bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — Ett bonus–malus-system kan bidra till att öka andelen fordon med låga koldioxidutsläpp. Systemet kan därför vara ett bra komplement till de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. Regeringen har även i detta sammanhang presenterat ett förslag om beräkning av bilförmånsvärde som bereds inom . Andra pågående arbeten som berör de långsiktiga villkoren för biodrivmedel och som har beskrivits ovan är regeringens samverkansprogram om nästa generations resor och transporter och strategiska plan för omställningen av transportsektorn till fossilfrihet samt förslaget om ett reduktionspliktssystem. Utskottet avstyrker motionerna 2016/17:821 (C) yrkande 28 och 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkande 7 i avvaktan på det arbete som pågår. Styrmedel för biodrivmedel m.m. När det gäller reglerna inom EU för biodrivmedel delar utskottet Miljömålsberedningens bedömning att det i det långa perspektivet är angeläget att , tillsammans med övriga medlemsstater, hittar gemensamma lösningar på EU-nivå som möjliggör för alla medlemsstater att vidta åtgärder som gör det lönsamt att introducera hållbart framställda biodrivmedel med hög klimatnytta. Utskottet kan notera att har presenterat ett meddelande om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, KOM(2016) 501, där kommissionen anför att övergången från olja till utsläppssnåla alternativ måste accelerera, och att EU skulle kunna leda utvecklingen när det gäller exempelvis avancerade biodrivmedel. Dessutom har en revidering av riktlinjerna för stöd till miljöskydd och energi aviserats av . Kommissionen har även föreslagit en revidering av förnybartdirektivet, KOM(2016) 767). Medlemsstaterna föreslås införa bestämmelser som säkerställer en kontinuerligt växande andel avancerade biodrivmedel från i direktivet uppräknade råvaror. Dock föreslås ett tak för användandet av livsmedelsbaserade biodrivmedel vid beräkning av måluppfyllelse. Som anges ovan anför regeringen i budgetpropositionen att den verkar för att EU:s olika rättsakter ska utformas och vid behov moderniseras med utgångspunkt i fördraget och unionens långsiktiga klimatmål. Detta gäller t.ex. de förutsättningar för att bedriva ett kostnadseffektivt arbete med att utveckla miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel som sätts av energiskattedirektivet (2003/96/EG) och av miljö- och energistödsriktlinjerna efter 2020. Regeringen har även anfört att den är positiv till de satsningar som kommissionen vill göra på avancerade biodrivmedel, men anser att det är olyckligt att kommissionen är negativ till användningen av livsmedelsbaserade biodrivmedel. Regeringen anser att livsmedelsbaserade och avancerade biodrivmedel inte bör ställas mot varandra. Regeringen har även betonat att satsningar på avancerade biodrivmedel inte bör ske på bekostnad av första generationens biodrivmedel som också behövs i omställningen från fossilt till förnybart bränsle. Biodrivmedel bör enligt regeringen bedömas efter skarpa hållbarhetskriterier, bl.a. effekterna på klimat och markanvändning. De medlemsstater som vill fortsätta att främja hållbara biodrivmedel, inklusive första generationens biodrivmedel, bör ha möjlighet att göra detta. Utskottet delar regeringens bedömningar och noterar att regeringen bedriver ett kontinuerligt arbete inom EU i dessa frågor. Motionerna 2016/17:2023 (C) yrkande 5 och 2016/17:2670 (C, M, L, KD) yrkandena 3–6 bör därför lämnas utan vidare åtgärd. Utsläppskrav på fordon och arbetsmaskiner m.m. Regeringen anför i budgetpropositionen att det är viktigt att kommissionens meddelande om en europeisk strategi för utsläppssnål rörlighet, KOM(2016) 501, följs av konkreta styrmedel. Det gäller bl.a. skärpta utsläppsnormer för lätta fordon, system för mätning av utsläpp från tunga transporter och efterföljande utsläppskrav samt incitament till utökad användning av biodrivmedel. Regeringen framhåller även att nuvarande utsläppskrav på fordon måste skärpas efter 2020. Regeringen har särskilt välkomnat att kommissionen nu har för avsikt att införa utsläppsnormer även för tunga fordon. har länge drivit denna fråga, och regeringen anser att det är viktigt att sådana krav införs . Utskottet ser positivt på att det nu pågår ett arbete inom EU med att ta fram nya koldioxidkrav för lätta fordon och en metod för mätning av utsläpp från tunga transporter. Det är viktigt att kravnivån för de kommande normerna ligger på en sådan nivå att de innebär en betydlig minskning av utsläpp och anger en tydlig riktning mot fordon med låga eller inga utsläpp. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion 2016/17:821 (C) yrkandena 54 och 55 lämnas utan vidare åtgärd. Miljömålsberedningen har behandlat frågan om utsläpp från arbetsmaskiner. Som framgår ovan har beredningen tagit upp bl.a. behovet av gemensamma utsläppskrav inom EU, samordningsansvar för utveckling av hållbara arbetsmaskiner, miljödefinition av arbetsmaskiner och upphandlingsfrågor. Utskottet konstaterar att Miljömålsberedningens betänkande i dessa delar är under beredning i . Utskottet noterar även att har i uppdrag att till bl.a. kartlägga klimat- och luftutsläppen från arbetsmaskiner och identifiera områden och kategorier med potential för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen luft och Begränsad klimatpåverkan, klara kraven i direktivet om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar samt bidra till att uppfylla åtaganden i . I avvaktan på det arbete som pågår bör motion 2016/17:821 (C) yrkandena 32–35 lämnas utan vidare åtgärd. Miljömärkning av drivmedel m.m. När det gäller förslaget om det s.k. Bränslebytet har regeringen anfört att man som konsument inte ska behöva bekymra sig för hållbarheten i biodrivmedel och att det är viktigt att regelverket ser till att bara hållbara alternativ finns tillgängliga vid pump. Alla biodrivmedel som används i reduktionsplikten bör uppfylla de hållbarhetskriterier som har tillsyn över. Som framgår ovan redovisade rapporten om drivmedel. föreslår att det införs ett krav på drivmedelsleverantörer att tillhandahålla miljöinformation om samtliga saluförda drivmedel till konsumenter. Informationen till konsumenter ska vara lätt att tillgå, och det ska tydligt framgå vilket drivmedel informationen avser. föreslår att informationen i första hand ska tillgängliggöras för konsumenter via leverantörernas webbplatser. Om det även ska införas en märkning vid pump bör huvudsyftet vara att ange drivmedlens växthusgasutsläpp per energienhet med en tydlig hänvisning till leverantörens webbplats där den fullständiga informationen om råvaror och ursprung ska finnas. Rapporten bereds i . Motionerna 2016/17:1070 (L) yrkande 18 och 2016/17:1141 (S) i denna del bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på det pågående arbetet. Förnybara bränslen inom flygsektorn Utskottet ser positivt på de initiativ för en klimatanpassad flygsektor som beskrivs av Miljömålsberedningen enligt ovan. När det gäller inblandning av förnybara bränslen kan utskottet konstatera, i likhet med näringsutskottet, att tilltagande råvarukonkurrens och relativt sett höga kostnader jämfört med vanlig flygfotogen bidrar till att flygbranschens efterfrågan på biodrivmedel hämmas, och därmed även drivkrafterna hos producenterna att engagera sig i att framställa biobaserat flygbränsle. Kan däremot forskning och utveckling på området bidra till sänkta kostnader för biobaserade flygbränslen som internationella överenskommelser säkerställer att flyget bär sina miljökostnader ökar förutsättningarna, som näringsutskottet anför, för att det ska kunna växa fram en konkurrenskraftig marknad för sådana bränslen. Utskottet vill därför nämna den forskning som pågår om förnybara flygbränslen med stöd från EU, , och . En rad initiativ pågår också internationellt för att främja ökad användning av biodrivmedel i flygsektorn. Kommissionen driver projektet i samverkan med myndigheter från medlemsstaterna, flygbolag, flygplanstillverkare och bränsletillverkare. Inom finns ett liknande initiativ, Nordic Initiative on (), där man avser att verka för fler produktionsställen av biojetbränslen i de nordiska länderna. Även Energimyndighetens arbete med omställningen av transportsektorn till fossilfrihet kan nämnas i detta sammanhang. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att motionerna 2016/17:3167 (M) yrkande 6 och 2016/17:1141 (S) i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Biogasframställning från havsväxter m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om biogasproduktion i form av odling av sjöpungar. Enligt motion 2016/17:1142 av och (båda S) är biogas ett av de drivmedel som kan användas för att fasa ut fossila bränslen för transporter. Ska produktionen öka behövs dock mer material. Det pågår ett intressant projekt i där sjöpungar odlas för att sedan rötas till biogas. stöder projektet som bl.a. ska undersöka hur mycket biogas som sjöpungarna kan producera och om odlingarna medför några risker för havsmiljön. Enligt motionärerna bör regeringen främja denna utveckling så att odlingen av sjöpungar kan öka. Även i motion 2016/17:2922 av (SD) uppmärksammas arbetet med att utveckla produktion av biogas med hjälp av sjöpungar. kan dessa användas inom flera områden då sjöpungen innehåller flera attraktiva ämnen. Av den anledningen bör regeringen återkomma med förslag på hur arbetet med att använda sjöpungar kan utvecklas. Enligt Energimyndigheten lever sjöpungar i havet, bl.a. längs den svenska , och kan liknas vid blåmusslor fast utan hårda skal. De lever på att filtrera alger och organiska partiklar från vattenmassan och kan odlas med liknande tekniker som används för musselodling. Under goda betingelser har sjöpungar en stor tillväxtkapacitet och kan även ta upp betydande mängder växtnäring från havsmiljön. I projektet biogas utvecklas och testas odling av marin biomassa, i första hand sjöpung, som rötas till biogas. har beviljat stöd till projektet för perioden –2017. I projektet utvecklas och demonstreras skörde- och avvattningsteknik för storskalig odling. Tekniken används för att bestämma produktionspotentialen i fullskalig odling, som enligt tester i mindre skala är biogas per hektar havsyta. kan uppemot kväve och fosfor lyftas upp ur havet med biomassan. Denna näring kan återföras till genom rötrester. IVL har uppgett att snabbväxande sjöpungar som odlas i havet kan användas för att producera biogas. Konceptet testas i ett nystartat forskningsprojekt som får i stöd från och EU. Konceptet bygger på redan etablerad teknik för att odla musslor. Med rätt hantering kan man få de naturligt förekommande och snabbväxande sjöpungarna att växa på odlingsband nedsänkta i havet. Sjöpungar får precis som blåmusslor sin näring genom att filtrera stora mängder vatten från plankton och bakterier, vilket gör att kväve och fosfor tas upp ur havet när man skördar. Tillväxthastigheten är , varför det snabbt uppstår en betydande biomassa. Efter biogasrötningen fungerar biomassan bra som ekologiskt gödsel. Projektet leds av företaget och utförs tillsammans med bl.a. Scanfjord i , som kommer att odla och skörda sjöpungar för leverans till Eons rötningsanläggning i . IVL ansvarar för forsknings- och utvärderingsaktiviteter. Ett av projektmålen är att undersöka om tekniken fungerar i . Det behövs mer kunskap om hur en storskalig produktion skulle påverka havet och dess olika ekosystemtjänster. I projektet biodrivmedel och ekosystemtjänster studeras hur en ökad produktion av alger och sjöpungar kan komma att påverka havens ekosystem och ekosystemtjänster. En ökad produktion av dessa förnybara biodrivmedel skulle kunna leda till minskad klimatbelastning, men för att göra en bedömning av den övergripande hållbarheten behöver man veta mer om olika miljökonsekvenser och sociala konsekvenser kopplade till detta. Projektet biodrivmedel och ekosystemtjänster finansieras av och Svenskt kunskaps-centrum för förnybara drivmedel, f3 (Fossil Free Fuels), där IVL ingår. Utskottet är positivt till att nya former av biogasproduktion prövas. Produktionen av sjöpungar är dock under utveckling, och som framgår ovan pågår två forskningsprojekt som behandlar olika aspekter av odlingen. Mot denna bakgrund finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:1142 (S) och 2016/17:2922 (SD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om etappmål för luftföroreningar, reglering av vedeldning m.m. och rådgivning om sådan eldning. Jämför reservation 31 (C). Enligt partimotion 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 6 bör ett etappmål för luftföroreningar införas. Dålig luftkvalitet är ett problem i våra större städer och tätorter, och detta beror framför allt på utsläpp från trafiken. För att nå luftrelaterade miljömål i som beror på utsläpp anser motionärerna att det behövs insatser på lokal, regional och nationell nivå. Den samhällsomställning som behövs för att nå god luftkvalitet innebär att utsläpp från vägtrafik i tätort, från småskalig vedeldning och från import av luftföroreningar måste begränsas och att takdirektivets utsläppsåtaganden måste uppfyllas. Enligt motion 2016/17:1981 av och (båda C) bör regeringen uppdra åt att omgående införa krav på eldningsutrustning som motsvarar kraven i ekodesigndirektivet (yrkande 2). Enligt direktivet ska nya bestämmelser vara införda för pannor och 2022 för rumsvärmare (kaminer). Vidare är det enligt motionärerna viktigt att de som eldar gör det på rätt sätt. Det förutsätter riktad information om eldning till fastighetsägare. bör få i uppdrag att, tillsammans med övriga intressenter, genomföra informationskampanjer för ren eldning (yrkande 3). Miljömålsberedningen föreslår i sitt delbetänkande att det införs en strategi för en samlad luftvårdspolitik som bidrar till att relevanta delar av generationsmålet och de berörda miljökvalitetsmålen nås samt att kan infria internationella åtaganden om utsläpp av luftföroreningar och luftkvalitet. Förslaget till luftvårdsstrategi omfattar etappmål för luftföroreningar i miljömålssystemet, styrmedel och åtgärder för att nå luftrelaterade miljömål och infria internationella åtaganden samt bedömning av konsekvenser av beredningens förslag till luftvårdsstrategi (En klimat- och luftvårdsstrategi för , SOU 2016:47). Beredningen föreslår fyra nya etappmål för luftföroreningar. För det första föreslås ett mål om begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort; andelen persontransportresor med kollektivtrafik, cykel och gång i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot målet att fördubbla marknadsandelen för gång-, cykel- och kollektivtrafik. Vidare föreslås begränsade utsläpp från småskalig vedeldning; utsläppen av bens(a)pyren, PM2,5, dvs. partiklar som är mindre än , och sot från småskalig vedeldning ska minska kontinuerligt till 2020, och ska det vara klarlagt hur stora utsläppsminskningar från småskalig vedeldning som krävs för att preciseringarna i miljömålet luft ska nås. Utsläppsminskningarna ska anges i termer av minskade utsläpp av bens(a)pyren, PM2,5 och sot. Miljömålsberedningen föreslår även ett mål om begränsad intransport av luftföroreningar; utsläppen av kväveoxider från sjöfarten i och ska ha halverats till 2025 jämfört med . ska till 2020 ha genomfört riktade insatser mot de stora utsläpparländerna öster om (, och ) i syfte att minska intransporten av luftföroreningar därifrån. Slutligen föreslås ett mål om att uppfylla takdirektivets utsläppsåtaganden (EU:s direktiv om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, 2001/81/EG); utsläppen av kväveoxider, svaveldioxid, flyktiga organiska ämnen, ammoniak och PM2,5 ska motsvara de indikativa mål som framgår av det reviderade takdirektivet. har uppgett att frågan om begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort är under beredning i . Frågan om begränsad intransport av luftföroreningar bereds också. Takdirektivet antogs , och arbetar med genomförandet av direktivet i svensk lagstiftning. När det gäller begränsade utsläpp från småskalig vedeldning har ett uppdrag lämnats till . Enligt regleringsbrev ska , efter samråd med , kartlägga utsläppen från småskalig vedeldning och utreda hur stora utsläppsminskningar som samlat krävs för att preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft ska kunna nås. Analysen ska omfatta behovet av utsläppsminskningar från småskalig vedeldning samt vilken roll ytterligare minskningar från andra källor kan spela. Särskilt fokus bör läggas på utsläpp av bens(a)pyren, PM2,5 och sot. Uppdraget ska redovisas till Regerings-kansliet, Miljö- och , . Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) att vedeldning är den största källan till utsläpp av bens(a)pyren och att de högsta halterna uppkommer . De totala utsläppen från svenska källor har minskat något , och de mildra vintrarna har varit en bidragande faktor. över en längre tidsperiod kan ingen tydlig trend utläsas. Enligt en landsomfattande uppskattning av årsmedelvärdet för bens(a)pyren riskerar ca 100 kommuner att överskrida preciseringen och omkring 15 kommuner bedöms ha halter som ligger över preciseringens nivå med . Åtgärder behöver enligt propositionen vidtas för att halterna ska komma ned till de nivåer som preciseringen fastställer. Preciseringen innebär att halten av bens(a)pyren inte överstiger per kubikmeter luft beräknat som ett årsmedelvärde. fattade EU beslut om nya produktkrav för fastbränslepannor och kaminer. De första kraven för pannor om energimärkning gäller och eko-designkrav . För kaminer kommer ekodesignkraven att börja gälla 2022. Detta innebär en klar förbättring jämfört med nuläget och är ett steg i rätt riktning, även om kraven har en relativt låg ambitionsnivå med tanke på den långa genomförandetiden. Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande En klimat- och luftvårdsstrategi för (SOU 2016:47) föreslagit att införandet av ekodesignkraven för vedpannor bör tidigareläggas och att möjligheterna att även tidigarelägga införandet av ekodesignkraven för rumsvärmare bör utredas. Enligt beredningen bör plan- och bygglovsförordningen ändras så att även byte av eldstad omfattas av anmälningsplikt så att inga pannor eller rumsvärmare som inte uppfyller gällande krav får installeras. En informationskampanj bör genomföras riktad såväl mot hushåll som mot kommuner om de skärpta kraven, deras respektive skyldigheter och hur eldning sker med så små utsläpp som möjligt. Slutligen har beredningen föreslagit att ett nationellt sotningsregister som innehåller information om eldningsutrustning och dess miljöegenskaper bör återinföras. Enligt uppgifter från ska införandet av ekodesignkraven för vedpannor tidigareläggas. Tidigareläggande av införandet av ekodesignkraven för rumsvärmare har dock visat sig inte vara möjligt på grund av EU-regler för byggprodukter (Se 2016:6 Småskalig vedeldning – Återrapporteringskrav om tidigareläggande av ekodesign). har vidare i sitt regleringsbrev fått ett uppdrag att lämna förslag på hur det kan säkerställas att reglerna följs vid byte av fastbränslepannor och vedeldade rumsvärmare. Uppdraget ska redovisas . När det gäller informationskampanjen om bl.a. hur eldning sker med så små utsläpp som möjligt arbetar och med den frågan. Förslaget om att återinföra ett nationellt sotningsregister som innehåller information om eldningsutrustning och dess miljöegenskaper är inte aktuellt att genomföra. Utsläppen av luftföroreningar leder till många dödsfall . Utsläppen leder också till stora samhällskostnader. Utskottet anser därför att åtgärder för att förbättra luftkvaliteten är angelägna. Arbetet med att begränsa luftutsläppen måste ske både nationellt och internationellt. När det gäller frågan om etappmål för luftföroreningar kan utskottet konstatera att Miljömålsberedningen har lämnat ett förslag om fyra sådana mål. Som framgår ovan behandlar målen begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort och från småskalig vedeldning, begränsad intransport av luftföroreningar och uppfyllande av det s.k. takdirektivets utsläppsåtaganden. Utskottet har fått upplysningar om att delar av förslaget bereds inom , bl.a. begränsade utsläpp från vägtrafik i tätort och begränsad intransport av luftföroreningar. Vidare arbetar med genomförandet av takdirektivet i svensk lagstiftning. När det gäller begränsade utsläpp från småskalig vedeldning har ett uppdrag lämnats till att kartlägga utsläppen från småskalig vedeldning och utreda hur stora utsläppsminskningar som krävs för att preciseringarna i miljökvalitetsmålet luft ska nås. Uppdraget ska redovisas . I avvaktan på det arbete som pågår anser utskottet att motion 2016/17:821 (C) yrkande 6 bör lämnas utan vidare åtgärd. Enligt uppgifter från ska införandet av ekodesignkraven för vedpannor tidigareläggas. Det har dock visat sig att ett tidigareläggande av införandet av ekodesignkraven för rumsvärmare inte är möjligt på grund av EU-regler för byggprodukter. har vidare fått ett uppdrag att lämna förslag på hur det kan säkerställas att reglerna följs vid byte av fastbränslepannor och vedeldade rumsvärmare. Uppdraget ska redovisas . Förslaget om att återinföra ett nationellt sotningsregister som innehåller information om eldningsutrustning och dess miljöegenskaper är enligt inte aktuellt att genomföra. När det gäller informationskampanjen bl.a. om hur eldning sker med så små utsläpp som möjligt, arbetar och med den frågan. Mot denna bakgrund ser utskottet inget skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motion 2016/17:1981 (C) yrkandena 2 och 3. Motionerna avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för biobaserad samhällsekonomi, delningstjänster, styrmedel, konsument- och tillväxtaspekter samt jord- och skogsbrukets roll i en biobaserad ekonomi. Jämför reservation 32 (C). För att ta ett samlat grepp om de affärsmöjligheter som en övergång till ett biobaserat samhälle ger bör enligt partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 18 en nationell strategi för en biobaserad samhällsekonomi tas fram, detta för att skapa förutsättningar för grön kemi med kemiska produkter och processer som minskar eller helt eliminerar användandet eller bildandet av farliga ämnen, och fasa ut giftiga kemikalier. Motionärerna vill öka och industrialisera träbyggandet och stimulera vidareförädling av förnybara och hållbara drivmedel från jord- och skogsråvara. Primärproduktionen, som uppfödning av djur och odling av spannmål och andra grödor, är viktiga delar av de gröna näringarna som bidrar till ett starkt näringsliv och till att hela landet kan leva och utvecklas. Även i kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 1 framförs krav på en nationell strategi för omställningen till en biobaserad samhällsekonomi. Enligt motionärerna bör strategin bidra till att öka användningen av biobaserade material (yrkande 2) och vara förankrad inom både politiken och näringslivet. I har vi råvarubasen men även det industriella kunnandet och världsledande forskning på området, och det är samverkan mellan näringsliv och stat som behövs för att förverkliga strategin (yrkande 3). För att ta till vara den potential vi har i att ställa om till mer biobaserade material och bioekonomi behöver vi skapa långsiktiga spelregler för investerare. I takt med att klimatförändringarnas spår syns tydligare ökar behovet att ersätta fossila material med biobaserade motsvarigheter. Motionärerna anser att marknaden ska vara styrande och efterfrågan finnas därefter, men vid utveckling av ny teknik och när nischmarknader behöver skapas, finns behov av stöd på vägen. saknas helt styrmedel för nischmarknad och marknadstillväxt, vilket gjort att utvecklingen avstannat i . Politiken kan svara på detta behov genom att utveckla styrmedel som motsvarar investeringarnas livslängd. Styrmedel kan utformas för att främja denna efterfrågan likt principen om att förorenaren betalar.