bet · H501AU4 · 2017-12-07 00:00:00 — Utskottet anser att bör avslå samtliga motionsyrkanden om arbetsmarknadspolitiska frågor och arbetslöshetsförsäkringen. I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, V, L och KD). Cirka 80 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Stärkta drivkrafter och fler vägar till arbete Överutnyttjande av subventionerade anställningar Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 1.Stärkta drivkrafter för arbete, punkt 1 (M, C, L, KD) 2.Fler vägar till arbete, punkt 2 (M) 3.Fler vägar till arbete, punkt 2 (C) 4.Ett förlängt arbetsliv, punkt 3 (M, C, L, KD) 5.Kompetensutveckling i arbetslivet, punkt 4 (C) 6.Kompetensutveckling i arbetslivet, punkt 4 (KD) 7.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (M) 8.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (C) 9.Förenklade lönestöd, punkt 6 (M, C, L, KD) 10.Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (SD) 11.Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (C) 12.Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (L) 13.Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (KD) 14.Överutnyttjande av subventionerade anställningar, punkt 8 (V) 15.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (M) 16.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (C) 17.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (SD) 18.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (V) 1.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (M, C, L, KD) 2.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (SD) 3.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (L) 4.Arbetsförmedlingen, punkt 5 (KD) 5.Övriga arbetsmarknadspolitiska program, punkt 7 (M) 6.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (SD) 7.Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning, punkt 9 (KD) 8.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (M) 9.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (C) 10.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (L) 11.Arbetslöshetsförsäkringen, punkt 10 (KD) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /18 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Stärkta drivkrafter för arbete 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 1. Reservation 1 (M, C, L, KD) Fler vägar till arbete 2017/18:775 av m.fl. (S), 2017/18:1873 av m.fl. (S) yrkande 7, 2017/18:2559 av m.fl. (M) yrkande 5, 2017/18:3564 av (M) yrkandena 1 och 2, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 23 samt 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 10. Reservation 2 (M) Reservation 3 (C) 2017/18:465 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2017/18:3028 av m.fl. (M, C, L, KD). Reservation 4 (M, C, L, KD) 2017/18:1460 av m.fl. (S) yrkandena 1 och 2, 2017/18:1829 av (S), 2017/18:2682 av m.fl. (S), 2017/18:2832 av (M), 2017/18:2854 av (C) yrkande 10, 2017/18:3741 av m.fl. (KD) yrkande 21 och 2017/18:3776 av m.fl. (C) yrkande 7. Reservation 5 (C) Reservation 6 (KD) 2017/18:75 av (SD), 2017/18:399 av (M), 2017/18:460 av (M), 2017/18:633 av (KD), 2017/18:1637 av (SD), 2017/18:1962 av (M), 2017/18:2500 av och (båda M), 2017/18:2943 av (M), 2017/18:2959 av (M) yrkande 2, 2017/18:2989 av (M) yrkandena 1–3, 2017/18:3282 av (M), 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 8, 2017/18:3680 av och (båda M), 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 9 och 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 72. Reservation 7 (M) Reservation 8 (C) 2017/18:3177 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5. Reservation 9 (M, C, L, KD) 2017/18:241 av (C), 2017/18:244 av och (båda C) yrkande 2, 2017/18:525 av Finn och (båda M), 2017/18:635 av (KD), 2017/18:786 av (S), 2017/18:802 av m.fl. (S) yrkande 6, 2017/18:857 av m.fl. (S), 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 1, 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkande 16, 2017/18:3140 av (M), 2017/18:3626 av m.fl. (KD) yrkandena 14 och 19, 2017/18:3628 av m.fl. (L) yrkande 6 och 2017/18:3788 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 15. Reservation 10 (SD) Reservation 11 (C) Reservation 12 (L) Reservation 13 (KD) Överutnyttjande av subventionerade anställningar 2017/18:3362 av m.fl. (V) yrkandena 6–9. Reservation 14 (V) Arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning 2017/18:1646 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2017/18:1929 av (M), 2017/18:2162 av m.fl. (S), 2017/18:2504 av (M), 2017/18:2628 av m.fl. (S) yrkande 2, 2017/18:3592 av m.fl. (M) yrkande 13, 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 8 och 2017/18:3764 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 15 (M) Reservation 16 (C) 2017/18:244 av och (båda C) yrkande 1, 2017/18:348 av (M), 2017/18:706 av och (båda S), 2017/18:774 av m.fl. (S), 2017/18:1798 av m.fl. (S), 2017/18:2643 av m.fl. (SD) yrkandena 5–7, 2017/18:2839 av (C) yrkande 2, 2017/18:2959 av (M) yrkande 3 och 2017/18:3456 av m.fl. (V) yrkande 11. Reservation 17 (SD) Reservation 18 (V) 2017/18:759 av (S) och 2017/18:1439 av (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (M), (SD), (M), (S), (C), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlar utskottet 78 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /18 inom områdena arbetsmarknadspolitik och arbetslöshetsförsäkringen. Förslagen i motionerna finns i bilagan. Stärkta drivkrafter och fler vägar till arbete Utskottets förslag i korthet Jämför reservation 1 (M, C, L, KD), 2 (M) och 3 (C). , , och anför i motion 2017/18:3177 av m.fl. att drivkrafterna för arbete måste förbättras (yrkande 1). Partierna vill se starka drivkrafter att arbeta, med låg skatt på arbetsinkomster, strama bidragsnivåer som främjar arbetslinjen och ett mer jämställt arbetsliv. föreslår i partimotion 2017/18:3592 av m.fl. att ställer sig bakom vad partiet anför om jobbmålen, att i ett första steg halvera jobbklyftan mellan inrikes och utrikes födda och att en halv miljon nya jobb ska kunna skapas till 2025 (yrkande 1). Skattesystemen skapar tillsammans med bidragssystemen fortsatt höga trösklar för dem som har låga inkomster, vilket medför att många har svårt att komma in på arbetsmarknaden och att antalet timmar i ekonomin riskerar att bli färre. I samma motion anför att reformer behövs för att fler ska våga prova på att starta företag eller bli egenanställda (yrkande 23). Att sänka trösklarna för att starta och driva företag är en viktig del i att skapa fler och bredare vägar till jobb och förbättra möjligheten till omställning. lyfter i partimotion 2017/18:3683 av m.fl. vikten av att bryta barriären till jobb genom fler vägar till arbete (yrkande 1). Vägen in till den svenska arbetsmarknaden måste bli bredare och mer tillgänglig, även för dem som saknar erfarenhet och utbildning. anför i samma motion (yrkande 10) att det bör tillsättas en arbetsmarknadskommission. För att bryta tudelningen och få fler människor i arbete anser partiet att det krävs ett helhetsgrepp kring reglerna på arbetsmarknaden. Kommissionen bör som övergripande målsättning ha att lägga fram förslag för en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad. m.fl. (S) framhåller i motion 2017/18:775 att det är viktigt att se över möjligheten att granska ny lagstiftning som rör den nordiska arbetsmarknaden och övriga områden som rör den nordiska rörligheten för att undvika att nya gränshinder uppstår. m.fl. (S) lyfter i motion 2017/18:1873 behovet av en politik som stärker den sociala sammanhållningen för en växande (yrkande 7). utveckling som kunskaps- och arbetsmarknadsregion hotas när de sociala klyftorna tillåts växa. m.fl. (M) lyfter i motion 2017/18:2559 vikten av att det skapas fler arbetstillfällen på landsbygden (yrkande 5). (M) anför i motion 2017/18:3564 att regeringen bör arbeta fram en långsiktig strategi för fler jobb, inte minst för unga, utrikes födda och långtidsarbetslösa (yrkande 1), och öppna upp för fler vägar för unga att få in en fot på arbetsmarknaden bl.a. genom att stimulera, stärka och förenkla för företag att anställa (yrkande 2). De viktigaste skiljelinjerna mellan regeringens och de borgerliga partiernas reformagenda grundar sig i huvudsak på synen på vad som driver utvecklingen framåt – är det skattesubventioner för enskilda företag och vissa hushåll eller är det investeringar i välfärd och utbildning. När de borgerliga partierna befann sig i regeringsställning talades det i flera budgetpropositioner om de ganska fantastiska tillväxt- och sysselsättningseffekter som skulle bli följden av olika skattesänkningar. Prognoserna flyttades fram år , men utfästelserna infriades aldrig. De borgerliga partierna återkommer med förslag om stärkta drivkrafter och sänkta skatter i linje med denna politik. Självklart påverkar alla skatter ekonomin, men enligt utskottet är det lika självklart att det som skatterna används till också skapar jobb och tillväxt. De som exempelvis går från att ha varit arbetslösa till att få en extratjänst eller ett nystartsjobb får ett meningsfullt och samhällsekonomiskt viktigt arbete, med positiva effekter på sysselsättningen och BNP som följd. Utskottet välkomnar att regeringen har lagt om politiken från skattesänkningar till en inriktning med investeringar i bl.a. utbildning och en starkare välfärd. Enligt utskottet är detta det mest effektiva sättet att höja den ekonomiska tillväxten och skapa nya jobb. Vidare anser utskottet att alla som kan ska arbeta, men individen ska också våga byta jobb, och vid arbetslöshet ska det finnas ekonomisk trygghet och stöd till omställning. De borgerliga partierna för sin del verkar anse att det behövs stramare bidragsnivåer för att upprätthålla vad de benämner som arbetslinjen. Utskottet anser att det är viktigt att arbetsmarknadspolitiken tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. Till skillnad från de borgerliga partiernas ensidiga åtstramningar anser utskottet att regeringen för en väl avvägd politik för trygghet och omställning där socialförsäkringarna ger fungerande drivkrafter för arbete. När det gäller skillnader i sysselsättningsgrad mellan utrikes och inrikes födda, som lyfter i sin motion, kan utskottet konstatera att det trots den goda utvecklingen tar alltför för många nyanlända att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden och i samhällslivet. Här vill utskottet peka på att regelverket för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag nu läggs om så att samma krav kan ställas på nyanlända som på övriga arbetssökande. Liksom andra arbetssökande ska även nyanlända ha både rätt till stöd från Arbetsförmedlingen och en skyldighet att delta i relevanta insatser. Utskottet välkomnar vidare den utbildningsplikt som regeringen inför genom budgetpropositionen och som innebär att alla nyanlända invandrare som bedöms vara i behov av utbildning för att få ett arbete kan anvisas till att söka och ta del av utbildning. Utskottet anser att den som kommer till ska ha en skyldighet att ta del av de utbildningsinsatser och jobb som erbjuds. Utskottet har inget att invända mot den uppfattning som kommer till uttryck i motion att vägarna till jobb måste bli fler och enklare, även för dem som saknar erfarenhet och utbildning. Utskottet välkomnar därför förändringarna gällande de subventionerade anställningarna som föreslås i budgetpropositionen där reformen med introduktionsjobb ersätter ett flertal stödformer. Utskottet förväntar sig att färre, enklare och mer kraftfulla stöd ska bidra till att öka arbetsgivarnas vilja att anställa med stöd, och därigenom göra det lättare för grupper med svag ställning att komma in på arbetsmarknaden (se bet. 2017/18:AU2). I sammanhanget vill utskottet också uppmärksamma och välkomna att det nu finns en principöverenskommelse mellan arbetsmarknadens parter om ett förslag med s.k. etableringsjobb med syftet att underlätta för nyanlända invandrare och långtidsarbetslösa att ta sig in på arbetsmarknaden. Utskottet vill även understryka att framgångsrika och växande företag som anställer är viktiga för att nå regeringens ambitiösa arbetslöshetsmål. Utskottet anser därför att fortsatta insatser som förbättrar företags och företagares villkor, ökar attraktionskraft för investeringar och stärker incitamenten att starta företag är rätt väg framåt. Utskottet delar således den uppfattning som framkommer i vissa av motionerna, bl.a. , om att det är viktigt med ett gynnsamt företagsklimat och kan konstatera att staten stöder en sådan utveckling genom bl.a. insatser till och eller stöd till individer att gå från arbetslöshet till arbete i eget företag med stöd av Arbetsförmedlingens program. Vidare noterar utskottet att regeringen i budgetpropositionen 2018 föreslår skattelättnader för att ge små företag bättre möjligheter att växa. När det gäller s.k. egenanställning noterar utskottet att regeringen tillsatt en särskild utredare som bl.a. ska analysera användandet av s.k. egenanställningsföretag (dir. 2017:108). Utskottet finner i övrigt inga skäl att frångå den uppfattning som utskottet tidigare redovisat – senast i betänkande 2016/17:AU4. När det gäller förslag om att tillsätta en arbetsmarknadskommission med den övergripande målsättningen att lägga fram förslag för en mer flexibel och inkluderande arbetsmarknad förstår utskottet det som att det skulle handla om endera arbetsgivarens eller arbetstagarnas intresse av flexibilitet eller en avvägning mellan dessa intressen. Sett ur det sista perspektivet är den svenska arbetsmarknaden enligt utskottet flexibel, dvs. väl avvägd mellan de ibland motstridiga intressen som kan finnas, och ett aktivt arbete pågår när det gäller att motverka den tudelning som finns mellan personer med en stark respektive svag ställning på arbetsmarknaden. De grundläggande dragen i den svenska arbetsmarknadsmodellen består av en arbetsmarknad som underlättar omställning med en aktiv arbetsmarknadspolitik och starka parter med ansvar för bl.a. lönebildning. Den svenska arbetsmarknadsmodellen är också i internationell jämförelse flexibel, och de flesta intressetvister på den svenska arbetsmarknaden löses på fredlig väg. Att tillsätta en s.k. arbetsmarknadskommission eller att genomföra förslag som försvagar anställningsskyddet eller den kollektiva arbetsrätten löser enligt utskottet inte de utmaningar som den svenska arbetsmarknaden står inför. När det gäller den nordiska arbetsmarknaden kan utskottet konstatera att en av det nordiska samarbetets hörnstenar är de öppna gränserna mellan de nordiska länderna och arbetet med att bekämpa gränshinder i syfte att främja jobb och tillväxt. som tillsattes av de nordiska regeringarna har till uppgift att lösa gränshinderfrågor. Det är enligt utskottet viktigt att uppmana regeringen att fortsätta värna den nordiska mobiliteten – som utrikesutskott gör i betänkande 2016/17:UU3. Utskottet kan instämma med den motionär som lyfter behovet av en politik som syftar till att stärka den sociala sammanhållningen i regioner genom att motverka sociala klyftor. Utskottet anser att det är viktigt att bygga ett som håller ihop. Som regeringen framhåller görs det genom att bygga ett hållbart samhälle, där ingen lämnas efter, men ingen heller hålls tillbaka. En central del i samhällsbygget är insatser för att arbetslösa och nyanlända ska komma i arbete eller utbildning. Det är enligt utskottet också välkommet att regeringen på olika sätt stöder den verksamhet som utförs av det civila samhällets organisationer. Ett levande civilt samhälle, dit föreningsliv och ideell sektor räknas, brukar ofta nämnas som ett viktigt kännetecknen för en väl fungerande demokrati. I detta sammanhang vill utskottet även uppmärksamma de åtgärder som vidtas inom regeringens reformprogram för minskad segregation för perioden –2025 (se bet. 2017/18:AU1). Avslutningsvis vill utskottet bemöta motionen som lyfter fram vikten av att det skapas fler arbetstillfällen på landsbygden genom bl.a. låga trösklar för att anställa. Utskottet anser att den aktiva närings- och arbetsmarknadspolitik som regeringen driver är central för att långsiktigt stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättning för högre sysselsättning över hela landet t.ex. genom utflyttning av statliga jobb till landsbygden. Utskottet noterar att slutbetänkandet från den parlamentariska landsbygdskommittén har remissbehandlats (SOU 2017:1) och avvaktar det fortsatta beredningsarbetet. Mot bakgrund av ovanstående ser utskottet inget behov av att vidta åtgärder med anledning av de förslag som behandlas i detta avsnitt, varför motionsyrkandena avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden och pågående arbete. Jämför reservation 4 (M, C, L, KD). , , och anför i motion 2017/18:3028 av m.fl. att regeringen bör återkomma till med lagförslag som uppmuntrar och möjliggör för fler att arbeta längre. Möjligheterna till en anpassad arbetsmiljö och en väl fungerande arbetsmarknadspolitik behöver ses över, och det behöver också bli lättare att byta karriär mitt i livet. m.fl. (M) anför i motion 2017/18:465 att det finns en rad hinder på arbetsmarknaden för äldre, såsom negativa attityder, onödig förtida pensionering och regeringens höjning av den särskilda löneskatten. Möjligheterna att förbättra äldres villkor och möjligheter bör därför ses över (yrkande 1). Utskottet behandlade även vid det förra motioner om ett förlängt arbetsliv (bet. 2016/17:AU4). Precis som vill utskottet inledningsvis framhålla att det är glädjande att vi ser en utveckling där den genomsnittliga livslängden i ökar. En ökad livslängd får till följd att många finner det naturligt att också arbeta högre upp i åldrarna, både för lönen och för känslan av att fortfarande göra en värdefull insats. Den ökade medellivslängden kompenseras dock inte i tillräcklig grad av ett längre arbetsliv, vilket innebär en utmaning både för välfärdens finansiering och för den framtida pensionsutvecklingen. Utskottet anser därför att arbetet med åtgärder som förlänger arbetslivet är en fortsatt viktig fråga. I förra årets betänkande redovisade utskottet en rad åtgärder som regeringen vidtagit för ett hållbart arbetsliv och för att förbättra förutsättningarna för att fler ska kunna arbeta längre. Utskottet hänvisade även till att frågorna bereds inom med företrädare för partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Utskottet följer med intresse det arbetet – ett arbete som kan få stor betydelse för kommande åtgärder om ett förlängt arbetsliv. Utskottet konstaterar att regeringen fortsätter att ta initiativ för ett hållbart arbetsliv och för att förbättra förutsättningarna för att fler ska kunna arbeta längre. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda arbetstidsfrågor för ett hållbart arbetsliv (dir. 2017:56). Utredaren ska bl.a. se över arbetstagares möjlighet till utveckling och omställning under arbetslivet genom ett alterneringsår, utreda arbetstidsbanker, arbetstid som faktor för attraktiv arbetsmiljö, deltid som möjlighet och kartlägga kostnader för stressrelaterad sjukfrånvaro. Utredaren ska analysera behovet av åtgärder utifrån den svenska arbetsmarknadsmodellen. Syftet med utredningen är att skapa ett mer hållbart arbetsliv med minskad risk för ohälsa och arbetslöshet. Av direktivet framgår att regeringen vill stärka skyddet för arbetstagare, skapa ett tydligare regelverk och öka möjligheterna för ett flexibelt arbetsliv. Delar av uppdraget ska redovisas . ska utredaren slutredovisa uppdraget. Utskottet välkomnar att en ny myndighet för arbetsmiljökunskap ska inrättas med nationellt ansvar att sammanställa och sprida kunskap om arbetsmiljö och tillgängliggöra forskningsresultat. Arbetsförhållandena har stor betydelse för utvecklingen av hälsa, lönsamhet och välstånd. För att fler ska kunna arbeta längre måste arbetsförhållandena utformas så att människor inte slits ut . Det handlar om att förebygga den arbetsrelaterade ohälsan och sjukfrånvaron. Det är därför enligt utskottet viktigt att det arbetsmiljöarbete som görs bygger på gedigen kunskap och vetenskaplig grund. Det har tidigare saknats en samlad aktör för kunskapsområdet liksom det saknats en aktör som utvärderar effekterna av den förda politiken inom arbetsmiljöområdet så som det finns på andra områden. Utskottet noterar också att regeringen fortsätter att stärka tillsynsverksamhet genom att tillföra myndigheten ytterligare medel i budgetpropositionen . Sammantaget anser utskottet att regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att skapa förutsättningar för ett förlängt arbetsliv och utskottet konstaterar att ett brett utredningarbete pågår. Utskottet avvaktar också vad diskussionerna inom kommer att leda till. Mot denna bakgrund finner utskottet inget behov av att vidta ytterligare åtgärder med anledning av motionsyrkandena, som därför avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar bl.a. till pågående arbete. Jämför reservation 5 (C) och 6 (KD). anför i motion 2017/18:3776 av m.fl. att möjligheterna till omställning från ett arbete till ett annat måste förbättras genom en mer flexibel arbetsmarknad med bättre system för omställning (yrkande 7). Exempel på detta är att utöka möjligheterna för sjukskrivna att studera med rehabiliteringsersättning och att göra mer flexibel, bl.a. genom kortare kvalificerade utbildningar. I motion 2017/18:3741 av m.fl. anser att möjligheten att göra ett digitalt kunskapslyft bör ses över (yrkande 21). Ju längre man står utan arbete, desto mindre kompetensutvecklingsinsatser finns att tillgå, vilket ökar gapet mellan redan anställda och arbetslösa ytterligare. m.fl. (S) yrkar i motion 2017/18:1460 att regeringen ska överväga ett system för kompetensutveckling i arbetslivet (yrkande 1) och se över riktade satsningar för att stärka industriföretagens kompetenser (yrkande 2). (S) anför i motion 2017/18:1829 att behovet av en allmän och obligatorisk kompetensförsäkring bör ses över. m.fl. (S) anför i motion 2017/18:2682 att behöver utveckla ett sammanhållet nationellt system för främjande av kompetensutveckling i arbetslivet tillsammans med de avtalsbärande parterna på arbetsmarknaden. (M) föreslår i motion 2017/18:2832 reformer för bättre rörlighet på svensk arbetsmarknad. Det kan ske genom ökade möjligheter och incitament till vidareutbildning, t.ex. genom en form av utbildningsfriår. (C) anför i motion 2017/18:2854 att möjligheterna till validering av kompetens som erhålls via spelande bör utökas (yrkande 10). Den svenska arbetsmarknaden utvecklas starkt. Jobben växer fram på bred front i hela landet, och det gynnar både inrikes och utrikes födda. är arbetslösheten alltjämt för hög i grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Kännetecknande för dagens situation på arbetsmarknaden är att många sektorer ropar efter arbetskraft, dvs. det finns en brist på rätt utbildad arbetskraft. Den svenska arbetsmarknadsmodellen har varit och är en förutsättning för att kan toppa internationella mätningar över sysselsättning och tillväxt. En av grundpelarna i modellen är en arbetsmarknad som underlättar omställning med en aktiv arbetsmarknadspolitik och starka parter. Att det finns förutsättningar för kompetensutveckling och omställning i arbetslivet är viktigt ur både ett samhällsperspektiv och ett individperspektiv. Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att det pågår ett brett arbete med att förbättra kompetensförsörjningen och därmed stärka möjligheten till omställning i arbetslivet. (A 2016:03) har i uppdrag att utreda det statliga åtagandet för en väl fungerande arbetsmarknad och Arbetsförmedlingens uppdrag (dir 2016:56). Utredningen ska bl.a. föreslå hur den statliga arbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning ska kunna samverka med bl.a. arbetsmarknadens parter på regional och lokal nivå för att stärka kompetensförsörjningen (dir. 2017:71). De s.k. snabbspåren är ett regeringsinitiativ där Arbetsförmedlingen arbetar tillsammans med branscherna för att ta till vara nyanländas kompetens och bidra till bristyrkesförsörjningen. Vidare har regeringen som framgått ovan tillsatt utredningen och utveckling i anställningen vad gäller arbetstid och ledighet (dir. 2017:56). Utredaren ska bl.a. utreda arbetstagares möjligheter till utveckling och omställning under arbetslivet, som andra får möjlighet till arbetslivserfarenhet, genom ett alterneringsår.