bet · H401MJU13 · 2017-04-03 00:00:00 — Utskottet har tidigare (bet. 2014/15:MJU11) behandlat frågan om frivilliga avsättningar och anförde då att frivilliga avsättningar ska utgöra en fullgod komponent i uppfyllandet av etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Utskottet noterade att skogsbrukets frivilliga åtgärder på miljöområdet i huvudsak sker inom certifieringssystemen FSC och PEFC. Vidare angav utskottet att det är angeläget att regeringen inleder en dialog med skogsbruket om de frivilliga avsättningarna och att regeringen i dialogen bör arbeta för att de frivilliga avsättningarna utvecklas när det gäller omfattning, transparens, kontinuitet och kvalitet. Utskottet påtalade vidare att det är viktigt att alla dessa aspekter säkras i de frivilliga avsättningarna så att de utgör en fullgod del i uppfyllandet av etappmålet. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att det är viktigt att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa och att det är viktigt att utveckla ett transparent system för att redovisa och följa upp frivilliga avsättningar som har eller kan komma att utveckla höga naturvärden. Som redovisats ovan har utskottet tidigare framhållit att regeringen bör arbeta för att de frivilliga avsättningarna utvecklas när det gäller omfattning, transparens, kontinuitet och kvalitet samt att det är viktigt att alla dessa aspekter säkras i de frivilliga avsättningarna så att de utgör en fullgod del i uppfyllandet av etappmålet om skydd av landområden, sötvattensområden och områden. Utskottet noterar att har fått i uppdrag att redovisa frivilliga avsättningar inom skogsbruket och att redovisningen ska ske så att det är möjligt att göra jämförelser med myndighetens tidigare redovisningar och att den metod som används ska dokumenteras med syfte att kunna användas även framåt. Vidare konstaterar utskottet att regeringen betonar vikten av att de frivilliga avsättningarna är transparenta så att deras geografiska läge, varaktighet och kvalitet är möjliga att redovisa. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2016/17:1991 (V) yrkande 2 och 2016/17:3172 (M) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd. En kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog. Jämför reservationerna 5 (SD) och 6 (C). Enligt kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 3 bör skogspolitiken i högre grad prioritera arbetet med frivilliga naturvårdsavtal framför nya reservatsbildningar. Motionärerna beskriver att man som markägare kan ta initiativet till att skydda sin egen skog. Arbetssättet kallas Komet, Kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull skog, och ger skogsägaren möjlighet att få ekonomisk ersättning för att frivilligt avsätta skog med höga naturvärden. I kommittémotion 2016/17:2022 av m.fl. (C) yrkande 17 om att skydda skogar med höga naturvärden från avverkning framhålls att Komet handlar om ett nytt sätt att skydda skog. Projektet bygger på avsättningar på frivillig grund där det är markägaren som tar initiativet till avsättningen. Motionärerna anger att de vill se mer av projekt som bidrar till mer engagemang i skogen och till att kunna uppfylla miljömålen om skyddad skog. behandling och kompletterande uppgifter Enligt är Nya Komet en möjlighet till formellt skydd av skogsområden med höga naturvärden. Arbetssättet kallas Nya Komet då det är en efterföljare till en försöksverksamhet med Kompletterande metoder för formellt skydd av natur (Komet) som pågick i fem områden i och som avslutades . Arbetssättet innebär att skogsägare kan välja ut och föreslå skogsområden med höga naturvärden att bevara och få ersättning för dessa. Områden med högst naturvärde skyddas i första hand och väljs ut enligt den strategi för formellt skydd av skog som är gemensam för , och länsstyrelserna. Den minsta areal som skogsägare kan föreslå varierar över landet, från en hektar längst ner i till tre hektar i norra . fick och i uppdrag att rapportera arbetet med att införa en kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull natur (M2014/2010/Nm). Av uppdraget framgår bl.a. följande: Arbetsmetoden ska inriktas på att tillvarata markägarnas intresse för att bevara biologisk mångfald genom att formellt eller frivilligt skydda om-råden med höga naturvärden. Markägarnas egna initiativ till kontakt med myndigheter för bevarandearbetet ska därmed tas tillvara. De skydds-former som bör användas är i första hand naturvårdsavtal eller områdes-skydd enligt (t.ex. naturreservat och biotopskyddsområde). Om markägaren vill göra en frivillig avsättning är även det välkommet. I det fortsatta arbetet är det viktigt att utveckla arbetet så att det resulterar i hög kvalitet i de områden som skyddas och därmed bidrar till att uppfylla berörda miljökvalitetsmål, t.ex. Levande skogar. De tidigare erfarenheterna av Kometprocessen som har redovisats av , och i län som bland annat innebär ett förbättrat samarbete mellan myndigheterna samt mellan myndigheter och markägare ska tas till vara. och ska redovisa arbetet gemensamt. Redovisningarna ska lämnas till () . Den första redovisningen gäller anvisningarna till det fortsatta arbetet. I årsredovisning redovisas att har beslutat om gemensamma anvisningar för en kompletterande arbetsmetod för formellt skydd av skog tillsammans med samt att införandet av metoden har skett enligt plan. Bland annat har man genomfört gemensamma utbildningar och anordnat regionala träffar för att utbyta erfarenheter och informera om metoden. Det pågår också samverkan med representanter för skogsbruket och miljöorganisationer både regionalt och nationellt. Vidare framgår det av årsredovisningen att intresseanmälningar om formellt skydd har resulterat i flera formellt skyddade områden. görs en slutredovisning av arbetet. Utskottet konstaterar att och har haft i uppdrag att rapportera arbetet med att införa en kompletterande arbetsmetod för skydd av värdefull natur och att uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av det pågående arbetet finner utskottet inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:2022 (C) yrkande 17 och 2016/17:2450 (SD) yrkande 3. Skogens betydelse för klimat samt bioekonomi Utskottets förslag i korthet avslår motioner om skogens betydelse för klimatet och för en biobaserad ekonomi. I motion 2016/17:2151 av m.fl. (S) yrkande 1 om skogens betydelse för klimatutmaningen och framtidens jobb anges att skogens betydelse för framtidens jobb och till lösningen på klimatutmaningen inte kan underskattas. Motionärerna anger att de vill se en utveckling där biomassa från skogen producerar bränslen som kan ersätta fossila. I motion 2016/17:2798 av m.fl. (S) om skogens roll i en biobaserad ekonomi anförs att skogen och det svenska skogsbruket har en nyckelroll för klimatfrågan och den fortsatta övergången till en biobaserad ekonomi. I motion 2016/17:3034 av Per Åsling och (båda C) anförs att regeringen tydligare bör styra sin förvaltning mot insatser inom den nuvarande skogspolitiken som stimulerar en ökad skogsproduktion. Enligt motionärerna finns det ett brett parlamentariskt stöd för att samhället behöver utvecklas mot en biobaserad samhällsekonomi i syfte att nå de övergripande klimatmålen. behandling och kompletterande uppgifter Enligt budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) vill regeringen att grunden läggs för en cirkulär och biobaserad ekonomi. För att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald så behövs en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi, och regeringen arbetar med frågan nationellt, bl.a. genom att ta fram en agenda för biobaserad näringslivsutveckling och genom samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi. Vidare framhåller regeringen att ska bli ett av världens första fossilfria välfärdsländer och att långsiktig styrning och ambitiösa mål behövs för den fortsatta omställningen. Regeringen välkomnar också Miljömålsberedningens förslag om ett klimatpolitiskt ramverk inklusive långsiktigt mål, etappmål, sektorsmål, strategi och åtgärder. Propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk överlämnades till . Riksdagsbeslut är planerat till . I budgetpropositionen (utg.omr. 23) redovisas vidare att insatser inom de areella näringarna för att minska de globala klimatförändringarna består dels i att producera bioenergi och förnybara material för att ersätta fossila bränslen och fossilbränsleintensiva material, dels i att minska utsläpp av växthusgaser och öka upptag av koldioxid i skog och mark. Regeringen verkar såväl i de internationella klimatförhandlingarna som inom EU för att åstadkomma regler som främjar skogens långsiktiga roll i klimatarbetet genom att skogsråvara används för träprodukter och biobränslen som upptag av koldioxid i växande skog kan utgöra ett komplement. Vad gäller de skogspolitiska målen anger regeringen att inriktningen har varit arbete för att uppfylla skogspolitikens två jämställda mål för skogen, om produktion och miljö. Regeringen bedömer vidare att den befintliga modellen för skogsförvaltningen i huvudsak är anpassad för att uppnå politikens syften men att det finns områden som behöver utvecklas inom både produktions- och miljöområdet, också för att bidra till miljökvalitetsmålet Levande skogar. I ett svar på interpellation 2016/17:159 Balansen mellan miljömål och produktionsmål i skogen svarade landsbygdsminister bl.a. följande: Jag vill inleda med att säga att det är av stor vikt för regeringen att skogsbruket bedrivs på ett långsiktigt ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. Skogspolitiken bygger på två jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. Det finns behov av att utveckla bägge dessa delar. Likaväl som att skydd och miljöhänsyn ska öka är en ökad produktion av skoglig råvara viktigt i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Enligt budgetpropositionen ska arbetet inom det nationella skogsprogrammet bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen utformar det nationella skogsprogrammet med utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål samt med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. olika arbetsgrupper. För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs enligt regeringen åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt för Samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. I ett svar på interpellation 2015/16:790 Ökad miljöhänsyn i skogsvårdslagstiftningen svarade landsbygdsminister också följande: som skydd och miljöhänsyn ska öka behöver produktionen av skoglig råvara också öka i omställningen till ett biobaserat samhälle och för att fasa ut fossil energi. Min förhoppning är att de breda dialoger som präglat det nationella skogsprogrammet, tillsammans med en översyn av skogsvårdslagen, ska ge goda förutsättningar för fortsatta åtgärder för naturvård liksom för en utveckling av en växande bioekonomi med skogen som bas. Det finns ett behov av fortsatta åtgärder som möter framtidens alla utmaningar. Regeringen avser att återkomma till avseende det nationella skogsprogrammet. Av regleringsbrev framgår att myndigheten har fått i uppdrag att, med hänsyn till regeringens ambition om en växande bioekonomi och ett fossilfritt , vid behov revidera föreskrifter för anläggning av skog på produktiv skogsmark så att de understödjer skogspolitikens jämställda mål om produktion och miljö. I uppdraget ingår att se över uppföljningen av föryngringarnas kvalitet från såväl produktions- som miljösynpunkt så att ett hållbart brukande av skogar kan uppnås. Uppdraget ska redovisas . I likhet med regeringen anser utskottet att en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi behövs för att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald. Som redovisats ovan pågår arbete på området såväl nationellt som internationellt. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2016/17:2151 (S) yrkande 1, 2016/17:2798 (S) och 2016/17:3034 (C) lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om tätortsnära skogar och skogens sociala värden. Jämför reservation 7 (V). Enligt kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 9 bör regeringen återkomma med åtgärder i syfte att främja rekreationsinriktad skogsskötsel i tätortsnära skogar som inte helt undantas från skogsbruk. Enligt yrkande 10 i samma motion bör regeringen tillse att en översyn av och skogsvårdslagen genomförs i syfte att stärka samrådsförfarandet och de sociala värdenas status i lagstiftningen som berör skogsbruket. Enligt motionärerna är samrådsparagrafen i generellt utformad och gäller samtliga skogsbruksåtgärder som väsentligt ändrar naturmiljön. I praktiken sker dock inget samråd vid de flesta slutavverkningar. Lagstiftningen bör ändras så att samråd är obligatoriskt vid slutavverkningar. behandling och kompletterande uppgifter Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20) framgår att regeringen bedömer att skogens sociala värden har stor betydelse för hela samhället. Det anges att skogssektorns befintliga verktyg behöver tillämpas och utvecklas för att skogens sociala värden ska kunna tillvaratas. Regeringen bedömer vidare att medverkan i frågor om samhällsplanering och samråd med kommuner i frågor av särskild vikt med hänsyn till de lokala förhållandena är viktiga. I regleringsbrevet fick ett uppdrag om skogens sociala värden, i vilket det anges att regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör uppmärksammas mer i rådgivnings- och informationsinsatser. redovisade uppdraget i meddelande 1/2017 Skogens sociala värden i rådgivning och information. I redovisningen anger myndigheten bl.a. att skogens sociala värden blir en alltmer uppmärksammad fråga inom skogssektorn, hos allmänheten och i politiken. lämnar även förslag på möjliga rådgivnings- och informationsinsatser. Även i regleringsbrevet har fått ett uppdrag om skogens sociala värden. Av uppdraget framgår att ska redovisa hur skogssektorns befintliga verktyg kan användas för att bevara och utveckla skogens sociala värden. I uppdraget ingår att analysera och vid behov utveckla styrmedel, exempelvis föreskrifter och allmänna råd för hänsyn till skogens sociala värden vid skogsbruksåtgärder. Målbilderna för hänsyn till friluftsliv och rekreation ska beaktas i uppdraget. Uppdraget ska genomföras i samverkan med , och och ska redovisas . Avseende tätortsnära natur anger regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 17) att det är av stor betydelse att det finns attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i alla delar av landet, inte minst i tätorternas närhet. Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar bl.a. till detta, liksom det statliga stöd som ges till kommuner enligt förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt (). Vidare har i regleringsbrevet fått i uppdrag att identifiera behov av vägledning, styrmedel och förstärkt samverkan mellan berörda myndigheter för att förvalta tätortsnära natur på ett hållbart sätt. Utgångspunkten ska vara att bevara och utveckla den biologiska mångfalden och förbättra förutsättningarna för friluftsliv, där även samspelet med kulturmiljövärden tas till vara. ska även redovisa arbetet med att utveckla metoder och vägledning för att kartlägga naturområden med värden för friluftsliv, rekreation och turism. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen kommittédirektiv om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (2015:121). En del av utredningen berör frågan om allmänheten bör ges rätt att få ställningstaganden med anledning av planerade avverkningar rättsligt överprövade. Enligt kommittédirektivet ska utredaren bl.a. se över om det finns behov av att tydliggöra bestämmelserna om överklagande i skogsvårdslagen mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande (, HFD 2014, ref. 8) och lämna de förslag som bedöms vara lämpliga, analysera om Århuskonventionen innebär att allmänheten bör ha en rätt till överprövning när det gäller beslut och ställningstagande att inte fatta beslut med anledning av underrättelser enligt 14 § skogsvårdslagen och om allmänheten bedöms ha rätt till en sådan överprövning, lämna de förslag som bedöms vara lämpliga för att säkerställa denna rätt. Uppdraget ska redovisas . I ett skriftligt svar på fråga 2016/17:324 om Skogens roll för friluftslivet svarade miljöminister följande: Jag vill inleda med att natur- och kulturlandskap har stor betydelse för friluftslivet och att ett hållbart skogsbruk och friluftsliv följaktligen går bra att förena. Regeringen anser att det behövs en tydlig ambitionsnivå för att nå friluftslivsmålen, tillsammans med miljökvalitetsmålen. Friluftsliv är ett allmänt intresse och en hörnsten i naturvårdspolitiken. Regeringen anser att det är viktigt att stärka allmänhetens tillgång till miljöinformation, rättslig prövning och medverkan i beslutsprocesser och att allmänhetens delaktighet i naturvårdsarbetet är en viktig grund för att stärka arbetet med friluftslivspolitiken. är part till konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, den s.k. Århuskonventionen. Konventionen är också en del av EU:s rättsordning. Som part till konventionen ska garantera att allmänheten har rätt att ta del av miljöinformation och rätt att, under de förutsättningar som anges i konventionen, delta i beslutsprocesser om miljön. Konvention innehåller även bestämmelser som ger den berörda allmänheten tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor. är skyldig att se till att handlingar och underlåtenheter av personer och myndigheter som strider mot miljölagstiftningen kan prövas av domstol eller i administrativ ordning. Med berörd allmänhet avses bl.a. organisationer i det civila samhället som främjar miljöskydd. Regeringen och departementen arbetar kontinuerligt med att stärka allmänhetens tillgång till miljöinformation, stärka allmänhetens tillgång till rättslig prövning och stärka allmänhetens medverkan i beslutsprocesser. På så sätt ökar allmänhetens medvetenhet om miljöfrågor. Syftet måste alltid vara att få fram ett så bra beslutsunderlag som möjligt. Det stämmer att regeringen vill stärka allmänhetens delaktighet bland annat vad gäller tillgång till rättslig prövning, men naturligtvis måste varje åtgärd föregås av en noggrann avvägning mellan olika intressen och utifrån sina respektive förutsättningar. Det är därför som frågan ingår i den rättsliga översyn av skogsvårdslagen som genomförs. Regeringen avvaktar naturligtvis utredningens slutsatser. Jag vill avsluta med att regeringen anser att miljöhänsynen i den brukade skogen ska öka. Det är därför viktigt att skogsbruksåtgärder utförs på ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart sätt. Regeringen anser att kunskap om friluftsliv behöver stärkas och integreras i samhällsplanering och markanvändning. Alla sektorer som nyttjar mark och vatten ska ta hänsyn till friluftslivets värden som en del av ett hållbart nyttjande. Hänsyn till skogens sociala värden omfattas av sektorsansvaret på samma sätt som andra hänsynstaganden. Regeringen anser att skogens sociala värden är viktiga och bör uppmärksammas i rådgivnings- och informationsinsatser. dialogarbete om skogsbrukets miljöhänsyn har en viktig roll. Frågan togs även upp av landsbygdsminister i svaret på interpellation 2016/17:122 Allmänhetens talerätt avseende skogsbruk , där han bl.a. anförde följande: Jag vill inleda med att säga att skogsbruket är en av basnäringar som tillsammans med annan näringsverksamhet bidrar till landets samlade välstånd. Skogen är en nationell tillgång som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen, såsom sociala och kulturella värden. […] I den rättsliga översynen av skogsvårdslagstiftningen ingår bland annat att utredaren ska se över vilka krav som följer av Århuskonventionen när det gäller allmänhetens tillgång till rättslig prövning av beslut och ställningstaganden att inte fatta beslut med anledning av underrättelser om avverkning med mera enligt 14 § skogsvårdslagen. Om utredaren bedömer att allmänheten har en sådan rätt till överprövning ska utredaren föreslå lämpliga författningsändringar. Utredaren ska även se över om det finns behov av att tydliggöra bestämmelserna om överklagande i skogsvårdslagen mot bakgrund av ett avgörande i och lämna de förslag som bedöms vara lämpliga. Avslutningsvis vill jag poängtera att hållbart brukande av skog bidrar till fler jobb och hållbar tillväxt i hela . Som ansvarig minister vill jag hitta sätt att förena åtagande enligt Århuskonventionen med ett konkurrenskraftigt långsiktigt hållbart skogsbruk. Utredningen kommer att arbeta med frågan och leverera ett rättsligt underlag för regeringen att ta ställning till. Fram tills ett sådant underlag presenteras avvaktar jag i den här frågan. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att skogens sociala värden har stor betydelse för hela samhället. Vidare kan konstateras att har fått ett uppdrag om tätortsnära natur som ska redovisas . Det pågår också en utredning som bl.a. berör frågan om allmänheten bör ges rätt att få ställningstaganden med anledning av planerade avverkningar rättsligt överprövade. Utredningen ska redovisas . har också fått ett uppdrag om skogens sociala värden som ska redovisas . I avvaktan på det pågående arbetet föreslår utskottet ingen ytterligare åtgärd med anledning av motion 2016/17:1991 (V) yrkandena 9 och 10. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om markägarens rättsliga ansvar och om sanktionsmöjligheter. Jämför reservationerna 8 (SD) och 9 (V). I kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 8 om markägarens rättsliga ansvar för skyldigheter enligt skogsvårdslagen framhålls att regeringen fattade beslut om att göra en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen. I uppdraget ingår bl.a. att föreslå vem eller vilka som har ansvaret för att fullgöra skyldigheter enligt skogsvårdslagen. Motionärerna anser att utgångspunkten bör vara att skogsägaren ska ha fortsatt lagstadgat ansvar och kontroll över sin fastighet. I kommittémotion 2016/17:1991 av m.fl. (V) yrkande 4 anförs att effektiva sanktionsmöjligheter ska införas för brott mot hänsynsreglerna i skogsvårdslagen för att stärka miljöhänsynen. Enligt motionärerna framgår det av skogsvårdslagens portalparagraf att produktions- och miljömål ska vara jämställda. I det skogsbruk som bedrivs under devisen frihet under ansvar i är produktionen dock oftast överordnad miljöhänsynen. Enligt motionärerna är skogsvårdslagen skriven med trakthyggesbruk som norm och med syfte att garantera virkesförsörjningen, och när det gäller naturvård saknas i mycket stor utsträckning sanktionsmöjligheter. behandling och kompletterande uppgifter Som redovisats i föregående avsnitt beslutade regeringen om kommittédirektiv om en rättslig översyn av skogsvårdslagstiftningen (dir. 2015:121). En del av utredningen rör frågan om vem eller vilka som bör ansvara för skyldigheter. I kommittédirektiven anges att skogsvårdslagen (1979:429) är ett viktigt instrument för att nå skogspolitiska och andra berörda samhällsmål. Det är därmed avgörande att bestämmelserna i lagstiftningen följs och att det är tydligt vem som är ansvarig för att fullgöra de olika skyldigheterna. Vidare framhålls att några av bestämmelserna i skogsvårdslagstiftningen riktar sig till den produktiva skogsmarkens ägare och att det i andra bestämmelser inte anges uttryckligen vem som ska fullgöra skyldigheterna.