bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Överskotten har satts av i en resultatutjämningsfond som kan användas för att balansera resultaten mellan ekonomiskt bättre och sämre år. Verksamheten finansieras i huvudsak genom sjöfartsavgifter i form av farledsavgifter och lotsavgifter samt andra externa intäkter och anslag. I propositionen konstateras att det var uppfattning att verket skulle nå en ekonomi i balans till genom införandet av en ny avgiftsmodell och därtill hörande interna förbättringsarbeten för att minska kostnaderna och öka intäkterna. konstaterar nu att ekonomin på grund av högre pensionskostnader än beräknat inte kommer att vara i balans . Orsaken är främst den nya omräkningen av pensionsskulden. Regeringen uppger att inriktning är att börja tillämpa en ny avgiftsmodell fr.o.m. . Regeringen konstaterar att inte har uppfyllt sina ekonomiska mål . Huvudorsaken är omvärderingar av pensionsskulden som en följd av låga marknadsräntor och att intäkterna har varit för låga, vilket har bidragit till att den ekonomiska ställningen har urholkats. Regeringen bedömer att nuvarande räntabilitetskrav på eget kapital om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Regeringen redovisar att soliditeten vid det senaste bokslutet uppgick till , vilket är en förbättring men långt ifrån målet på . Regeringens bedömning är att det mot bakgrund av de stora ökningarna av pensionsskulden kommer att ta innan soliditetsmålet är uppfyllt. Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ska ha en räntabilitet om lägst och, på lång sikt, en soliditet om lägst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. Finansiella befogenheter och investeringsplan Regeringens inriktning är att ska finansiera investeringar med egna likvida medel samt med lån. Regeringen föreslår att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Som framgår av tabellen nedan uppgår investeringsplan för perioden –2020 till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar utgör av planen, och vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . Investeringarna avser främst investeringar i och kring , såsom nya slussportar i , dammsäkerhetshöjande åtgärder i och slussar samt olika insatser för att förnya isbrytarresurserna. Man ska också investera i lotsbåtar, arbetsfartyg, sjötrafikinformationscentraler, utrustning till räddningshelikoptrar och it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för –2020 godkänns som riktlinje för investeringar. 2017/18:TU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 9 Investeringsplan för 2018–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Vidmakthållande av befintliga investeringar Sjötrafikinformation (VTS) Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser får användas till utgifter för att finansiera delar av driftsunderskott vid kommunala och privata flygplatser som trafikeras av flyglinjer som upphandlas av staten. Anslaget får vidare användas till utgifter för att upprätthålla beredskap för samhällsviktiga transporter på vissa flygplatser. Anslaget får därutöver användas för ersättning till utförare av flygtrafiktjänst för flygningar där avgift inte får tas ut. Regeringen föreslår att anvisar anslaget i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 10 Budgetförslag för luftfartsområdet Ersättning avseende icke statliga flygplatser Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. För att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott vid ickestatliga flygplatser i föreslår regeringen att ytterligare medel tillförs för detta ändamål. Anslaget 1:6 föreslås öka med 2018 och med . huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. I propositionen konstaterar regeringen att utfallet för det enskilda var lägre än målet över en konjunkturcykel, men låg fortfarande sett inom ramen för målet. Målet för soliditet nåddes inte fullt ut. Orsaken till att målet för soliditet inte nåddes är den stora och växande pensionsskulden, vilken påverkas negativt av låga räntenivåer. bedriver civil och militär flygtrafikledningstjänst på väg, en route, och för flygplats, luftrumstjänster, tekniska tjänster och informationstjänster nationellt och internationellt. En route-avgiften och terminalavgifterna på utgör av intäkterna och omfattas av den europeiska kostnadskontrollen inom ramen för . Planen, som gäller , innebär att en route-kostnader ska minska med i genomsnitt i fast pris, som målen för flygsäkerhet, kapacitet och miljö infrias och volymökningen av flygtrafiken omhändertas. utför den lokala flygtrafikledningstjänsten med ensamrätt på Swedavia AB:s och Försvarsmaktens flygplatser. I övrigt bedrivs lokal flygtrafiktjänst på en konkurrensutsatt marknad. I propositionen konstateras att utvecklingen av tjänsten fjärrstyrda torn utgör en väsentlig förändring av marknadsförutsättningarna och möjligheter. bildade tillsammans med ett bolag för digital flygtrafiktjänst. Regeringen bedömer att det nya bolaget bidrar till möjligheter att utveckla den digitala flygtrafiktjänsten och att uppfylla avkastningskravet. Det låga ränteläget utgör enligt regeringen även fortsättningsvis en belastning för resultat och soliditet. Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . prognos som redovisats uppnås inte resultat- och soliditetsmålen under Regeringen anser inte att det är rimligt att minska målen för ränta- bilitet och soliditet, även om det innebär att målen enligt nuvarande prognoser inte nås 2020. När det gäller utdelningskravet anser regeringen att detta normalt bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skatte- motsvarighet, med möjlighet att balansera vinsten i affärsverket i syfte att öka soliditeten och därmed komma närmare soliditetsmålet. motsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Regeringen föreslår därför att , räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ska ha en räntabilitet om lägst över en konjunk- turcykel och, på lång sikt, en soliditet om lägst . vidare att den bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet när det gäller ekonomiska resultat. investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 3 . Regeringen föreslår vidare att bemyndigandet att teckna aktier eller ge aktieägartillskott kvarstår på samma nivå , medan bemyndigandet att teckna borgensförbindelser för föreslås öka till 200 miljoner kronor för att möta ökade behov i verksamheten. att den bemyndigas att låta teckna borgens- förbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst och att låta teckna aktier eller ge väntas även fortsättningsvis ha ett betydande likviditets- överskott som beror på att pensionsskulden som reserveras i balansräkningen är betydligt större än behovet av kapital för att finansiera verksamheten in- I likhet finns därför ett behov av att kunna placera likviditetsöverskott i syfte att få avkastning på detta. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att låta placera överskottslikviditet i statsgaranterade skuldebrev och i certifikat hos en motpart som är helägd av staten eller med kreditvärdighet hos motparten enligt regeringens beslut. Regeringen föreslår även att den bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att låta förvärva aktier eller andelar i eller bilda företag samt sälja aktier eller andelar i eller avveckla företag inom ramen för den egna verksamheten. Vidare har bett om regeringens medgivande att överlåta sina koppar- och fiberförbindelser i s.k. delad kabel till . Det finns kablar där både och Swedavia har behov av fiber- eller kopparförbindelserna och där det inte är rimligt med delat ägande. I propositionen framför regeringen att en överföring är lämplig av förvaltningsskäl och att det ger samlade bästa förutsättningar för resursförsörjningen för den statliga verksamheten. Regeringen föreslår därför att den bemyndigas att låta överlåta viss lös egendom som gäller koppar- och fiberförbindelser i delad kabel till . investeringsplan för perioden –2020 uppgår till totalt . Anskaffning och utveckling av nya investeringar svarar för den större delen, . Vidmakthållande av befintliga investeringar utgör . I propositionen uppges att prioriteringarna i hög grad styrs av de krav på systemutveckling som ställs genom lagkrav på EU-nivå samt behovet av att successivt utveckla och förnya infrastrukturen i syfte att säkerställa kapacitet och kontinuitet. Investeringarna görs inom flygtrafikledningsutrustning (ATM-utrustning), radarutrustning, kommunikationsutrustning, radioutrustning, byggnader, it och inom kategorin kommersiella investeringar. Projekten avser främst pågående internationellt samarbete om kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör. I övrigt vidtas åtgärder för förbättrad säkerhet och kontinuitet. Investeringar som gäller s.k. fjärrstyrda torn, som ingår i kategorin kommersiella investeringar, avser fortsatt utveckling av systemet. Inom såväl radiosom radarutrustning pågår byte av ålderstigna stationer i syfte att tillföra operativ funktionalitet, bättre täckning och noggrannhet samt långsiktigt lägre kostnader. Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning, ventilation, mindre rivning samt investeringar på grund av lagkrav. 2017/18:TU1 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Tabell 11 Investeringsplan för 2018–2020 Anskaffning och utveckling av nya investeringar Vidmakthållande av befintliga investeringar Finansiering av anskaffning och utveckling Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen föreslår att investeringsplanen för flygtrafikledning – 2020 godkänns som riktlinje för investeringar. Anslaget 2:1 får användas för Post- och () förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras av avgifter. Anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning får användas till utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning och personer med speciella behov, t.ex. när det gäller tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster får användas till utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas till utgifter för att tillhandahålla grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning som bor på landsbygden. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får även användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser och post. Anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation får användas till utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för digitaliseringspolitiken liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation får användas för utgifter för åtgärder och samordningsinsatser för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får vidare användas till utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationen mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får även användas för administration av åtgärderna. Regeringen föreslår att anvisar anslagen i enlighet med sammanställningen i tabellen nedan. Tabell 12 Budgetförslag för informationssamhället Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Källa: Prop. 2017/18:1 utg.omr. För att stärka Post- och arbete med civilt försvar inom området elektronisk kommunikation föreslår regeringen att anslaget 2:1 ökar med . Det föreslås vidare en ökning med 2018 för utökade uppgifter med anledning av ett förslag till ny säkerhetsskyddslag som regeringen avser att återkomma till med. har anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation använts till () undersökningar och Bredbandsforums verksamhet samt en OECD-studie. planeras anslaget att användas för SCB:s it-undersökningar, vissa studier och analyser inom ramen för digitaliseringspolitiken och för Bredbandsforums och verksamhet samt för att genomföra digitaliseringspolitiken. slår att anslaget ökas med för genomförandet av digitali- Regeringen ser att det finns behov av att öka nivån för tillgång till grund- läggande internetanslutning från till per Grundläggande internet utgör en s.k. samhällsomfattande tjänst (SOT), och regeringen föreslår att anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ökar med för den höjda SOT- nivå som förespråkas. Avgifter för skydd av elektronisk kommunikation Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksam- het som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation be- talar en avgift. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden I propositionen anger regeringen att det behövs ett bemyndigande för att möjliggöra att det kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen föreslår därför att den be- myndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2021. Vidare föreslår regeringen av samma skäl att den bemyndigas att under 2018 för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtagan- den som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst –2022. Regeringen föreslår av samma orsak att den även bemyndigas att under 2018 för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019–2022. I kommittémotion 2017/18:3832 av m.fl. (M) konstateras att tillväxt i hela landet utgör en central utgångspunkt för ett starkare . För att det ska vara möjligt behöver både människor och företag ett hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem som man kan lita på. Motionärerna framhåller att det genom infrastrukturinvesteringar byggs ett mer hållbart transportsystem som blir mer sammankopplat och mer konkurrenskraftigt. I yrkande 1 föreslår motionärerna anvisade anslag . Motionärerna satsar på utveckling av statens transportinfrastruktur (yrkande 2). Motionärerna är kritiska till bristande transparens i regeringens hantering av stadsmiljöavtalen. Motionärernas bedömning är att behoven av kapacitetsökningar i andra delar av transportsystemet är mer motiverade och avslår därmed regeringens satsning på stadsmiljöavtal. Motionärerna omfördelar från stadsmiljöavtalen till prioriteringar inom den nationella planen och avser att återkomma med besked om vad satsningen ska gå till. Motionärerna föreslår sammantaget att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna anser vidare att en satsning bör göras på drift, underhåll och förstärkning av vägnätet (yrkande 3). En satsning på tyngre lastbilar och förstärkt vägunderhåll bidrar till fler jobb och stärkt konkurrenskraft som transporternas utsläpp minskar. Motionärerna vill investera för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. föreslås därför en vägförstärkning för tyngre och effektivare transporter om . Satsningen inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . Dessutom lyfter motionärerna fram att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats . Motionärerna vill bryta denna negativa utveckling och satsa på drift och underhåll av vägnätet för att stärka kvaliteten i hela landet. Ett väl fungerande vägnät är av avgörande betydelse för jobb och tillväxt i hela . Motionärerna föreslår sammantaget att anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med . Motionärerna vill även tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd (yrkande 4). Rådet ska bidra till en effektivare användning av de resurser som satsas på infrastruktur. Rådet ska granska hur medlen till infrastrukturen används och utvärdera hur regeringen har skött infrastrukturarbetet i stort. Därför föreslår motionärerna ett nytt anslag, Transportpolitiskt råd, omfattande . För att finansiera bl.a. detta föreslår motionärerna en sänkning av anslaget 1:9 med och av anslaget 1:13 Trafikanalys med . Även i kommittémotion 2017/18:3833 av m.fl. (M) föreslås att regeringen bör tillsätta ett transportpolitiskt råd med syfte att granska och utvärdera investeringar i transportinfrastruktur utifrån ett transportpolitiskt ramverk (yrkande 2). Motionärerna föreslår slutligen en sänkning av anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser med och av anslaget 2:4 Informationsteknik och telekommunikation med jämfört med regeringens förslag. Sammantaget föreslår en minskning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2017/18:2532 av Per Klarberg m.fl. (SD) konstateras att den gemensamma infrastrukturen är en resurs som betingar ett mycket stort värde. Motionärerna menar att infrastrukturen kontinuerligt måste utvecklas och att det är viktigt att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och på de projekt som är mest brådskande, lönsamma och som skapar störst nytta. Motionärerna menar att regeringen gör en felprioritering genom att satsa på cykelinfrastruktur och hållbara stadsmiljöer, varför en nedskärning av regeringens extrasatsningar på området föreslås, för att i stället omfördela medlen till mer akuta områden. Motionärerna föreslår därför att anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur minskas med . Motionärerna menar att järnvägsunderhållet i har havererat där en alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen har använts som en budgetregulator. Motionärerna betonar att det behövs en kraftig satsning på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod. Mot den bakgrunden föreslår motionärerna en ökning med av anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur jämfört med regeringens förslag. För att ytterligare stärka svensk infrastruktur föreslår motionärerna vidare en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som exempelvis står i vägen för betydande näringslivssatsningar. Motionärerna menar att det föreslagna anslaget Marknadspott ska uppgå till och disponeras av . Motionärerna betonar att förslaget ligger i linje med vad som har framförts av Näringslivets Transportråd. Vidare ser motionärerna sjöfarten som ett underutnyttjat och underprioriterat trafikslag som skulle kunna avlasta både ansträngda vägar och järnvägar, som det är positivt för miljön. Motionärerna konstaterar att till stor del är avgiftsfinansierat. Det betyder att sjöfarten, trots dess samhällsekonomiskt positiva effekter, bär en stor del av sina kostnader. Motionärerna vill stödja sjöfarten genom att låta staten ta en större andel av kostnaderna för farlederna, lotsar och andra avgiftsbelagda delar av sjöfarten. Målet är att helt anslagsfinansiera . Mot den bakgrunden föreslår motionärerna ett nytt anslag, Anslag för att avskaffa avgiftsfinansiering, omfattande . Sammantaget föreslår en ökning av anslagen med totalt jämfört med regeringens förslag. I kommittémotion 2017/18:3699 av och (båda C) betonas att en välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. Att näringslivets godstransporter fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela landet. Det är av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela landet. Motionärerna prioriterar bl.a. att öka underhållet av järnvägen samt ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur föreslås minska med sammanlagt till följd av en återställning av tidigare anslagshöjningar från budgetpropositionen respektive 2017 som gällde stadsmiljöavtal. Anslaget föreslås vidare minska med till följd av en tidigare anslagshöjning från budgetpropositionen som gällde kollektivtrafik på landsbygden. Anslaget föreslås minska med till följd av att man avvisar regeringens förslag om en utökad satsning på kollektivtrafik på landsbygden och med till följd av att man avvisar regeringens förslag om avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar. Anslaget föreslås även minska med till följd av motionärernas förslag om att skjuta upp införandet av det europeiska signalsystemet för järnvägar (ERTMS). Sammantaget minskas anslaget 1:1 med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna konstaterar att järnvägsinfrastrukturen är i dåligt skick och otillräcklig på många ställen i . Därför föreslås ett järnvägslyft för punktlighet och driftssäkerhet. Som en del av detta föreslås en förstärkning av det existerande signalsystemet ATC och ledningar, med fokus på ökad driftssäkerhet, samt att banvallar med hjälp av stängsel säkras så att personer inte vistas på spåren. Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur föreslås öka med 2018 till följd av förslaget om infrastrukturlyftet. Motionärerna föreslår att anslaget minskar med 2018 till följd av att en tidigare anslagshöjning ämnad att kompensera järnvägsföretag för höjda banavgifter återställs. Sammantaget innebär detta att motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:2 med . Anslaget 1:6 Ersättning avseende icke statliga flygplatser föreslås minska med till följd av att motionärerna avvisar regeringens förslag om flygskatt.