bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Utredningen anser även att vid sidan av detta huvudmål bör regleringen kunna medverka till en förbättrad marknad med konkurrens på lika villkor i skrothanteringsbranschen. Utredningen har även övervägt om de näringsidkare som bedriver handel med metallskrot ska omfattas av ett tillståndskrav. En tillståndsreglering skulle enligt utredningen dock innebära en inskränkning av näringsfriheten och bör därför bara användas i sammanhang där viktiga samhällsintressen motiverar en sådan inskränkning. Enligt utredningens mening har det inte framkommit att behovet av kontrollåtgärder är särskilt stort och att det därför inte finns tillräckliga skäl för en tillståndsreglering. I stället anser utredningen att det bör införas en anmälningsplikt för näringsidkare som handlar med skrot. På så sätt kan den utsedda tillsynsmyndigheten få kännedom om vilka näringsidkare som bedriver verksamhet i skrothanteringsbranschen. Utredningen har remissbehandlats. uppger att frågan fortsatt är under beredning. Vid beredningen av liknande förslag avstyrkte utskottet dessa med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (bet. 2015/16:NU9). Företrädare i utskottet för reserverade sig. Utskottets ställningstagande redovisas i det följande avsnittet under rubrikerna Främjandet av EU:s inre marknad, Exportförbudet för snus, Metall- och skrothandel och Övrigt om handel på den inre marknaden. Främjandet av EU:s inre marknad I det följande behandlar utskottet olika förslag om att främja EU:s inre marknad. I motion 2016/17:1077 (L) föreslås ett tillkännagivande om att ska lansera ett tjänsteinitiativ i EU, i motion 2016/17:2970 (C) framhålls betydelsen av handel och öppenhet på EU:s inre marknad och i motion 2016/17:3148 (M) förordas ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att EU:s tjänstedirektiv breddas i syfte att utveckla den inre marknaden. Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna att EU:s inre marknad är av stor betydelse för och EU och att mer kan göras för att undanröja hinder för att genomföra en väl fungerande inre marknad och utveckla den gränsöverskridande handeln. Inte minst kan t.ex. mer göras för att säkerställa att de åtgärder som redan finns på plats genomförs på ett tillfredsställande sätt i samtliga medlemsstater. anser utskottet att den inre marknaden inte bör vara ett mål i sig utan ett medel, och stora krav måste ställas på bl.a. säkerhet, arbetsrätt, folkhälsa, miljöhänsyn och konsumentskydd. Som tidigare redovisats har kommissionen lanserat en strategi för den digitala inre marknaden och en strategi för den inre marknaden. Bland de åtgärder som kommissionen presenterar i den senare av dessa två strategier ingår bl.a. förslag på åtgärder för att förverkliga en tjänstemarknad utan gränser. Regeringen har i faktapromemorian (2015/16:FPM17) om kommissionens meddelande om inremarknadsstrategin uttalat att den delar kommissionens uppfattning att det är viktigt att åtgärder vidtas för att främja och stärka EU:s inre marknad. Utskottet noterar vidare att regeringen i stort välkomnar meddelandet och att den betonar att det för svenskt vidkommande är åtgärder på tjänsteområdet och den digitala inre marknaden som är av högsta prioritet, särskilt i de sektorer som har högst potential för tillväxt och gränsöverskridande handel inom EU. De prioriteringar regeringen lyfter fram inför det fortsatta arbetet med strategin sammanfaller därmed med de områden motionärerna framhåller som särskilt viktiga. De aviserade åtgärderna i strategierna kommer, när de bl.a. återkommer i form av lagstiftningsförslag, att bli föremål för beredning i konkurrenskraftsrådet och . kommer då att få ta ställning till kommissionens mer preciserade förslag. Utskottet har också skrivit ett granskningsutlåtande om kommissionens meddelande om inremarknadsstrategin (utl. 2015/16:NU16). Med anledning av förslaget i motion 2016/17:1077 (L) om ett tjänsteinitiativ vill utskottet även påminna om att det är kommissionen som har den exklusiva rätten att initiera lagstiftningsförslag. Med hänvisning till det sagda avstyrks motionerna 2016/17:1077 (L), 2016/17:2970 (C) och 2016/17:3148 (M) i de aktuella delarna. Utskottet har behandlat motionsyrkanden som på olika sätt berört exportförbudet för svenskt snus, (bet. 2015/16:NU9). Utskottet kan nu i likhet med då konstatera att ett nytt tobaksdirektiv (2014/40/EU) antogs och att det av detta framgår att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår, liksom det svenska undantaget för snus. Utskottet ansåg då att frågan, oavsett inställning i sak, inte längre hade samma aktualitet. Utskottets bedömning kvarstår, och motionerna 2016/17:113 (SD), 2016/17:299 (M), 2016/17:308 (M) och 2016/17:3173 (M) avstyrks därmed i berörda delar. I motion 2016/17:115 (SD) föreslås olika åtgärder för att stoppa metallstölder, bl.a. att det införs ett kontantförbud och ett tillståndskrav för handel med metallskrot. Som framgår i det föregående avsnittet avstyrkte utskottet (bet. 2015/16:NU9) liknande förslag med hänvisning till den pågående beredningen av slutbetänkande (SOU 2014:72). liksom då vill utskottet påminna om att i likhet med det som efterfrågas i motionen föreslog att det bör införas ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Detta för att stävja de metallstölder som bl.a. innebär störningar i infrastruktur, att kulturhistoriska byggnader skadas och kostnader för den som drabbas och för samhället i stort. Utredningen har också tittat närmare på möjligheten att införa ett tillståndskrav för handel med skrot. Utredningen konstaterar dock att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning av näringsfriheten och anser att det inte finns tillräckliga skäl för sådana kontrollåtgärder som en tillståndsreglering skulle innebära. Utredningen föreslår i stället att de som handlar med skrot ska vara skyldiga att anmäla detta till den ansvariga myndigheten. Utskottet konstaterar att remissvaren och utredningens förslag bereds inom och anser inte att bör föregripa det pågående arbetet. bör därför avslå de här aktuella motionsyrkandena. Övrigt om handel på den inre marknaden Vad gäller motion 2016/17:1014 (S) om att lika konkurrens ska gälla inom EU vill utskottet påminna om att det finns ett omfattande regelverk för statligt stöd till företag som samtliga medlemsstater måste följa. Inom ramen för detta har kommissionen tagit fram riktlinjer för regionalstöd, vilka tillåter mer generösa villkor i vissa regioner med sämre ekonomiska förutsättningar än snittet i EU. Enligt kommissionens riktlinjer är det dock inte tillåtet att lämna regionalt investeringsstöd till företag som har lagt ned samma eller liknande verksamhet i en annan medlemsstat som föregick stödansökan. Som nämnts har EU en gemensam handelspolitik och en gemensam inre marknad. Det betyder bl.a. att det inte tillämpas några tullar inom EU och att de tullar som gäller för import från länder utanför EU fastställs på unionsnivå. kan därför inte införa några nationella importtullar för animaliska produkter kopplade till nivån på djurvälfärdsregler för djurhållning och slakt i enlighet med det som föreslås i motion 2016/17:1350 (SD). Slutligen när det gäller motion 2016/17:1393 (SD) om säkra alkoholmätare konstaterar utskottet i likhet med föregående år (bet. 2015/16:NU9) att det finns två internationella europeiska standarder för alkoholmätare, varav en för privat användande. Även om standarderna i sig inte hindrar försäljning av undermåliga alkoholmätare fyller de en viktig funktion eftersom de kan vägleda konsumenterna att hitta de produkter som uppfyller kraven, då det tydligt framgår att dessa är certifierade enligt den aktuella standarden. Med hänvisning till det sagda föreslår utskottet att avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om vissa övergripande frågor om handels- och investeringsfrämjande, vissa frågor om Business och och övrigt om handels- och investeringsfrämjande. Utskottet hänvisar bl.a. till regeringens exportstrategi och andra pågående insatser. Jämför reservationerna 18 (M, C, L, KD), 19 (SD), 20 (SD), 21 (C), 22 (V), 23 (M), 24 (SD), 25 (C) och 26 (KD). I kommittémotion 2016/17:3124 av m.fl. (M, C, L, KD) föreslås en rad åtgärder för att främja handels- och investeringsfrämjandet. I motionen konstateras att export är beroende av import och att det därför blir alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi. Motionärerna förordar därför att tillkännager för regeringen att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 4). Vidare framhålls de kreativa näringarna som en viktig del av den svenska exporten. För att stödja exporten av dessa tjänster bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen att Business måste få ett fördjupat uppdrag att förstärka sitt arbete med de kulturella och kreativa näringarna (yrkande 3). Motionärerna uttalar sedan kritik mot att regeringen i sin exportstrategi intar ett ovanifrånperspektiv där staten och Business ska lösa problemen, som företagens villkor och konkurrenskraft försvagas genom höjda skatter, regeringens osäkerhet i energifrågan och en vag hållning i handelspolitiken. För att stimulera ökade inhemska såväl som utländska investeringar krävs enligt motionärerna ett i grunden gynnsamt företagsklimat och generellt sett goda näringsvillkor. Både bolagsskatten och expertskatten måste vara internationellt konkurrenskraftiga. bör därför enligt motionärerna tillkännage för regeringen att exportstrategin bör ta hänsyn till svenska konkurrensvillkor med särskilt fokus på små och medelstora företag (yrkande 5). Motionärerna anför vidare att regeringen har förbigått att se tjänster som en avgörande konkurrensfördel i exportstrategin. Det saknas enligt motionärerna en tydlig idé om hur tjänsteexporten ska utvecklas i strategin. Motionärerna framhåller välfärdstjänsterna som en potentiell exportframgång och förordar ett tillkännagivande om att stimulera exporten av svenska välfärdstjänster (yrkande 9). Vidare lyfter motionärerna fram de s.k. kosmopoliterna som en viktig resurs för att öka den gränsöverskridande handeln. Företagare som är födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i sina forna hemländer. bör därför uppmana regeringen att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i samt utveckla deras möjligheter till ökad handel (yrkande 10). När det gäller exportrådgivningsinsatser anser motionärerna att dessa bör vara lokalt och regionalt tillgängliga för att komma så många små och medelstora företag till del som möjligt. Motionärerna vill också öppna upp för upphandling av rådgivningstjänster och föreslår att ska uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och certifierade exporttjänstföretag (yrkande 12). Motionärerna konstaterar vidare att många handelskamrar byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar därmed också kunna få tillgång till erfarenhet och hjälp med att göra relevanta ansökningar (yrkande 13). Slutligen konstaterar motionärerna att utvecklingen av e-handeln går i rasande takt och att denna nya handelsform ställer nya krav på handelsaktörer bl.a. när det gäller tillgänglighet, säkerhet och juridik. För att möta dessa förändringar behövs det enligt motionärerna tas fram en strategi för att stärka svenska företags möjligheter till e-handel, och även detta bör tillkännage för regeringen (yrkande 15). Dessutom konstaterar motionärerna att den svenska exporten av livsmedel har utvecklats starkt , men att det är ett fåtal större företag som står för av exporten. Motionärerna anser att för att öka de små och medelstora företagens andel bör man kartlägga deras kännedom om exportfrämjande för att ytterligare kunna främja livsmedelsexport (yrkande 16). I kommittémotion 2016/17:3148 av m.fl. (M) föreslås det, liksom i tidigare nämnda motion 2016/17:3124 (M, C, L, KD), en rad åtgärder för att främja handels- och investeringsfrämjandet. I motionen konstateras att export är beroende av import och att det därför blir alltför begränsat att enbart tala om en exportstrategi. Motionärerna förordar därför att tillkännager för regeringen att bör utveckla en handelsstrategi som beaktar såväl import som export som delar av en utvecklad handel (yrkande 12). Motionärerna anser vidare att bör uppmana regeringen att skapa förutsättningar för export av svenska välfärdstjänster som t.ex. hälso- och sjukvård (yrkande 3). Dessutom anser motionärerna att bör uppmana regeringen att utreda hur regional och lokal exportrådgivning ska kunna upphandlas av fristående aktörer, såsom handelskamrar och exporttjänsteföretag, och undersöka möjligheten att införa exportcheckar (yrkande 4), i likhet med vad som anförs i den tidigare nämnda motionen, samt att bör uppmana regeringen om att utreda en auktorisering för företag och organisationer som kvalificerar dessa att delta i upphandling av exportrådgivningstjänster (yrkande 5). Motionärerna lyfter även fram de s.k. kosmopoliterna som en viktig resurs för att öka den gränsöverskridande handeln. Företagare som är födda utomlands besitter goda kunskaper om affärskultur, politik, språk och religion i deras forna hemländer. bör därför uppmana regeringen att fortsätta stimulera företagandet bland kosmopoliter i samt utveckla deras möjligheter till ökad export (yrkande 6). Vidare lyfter motionärerna också fram de kreativa näringarna som en viktig exportbransch som är på snabb framväxt. För att ta till vara de kreativa näringarnas exportpotential bör Business enligt motionärernas förslag få i uppdrag att ytterligare uppmärksamma de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet (yrkande 9). Motionärerna konstaterar slutligen att många handelskamrar byggt kompetens- och resurscentrum för svenska företag som vill introduceras och börja sälja till FN. Genom att upphandla exportrådgivningstjänster skulle svenska företag som vill delta i FN-upphandlingar därmed också kunna få tillgång till erfarenhet och hjälp med att göra relevanta ansökningar (yrkande 7). I kommittémotion 2016/17:3150 av m.fl. (M) yrkande 3 framhåller motionärerna att de kreativa näringarna, såsom arkitektur, dataspel, design, film, fotografi, konst, konsthantverk, bibliotek, museum, kulturarv, media, musik, reklam och tryckta medier växer snabbare och sysselsätter fler personer i än vad exempelvis fordonsindustrin gör. Dessa framtidssektorer spås växa ytterligare . Historiskt sett har kulturella och kreativa näringar skapat exportframgångar för , och därför anser motionärerna att staten bör ge Business i uppdrag att ytterligare uppmärksamma de kreativa näringarna i sin exportfrämjande verksamhet. I kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 23 framhåller motionärerna att svensk mat är i världsklass, och för att öka lönsamheten och möta den internationella konkurrensen behöver svensk livsmedelsproduktion mer än den inhemska marknaden. Motionärerna ser ökad export som viktig för den svenska livsmedelsproduktionen och föreslår därför ett exportfrämjande paket innehållande en rad åtgärder. En av dessa är en exportportal med syftet att marknadsföra svensk mat och göra det enkelt för importörer i andra länder att välja svenska livsmedel. Motionärerna anser att bör verka för handelsavtal med fler länder utanför EU, exempelvis , eftersom handelsavtal kan öka svenska livsmedelsproducenters export, vilket gynnar både primärproducenter och livsmedelsföretag. I kommittémotion 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkande 5 framhåller motionärerna att tillgång till effektiv ren energi och rena teknologier är avgörande nyckelfaktorer för världens hållbara utveckling. De anser att svensk ren teknologi håller hög klass och har potential att nå internationellt ledande framgång där bidrar till en bättre miljö och fler jobb och företag skapas. För att stimulera exportmöjligheterna och för att motverka de vanligt förekommande handelshindren som höga tullar på ny miljövänlig energiteknik anser motionärerna att regeringen bör skapa förutsättningar för att ska kunna bli en ledande aktör inom export av koldioxidsnål energi. Den internationella konkurrensen har ökat i småbåtsindustrin, och den svenska exporten har minskat konstateras det i motion 2016/17:232 av (M). Motionären föreslår därför att uppmanar regeringen att se över möjligheten att införa exportstöd liknande det i andra länder för att få igång exporten hos den svenska småbåtsindustrin. I kommittémotion 2016/17:111 av m.fl. (SD) föreslås tre tillkännagivanden om Business uppdrag. För det första förordar motionärerna att Business bör ge investeringar i Somaliland ökad prioritet och att bör ges i uppdrag att prioritera svenska företag i för att gynna såväl nationen som svenska företag (yrkande 1). För det andra förordar motionärerna att Business bör ges i uppdrag att ge högre prioritet (yrkande 2). Motionärerna framhåller att är en stor tillväxtmarknad och därmed en viktig framtida handelspartner för . Dessa nya möjligheter bör därför mötas med en överlagd politik. För det tredje förordar motionärerna att Business bör ges i uppdrag att verka för en ökad export av produkter och tjänster som berör energieffektivisering (yrkande 3). Motionärerna konstaterar att just nu genomför en energieffektivisering som de menar kommer att pågå och därtill spridas till övriga . Många svenska företag har mycket av den teknologi och de lösningar som efterfrågas, och det finns därmed en god potential för ökad export till inom denna sektor, sägs det vidare. I kommittémotion 2016/17:114 av m.fl. (SD) anser motionärerna att bör uppmana regeringen att göra en utvärdering av svenska sektorers långsiktiga importbehov (yrkande 2). Svensk export är beroende av import, och politisk instabilitet eller påtryckningar i exporterande nationer, länders monopolställningar på vissa produkter eller naturliga orsaker är alla faktorer som enligt motionärerna kan förändra den globala handelsmarknaden. Motionärerna framhåller även vikten av att särskilt stärka den svenska industrins exportmöjligheter inom högteknologiska tjänster och produkter som befinner sig högt upp i värdekedjan (yrkande 3). I kommittémotion 2016/17:468 av m.fl. (SD) yrkande 4 framför motionärerna att bör inrätta ett handelskontor i för att genom handel främja en positiv ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning och bättre kunskap mellan länderna samt skapa minskat beroende av bistånd i området. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 13 framhålls livsmedelsproduktionens stora potential, och motionärerna konstaterar att svensk livsmedelsindustri har ett exportvärde motsvarande . framhålls att små och medelstora företag kan behöva stöd med kompetensutveckling för att bli bättre på att exportera svenska livsmedel, och motionärerna förordar därför ett tillkännagivande med den inriktningen. I kommittémotion 2016/17:2899 av m.fl. (SD) yrkande 29 framförs att är världens största exportör av försvarsmateriel per capita. Motionärerna understryker att detta är fallet trots att sådan export är omgärdad av ett strikt regelverk och en omfattande kontroll. I motionen anförs vidare att AB () kan betyda mycket för mindre företag, och motionärerna föreslår därför ett tillkännagivande om att SEK bör få stärkta förutsättningar. I motion 2016/17:2889 av (SD) yrkande 5 framför motionären, i likhet med motion 2016/17:468 (SD), att bör inrätta ett handelskontor i för att genom handel främja en positiv ekonomisk utveckling, ökad sysselsättning och bättre kunskap mellan länderna samt skapa minskat beroende av bistånd i området. I motion 2016/17:824 av m.fl. yrkande 21 konstateras att det verkar finnas en stor exportpotential i den svenska kosmetikabranschen men att denna hindras av bl.a. onödig byråkrati. Motionärerna anser att det bör vara en näringspolitisk uppgift att skapa ett exportvärde i svensk kosmetika och förordar därför ett tillkännagivande om att ansvarig myndighet bör ges i uppdrag att utveckla riktlinjer för att bidra till utvecklingen av kosmetikabranschen. I kommittémotion 2016/17:316 av m.fl. (C) yrkande 8 framför motionärerna att svensk hälso- och sjukvård håller en hög klass och kan bidra till att möta globala utmaningar inom hälsosektorn med antibiotikaresistens, välfärdssjukdomar och krav på kostnadseffektiviseringar. Ny medicinsk teknologi, innovationer och behandlingsmetoder kan bidra till positiv hälsoutveckling globalt som det ger sysselsättning, skatteintäkter och tillräckligt stort underlag för att göra nya medicinska landvinningar i svenska företag. Motionärerna anser därför att regeringen ska stimulera export av vårdtjänster och så långt som möjligt undanröja exporthinder av dessa tjänster. I kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 11 framhåller motionärerna att för att förbättra effektiviteten och möjligheten till planering och internationalisering för Business ska regeringen anslå medel i taget i stället för på årsbasis. I motion 2016/17:1737 av m.fl. föreslås ett tillkännagivande om att demokratier ska prioriteras före diktaturer som handelspartner för som tydliga kriterier för mänskliga rättigheter ska tas fram och verksamheten kring exportfrämjande bli mer transparent (yrkande 7). Motionärerna anser att exportfrämjande verksamhet i form av rådgivning, exportkrediter och exportgarantier genom organ som Business , och i högre grad ska kopplas till de mänskliga rättigheterna. Motionärerna är vidare kritiska till att den lista som regeringen presenterat över 26 länder som ska prioriteras i regeringens exportfrämjande arbete inkluderar en rad auktoritära regimer och saknas flera demokratiska länder som beräknas ha en hög tillväxt . Vidare förordas ett tillkännagivande om att Business verksamhet bör förstärkas och möjligheten till ökad aktivitet för de regionala exportrådgivarna förbättras över hela landet som utbildningen av exportsäljare på universitet och högskolor stärks (yrkande 9). Motionärerna anför att cirka ett av fyra svenska små och medelstora företag är vad kallar för internationella. Dessa företag står för en tredjedel av all export. De exporterar i stor utsträckning till nära och traditionella marknader, och det är av dem som har sin huvudsakliga marknad utanför . I kommittémotion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 30 anser motionärerna att större ansträngningar måste till för att dra fördel av den internationella kompetens som finns i och som kan bistå i att öka landets export, vilket bör tillkännage för regeringen. Genom att skapa ett bra klimat för arbete och eget företagande, där kunskap om olika affärskulturer och stora språkkunskaper som finns hos människor som kommer till tas till vara, kan enligt motionärerna öka sin export. I kommittémotion 2016/17:3399 av m.fl. (KD) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om att det bör utvecklas ett samordnat statligt stöd för internationalisering för regionerna. Motionärerna menar att en nationell samordning skulle säkerställa att de nationella projektmedlen för arbetsmarknads- eller företagsfrämjande insatser inte motverkar varandra. Mål för handels- och investeringsfrämjande I det inledande avsnittet om internationell handel framgår också mål för export- och investeringspolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1, utg.omr. 24) framgår regeringens inriktning för politiken när det gäller export- och investeringsfrämjande. Regeringen framhåller att en stark export är central för att skapa fler jobb och ekonomisk utveckling i hela landet. Exportfrämjandet ska stärka svensk handel och konkurrenskraft genom att främja små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader.