bet · H401NU19 · 2017-04-12 00:00:00 — för en säker kraftöverföring – Styrningen av i genomförandet av energiomställningen (RiR 2016:28) publicerades . har granskat regeringens finansiella och verksamhetsmässiga styrning av och utbyggnaden av stamnätet mot bakgrund av omställningen mot förnybara energislag. Den omfattande strukturomvandlingen av den svenska energimarknaden medför stora krav på elsystemet. I rapporten framförs bl.a. att det framöver finns risk för längre och fler elavbrott eftersom förnybar och väderberoende el är svår att planera och att regeringen är otydlig om det långsiktiga ansvaret för att säkerställa behovet av el. Ett oklart finansieringsupplägg och uppdrag för riskerar också att leda till elnät som byggs ut mer än nödvändigt och därmed gör det dyrare för alla elnätskunder. Regeringen har lämnat sitt svar på rapporten i en skrivelse till (skr. 2016/17:148). I skrivelsen anförs bl.a. att regeringen avser att även fortsättningsvis löpande utveckla styrningen, slutföra den pågående översynen av Svenska kraftnäts ekonomiska mål, ge ett uppdrag till om samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar, komplettera Svenska kraftnäts instruktion om bedömning av förutsättningar att långsiktigt upprätthålla kraftbalansen och följa upp hur Svenska kraftnäts styrelse hanterar rekommendationer till styrelsen. Skrivelsen kommer att behandlas i ett särskilt betänkande . framhåller i sitt betänkande att har en lång kust med goda förutsättningar för havsbaserad vindkraft. Sådan vindkraft har egenskaper som kan vara gynnsamma för elsystemet i sin helhet: Den har en hög effekttillgänglighet och kan bidra med systemtjänster som är kritiska för elnätet, framför allt i . Havsbaserad vindkraft orsakar dessutom inte samma visuella eller ljudmässiga intrång som landbaserad vindkraft. Potentialen för kostnadsreduktioner för havsbaserad vindkraft är stor, men investeringar trängs undan till förmån för billigare elproduktionstekniker inom elcertifikatssystemet. Havsbaserade vindkraftsanläggningar är ofta i storleken flera hundra megawatt och de ansluts ofta på stamnätet. Eftersom havsbaserad vindkraft kräver undervattenskablar är avgiften för anslutning till stamnätet en stor kostnadspost som inte finns för motsvarande anläggningar på land. Flera länder runt erbjuder också betald nätanslutning. För att skapa mer likvärdiga villkor bör anslutningsavgifterna till stamnätet för havsbaserad vindkraft slopas. Formerna för detta måste dock utredas närmare. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr 21) anförs att det infördes ett stöd av relevans för solcellsinstallationer i form av skattereduktion vid mikroproduktion av förnybar el. Skattereduktion kan lämnas för anläggningar som är anslutna med en säkring på högst 100 A. Skattereduktionen är per kWh för all el som matas in till elnätet, dock max , och högst för så många kilowattimmar som man också tagit ut i anslutningspunkten under samma kalenderår. Finansminister anförde i ett svar på en skriftlig fråga från (C) följande om andelsägd förnybar elproduktion (fr. 2016/17:871): har frågat mig om jag och regeringen arbetar med att låta andelsägd elproduktion omfattas av skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el och med vilken tidsplan. Regeringen håller på att undersöka möjligheterna att förenkla förfarandet, ytterligare underlätta för privatpersoners egenproduktion av el och att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion, komma i åtnjutande av skattereduktionen. Det är för tidigt att uttala sig om när arbetet kan vara slutfört. Regeringen har utöver skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el vidtagit flera åtgärder som underlättar för produktion av förnybar el, till exempel bidrag till lagring av egenproducerad elenergi, införande av en omsättningsgräns för mervärdesskatteregistrering och en åttadubbling av investeringsstödet för solceller. Regeringens mål är att vi ska ha ett förnybart elsystem till 2040. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det pågår en omfattande översyn av den svenska energipolitiken. Den parlamentariskt sammansatta lämnade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2) till regeringen. uppgift var att lämna underlag till en bred politisk överenskommelse om den långsiktiga energipolitiken, och som framgår av det föregående innehåller slutbetänkandet en rad olika bedömningar och förslag. Utskottet kan också konstatera att många av de motionsyrkanden som utskottet har att ta ställning till i detta betänkande berörs av förslag. Eftersom Energikommissionens betänkande är under remissbehandling vill utskottet framhålla att det inte är berett att föregripa denna process genom att förorda några riksdagsuttalanden som berör slutsatser. Remisstiden för betänkande går som redovisats ut . Den framtida elförsörjningen och konkurrensaspekter för den svenska industrin är något som berörs i betänkande. Vidare behandlas förutsättningarna för de enskilda kraftslagen och olika förslag till marknadens utformning. Därutöver vill utskottet framhålla att regeringens mål för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Ett uttalande från om en konkurrenskraftsutredning i linje med vad som föreslås i motionerna 2016/17:3188 (M) och 2016/17:3189 (M) kan därför inte anses vara nödvändigt. har också behandlat frågor om systemtjänster, elcertifikatssystemet och effektbalans. Utskottet är därför inte berett att ställa sig bakom varken vad som framförs i motion 2016/17:3189 (M) om systemtjänster i det framtida elsystemet eller förslagen i motionerna 2016/17:557 (M) och 2016/17:2473 (V) om åtgärder för att säkra effektbalansen. Olika tillkännagivanden om ägande av det svenska elnätet, elnätbolagens nätavgifter och intäktsramar förordas i motionerna 2016/17:155 (V), 2016/17:1980 (C), 2016/17:2473 (V) och 2016/17:3376 (L). Utskottet noterar dels att regeringen har framfört att det finns skäl att säkerställa att avkastningen för elnätsbolagen hamnar på en rimlig nivå, dels att har fått i uppdrag att ta fram underlag och förslag i denna fråga som ska rapporteras . Regeringen kommer därmed att ha möjlighet att reglera avkastningen till nästa tillsynsperiod som startar . Utskottet vill även framföra att man inte delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2016/17:155 (V) om att göra det svenska elnätet samhällsägt. Utskottet ser därmed inga skäl att gå vidare med att förorda några tillkännagivanden om vem som ska äga elnäten, om intäktsramarna eller om vilka nätpriser som får tas ut av konsumenterna. Frågor om indelningen av i elområden och konsekvenserna av denna indelning behandlas i motionerna 2016/17:509 (M) och 2016/17:1772 (SD). Utskottet vill i första hand hänvisa till det som anfördes när liknande frågor behandlades . Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet inte ser några skäl att vidta åtgärder för att jämna ut prisskillnader mellan elområdena. Vidare upprepar utskottet det som både den förra och den nuvarande regeringen liksom även utskottet själv har framhållit , dvs. att prisskillnaderna mellan elområdena väntas jämnas ut ytterligare när väl den nordsydliga överföringsförbindelsen Sydvästlänken – efter vissa beklagliga förseningar – tas i drift. I motion 2016/17:2473 (V) förordas tillkännagivanden om att ska prioritera förstärkningar av stamnätet och att regeringen ska utreda möjligheterna till en snabbare tillståndsprocess för stamnätskoncessioner. Utskottet avser inte att ställa sig bakom något av dessa förslag om tillkännagivanden utan konstaterar att planerar stora investeringar i stamnätet . Investeringsnivåerna i det svenska stamnätet har också ökat kraftigt och bedöms av regeringen kvarstå på en hög nivå . Utskottet noterar även att regeringen bereder förslag som kan bidra till en snabbare tillståndsprocess. Utskottet konstaterar vidare att förslag identiska med de i motion 2016/17:1772 (SD) avstyrktes av utskottet . När det gäller förslagen i denna motion om en långsiktig investeringskalkyl och ökad leveranssäkerhet anser utskottet att det inte har framkommit något nytt som ger orsak till något annat ställningstagande. Således hänvisar utskottet åter till att har utvecklat sin investeringsplanering på ett sätt som syftar såväl till att öka träffsäkerheten i investeringsplanerna som till att öka insynen i planeringsprocesserna. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att frågor om regeringens styrning av närmare kommer att behandlas i samband med beredning av regeringens skrivelse 2016/17:148 om förutsättningar för en säker kraftöverföring. Utskottet ser heller inga skäl att ställa sig bakom förslaget i samma motion om en konsekvensanalys av en fortsatt utbyggnad av överföringskapaciteten till . Här vill utskottet – liksom det gjorde – hänvisa till att det finns flera skäl för att bejaka tillkomsten av ytterligare utlandsförbindelser. Frågor om sådana nya sammanlänkningar behandlas dessutom i betänkande i ljuset av den pågående integrationen av de nordiska och europeiska elmarknaderna. Med anledning av vad som framförs i motionerna 2016/17:821 (C), 2016/17:1070 (L) och 2016/17:3393 (KD) om ökad överföringskapacitet och elhandel inom EU vill utskottet anföra följande. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att samhällets beroende av el ökar alltmer som elsystemet måste kunna hantera en förändrad produktionsmix med en ökande andel förnybar energi. Utöver detta länkas det nordiska elnätet samman med kontinenten och mot en mer integrerad europeisk elmarknad. Sammantaget medför denna utveckling att överföringsmönstren förändras och att stamnätet måste anpassas till framtidens behov. planerar därför, som redovisats, investeringar i nätet som innebär en kraftig ökning av utbyggnadstakten jämfört med historiska nivåer som betydande reinvesteringar även görs i det befintliga stamnätet. I detta sammanhang vill utskottet även hänvisa till vad regeringen anför i skrivelse 2016/17:148 om förutsättningar för en säker kraftöverföring. Nätutbyggnad bör bedömas i förhållande till kostnaden för att vidta andra åtgärder såsom förbättrad efterfrågeflexibilitet, energilager m.m., inte minst eftersom processen att bygga ledningar i regel tar . Den fortsatta utvecklingen av den gemensamma elmarknaden i medför ett behov av förstärkta överföringsförbindelser. Detsamma gäller för att kunna skapa en väl fungerande inre marknad för el. I likhet med regeringen stöder utskottet målsättningen om genomförandet av den inre marknaden, vilket är en förutsättning för att elmarknaden ska nå sin fulla potential. För att nå målet krävs emellertid effektiva överföringsmöjligheter mellan de olika medlemsstaterna. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår en översyn av den aktuella EU-lagstiftningen på området. Syftet är att stödja en övergång till mer effektiva, flexibla och dynamiska marknader till nytta för konsumenten och för att möjliggöra integration av en högre andel förnybar energi. Utskottet vill framhålla att en väl fungerande elmarknad dels ger incitament till investeringar, dels bidrar till ökad försörjningstrygghet, dels till att på ett kostnadseffektivt sätt nå EU:s energi- och klimatmål. Tillkännagivanden om att underlätta utbyggnad av laddstolpar för elbilar och förenkla för andelsägd förnybar elproduktion förordas i motionerna 2016/17:821 (C), 2016/17:1960 (C) och 2016/17:1973 (C). Som framgår av det föregående har föreslagit att det ska utredas hur befintliga regelverk och skattelagstiftning kan förenklas och anpassas för att underlätta för nya produkter och tjänster inom energieffektivisering, energilagring och småskalig försäljning av el till olika ändamål samt elektrifieringen av transportsektorn. Utskottet noterar även att regeringen undersöker möjligheterna att underlätta privatpersoners egenproduktion av el och att låta fler, såsom andelsägare av förnybar elproduktion, få ta del av skattereduktionen. Utskottet noterar vidare att regeringen utöver skattereduktionen för mikroproduktion av förnybar el har vidtagit flera åtgärder som underlättar för produktion av förnybar el, t.ex. bidrag till lagring av egenproducerad elenergi, införande av en omsättningsgräns för mervärdesskatteregistrering och en åttadubbling av investeringsstödet för solceller. I motion 2016/17:821 (C) förordas ett tillkännagivande om att anslutningsavgiften till elnätet för havsbaserad vindkraft bör slopas. Utskottet kan konstatera att har framfört ett sådant förslag i sitt betänkande. Utskottet anser inte att detta ytterligare behöver förtydligas genom ett tillkännagivande från . Vidare föreslås i motion 2016/17:649 (L) att i ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att ålägga elnätsbolagen att tillhandahålla laststyrning till sina elnätskunder. Det är utskottets uppfattning att ny teknik, nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign behövs för att få bättre fungerande och mer kostnadseffektiva elnät. Utskottet ser därför positivt på att regeringen har inrättat ett nationellt forum för smarta elnät som bl.a. ska främja utvecklingen av teknik och användning av, och affärsmodeller för smarta elnät samt ta fram en exportstrategi för att stödja regeringens arbete på området. Forumet ska vara en mötesplats i syfte att få en bred samverkan mellan berörda myndigheter, företag, bransch- och konsumentföreträdare på området. Utskottet kommer med intresse att följa utvecklingen och ser inget behov av ett tillkännagivande med den innebörd som förordas i den nämnda motionen. När det avslutningsvis gäller frågor om teknikval och miljöaspekter på kraftledningsutbyggnad som berörs i motionerna 2016/17:1434 (C) och 2016/17:3072 (C) hänvisar utskottet till det som anfördes när liknande motioner behandlades . Det innebär bl.a. att utskottet som regel inte brukar ta ställning i teknikvalsfrågor utan överlåter dylika överväganden till regeringen och de myndigheter som regeringen anförtror att göra lämpliga avvägningar mellan val av teknik och andra intressen – exempelvis miljöintressen – som kan beröras i anslutning till en stamnätsledning. Sammanfattningsvis anser utskottet att det inte finns några skäl att ställa sig bakom något av de tillkännagivanden som förordas i de aktuella motionerna. Därmed avstyrks samtliga motioner i berörda delar. Elmarknadsfrågor, punkt 2 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4 samt 2016/17:155 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:509 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:557 av och (båda M), 2016/17:649 av (L), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 och 25, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1434 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34 och 38, 2016/17:1960 av (C), 2016/17:1973 av (C), 2016/17:1980 av (C), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 4, 12, 16, 18 och 19, 2016/17:3072 av och (båda C), 2016/17:3376 av (L) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Energiförsörjningen är central för industrins konkurrenskraft och människors vardag. Långsiktighet och stabila villkor på elmarknaden är av stor vikt för svenska jobb och svensk konkurrenskraft. För att säkerställa långsiktiga villkor i energipolitiken har gjort en ramöverenskommelse med fyra andra riksdagspartier för att bygga ut den förnybara energiproduktionen, fasa ut fossila bränslen och ge förutsättningar för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften. Vi är övertygade om att denna breda överenskommelse är bra för . Det vore allvarligt att äventyra en trygg energiförsörjning när i stället borde fokusera på att möta en osäker världsekonomi och en allt hårdare global konkurrens med reformer som stärker industrins tillväxtförmåga. I detta sammanhang vill vi särskilt framhålla att svenska företag ofta konkurrerar på en global marknad med sina varor och tjänster. Goda villkor för företagande, entreprenörskap och innovationer är därmed en förutsättning för att företagen ska klara konkurrensen. Eftersom en trygg och stabil elförsörjning till konkurrenskraftiga priser är av stor vikt för det svenska näringslivet är en väl fungerande elmarknad en väsentlig byggsten för ökad tillväxt, jobbskapande och välfärd. Vi menar därför att det bör tillsättas en konkurrenskraftsutredning med uppdrag att analysera den svenska elmarknaden ur ett internationellt perspektiv. Utredningen bör se över svensk konkurrenskraft i förhållande till länder som konkurrerar med svensk industri när det gäller elpriser, programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri (PFE), kostnader för elnät, återbetalning på utsläppshandel m.m. Jämförelsen bör bl.a. beröra , och . Utredningen bör också föreslå åtgärder inom nämnda områden för att svenska företag även i fortsättningen ska kunna vara internationellt konkurrenskraftiga. Vi vill dessutom framhålla att för att uppfylla de övergripande målen för energipolitiken behöver ett elsystem som fungerar i alla delar. Elnätet måste klara av att leverera alla nödvändiga systemtjänster såsom svängmassa och reaktiv effekt. Det handlar om att möta konsumenternas behov av såväl energi och effekt som elkvalitet. Vi menar att detta inte är fallet och att det bör utredas hur sådana systemtjänster kan se ut och säkras på en framtida svensk och regional elmarknad. Vi anser att bör tillkännage det som anförts för regeringen. Därmed tillstyrks motionerna 2016/17:3188 (M) och 2016/17:3189 (M) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Elmarknadsfrågor, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34 och 38 samt 2016/17:155 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:509 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:557 av och (båda M), 2016/17:649 av (L), 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 och 25, 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1434 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2016/17:1960 av (C), 2016/17:1973 av (C), 2016/17:1980 av (C), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 4, 12, 16, 18 och 19, 2016/17:3072 av och (båda C), 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2016/17:3376 av (L) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Den svenska basindustrin, det svenska näringslivet i sin helhet och de svenska hushållen är beroende av tillförlitliga elleveranser till låga priser. Det är dessutom av största vikt att stärker sin konkurrenskraft i förhållande till övriga när det gäller reglerkraft, prisbild och leveranstillförlitlighet. pågår en kraftig utbyggnad av förnybar elproduktion i som kan väntas påverka de totala energipriserna och medföra besvärande obalanser i elnäten. Osäkerheten är stor om det totala behovet av investeringar i det svenska elnätet, om vem som i slutändan kommer att få betala och om vilka konsekvenser kostnaderna får för och konkurrenskraft. Vi anser därför att de svenska elkonsumenterna måste få tydliga besked om hur investeringsbehovet ser ut och vad det får för ekonomiska konsekvenser. I likhet med vad som sägs i motion 2016/17:1772 (SD) anser vi att regeringen ska ta fram en långsiktig investeringskalkyl för det svenska elnätet. Vi ser också en betydande risk i att utvecklingen i kraftigt ökar behovet av svensk reglerkraft. Förbättrade överföringsförbindelser gör det möjligt för att exportera mer el och därigenom möta denna efterfrågeökning. Vi är i grunden positiva till kontinental elöverföring men anser att en eventuell utbyggnad av överföringskapaciteten bör föregås av noggranna analyser. Annars befarar vi att den efterfrågeökning som drivs av riskerar att trissa upp de svenska elpriserna på ett oönskat sätt – inte minst i – till men för svenska företag och hushåll. Vi instämmer därför även i det som sägs i den ovannämnda motionen om att regeringen bör ta fram en konsekvensanalys av en eventuell utbyggnad av överföringskapaciteten av el till . En sådan analys bör även belysa riskerna för att en bristfälligt utbyggd överföringskapacitet hämmar förutsättningar att importera och exportera el. Indelningen av i elområden genomfördes brådstörtat under hot om ingripande från kommissionen mot den dåvarande svenska modellen för att hantera överföringsbegränsningar i det svenska stamnätet. De prisskillnader som befarades bli en följd av indelningen har visserligen inte blivit så stora , men det finns ändå skäl att påpeka att de elintensiva industrierna och elkonsumenterna har hamnat i en mer utsatt position . Det är dessutom de boende och företagen i allra sydligaste (elområde 4) som genom högre elpriser får bära en större del än tidigare av bördan för att finansiera investeringarna i stamnätsutbyggnaden. Detta anser vi är ett problem, och vår uppfattning är därför att systemet med elområden bör ses över. Avslutningsvis vill vi framhålla att de svenska elleveranserna har kännetecknats av en hög elkvalitet och god driftssäkerhet. Inför genomför stamnätsoperatören, , en kraftbalansrapport som beskriver effektläget för den kommande vintern. På samma sätt gör man även i andra länder från respektive stamnätsoperatör. Vi vill i detta sammanhang understryka att leveranssäkerheten äventyras om och många närliggande länder gör sig beroende av intermittenta s.k. förnybara kraftslag och behöver import av el under kritiska perioder. För att säkerställa att det svenska kraftsystemet kan leverera en hög elkvalitet och ha en god driftssäkerhet bör regeringen därför, i enlighet med vad som förespråkas i den ovannämnda motionen, verka för att det fastslås ett mål för leveranssäkerheten. Med det anförda tillstyrker vi motion 2016/17:1772 (SD) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Elmarknadsfrågor, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkandena 16–18 och 25 samt 2016/17:155 av m.fl. (V) yrkandena 1–3, 2016/17:509 av m.fl. (M) yrkandena 1–6, 2016/17:557 av och (båda M), 2016/17:649 av (L), 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:1434 av och (båda C) yrkandena 3 och 5, 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkandena 32–34 och 38, 2016/17:1960 av (C), 2016/17:1973 av (C), 2016/17:1980 av (C), 2016/17:2473 av m.fl. (V) yrkandena 4, 12, 16, 18 och 19, 2016/17:3072 av och (båda C), 2016/17:3188 av m.fl. (M) yrkande 2, 2016/17:3189 av m.fl. (M) yrkandena 2 och 4, 2016/17:3376 av (L) och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkandena 22 och 23. Jag och har förespråkat en politik som förenar ekonomisk, social och ekologisk hållbarhet och vi står bakom Miljömålsberedningens förslag om att till 2045 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Globalt behöver medeltemperaturen begränsas från att stiga med mer än två grader jämfört med förindustriella nivåer. Som delmål på vägen till 2045 har som mål att ha förnybar energi till 2040, vilket ställer krav på energieffektiviseringar och en mångfald av förnybara energislag, i både liten och stor skala. Detta ställer flera olika krav inklusive på vissa åtgärder som tar sikte på en utveckling av elmarknaden. Jag anser att den nordiska elmarknaden har utvecklats på ett positivt sätt, och den lyfts ofta fram som ett föredöme i jämförelse med hur elmarknaden fungerar på många andra håll i . Mot bakgrund av detta anser jag – i likhet med vad som anförs i motion 2016/17:821 (C) – att det bör utformas enkla system för handel med el i , med den nordiska elbörsen som ett gott exempel. Vägen mot ett hållbart energisystem går via förnybar energi, energieffektivitet, ambitiösa mål och inte minst via reformer för att skapa en inre marknad för energi i EU.