bet · H401KrU7 · 2017-03-30 00:00:00 — En mångfald av åsikter och olika intressen ska tillgodoses när det gäller religion, kultur och vetenskap. Utskottet delar vidare regeringens beskrivning att SR:s, SVT:s och UR:s centrala uppgift är att erbjuda ett mångsidigt programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av god kvalitet, allsidighet och relevans oavsett genre (dir. 2016:111). Mot bakgrund av ovanstående avstyrker utskottet motionsyrkandena /17:2563 (SD) yrkande 2 och 2016/17:2769 (SD). Tillgång till journalistiskt material från dagspress och public service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkandena om tillgång till journalistiskt material från dagspress och public service. (S) begär i motion 2016/17:1685 ett tillkännagivande till regeringen om att upprätta en plan för digitalisering och tillgängliggörande av svensk dagspress. Motionären lyfter fram Kungl. digitalisering av de pliktexemplar av svensk dagspress som samlas in till myndigheten. I av genomgripande teknisk omvandling tillsammans med en koncentration inom medieområdet kring större städer menar motionären att digitaliseringen av materialet behöver öka för att tillgodose forskarsamhällets, mediepolitikens och medborgarnas behov. I motion 2016/17:2945 anför (C) att public service-bolagen så långt som det är möjligt ska tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för att kunna leva upp till de folkbildningsambitioner som präglar sändningstillståndet. Motionären menar att det med hjälp av nya digitala verktyg finns goda möjligheter att få mer public service utan extra kostnader. Utskottet kan konstatera att digitalisering av kulturarvsmaterial är en lika viktig som kostsam verksamhet som också förutsätter fortsatta insatser för att ge tillgång till det digitaliserade materialet som är hållbar för berörda aktörer. Utskottet noterar också att både offentliga och privata medel avsätts för digitalisering av kulturarv vid landets arkiv, bibliotek och museer och att regeringen tar olika initiativ för att stärka kulturarvsdigitaliseringen. Som exempel kan nämnas att för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande (Digisam) integrerades i . Vidare bedömer regeringen i den kulturarvspolitiska propositionen att bör få i uppdrag att driva det s.k. Mediekonverteringscentrum i som en gemensam resurs för massdigitalisering av kulturarvsmaterial (prop. 2016/17:116). Med anledning av motionsyrkandet om att ta hjälp av digitala verktyg för att tillgängliggöra public service-material refererar utskottet till de tilläggsdirektiv som väntas få för att bl.a. belysa public service-bolagens uppdrag på olika plattformar och hur programverksamheten kan nå hela befolkningen utifrån medieutvecklingen och förändrade medievanor. Mot bakgrund av pågående arbete avstyrker utskottet motionsyrkandena /17:1685 (S) och 2016/17:2945 (C). Finansieringen av , och , punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2210 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:539 av (M), 2016/17:683 av och (båda M), 2016/17:693 av (SD) yrkande 3, 2016/17:1908 av (M), 2016/17:2244 av och (båda M), 2016/17:2379 av (M), 2016/17:2927 av och (båda SD), 2016/17:3136 av (M), 2016/17:3217 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3497 av (M). välkomnar en översyn av finansieringsformen för public service, då det finns behov av en moderniserad och långsiktigt trygg, solidariskt finansierad och teknikneutral finansieringsform för public service. En parlamentarisk utredning kan vara ett steg att komma vidare i frågan. Vi vill dock understryka att en finansieringsmodell likt begravnings-avgiften är förslag efter det att partiet tittat på modeller och utvärderat hur en skatt kan utformas. hade därför velat se ett uppdrag i utredningsdirektiven (dir. 2016:111) till (Ku 2016:06) att undersöka möjligheten att utforma en radio- och tv-avgift på samma sätt som begravningsavgiften där avgiften är anpassad efter de faktiska kostnaderna. Radio- och tv-avgiften skulle utformas som en separat post på skattsedeln och utkrävas i proportion till skattebetalarens beskattningsbara inkomst. Kostnaden skulle vara oförändrad, oavsett hur skattesystemet är utformat. På så sätt upprätthålls det viktiga avstånd mellan den politiska och granskande makten som bör finnas i ett öppet och fritt samhälle. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2210 (SD) yrkande 1 bifallas. Övriga motionsyrkanden bör avslås. Uppdrag till och , punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2210 av m.fl. (SD) yrkandena 2 och 3 samt 2016/17:1336 av (MP), 2016/17:1595 av (S) yrkande 1, 2016/17:1610 av (S) och 2016/17:3275 av och (båda SD). Det finns en grundläggande samsyn om att en av mediernas viktigaste uppgifter är att granska och kontrollera makthavare, institutioner och aktörer i demokratin. Detta, tillsammans med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, bildar ett av fundamenten i svensk demokrati. har public service vara eller icke vara debatterats frekvent. För är det självklart och viktigt att public service finns kvar då den är att betrakta som ett allmänintresse, som fortsatt ska arbeta med att förmedla kvalitativ samhällsinformation och ett brett utbud av svensk och nordisk film- och tv-produktion till svenska folket. Vi föreslår därför ett djupare samarbete i nyhetsrapportering mellan de nordiska länderna. En modell skulle kunna vara att för , och i samarbete med och de tre programbolagen tar fram riktlinjer för hur public service-bolagens nyhetsredaktioner kan utbyta nyhetsreportage med övriga nordiska länder. På så sätt kan de olika ländernas public service-bolag dela med sig av sina styrkor till varandra och minska risken för ensidig rapportering. Vår förhoppning är att denna åtgärd kan ha en positiv påverkan på övriga mediers nyhetsrapportering och på så vis stärka trovärdigheten för hela mediesektorn. anser att det är av yttersta vikt att public services rapportering är saklig och korrekt och att uppgifter kontrolleras i de fall som anmäls till och tv. Det är naturligt att det kan bli fel i exempelvis nyhetsförmedling. I de fall det råder oklarheter om korrekt information förmedlats ska detta givetvis följas upp. Vi föreslår att det, åtminstone vad gäller public services nyhets- och faktaförmedling, ska finnas ett samhällsorgan som genomgående kontrollerar saklighet och korrekthet i de fall en anmälan gjorts. eller ett specialinriktat organ kan t.ex. sätta samman ett vetenskapsråd som får till uppgift att kontrollera anmälda programs eller reportages saklighet. Utredningen skulle därefter kunna publiceras offentligt och skickas till anmälaren. föreslår vidare att en översyn genomförs av public service-bolagens sändningstillstånd för att se hur sändningstid kan avsättas för ett program med rättelser. Programmet kan också vara en möjlighet för public service att mer utförligt rapportera om ett program eller reportage som fått många anmälningar men där det visat sig att allmänheten inte har fog för sin uppfattning. Vad vi här har framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2210 (SD) yrkandena 2–3 bifallas. Övriga motionsyrkanden bör avslås. om och marknäten, punkt 1 (M, C, L, KD) (M), (M), Per Lodenius (C), (M), (L), (KD) och (M) anför: Även i av snabbt föränderlig teknik som på ett genomgående sätt förändrar produktions- och konsumtionsmönstren för ljud och rörlig bild, är marknätens höga täckningskrav fortsatt relevant för att kunna sända programtjänster i hela landet. Frågor om hur detta samhällsuppdrag utförs är därför centrala för en väl fungerande radio och tv i allmänhetens tjänst. I förlängningen berör temat även viktiga frågor om beredskap, då marknäten fyller en viktig funktion för krisberedskapen och ska kunna fungera under i stort sett vilka förhållanden som helst. Vi menar därför att regeringen i sin skrivelse 2016/17:74 inte i tillräckligt stor omfattning beaktar de iakttagelser som gör i revisionsrapporten och marknäten – mediepolitik, monopol och krisberedskap (RIR 2016:18). Den grundläggande frågan rör inriktningen för Teracomkoncernens verksamhet och därigenom motiven för statligt ägande. bedömer att marknätsverksamheten inom även fortsättningsvis bör vara i statlig ägo men att det inte är självklart att verksamheten ska drivas som ett vinstdrivande aktiebolag. ser inte heller, utifrån nuvarande samhällsuppdrag, några motiv för ett statligt ägande för övrig verksamhet såsom Boxers betal-tv och stora delar av telekomverksamheten. Det framgår också av granskning att statens medel används på ett ineffektivt sätt där och utlyser offentliga upphandlingar av marknätstjänster trots att är självskriven leverantör. Regeringen väljer i sin skrivelse att enbart avisera åtgärder för att utarbeta nya ekonomiska mål och uppdragsmål för att säkerställa uppdragsuppfyllelse, eftersom saknar uppdragsmål för detta dotterbolag. I samband med att de nya målen utarbetas kommer även företagets kapitalstruktur att ses över. En översyn av bolagsordning aviseras också i syfte att säkerställa att koncernens övergripande uppdrag är relevant. Mot bakgrund av ovanstående finner vi de åtgärder som regeringen aviserar i sin skrivelse som otillräckliga. Vi anser därför att regeringen bör ta rekommendationer att se över det statliga ägandet i på större allvar. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:74 om och marknäten. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:539 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att finansiera public service på annat sätt än genom radio- och tv-avgift och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:683 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:693 av (SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att SVT ska börja koda sina sändningar och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1336 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör återkomma till med förslag till förändring av stiftelseförordnandet för service-företagen, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:1595 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stärka och utveckla uppdraget för public service och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1610 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om översyn av reglerna för hur alkohol exponeras i SVT och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1685 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en plan för digitalisering och tillgängliggörande av svensk dagspress och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1908 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen ska tillsätta en utredning med syfte att undersöka den framtida finansieringen av public service via skatteintäkter och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2210 av m.fl. (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förtydligade och kompletterande utredningsdirektiv inför utredningen om den framtida finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förslag om fördjupad nordisk samverkan mellan public service-bolagen och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa ytterligare uppdrag till och om sändningstillståndet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2244 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om skattefinansierad radio- och tv-avgift och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2379 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa licenssystemet som finansieringsform för public service-tv och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2563 av och (båda SD): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att musik i ska vara svensk till och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2769 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att en tredjedel av P3:s utbud bör vara riktat till äldre och att det görs till en del av ett villkor för finansieringen av för , och , och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:2927 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att låta utreda vilka åtgärder som lämpligast bör vidtas för att kunna reformera finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2945 av (C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att , och Utbildningsradion så långt det är möjligt ska tillgängliggöra sitt journalistiska public service-material för fri användning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3136 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tv-licensen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3217 av och (båda M): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i samband med att en ny finansieringsmodell tas fram också utreda en möjlig, mer rättvis modell där exempelvis grupper av fattiga pensionärers betalningsförmåga tas i beaktande och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att förändra och modernisera finansieringen av public service och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3275 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om det publika samhällsserviceuppdraget och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3497 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa tv-avgiften och tillkännager detta för regeringen. [1] har fr.o.m. lämnat . Ledamoten sitter fortfarande i , men utan partibeteckning.