljöregler för ett modernare arbetsliv fick i uppdrag att kartlägga det moderna arbetslivets utmaningar, analysera ansvarsbestämmelserna och se över skyddsombudens tillträdesrätt och befogenheter (dir. 2016:1). Utredningen om ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö fick i uppdrag att föreslå hur ett nationellt centrum för samling och spridning av kunskap och forskningsresultat om arbetsmiljö samt utvärdering av arbetsmiljöpolitik bör inrättas och utformas (dir. 2016:2). I tilläggsdirektiv fick sistnämnda utredning i uppdrag att föreslå var man långsiktigt bör placera ansvaret för att utveckla och ta fram nya riktlinjer som stöder evidensbaserad praktik för företagshälsovården (dir. 2016:79). Båda utredningarna överlämnade sina betänkanden till regeringen . I betänkandet Ett arbetsliv i förändring – hur påverkas ansvaret för arbetsmiljön? (SOU 2017:24) föreslås bl.a. en ökad tillträdesrätt för regionala skyddsombud, och i betänkandet Ett nationellt centrum för kunskap om och utvärdering av arbetsmiljö (SOU 2017:28) föreslås att ett nationellt arbetsmiljöcentrum inrättas vid Utskottet noterar att i sin rapport har konstaterat att uppdraget att bedriva och sammanställa arbetsmiljöforskning ligger utspritt på universitet och högskolor, samt Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (SBU) som är ett för hälso- och sjukvården och ser fram mot beredningen av förslaget om ett nytt arbetsmiljöcentrum där arbetsmiljöforskningen kan Utskottet instämmer också i bedömning att utvecklingen på arbetsmarknaden påverkar det arbetsmiljöarbete som bedrivs på arbetsplatserna och de hälsoproblem som kan följa av arbetet och ser fram mot det kommande beredningsarbetet av ovan nämnda betänkande om ett arbetsliv i förändring och hur det påverkar ansvaret för arbetsmiljön. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen i linje med rekommendation varit återhållsam med att ge nya uppdrag i regleringsbrevet för att skapa goda förutsättningar att fokusera på befintliga uppdrag, övrig verksamhet och nödvändigt utvecklingsarbete. Utskottet anser att det är viktigt att regeringen följer upp arbetsmiljöstrategins prioriteringar och fortsätter sitt arbete med att bli än mer tydlig i sin styrning av arbetsmiljöpolitiken. Mot den bakgrunden är det enligt utskottet bra att regeringen uppger att den avser göra en översyn av förordningen (2007:913) med instruktion för , liksom följdändringar i regleringsbrev och i övrigt följa upp de rekommendationer lämnat till i den s.k. myndighetsdialogen med . föreslår att uppmanas till att införa förbättrade rutiner för mottagande av tips och anmälningar till myndigheten. Utskottet noterar att detta är i linje med en av rekommendationer gällande utveckling av hantering av de tips och anmälningar som kommer in till myndigheten och att regeringen har instämt i rekommendationen och uppgett att regeringen kommer att arbeta vidare med frågan. föreslår också att en översyn sker av förutsättningar för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration. Utskottet kan konstatera att det i föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) anges att arbetsgivarna ska göra en årlig uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet och att det ska göras skriftligt om det finns minst tio anställda i verksamheten. Utskottet noterar även att de avsiktsförklaringar som arbetsmarknadens parter tillsammans med regeringen har tecknat för den statliga, den privata och den landstingskommunala sektorn har ett fokus på det viktiga förebyggande arbetet och den arbetsplatsnära rehabiliteringen för att åstadkomma friskare arbetsplatser och höja kvaliteten i välfärden. I de diskussionerna finns också frågan om hur man mer ska kunna använda sig av arbetsmiljöbokslut. Med alla dessa delar på plats och facklig aktiv närvaro på arbetsplatsen har man enligt utskottet grunden för att hantera arbetsmiljöförhållanden och skapa en bra arbetsmiljö. är den myndighet som i första hand bidrar till att verkställa regeringens politik på arbetsmiljöområdet. Utskottet sätter sin tilltro till såväl regeringens förmåga att styra de statliga insatserna inom arbetsmiljöområdet som förmåga att på ett bra sätt genomföra de olika uppdrag som myndigheten har såväl på egen hand som i samverkan med bl.a. andra myndigheter och arbetsmarknadens parter. är enligt utskottet ett viktigt bidrag i arbetet med att följa upp, utvärdera och utveckla en arbetsmiljöstrategi för det moderna arbetslivet. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av förslag. Motionsförslagen om ökade satsningar på arbetsmiljöarbetet för att bl.a. kunna utöka antalet arbetsmiljöinspektörer får anses vara i huvudsak tillgodosedda genom inriktningen på regeringens arbetsmiljöpolitik. Samtliga motionsyrkanden avstyrks och regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. 2016/17:AU10 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservation 2 (SD). framhåller i motion 2016/17:1769 av m.fl. att det är oacceptabelt att endast av arbetsgivarna bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete enligt . Partiet vill därför att uppföljningen av arbetsgivare som bedriver ett systematiskt arbetsmiljöarbete () fortsatt följs upp (yrkande 8). Vidare framhåller partiet att samtliga arbetsgivare har ett ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete (yrkande 9) och arbeta effektivt för att förebygga våld och andra tillbud på arbetsplatser. Det kan handla om kvinnor som utsätts för våld på arbetsplatser där det handlar om att åtgärda en felaktig organisationsstruktur, t.ex. ensamarbete . I motion 2016/17:598 framför (S) att regeringen bör se över behovet av ytterligare lagstiftning om integritet i arbetslivet. Särskilt drogtesternas roll inom arbetsmiljöområdet behöver förtydligas. I motion 2016/17:291 föreslår m.fl. (M) att möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker bör ses över. Finn m.fl. (M) vill i motion 2016/17:1889 ha en ändring i arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningen i syfte att i lämpliga delar förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på våra arbetsplatser. I motion 2016/17:687 föreslår (SD) att det tillsätts en utredning om hur ogynnsamma ljudnivåer påverkar den mentala hälsan. tar i sin motion upp frågan om arbetsgivarens ansvar för systematiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet anser att det är grundläggande att alla arbetsgivare arbetar systematiskt med det förebyggande arbetsmiljöarbetet och att arbetet är en naturlig del i en organisations dagliga verksamhet och sker i dialog mellan arbetsgivare och arbetstagare. Lokala och regionala skyddsombud är en viktig beståndsdel i det arbetet. Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren systematiskt planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller föreskrivna krav på en god arbetsmiljö. Arbetsgivaren är även skyldig att i den utsträckning verksamheten kräver dokumentera arbetsmiljön och arbetet med denna samt upprätta handlingsplaner för arbetsmiljöarbetet. Enligt föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete ska arbetsgivaren göra en uppföljning av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Om det inte fungerar bra ska det förbättras. Uppföljningen ska dokumenteras skriftligt om det finns minst tio arbetstagare i verksamheten. trädde den nya föreskriften för den organisatoriska och sociala arbetsmiljön (AFS 2015:4) i kraft. Föreskriften stärker enligt utskottet det systematiska arbetsmiljöarbetet med sina förtydliganden, vilket ger en större stadga och bättre förutsättningar att åstadkomma en bättre arbetsmiljö och ett mer hållbart arbetsliv. Kraven på arbetsgivarna enligt arbetsmiljölagen och föreskrifter bildar enligt utskottet en helhet tillsammans med en effektiv tillsyn på arbetsplatsen och ett effektivt sanktionssystem.