bet · H501SfU1 · 2017-12-11 00:00:00 — Den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete utgör den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI (25 kap. 2 § socialförsäkringsbalken, SFB) För att få bl.a. sjukpenning krävs att den försäkrade har kvalificerat sig för en SGI. Grundregeln för att en person ska ha en SGI är således att han eller hon har en inkomst av förvärvsarbete. Om förvärvsarbetet avslutas upphör även SGI:n. Det finns dock en efterskyddstid (26 kap. 18 § SFB). Det är möjligt att behålla SGI:n i de fall den försäkrade avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete av något skäl som anges i 26 kap. 11–18 a §§ SFB (SGI-skyddad tid). En omständighet som ger rätt till SGI-skydd är att den försäkrade studerar med studiestöd. För att skydda sin SGI måste den försäkrade ha uppfyllt villkoren för SGI-skydd under hela studieperioden. Under studier är SGI:n vilande, och den som studerar kan inte få någon sjukpenning grundad på den vilande SGI:n förrän studierna har avslutats. Särskilda regler gäller bl.a. för den som bedriver studier inom sitt eget yrkesområde, för den som får studiestartsstöd och i vissa fall för den som uppbär bidrag för kompletterande pedagogisk utbildning. I dessa fall är SGI:n skyddad även om den studerande inte fått studiestöd. Om den som studerar har en SGI som han eller hon skyddat kan det finnas rätt till sjukpenning om studierna avbryts helt. För den som inte har haft någon förvärvsinkomst innan studierna påbörjades finns ett särskilt försäkringsskydd i studiemedelssystemet som innebär att en studerande har rätt att behålla sina studiemedel vid sjukdom, trots att han eller hon inte studerar. Det krävs i dessa fall bl.a. att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. En eventuell lånedel kan även skrivas av för tiden efter 30 dagars sjukdom. blir det möjligt för en studerande som är till hälften oförmögen att bedriva sina heltidsstudier att vara sjukskriven på halv-tid. En förutsättning är att det rör sig om ett sådant medicinskt väl-dokumenterat sjukdomstillstånd som motsvarar villkoren för särskilt högrisk-skydd enligt 13 § första stycket 2 lagen (1991:1047) om sjuklön. m.fl. (C) begär i kommittémotion 2017/18:3776 yrkande 8 ett tillkännagivande om att se över om det kan införas överhoppningsbar tid för SGI när en person väljer att utbilda sig vidare på högskolenivå och studiestödet upphört. Motionärerna anser att fler då skulle välja att vidareutbilda sig vid byte av karriär eller för att undvika arbetslöshet eller sjukskrivning. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att som student vara deltidssjukskriven i varierande grad och ändå kunna behålla studiemedlet på deltid. I kommittémotion 2017/18:2333 av m.fl. (V) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma med förslag som väsentligt förbättrar de ekonomiska villkoren för deltidssjukskrivna studenter. Motionärerna anser att studenter har att välja på att antingen fortsätta studera på heltid trots att de skulle behöva vara sjukskrivna på deltid eller att tvingas avsluta studierna. Detta kan vålla stora problem för personer som har långvariga eller kroniska sjukdomar eller funktionsnedsättningar att kunna fullfölja sina studier. I motion 2017/18:378 (L) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om SGI vid studier. Motionären anser att regelverket och tillämpningen kring SGI måste ses över för att underlätta för individer att kunna delta i tillfälliga utbildningsinsatser och kunna upprätthålla ett rimligt försäkringsskydd. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 50 begärs ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen behöver anpassas bättre till studenter. Enligt motionärerna bör studenter få studera även om de är deltidssjukskrivna. I motion 2017/18:1099 av (S) begärs ett tillkännagivande om att reglerna för sjukersättningen bör ses över för att skapa goda förutsättningar att studera på deltid med bibehållen sjukersättning. I motion 2017/18:1120 av och (båda S) begärs ett tillkännagivande om att regelverket bör ses över för sjukpenning . Enligt motionärerna ska studerande inte behöva avbryta sina studier helt och hållet för att få sjukpenning beräknad på de inkomster som de hade innan studierna påbörjades. Dessutom föregås sjukskrivningen enligt motionärerna av en karenstid . I motion 2017/18:912 av m.fl. (SD) begärs ett tillkännagivande om att slopa åldersgränsen för egenföretagare och göra det möjligt att även efter fritt ändra karenstid i sjukförsäkringen. m.fl. (C) begär i partimotion 2017/18:3683 yrkande 6 ett tillkännagivande om att verka för långsiktiga och stabila spelregler för företagande och trygghetssystem anpassade för företagare. Motionärerna anser att trygghetssystemen behöver ses över och åtgärdas eftersom dessa inte alltid är anpassade för företagare. I kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att införa e-inkomst enligt det förslag som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lagt fram. Enligt motionärerna förenklar e-inkomst och gör det förutsägbart och rätts-säkert samt främjar särskilt kvinnor som ofta har t.ex. egenanställning och oregelbunden arbetstid i en anställning vid sidan av. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna att genomföra de förbättringar för företagare och uppdragstagare när det gäller bättre ekonomiskt skydd under uppbyggnadsskedet enligt det förslag som Parlamentariska socialförsäkringsutredningen lagt fram. I motion 2017/18:2839 av (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra en helhetsöversyn av trygghetssystemen för att inkludera företagare. m.fl. (V) begär i partimotion 2017/18:3456 yrkande 8 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda hur ett avskaffande av sjuklöneansvaret för företag med upp till tio anställda skulle kunna genomföras. I kommittémotion 2017/18:3613 av m.fl (L) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att likställa reglerna mellan företagare och anställda inom socialförsäkringssystemet. Motionärerna anser att dagens arbetsmarknad kräver tydliga och generella regler som värnar samtliga medborgare. I kommittémotion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om förbättringar för företagare i socialförsäkringssystemet. Motionärerna anser att det bör införas en mer rättvis beräkningsmodell av SGI för företagare som är baserad på historiska inkomstunderlag. I motion 2017/18:5 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att utreda hur socialförsäkringarna kan utformas för att bättre ta hänsyn till egenföretagares situation. I kommittémotion 2017/18:3747 av m.fl. (KD) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att de som startar nya företag, oavsett företagsform, bör omfattas av regelverket i företagets uppbyggnadsskede. som väljer företagsformen enskild firma eller handelsbolag kan under uppbyggnadsskedet få ett SGI-skydd som minst motsvara lönen för en anställd. Enligt motionären bör regelverket även gälla för aktiebolag. I motion 2017/18:812 av (S) begärs ett tillkännagivande om behovet av att se över trygghetssystemen för småföretagare. Enligt motionären behöver gruppen ett bättre skydd. m.fl. (S) begär i motion 2017/18:860 ett tillkännagivande om att förbättra trygghetssystemen för småföretagare och förutsättningarna för att utveckla fler alternativa företagsformer. I motion 2017/18:1465 av m.fl. (S) begärs ett till-kännagivande om en översyn av trygghetssystemen för att underlätta för kombinatörer. Motionärerna anser att en stor och förbisedd grupp som har en egenanställning och en anställning vid sidan av bör få ett bättre skydd. I motion 2017/18:1815 av m.fl. (S) begärs ett tillkännagivande om trygghetssystem för företagare. Motionärerna anser att de sociala trygghetssystemen behöver vidareutvecklas och ge ett bra skydd även för företagare. kan en studerande få behålla sitt studiestöd vid sjukdom om godkänner sjukperioden och om hel studieoförmåga föreligger. Om den studerande har studiestöd och blir partiellt studieoförmögen på grund av sjukdom kan således inte godkänna sjukperioden. Om sjukperioden varar kan dock studieskulden för tiden därefter avskrivas. För att öka tryggheten för studerande vid sjukdom har regeringen beslutat om att införa en möjlighet för studerande att vid särskilda skäl vara deltidssjukskriven med bibehållet studiestöd. I regeringens promemoria Stärkt skydd av sjukpenninggrundande inkomst för studerande, föreslås att även studerande som inte uppbär studiemedel ska få behålla tidigare SGI under förutsättning att studierna bedrivs på eftergymnasial nivå. Vidare föreslås detta även gälla för studerande som studerar på grundläggande eller gymnasial nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år den försäkrade fyller . Förslaget har skickats på remiss. Regeringen anger i budgetpropositionen 2018 att den avser att återkomma med förslag som kan träda i kraft . Vidare pågår det en utredning för att ytterligare stärka tryggheten för studerande vid sjukdom och främja effektivare studier (dir. 2017:80). Utredningen ska lämna ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Utskottet välkomnar regeringens pågående arbete för att stärka studerandes ekonomiska trygghet vid sjukdom. Det är inte minst viktigt för dem som går från arbete till studier eftersom det kan underlätta karriärväxling och omställning. Vidare kan det ha betydelse för många äldre och för studerande med familj. Pågående utredningar och regeringens beredning av lämnade och kommande förslag bör avvaktas. Motionerna 2017/18:3776 (C) yrkandena 8 och 12, 2017/18 (V) yrkande 6, 2017/18:378 (L) yrkande 3, 2017/18:3601 (KD) yrkande 50, 2017/18:1099 (S) och 2017/18:1120 (S) avstyrks därmed. har det pågått ett omfattande arbete för att öka den ekonomiska tryggheten för företagare. infördes det nya regler för sjuk- och föräldrapenning, karenstid och sjuklön för företagare. Syftet med förändringarna i trygghetssystemen var att underlätta övergången från anställning till företagande, stärka tryggheten och öka valfriheten för etablerade företagare samt göra det mindre riskfyllt att anställa. Förändringarna hade som syfte att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Den grundläggande karenstiden i sjukförsäkringen för egenföretagare är , med möjlighet att välja en karenstid på 1, 14, 30, 60 eller . Ju längre karenstid, desto lägre blir avgiften. infördes möjligheten för egenföretagare att välja en karensdag i sjukförsäkringen. En näringsidkare som har fyllt kan inte byta till en kortare karenstid. Alltsedan 2014 gäller att gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, omfattas av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön. Skyddet mot höga sjuklönekostnader för småföretagare har också stärkts. kan företagare få ersättning för höga sjuklönekostnader. Ersättningen är differentierad, och hänsyn tas till företagets storlek. Syftet med ersättningen är att minska den börda arbetsgivarnas sjuklönekostnader kan utgöra. Det är särskilt de små företagen med höga sjuklönekostnader som gynnas av reformen. För att underlätta för bl.a. egenföretagare beslutade att uppgifter om utbetalda ersättningar för arbete och skatteavdrag på individnivå, dvs. per betalningsmottagare, ska lämnas löpande till . Uppgifterna ska normalt lämnas i en arbetsgivar-deklaration i stället för i en kontrolluppgift. Bestämmelserna tillämpas fr.o.m. och ska gälla för uppgiftsskyldiga som ska föra en personalliggare och som vid ikraftträdandet har fler än 15 anställda. För övriga uppgiftsskyldiga tillämpas bestämmelserna fr.o.m. , (prop. 2016/17:589, bet. 2016/17:SkU21, rskr. 2016/17:256). Det pågår även en översyn av reglerna för föräldraledighet och föräldraförsäkring (dir. 2016:10). Utredaren ska bl.a. sätta särskilt fokus på företagares villkor och deras möjligheter att använda föräldraförsäkringen och vid behov föreslå förändringar. Uppdraget ska slutredovisas . företaget befinner sig i uppbyggnadsskedet kan företagare som bedriver enskild firma eller handelsbolag få en SGI som minst motsvarar lönen för liknande arbete som anställd. Det generella uppbyggnadsskedet är 24 månader. I promemorian Sjukpenninggrundande inkomst för företagare under företagets uppbyggnadsskede föreslår regeringen att det generella uppbyggnadsskedet även ska gälla för aktiebolag och att det utökas . Förslagen har remitterats. Regeringen anger att en proposition kommer att lämnas . Det noteras att Parlamentariska socialförsäkringsutredningen föreslår att ersättning till företagare som driver företag i aktiebolagsform under ett uppbyggnadsskede bör baseras på tidigare faktiska inkomster (EGI). Regeringen aviserar i budgetpropositionen att de arbetar vidare med förslaget. Utskottet instämmer i motionsyrkandena om att trygghetssystemen för företagare men även för kombinatörer bör förbättras. Fler ska våga starta företag och känna sig trygga vid sjukdom eller föräldraledighet. företaget befinner sig i uppbyggnadsskedet är tryggheten särskilt viktig. Med hänsyn till att det arbete som pågår bör avvaktas avstyrks motionerna 2017/18:912 (SD), 2017/18:3638 (C) yrkande 6, 2017/18:3776 (C) yrkandena 16 och 17, 2017/18:2839 (C) yrkande 1, 2017/18:3613 (L) yrkande 2, 2017/18:3835 (KD) yrkande 12, 2017/18:5 (KD), 2017/18:3747 (KD) yrkande 14, 2017/18:812 (S), 2017/18:860 (S), 2017/18:1465 (S) och 2017/18:1815 (S). Utskottet anser inte att sjuklöneansvaret ska avskaffas och avstyrker därför motion 2017/18:3456 (V) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att bl.a. stärka rehabiliteringskedjan, utöka kontrollstationerna och införa en rehabiliteringsombudsman eller en för enskilda i sjukskrivningsprocessen. Jämför reservation 12 (M, C, L, KD), 13 (C), 14 (V) och 15 (KD). För att en försäkrad ska ha rätt till sjukpenning krävs att dennes arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. Bedömningen av rätt till sjukpenning görs för den som har en anställning utifrån fasta tidsgränser, den s.k. rehabiliteringskedjan, som styr när och i förhållande till vilket eller vilka arbeten som arbetsförmågan ska prövas. i en sjukperiod bedöms arbetsförmågan i förhållande till det vanliga arbetet eller annat lämpligt arbete som den försäkrades arbetsgivare tillfälligt erbjuder. Från och med den 91:a dagen i sjukperioden ska hänsyn även tas till om den försäkrade kan utföra något annat arbete hos arbetsgivaren som denne erbjuder. Från och med den 181:a dagen ska det dessutom bedömas om den försäkrade kan försörja sig själv genom sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt. Om det finns särskilda skäl, eller om det i annat fall kan anses oskäligt, kan sjukpenning betalas ut även om den försäkrade bedöms ha en arbetsförmåga i ett arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Särskilda skäl tar sikte på att det finns en välgrundad anledning att tro att den försäkrade före sjukskrivning ska kunna återgå helt i arbete hos sin arbetsgivare. Från och med dag 366 i rehabiliteringskedjan ska arbetsförmågan alltid bedömas i förhållande till arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden om det inte kan anses oskäligt. har ansvar för att samordna och utöva tillsyn över de insatser som behövs för rehabiliteringsverksamheten (30 kap. 8–11 §§ SFB). Vidare ska i samråd med den försäkrade se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs, och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. ska, om den försäkrade medger det, samverka med arbetsgivaren, arbetstagarorganisationen, hälso- och sjukvården, och med Arbetsförmedlingen och andra myndigheter som berörs. ska verka för att nämnda organisationer och myndigheter, var och en inom sitt område, vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. Slutligen ska se till att rehabiliteringsåtgärder påbörjas så snart det är möjligt av medicinska och andra skäl. Arbetslivsinriktad rehabilitering ska leda till att arbetstagaren ska kunna återgå till sitt gamla arbete eller få ett annat lämpligt arbete hos sin nuvarande arbetsgivare. Åtgärderna kan omfatta bl.a. ändrade arbetsuppgifter, arbetsträning, ändrade arbetstider, tekniska anpassningsåtgärder och särskilda arbetshjälpmedel. Arbetsgivaren är dock inte skyldig att vidta åtgärder som innebär en utvidgning av verksamheten eller att skapa nya arbetsuppgifter. För anställda är det arbetsgivaren som ansvarar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Syftar till att så långt som möjligt återställa den fysiska och psykiska funktionsförmågan. Medicinsk rehabilitering utförs till största delen av hälso- och sjukvården. Yrkesinriktad rehabilitering bedrivs vid Arbetsförmedlingen och syftar till att arbetssökande med särskilda behov ska få hjälp att finna och få ett arbete i första hand på den reguljära arbetsmarknaden. Rehabiliteringen består av utredning och funktionsbedömning, vägledning, arbetsprövning, arbetsplatsanpassning, studie- och yrkesvägledning, information om studier och yrken och anställningsförberedande aktiviteter. Social rehabilitering sker i huvudsak i regi och syftar främst till att ge ekonomisk och social trygghet och att få människor att fungera socialt. ansvarar för social rehabilitering. Tidiga och anpassade åtgärder Staten ger stöd till arbetsgivare vid köp av utredningstjänster för att förebygga sjukfall och för att vid sjukfall öka arbetstagares möjligheter att återgå i arbete. Stödet ska underlätta för arbetsgivare att vidta tidiga och anpassade åtgärder enligt förordningen (2014:67) om bidrag till arbetsgivare för köp av arbetsplatsnära stöd för återgång i arbete. Finansiell samordning genom samordningsförbund (Finsam) Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting, region samt en eller flera kommuner. bidrar med statens andel motsvarande hälften av medlen, landsting och kommun ska bidra med var sin fjärdedel. Insatserna inom Finsam ska avse individer som är i behov av samordnade rehabiliteringsinsatser och ska syfta till att dessa uppnår eller förbättrar sin förmåga att utföra förvärvsarbete. Målgruppen befinner sig ofta långt från arbetsmarknaden. Bidrag till hälso- och sjukvården Regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse som gäller : En kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess – överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2017–2018. Överenskommelsen omfattar totalt , , för insatser som bidrar till en kvalitetssäker och effektiv sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. kan i vissa fall begära in kompletterande medicinska underlag, s.k. försäkringsmedicinska utredningar, vid sidan om det läkarintyg som utfärdats av den försäkrades behandlande läkare. Underlagen ska ge en fördjupad beskrivning av sjukdomens konsekvenser för individens funktionstillstånd och förmåga till aktivitet. Den pilotverksamhet med aktivitetsförmågeutredningar (AFU) som pågått avslutas , och utredningsformen permanentas för att alla landsting fr.o.m. ska kunna välja att göra AFU. I motion 2017/18:3029 av m.fl. (M, C, L, KD) begärs ett tillkännagivande om att stärka dagens rehabiliteringskedja. Enligt motionärerna bör det införas fler kontrollinsatser av olika slag, inklusive tidsgränser. Detta minskar användningen av sjukförsäkringen, både direkt via kontrollerna i sig och indirekt via drivkrafter att inte vilja bli kontrollerad. I motion 2017/18:1004 av (M) begärs ett tillkännagivande om behovet av att höja kunskapsnivån i sjukförsäkringen. Motionären anser att sjukskrivningarna kan minskas om samtliga aktörer får nödvändig information och tillämpar sjukförsäkringen enligt gällande lagstiftning. I partimotion 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkandena 65–67 begärs tillkännagivanden om att korta ned sjukskrivningarna genom ökad kunskap om rehabiliteringskravet, att verka för tidig omställning och coachning och en ändrad rekommendation för den första sjukskrivningen samt att underlätta återkomst till arbete för sjukskrivna genom en flexibel återgång i arbete. Motionärerna anser att en tidig och tät kontakt mellan den försäkrade och aktörerna är nyckeln till en snabb återgång i arbete. Den första kontakten bör inledas och följas upp. Det bör räcka att arbetsgivaren återrapporterar retroaktivt till . I yrkande 70 begärs ett tillkännagivande om att människor genom stärkt samverkan mellan bör få mer stöd att hitta ett nytt arbete. I kommittémotion 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att effekterna av de nya och förstärkta rehabiliteringsinsatserna inom sjukförsäkringen bör följas upp och utvärderas. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten till utökade kontrollstationer inom sjukförsäkringen för att stoppa de ökande sjuktalen. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheterna till mer stöd för arbetsgivarna så att de lättare kan medverka till den anställdes återgång i arbete. m.fl. (V) begär i kommittémotion 2017/18:2333 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda andra mer rättssäkra möjligheter att minska sjukfrånvaron än att sätta ett kvantitativt mål om att minska sjukpenningtalet. Enligt motionärerna riskerar målet om att minska sjukpenningtalet att vrida fokus bort från individens inkomsttrygghet vid sjukdom och från samhällets rehabiliteringsansvar och ansvar för en god arbetsmiljö. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att det bör utredas om tidsgränserna i rehabiliteringskedjan är till den enskildes fördel eller om de bör slopas. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda införandet av en rehabiliteringsombudsman. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning om möjligheten att ta ut sanktionsavgifter för de arbetsgivare som inte fullgör sina skyldigheter att underlätta för en anställd att återgå till arbetet. I kommittémotion 2017/18:3835 av m.fl. (KD) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringskedjan. Motionärerna anser att tidsgränser och fastställda avstämningspunkter bidrar till en mer aktiv sjukskrivningsprocess, vilket är viktigt för den enskilde och dennes möjligheter att så snabbt som möjligt kunna återgå till arbetet. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en som stöd för enskilda i sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocessen. Motionärerna anser att huvuduppgiften ska vara att stödja och underlätta samspelet mellan den sjukskrivne, arbetsplatsen och andra aktörer. I motion 2017/18:1027 av (KD) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att se över rutiner för sjukrivning i samband med besvär som hänförds till endometrios. I motion 2017/18:1036 av (KD) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa flexibel sjukskrivning samt att utreda om flexibel sjukskrivning är tillämpbart på fler diagnoser än cancer. Motionären anser att det behöver bli enklare att växla mellan arbete och sjukskrivning. Den sjukskrivne bör få möjlighet att arbeta den eller de dagar som han eller hon orkar. I motion 2017/18:689 av (S) begärs ett tillkännagivande om vikten av att frågan om våldsutsatthet ställs av sjukvården och av vid längre sjukskrivningar. Enligt motionären bör regeringen ge sjukvården och i uppdrag att motverka mäns våld mot kvinnor, genom att ställa krav på att frågan om våldsutsatthet ställs vid samtliga långa sjukfall. I motion 2017/18:1411 av m.fl. (S) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen behöver ta initiativ för att förtydliga arbetsmarknadsbegreppet i sjukförsäkringen. Motionärerna anser att reglerna bör ändras och att den försäkrades arbetsförmåga bör bedömas utifrån faktiska arbeten som den enskilde kan klara av och inte utifrån en teoretisk arbetsmarknad och medicinska krav.