bet · H401UU9 · 2017-05-22 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden föreslår att lägger regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll till handlingarna. Utskottet föreslår vidare att avslår alla motionsyrkanden som behandlas i betänkandet, bl.a. med hänvisning till pågående arbete. I betänkandet finns två reservationer (V, KD). Skrivelse 2016/17:114 Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Tre yrkanden i två följdmotioner. Elva yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning 1.Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (V) 2.Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 2 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 26, 2016/17:1426 av (KD) yrkande 2, 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 4, 2016/17:3664 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3694 av m.fl. (KD). Reservation 1 (V) Reservation 2 (KD) 2016/17:1089 av m.fl. (L), 2016/17:1426 av (KD) yrkande 1, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 34, 2016/17:2871 av m.fl. (SD) yrkande 7, 2016/17:3227 av (M) yrkande 2 och 2016/17:3468 av m.fl. (L) yrkande 10. Skrivelse 2016/17:114 lägger skrivelse 2016/17:114 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (C) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2016/17:114 Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden och två följdmotioner som lämnats in med anledning av skrivelsen samt motioner om strategisk exportkontroll från den allmänna motionstiden /17. besökte utskottet (). Detta är 33:e gången som regeringen redogör för sin politik på exportkontrollområdet i en skrivelse till . Den första skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . Den senaste skrivelsen om strategisk exportkontroll (skr. 2015/16:114) behandlades i betänkande /16:UU19. I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om ny krigsmateriellagstiftning m.m., bl.a. med hänvisning till pågående arbete. Jämför reservation 1 (V) och 2 (KD). I partimotion 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkande 6 anförs att bör införa ett nationellt vapenembargo mot och verka inom EU för att unionen inför ett liknande embargo. I yrkande 7 anförs att regeringen bör återkomma till med ett förslag till nytt regelverk för svensk vapenexport senast /18. I yrkande 26 anförs att bör motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas. I motion 2016/17:1426 av (KD) yrkande 2 anförs att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning i enlighet med den s.k. () förslag om demokratikriterium och följdleveranser samt om att lätta på yppandeförbudet för ledamöter. I kommittémotion 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 4 anförs att regeringen skyndsamt bör återkomma med en proposition med förslag till ny lagstiftning, utifrån förslag, i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Samma yrkande anförs i kommittémotion 2016/17:3694 av m.fl. (KD). I kommittémotion 2016/17:3664 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att bör verka inom EU för att unionen inför ett vapenembargo mot . I yrkande 2 anförs att bör införa ett nationellt vapenembargo mot . Utskottet påminner ånyo om tillkännagivande i betänkande 2010/11:UU3 om att regeringen ska återkomma till med ett förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Som en konsekvens av tillkännagivande tillsattes en parlamentarisk kommitté för en översyn av exportkontrollen av krigsmateriel. Utskottet konstaterar att kommitténs huvudsakliga syfte var att lämna förslag om skärpning av exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater (dir. 2012:50). Utskottet konstaterar vidare att kommittén redovisade sitt slutbetänkande Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72), att kommitténs förslag har remissbehandlats och att en beredning därefter har vidtagits inom för att omhänderta kommitténs förslag och remissinstansernas synpunkter. Utskottet noterar att det av skrivelsen framgår att regeringens avsikt är att återkomma till med en proposition . Utskottet noterar vidare att det i regeringens propositionsförteckning för /17 anges att en proposition om skärpt exportkontroll av krigsmateriel ska överlämnas till . Utskottet noterar slutligen att det ännu inte finns någon lagrådsremiss i ärendet, enligt uppgift från . Utskottet utgår från att en proposition om skärpt exportkontroll av exportmateriel kan behandlas av under /18. Under detta kommer utskottet även att behandla regeringens skrivelse 2016/17:160 om exportkontrollen av krigsmateriel. När det gäller yrkandet om att bör motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas vill utskottet anföra följande. EU:s medlemsländer har nationella regler när det gäller krigsmaterielexport. Medlemsländerna har också i viss utsträckning valt att samordna sin exportkontrollpolitik. I en gemensam ståndpunkt (2008/944/Gusp) återfinns bl.a. åtta kriterier som ska beaktas innan ett beslut fattas om att tillåta export av krigsmateriel till ett land. Enskilda medlemsstater kan ha egna striktare riktlinjer än de som föreskrivs i den gemensamma ståndpunkten. Det nuvarande svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen och godkänts av . Enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen får krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Vid tillståndsprövningen ska även internationella åtaganden iakttas, inbegripet rådets ovan nämnda gemensamma ståndpunkt om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, samt kriterierna som ställs upp i . Den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt från regeringens riktlinjer och etablerad praxis. De internationella regelverken har mera karaktären av enskilda kriterier som ska iakttas, bedömas eller beaktas. ISP har som fristående myndighet till uppgift att självständigt pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket i dess helhet. Frågan om ett vapenembargo mot behandlades av utskottet i betänkande 2015/16:UU19. I likhet med det betänkandet hänvisar utskottet i denna fråga till det gällande exportkontrollregelverket som översiktligt beskrivs ovan. I tillägg till denna beskrivning konstaterar utskottet att ett beslut av , av EU eller av om ett vapenembargo utgör ett ovillkorligt hinder mot svensk export enligt de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Mot bakgrund av utskottets överväganden avstyrks motionerna 2016/17:159 (V) yrkandena 6, 7 och 26, 2016/17:1426 (KD) yrkande 2, 2016/17:3206 (KD) yrkande 4, 2016/17:3664 (V) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3694 (KD). Utöver de yrkanden som behandlas tidigare i detta betänkande finns förslag i motioner som bereds förenklat enligt de riktlinjer som har slagit fast med anledning av betänkande 2005/06:RS3 och i enlighet med promemorian Förenklad motionsbehandling –2018 som utrikesutskottet fastställde . Utskottet har vid en genomgång och beredning funnit att de yrkanden som redovisas i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna. Utskottet föreslår att lägger skrivelse 2016/17:114 till handlingarna. Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 26 samt 2016/17:3664 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:1426 av (KD) yrkande 2, 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3694 av m.fl. (KD). vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för mänskliga rättigheter, demokrati, jämställdhet, fred och nedrustning. För att kunna vara en trovärdig röst på dessa områden krävs att slutar att beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Västerpartiet anser att regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden. mål är tydligt – vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar att vapenexport helt ska avvecklas. har antingen exporterat vapen eller beslutat att bevilja tillstånd för framtida export av vapen till en rad länder som av organisationen klassificeras som diktaturer eller länder med stora demokratiska brister. Behovet av en skärpt lagstiftning som förhindrar export av vapen till diktaturer är uppenbart. Det finns en bred majoritet i och hos svenska folket för att förbjuda vapenexport till diktaturer. Regeringen har tidigare aviserat att den kommer att återkomma till med förslag på hur lagstiftningen för krigsmaterielexport till icke-demokratier kan skärpas. anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag till nytt regelverk för svensk vapenexport senast /18. Produktion och utveckling av krigsmateriel är en central del av EU:s säkerhetspolitik. Starka krafter styr utvecklingen mot en gemensam politik och upphandlingsprocess för försvarsmateriel inom unionen. ser med stor oro på det ökade samarbetet inom krigsmaterielområdet mellan EU:s medlemsländer. Vi menar att oberoende och militärt alliansfria utrikespolitik är hotad av denna utveckling. vill att ska vara en föregångare genom sin lagstiftning om svensk export och import av vapen och krigsmateriel. Det svenska övergripande målet måste vara att den totala vapenhandeln i världen ska minska. bör motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att vår möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas. antog en resolution med krav på ett vapenembargo mot , med anledning av landets krigföring i . menar att exporten av vapen till strider mot EU:s egna regler. Parlamentets beslut innebär att EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor får i uppdrag att ta fram ett förslag till vapenembargo mot . Beslutet är också en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . står bakom kravet i resolution och menar att regeringen bör stödja den höga representanten att agera i enlighet med rekommendation. anser att bör verka inom EU för att unionen inför ett vapenembargo mot . anser vidare att bör följa exempel och införa ett nationellt vapenembargo mot . beslutade , som en konsekvens av beslutet i , att införa ett nationellt vapenembargo mot med hänvisning till både massiva bombningar av och massavrättningar. Ny krigsmateriellagstiftning m.m., punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1426 av (KD) yrkande 2, 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 4 och 2016/17:3694 av m.fl. (KD) samt 2016/17:159 av m.fl. (V) yrkandena 6, 7 och 26 samt 2016/17:3664 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. För att kunna utöva sina mänskliga fri- och rättigheter krävs ett demokratiskt styrelseskick där medborgarna kan utkräva ansvar gentemot makthavarna. Därför blir det problematiskt när exporterar krigsmateriel till regimer som förtrycker sina medborgare som vi talar om vikten av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Att beväpna icke-demokratier bidrar inte till fred och säkerhet i vår värld. Alliansregeringen tillsatte en utredning i syfte att bl.a. skärpa vapenexporten till icke-demokratier. presenterade utredningen exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72) sina förslag. Utredningen föreslog att ett demokratikriterium skulle införas samt ökade krav på respekt för mänskliga rättigheter bland mottagarländerna och förändringar gällande andra kriterier vid tillståndsprövningen. Även politiken för global utveckling (PGU), öppenhet och transparens behandlades i utredningen. Andra områden där utredningen föreslog ny lagstiftning och vissa ändringar i lagar och regelverk var utökade tillståndskrav och sanktioner. Under utredningsprocessen har tre frågor stått i fokus för : vikten av att införa ett demokratikriterium, frågan om följdleveranser, frågan om ökad öppenhet och transparens, inklusive frågan om att ledamöter i () ska få berätta hur de röstat vid behandlingen av exportkontrollärenden. Vi fick i utredningen igenom en tydlig skärpning så att följdleveranser inte medges per automatik utan i varje fall måste vägas mot utvecklingen avseende mänskliga rättigheter och demokrati i det aktuella mottagarlandet. Vi fick också gehör för att ledamöterna i framöver ska få berätta hur de röstat, utan att lämna ut annan eventuell sekretessbelagd information. En sådan förändring är viktig för ökad insyn och ansvarsutkrävande. Det är under all kritik att regeringen dröjt med ett nytt förslag till lagstiftning. anser att regeringen skyndsamt bör presentera ny lagstiftning för i enlighet med de förslag som lämnats i utredningen exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72). Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:114 Strategisk exportkontroll 2016 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. 2016/17:3664 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör verka inom EU för att unionen inför ett vapenembargo mot , och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett nationellt vapenembargo mot och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3694 av m.fl. (KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör presentera ny lagstiftning för i enlighet med de förslag som lämnats i utredningen 2015:72 Skärpt exportkontroll av krigsmateriel, och detta tillkännager för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:159 av m.fl. (V): 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör införa ett nationellt vapenembargo mot och verka inom EU för att unionen inför ett liknande embargo, och detta tillkännager för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med ett förslag på nytt regelverk för svensk vapenexport senast /2018 och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör motsätta sig alla riktlinjer eller regelverk inom EU som kan leda till att vår möjlighet att reglera vapenhandeln begränsas och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1089 av m.fl. (L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillägget om en skärpt krigsmateriellag för länder som befinner sig i, eller löper risk att hamna i, en väpnad konflikt inte bör ingå i propositionen om en ny krigsmateriellagstiftning, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1426 av (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med en uppdaterad lagstiftning före utgången av 2016 och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma med förslag på lagstiftning i enlighet med förslag om demokratikriterium, följdleveranser samt att lätta på yppandeförbudet för ledamöter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M): 34.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen i avsnitt 5.6 Ökad säkerhet genom internationella avtal och exportkontroll och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2871 av m.fl. (SD): 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ska ha en egen fungerande försvarsindustri och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3206 av m.fl. (KD): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen skyndsamt bör återkomma med en proposition med förslag till ny lagstiftning, utifrån förslag, i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3227 av (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om demokratiska länders möjlighet att få tillgång till försvarsmateriel för att försvara sitt folk och territorium mot angripare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3468 av m.fl. (L): 10.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om krigsmateriellagen och tillkännager detta för regeringen. Motionsyrkanden som avslås av utskottet i förslagspunkt 2 m.fl. (L) m.fl. (M) m.fl. (SD) m.fl. (L) Strategisk export-kontroll 2016 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati, mänskliga rättigheter, fred och nedrustning. har alla möjligheter att vara en sådan röst. Utrikesminister kritik mot , erkännandet av och den feministiska utrikespolitiken är bra exempel på hur kan gå före och göra skillnad. Men om vill bli en trovärdig röst för demokrati och mänskliga rättigheter i världen kan vi inte fortsätta att beväpna länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter - länder där människor inte får organisera sig och uttrycka sig fritt, länder där oppositionella och försvarare av mänskliga rättigheter riskerar att fängslas, torteras och till och med avrättas, länder där kvinnor saknar grundläggande rättigheter och utsätts för övergrepp. Om på allvar vill stå upp för demokrati kan vi inte stärka diktaturer och auktoritära regimer med vapen. Dessa vapen bidrar till att legitimera förtryck och auktoritära system. Vapeninköpen drar dessutom bort resurser från andra viktiga områden, som satsningar på utbildning, mödravård och infrastruktur, och bidrar därmed till ökad fattigdom. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2016 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Dubbelmoralen i den svenska vapenexporten blir inte minst tydlig i och . som regeringen för en feministisk utrikespolitik och talar om kvinnors rättigheter beväpnar krigförande diktaturer som systematiskt kränker kvinnors rättigheter. I exempelvis behandlas kvinnor närmast som livegna. Kvinnor har inte rätt att arbeta, studera på högre nivå eller resa utomlands utan tillstånd från sin man. Till detta land exporterar vi vapen. Det är svårt att förstå hur det går ihop med en feministisk utrikespolitik. är en av världens främsta vapenexportörer. Bland köparna återfinns en lång rad diktaturer, krigförande stater och länder som begår grova och omfattande brott mot mänskliga rättigheter. har exporterat vapen till , , , , , , , , och . Samtliga dessa stater klassas som diktaturer eller har stora demokratiska brister, enligt . Behovet av en skärpt lagstiftning som förhindrar export av vapen till diktaturer är uppenbart. regelverk för export av krigsmateriel behöver förändras i grunden. mål är tydligt. Vi vill se en värld i fred, utan vapen. Därför menar vi att vapenexport helt ska avvecklas. Det finns en bred majoritet i och hos svenska folket som vill förbjuda vapenexport till diktaturer. I en opinionsundersökning utförd av svarade fyra av fem svenskar att borde införa ett förbud mot vapenexport till diktaturer. beslutade att man vill skärpa reglerna för vapenexport till icke-demokratiska stater. Men vi väntar fortfarande på en skärpt lagstiftning. kommer allt fler signaler om att man inte kommer att införa ett tydligt förbud mot vapenexport till diktaturer. Detta är djupt oroande. anser att regeringen bör återkomma till med skarpa förslag till nytt regelverk angående svensk vapenexport och senast /18. Det är hög tid för en ny strikt krigsmateriellagstiftning där respekten för de mänskliga rättigheterna sätts först. antog en resolution med krav på ett vapenembargo mot med anledning av landets krigföring mot , en krigföring som i flera fall räknas som krigsbrott av bland annat då skolor, sjukhus, marknader och moskéer angripits. Tusentals civila har dödats och tvingats på flykt. Ett fattigt land befinner sig i en humanitär katastrof. menar att exporten av vapen till strider mot EU:s egna regler. Parlamentets beslut innebär att EU:s höga representant för utrikes- och säkerhetsfrågor får i uppdrag att ta fram ett förslag till vapenembargo mot . Beslutet är också en tydlig signal till medlemsstaterna att sluta exportera vapen till . står bakom kravet i resolution och menar att regeringen bör verka inom EU för att unionen inför ett vapenembargo mot . beslutade , som en konsekvens av beslutet i , att införa ett nationellt vapenembargo mot med hänvisning till både massiva bombningar av och massavrättningar. anser att bör följa det nederländska exemplet. behöver införa ett tydligt förbud mot vapenexport till diktaturer, krigförande stater och regimer som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. Ett vapenembargo mot kan vara ett viktigt första steg. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Strategisk export-kontroll 2016 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden debatteras utrikesutskottets betänkande med anledning av regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll gällande krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Det är en årlig debatt. När vi stod här uttryckte många av oss stor besvikelse över att regeringen inte lyckats presentera ett nytt lagförslag för med en ny lagstiftning som skulle omöjliggöra krigsmaterielexport till diktaturer. Representanterna för regeringspartierna bedyrade att ett sådant förslag skulle komma . Det gjorde det aldrig, och står vi här igen. För att uttrycka vad? I regeringens propositionsförteckning för /17 anges dock att en proposition om skärpt exportkontroll av krigsmateriel ska överlämnas till . Om det blir så återstår att se, men det ser onekligen ganska mörkt ut. behöver en stark försvarsindustri. Genom deltagande i internationella samarbeten på försvarsmaterielområdet säkrar långsiktiga säkerhets- och försvarspolitiska intressen. anser att handeln med försvarsmateriel med vissa länder är viktig och försvarbar. Att exportera och importera krigsmateriel är en del av svensk försvarspolitik. Men detta förutsätter att det finns tydliga regler för vem som får stå som köpare av den materiel vi säljer. Detta är helt nödvändigt. Annars krockar handeln med de värderingar som utgör hörnstenar i vår demokrati. beskriver sig självt som en humanitär stormakt och ett land som verkar för att rädda liv. tar också ställning för mänskliga rättigheter, frihet och demokrati. Men man kan inte med trovärdighet kalla sig för en feministisk röst i världen om man beväpnar kvinnoförtryckande regimer. Man kan inte exportera vapen till diktaturer och säga sig värna mänskliga fri- och rättigheter. Det duger inte att med ekonomiska argument exportera krigsmateriel till några av världens värsta diktaturer. Särskilt nonchalant blir det när regeringen tycks bortse från att det åtminstone i utredningen fanns en samsyn mellan partier att exportkontrollen måste skärpas.