bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — De medel som användes för kandidaturarbetet har redovisats och finns på regeringens webbplats. kandiderade på sin utrikespolitik, av vilken biståndspolitik och verksamhet förstås är en viktig del. Frågor om ställdes. Dag Hammarskjöldfonden är en stiftelse som inrättades 1962 med medel från svenska folket efter död. Fonden stöds av en FN-resolution och är en oberoende, icke-statlig och icke bidragsgivande organisation. Verksamheten finansieras huvudsakligen genom ett obundet verksamhetsstöd från , från medel under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det är fullt vedertaget sedan många, . För uppgick stöd till Dag Hammarskjöldfonden till . lämnar i olika sammanhang bidrag för deltagande vid konferenser och seminarier till företrädare från de fattigaste och mest utsatta länderna. Syftet är att möjliggöra för de här länderna att medverka i diskussioner om till exempel klimatfrågor, utveckling och andra frågor som relaterar till fred och säkerhet. Det är ett sätt att uppnå de biståndspolitiska målen. Här fanns ett samarbete mellan UD och Dag Hammarskjöldfonden. Det förekom också under den förra regeringen, . På programmet för de möten som uppmärksammats i det nu aktuella sammanhanget stod bland annat konfliktförebyggande, klimatförändring och resiliens, klimatfinansiering och Gröna klimatfonden. Det som UD stod för handlade förstås också om att man passade på att berätta om FN-kandidaturen. Det betalades av UD:s medel. I övrigt stod Dag Hammarskjöldfonden med sin normala budget för betalningen av de här mötena. De aktuella besöken var ett samarrangemang mellan UD och Dag Hammarskjöldfonden, och seminariedelen bekostades av Dag Hammarskjöldfonden genom dess ordinarie budget. De UD-relaterade delarna av besöket betalade UD. har tidigare använts vid ett flertal tillfällen. Syftet med verksamheten är att bidra till freds- och konfliktdebatten. Det är också att ordna just den här typen av arrangemang. Man ger ut publikationer. Det är biståndssidan på UD som beslutar om dess budget. Frågan om sändebud togs upp. anförde att hade åtta sändebud för säkerhetsrådskandidaturen. De utsågs därför att de är seniora, med stor erfarenhet av utrikespolitik och FN. Att använda sig av sändebud är en vanlig metod. , och använde sig också av det vid tidigare tillfällen, och det var kandidaturer som man har dragit lärdom av. Beslut fattas på UD inför varje uppdrag, som ett kortare anställningsuppdrag. Det utskottet har fått redovisat är de fall där det har betalats ut någon ersättning eller där man har betalat en resa för de här personerna. Det är fullt och öppet redovisat. De har haft med sig talepunkter om säkerhetsrådskandidaturen. Det har varit ett effektivt sätt att sprida kunskap om vår kandidatur, och det har varit tillsättningar specifikt för att främja kandidaturen till säkerhetsrådet. Det var alltså som kortare anställningsuppdrag, och det är beslut som skrivs under av en tjänsteman på UD. hänvisade till att som framgår av de skriftliga svaren har allt redovisats för utskottet. Det finns ingenting som inte har redovisats – alla kostnader och allt som har förevarit har utskottet fått information om. Men förutom de särskilda sändebuden bidrog också regeringsföreträdare, UD:s personal eller personer med breda internationella nätverk till att främja kandidaturen vid enskilda resor. Något arvode eller ersättning lämnades inte till den typen av personer som bidrog på olika sätt. Benämningen sändebud är användbar sådana här gånger när man skickar ut personer internationellt. Det brukar öppna dörrar att man helt enkelt kallar dem för sändebud för regeringen. Då vet mottagarlandet att detta är en person som har just den här uppgiften från . Vidare togs frågan om deltagande länder vid besöken och 2016 som anordnades i regi av upp. anförde att urvalet av länder gjordes på basis av de biståndspolitiska målen och konferensens tema. Samtliga länder som bjöds in finns på OECD-Dacs lista över länder som kan vara mottagare av bistånd eller tillhör de av FN definierade grupperna ”least developed countries” eller ”small developing states”, alltså SIDS-länder. Två av de deltagande länderna är inte så att säga Dac-fähiga länder. Men huvudsyftet var att gynna biståndsmålen, och alla deltagande länder bidrog till detta. Därför kan också utgifter som man hade för de här deltagarna klassificeras som bistånd enligt och Dacs riktlinjer. Där anges att (Official Development Assistance) ska ha ”the promotion of the economic development and welfare of developing countries as the main objective”. Alla deltagande länder bidrog alltså till detta huvudsyfte: att bidra till ekonomisk utveckling och välfärd i ODA-mottagarländer. Då kan man också bjuda in dem på det här sättet, som man gjorde från Dag Hammarskjöldfonden. En fråga ställdes vid utfrågningen om en middag i samband med ett besök av 27 FN-ambassadörer: ”Eftersom ni på den här middagen har diskuterat vissa miljöfrågor har ni alltså kunnat bokföra det här som bistånd. Är det rätt uppfattat?” svarade: Nej, det är inte rätt uppfattat. Det var inte med biståndsmedel. Det var UD:s egna medel. Dag Hammarskjöldfondens delar av programmet bekostades med biståndsmedel genom fondens ordinarie budget – inga extra pengar. Detta är en del av deras vanliga verksamhet. Av de UD-relaterade aktiviteterna belastade – jag tror att ni har fått den uppgiften – en arbetsrelaterad måltid med . Där var fokus för diskussionerna klimatrelaterade frågor. De här kostnaderna bedöms i enlighet med OECD-Dacs riktlinjer, eftersom seminariedelen uppfyllde de biståndspolitiska målen. Frågeställaren hänvisade till de skriftliga svaren, där det sägs att kostnaderna för denna måltid (ca ) redovisades som bistånd. kommenterade ”Ja, det är riktigt. Det är korrekt”. anförde vidare att det här är arbetsmåltider, arbetsmiddagar. Det är samma sak som under , som arrangeras av Sida i samarbete med . Den förra regeringen hade samma sak. Där var deltagare företrädare för utvecklingsländer – diplomater, ambassadörer. Det är upplagt på precis samma sätt. Det är helt i enlighet med Dac-reglerna. Riktlinjerna har följts. På en fråga svarade att hon i svaren kring måltiden hade förtydligat att en del gick på ett UD-konto och att det i övrigt gick med biståndsmedel. Till exempelvis användes biståndsmedel. En fråga gällde vilka slutsatser man har dragit av de tidigare kampanjerna, vad man har gjort annorlunda nu och vad det är som har gjort den här kampanjen så lyckad. anförde att man har sökt att få erfarenheter från tidigare kampanjer, t.ex. från och samt . Det var viktigt med dialog med andra länder, och man måste basera det på en egen trovärdig politik och argumentera kring innehållet och politiken. Det nordisk-baltiska samarbetet var väldigt viktigt genom hela kandidaturarbetet. På en fråga om regelverket för Dac och biståndspengar har följts fullt ut svarade att regelverket har följts. Vidare togs frågan upp om ställde ut några åtaganden av icke-finansiell karaktär gentemot enskilda länder i samband med kampanjen. Jag tackar för den frågan, för jag tror att den ger mig tillfälle att också säga hur de här mötena har gått till och hur kandidaturarbetet bedrevs. Det här gav ju oss och mig ett tillfälle att engagera mig med länder, ministrar och regeringar runt hela världen. Då är det här en del av en agenda som ofta går från rena främjandeinsatser och handelsutbyte som vi har med de här länderna till bilaterala frågor som vi kan ha. De kan ibland klaga på att vi inte har någon ambassad där eller att vi inte är representerade, eller så kan vi ha något annat som vi behöver klara ut. Det kan bli att vi diskuterar världspolitiken och sedan går över till att prata om kandidaturen. är det klart att de också ställer krav på just bistånd, utvecklingshjälp eller andra insatser. Det hör till. Det får vi räkna med att länder faktiskt förväntar sig av . Och det viktiga där är ju att det inte gavs några sådana utfästelser, inte heller om något annat finansiellt stöd. Vi hade absolut inte något utrymme för att göra det, utan vi engagerar oss politiskt med de här länderna. var det att de sa: Skulle ni kunna hjälpa oss att få till stånd ett möte? Kan ni hjälpa oss att jobba på vår rapport om mänskliga rättigheter till ? Finns det någonting annat som ni kan göra? Så kunde de säga, och det är en del av en sedvanlig politisk dialog med de här länderna. Det har också varit så att säga den viktigaste erfarenheten – den här breda dialogen och den breda dagordningen och agendan för våra besök. Aldrig att vi bara har pratat om en enda fråga, nämligen kandidaturen. Det här har också gett oss ovärderliga kontaktnät och politiska kontakter som jag kommer att ha glädje av under hela min tid på UD. Det gjordes inte några åtaganden i utbyte mot någonting, utan det handlar om förväntningar som alltid kommer, enligt . Frågor om besöken från FN-ambassadörerna till återkom under utfrågningen. anförde att besöken var ett samarrangemang mellan UD och Dag Hammarskjöldfonden. Detta har hänt upprepade gånger , och man gjorde också så med den tidigare regeringen. Seminariedelen av besöken finansierades av Dag Hammarskjöldfonden genom deras ordinarie budget. När det gäller de UD-relaterade delarna av besöken som var t.ex. måltider, arbetsmåltider, middagar, lunch och kostnader för en utflykt fördelades kostnaderna mellan särskilt avsatta medel för kandidaturen – som var ca och ingår i redovisningen – och UD:s ordinarie budget – ca – eftersom besöken hade ett bredare syfte än bara säkerhetsrådskandidaturen. Besöken var helt i linje med Hammarskjöldfondens ordinarie verksamhet. Det är också brukligt att Hammarskjöldfonden då står för kostnaden vid sådana tillfällen. Av de UD-relaterade aktiviteterna belastade sammanlagt biståndsmedel. Det är den arbetsrelaterade måltiden vid besöket , och där diskuterades klimatrelaterade frågor, och kostnaderna för en reseförsäkring. Det är helt enligt Dac-reglerna. UD förfogar över vissa biståndsmedel för just den här typen av insatser och för att t.ex. diskutera klimatrelaterade frågor, som det handlade om i det här fallet. UD kan också handha biståndsmedel för specifika ändamål. Det är helt enligt Dac-reglerna. I övrigt var det Dag Hammarskjöldfonden med sin ordinarie budget som hade seminariedelarna. Sedan delades det upp så att de inbjudna t.ex. bjöds in till UD där en arbetsmiddag ordnades. Då kan man med biståndsrelaterade medel men under UD:s budget enligt Dac-reglerna använda medlen till den här typen av insatser. En fråga ställdes om det finns andra exempel på att UD har använt externa parter för att arrangera evenemang som har haft koppling till säkerhetsrådskandidaturen på liknande sätt som när man samverkade med Dag Hammarskjöldfonden. anförde att det har förekommit många olika evenemang, konferenser och möten där förstås kandidaturen har kommit upp, men egentligen inte på samma sätt som när man kommer överens om program och jobbar så nära som i det aktuella fallet. hänvisade vidare till , som var upplagt på precis samma sätt. Tillsammans med en partner bjuder man in t.ex. ambassadörer och andra. Att kunna prata direkt med dem som är de viktigaste aktörerna är förstås också väsentligt. Avslutningsvis behandlades frågan om huruvida kostnader, i samband med besöken från FN-ambassadörer, för länder som inte är biståndsmottagarklassificerade av Dac ändå kan klassificeras som bistånd, därför att länderna deltar i diskussionen och bidrar till att en konferens mål uppnås. framhöll att det i Dacs riktlinjer anges att bistånd ska ha ”promotion of the economic development and welfare of developing countries” som huvudmål. Man bedömde att alla deltagande länder bidrog till det. Då kan det också anses som biståndsfähigt, och då kan andra deltagare också komma med. Utskottet höll en utfrågning i ärendet med statsminister (bilaga B8). Löfven anförde följande i sitt inledningsanförande: När det gäller granskningsärende 6 om utrikesminister hantering av säkerhetsrådskampanjen har ställt frågor om arbetet med kandidaturen till . Frågorna handlar om hur arbetet med kandidaturen har varit organiserat och hur kandidaturen har finansierats. har försett med ett omfattande skriftligt material och svarat på utskottets frågor i två omgångar. Utrikesminister har varit här och svarat på frågor inom sitt ansvarsområde, och låt mig därför bara kort redogöra för ärendet utifrån mitt perspektiv som statsminister. Jag är först övertygad om att är den bästa platsen för att arbeta för fred och säkerhet. är unikt, om än inte perfekt. I säkerhetsrådet har vi möjlighet att vara en kritisk vän och utveckla rådet och FN som organisation. FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik, och det finns ett stort intresse i omvärlden för svensk politik. Vi har haft ett bra och effektivt kandidaturarbete. Jag är glad och mycket stolt över att röstades in i säkerhetsrådet med god marginal. Det är ett erkännande av svensk utrikespolitik. Grunden för det svenska kandidaturarbetet var regeringens politik och främjandet av som en principfast, ansvarstagande och trovärdig utrikespolitisk aktör. Profilfrågor som var särskilt viktiga för kandidaturen var engagemang för klimat och hållbar utveckling, humanitära frågor, fredsförebyggande och fredsbevarande åtgärder samt långa engagemang för fattigdomsbekämpning. Kandidaturen byggde på dialog och substansfrågor. Kandidaturens viktigaste verktyg var därför att statsråd och andra regeringsföreträdare vid resor eller inkommande besök tog upp kandidaturen, även om kandidaturen inte var huvudämne vid dessa samtal. Alla de resor jag själv gjorde kampanjarbetet pågick var naturligtvis tillfällen att lyfta fram kandidatur till säkerhetsrådet, och detsamma gällde inkommande besök. Som regeringschef och chef för har jag det övergripande ansvaret för regeringens och arbete. Det är departementschefen i respektive departement som beslutar om hur verksamheter närmare ska prioriteras och hur tilldelade resurser ska fördelas inom departementet. När det gäller detaljer kring kampanjarbetet hänvisar jag till de skriftliga svaren från och till ansvarigt statsråd. Jag har förtroende för att utrikesministern har arbetat med kandidaturen på bästa sätt. Och därmed, herr ordförande, är jag beredd att svara på frågor i ärendet. Under utfrågningen ställdes en fråga om diarieföring. Statsministern svarade att just den frågan är föremål för JO:s granskning, och den pågår. har svarat på frågor till JO, och JO:s ställningstagande avvaktas. På en fråga om kampanjen har varit icke-korruptiv i sin helhet och delar svarade statsministern med eftertryck ja. Hela utgångspunkten för kandidatur är att vi är en trovärdig, vederhäftig medarbetare i världs-samfundets arbete, och vi kommer icke att inlåta oss på några som helst tendenser vad gäller korruption. Det bidrar också till trovärdigheten i kandidatur. Frågor ställdes om huruvida man har använt biståndsmedel som en del av kampanjarbetet och hur har använts. Statsministern anförde att Dag Hammarskjöldstiftelsens verksamhet i detta sammanhang har varit dess ordinarie verksamhet. Dag Hammarskjöldstiftelsens uppgift är att kunna vara facilitator, anordna seminarier och andra aktiviteter, där man också bjuder in representanter från andra länder. I en fråga nämndes att i samarbete med bjöd in ett antal länder för att diskutera miljömål. Statsministern menade att man hade hållit sig till Dac-reglerna. Han exemplifierade med några länder som var inbjudna och anförde att det är i enlighet med Dacs regler att seminarier där man bjuder in biståndsmottagarländer också inbegriper andra länder så länge övningen som sådan uppfyller biståndsmålen. En middag vid konferensen togs upp. Statsministern svarade att det enligt den redovisning som har lämnat till är en arbetsrelaterad måltid, som liksom en reseförsäkring togs ur biståndsmedel, i enlighet med Dac-reglerna. Vidare ställdes en fråga om Dac-reglerna har använts på något annat sätt under kampanjen än hur man har använt dem tidigare. Statsministern svarade att såvitt han känner till är svaret nej. I en fråga konstaterades att det i svaren från till utskottet anfördes att det inte gjordes några finansiella åtaganden i utbyte mot en röst för . Mot den bakgrunden ställdes frågan om det gavs några andra löften i utbyte mot en röst för . Nej, svarade statsministern. Samtal som man har bilateralt och ibland också multilateralt kan handla om allt från handelspolitik till mänskliga rättigheter, konsulära frågor, regionala konflikter någonstans i världen. Det kan vara en mängd olika frågor som handhas. Det har, anförde statsministern, inte gjorts några åtaganden. Frågor om förhandsbesked om stöd och röstbyten togs upp. Statsministern anförde att han inte har rest enkom för kampanjens skull, utan i samband med de resor han har gjort har han passat på att ta tillfället i akt att prata för kandidatur. Förhandsbesked är en vedertagen praxis som man har mellan länder. Så gjordes av den förra regeringen, och så görs av den nuvarande regeringen. Sedan har man inte gjort några andra utfästelser i form av ekonomi eller andra åtaganden. Frågan om sändebuden togs upp. Statsministern påminde om att de är redogjorda för – vilka de var och vilka kostnader respektive person har. Den tidigare nämnda middagen togs upp igen. Statsministern anförde att måltiden var arbetsrelaterad. Man diskuterade klimatfrågan inför de kommande COP 21-förhandlingarna, hållbar utveckling och de nya målen, Agenda 2030. Vid middagen var länder som är oerhört utsatta för klimatpåverkan med. Det är länder som, en del av dem, är rädda att de ska försvinna – att de inte är kvar när vattnet höjs tillräckligt mycket. Hanteringen var i enlighet med Dac-reglerna. När det gäller samarbetet med Dag Hammarskjöldfonden anförde statsministern att det enligt den information han har inte är alls ovanligt med den typen av samarbete. Det är snarare rätt vanligt. konstaterar inledningsvis att utrikesutskottet och ombudsmän () också behandlar frågor om hanteringen av säkerhetsrådskampanjen. uppföljning och utvärdering omfattar arbetet som skedde från anmälan om kandidaturen 2004 tills kampanjarbetet avslutades . En av flera frågor som ska besvaras i utrikesutskottets uppföljning och utvärdering är vilka mål och strategier som fanns för kampanjen. JO har beslutat att inleda en utredning med anledning av en anmälan om hantering av begäran om allmänna handlingar rörande kandidatur till säkerhetsrådet. JO har inte slutfört sin utredning. vill inte föregripa utrikesutskottets och JO:s överväganden. Det innebär att granskning är begränsad till andra frågor än dem som utrikesutskottet och JO fokuserar på. tar därför i följande bara upp vissa begränsade frågor. I utskottets granskning har det framkommit att det fanns en omfattande eftersläpning, en ”backlog”, när det gäller diarieföring av allmänna handlingar. Det är inte acceptabelt med en sådan utestående balans i diarieföringen. Som utskottet anfört tidigare är syftet med offentlighets- och sekretesslagens grundläggande bestämmelser om diarieföring att garantera allmänhetens tillgång till allmänna handlingar. Utskottet har i granskningen uppmärksammat frågor om utfästelser till andra länder och s.k. röstbyten. I granskningen har inte framkommit något som tyder på att arbetet har bedrivits i strid med gällande regelverk och praxis. Utskottet har således ur formell synvinkel inget att anmärka på när det gäller hur själva kampanjen bedrivits. När det gäller finansieringen av kampanjen och aktiviteter som utskottet uppmärksammat i granskningen har vissa klarlägganden från regeringens sida gjorts. Utskottet kan konstatera att såvitt har framkommit har Dac-reglerna om avräkning för bistånd följts. 2.4 Hantering av beslut om anskaffning av ubåtar I en anmälan till (dnr 1963-2015/16), bilaga A2.4.1, begärs det att utskottet granskar om försvarsminister vid information till om beställning av två nya ubåtar iakttagit saklighetskravet i regeringsformen. Av anmälan framgår att regeringen beslutade att bemyndiga Försvarsmakten att beställa två nya ubåtar (nästa generations ubåt, NGU) till en sammanlagd kostnad om och att signerade ett kontrakt om beställningen med . Det framhålls vidare i anmälan att anskaffningen av NGU enligt Försvarsmaktens budgetunderlag , som upprättades , vilar på en finansiering ”där flera av de ingående parametrarna ligger utanför Försvarsmaktens påverkan”. Därutöver informerade Försvarsmakten enligt anmälaren försvarsutskottet om att den angivna kostnadsramen för beställningen av de två nya ubåtarna var villkorad av export av ubåtsmodellen till annat land och att leverantören vid utebliven export har rätt att omförhandla avtalet. Enligt anmälaren har försvarsministern besökt försvarsutskottet och lämnat information om de två nya ubåtarna, men inte vid något av dessa tillfällen har ministern uppgett att kostnaden för beställningen av ubåtarna kunde bli beroende av export till annat land. Anmälaren framhåller att företrädare för är skyldiga att ge korrekt och relevant information. Försvarsministern måste enligt anmälaren ha haft vetskap om en omförhandlingsrätt av kontraktet vid utebliven export och trots detta har han underlåtit att skriftligen eller muntligen informera om detta. Till grund för granskningen har legat bl.a. promemorior jämte bilagor som upprättats inom Försvarsdepartementet och protokoll från försvarsutskottet, bilaga A2.4.2–5. En av promemoriorna jämte en bilaga från Försvarsdepartementet är försedda med sekretessmarkering. Utskottet har vidare hållit en utfrågning med försvarsminister ; utfrågningen var uppdelad i en offentlig och en sluten del, bilaga B6. anförde regeringen i propositionen Ett användbart försvar att den avsåg att pröva om ubåtsförmågan skulle vidmakthållas genom livstidsförlängning eller genom nyanskaffning (prop. 2008/09:140 s. 67). Regeringen återkom till frågan i vårtilläggsbudget[6] och föreslog där att skulle bemyndiga regeringen att besluta om anskaffning av bl.a. två ubåtar som ersättning för två ubåtar av Södermanlandsklass och halvtidsmodifiering av två ubåtar av Gotlandsklass (prop. 2009/10:99 s. 9). Enligt regeringen syftade förslaget till att långsiktigt säkra ubåtsförmågan, och de nya ubåtarna beräknades kunna levereras till Försvarsmakten –2019 (s. 26). När det gällde finansieringen anförde regeringen att den ingick i Försvarsmaktens långsiktiga investeringsplan och rymdes inom ramen för beräknade anslag. Vidare föreslogs att skulle bemyndiga regeringen att för ramanslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar få besluta om beställningar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförde behov av framtida anslag på högst 39 efter 2010. Vårtilläggsbudgeten behandlades av finansutskottet (bet. 2009/10:FiU21). , som yttrade sig till finansutskottet, framhöll att det delade regeringens uppfattning om behovet av att långsiktigt säkrar ubåtsförmågan och att en kombination av modernisering av befintliga ubåtar samt utveckling och anskaffning av två helt nya ubåtar var en ändamålsenlig lösning. delade försvarsutskottets uppfattning om behovet av att långsiktigt säkrade ubåtsförmågan. Utskottet tillstyrkte därmed, i likhet med försvarsutskottet, de begärda bemyndigandena. beslutade i enlighet med finansutskottets förslag (rskr. 2009/10:348). Efter godkännande beslutade regeringen om anskaffning av två nya ubåtar som ersättning för två befintliga ubåtar (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 s. 36). Regeringen beslutade också om ett bemyndigande till Försvarsmakten att beställa byggnationsfas för ubåtarna inom en viss kostnadsram. beslutade regeringen att överlämna Redogörelse för behandlingen av skrivelser (skr. 2010/11:75) till . Av skrivelsen framgår motsatsvis att det i ärendet aktuella bemyndigandet om anskaffning av två ubåtar enligt regeringen var slutbehandlat (s. 77 f.). Även beställningsbemyndigandet var slutbehandlat.