bet · H401FiU22 · 2017-03-17 00:00:00 — Svårigheterna har exempelvis sin grund i att den straffrättsliga regleringen på detta område inte är anpassad efter omfattande systematiska förfaranden. Utskottet konstaterar att det pågår ett arbete för att hantera denna typ av problem, främst baserat på Utredningen om åtgärder mot fakturabedrägerier. Regeringen avser exempelvis att lämna en proposition om grova fordringsbedrägerier till . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden såväl om en ny inriktning för som om försäljning av statens aktieinnehav i bolaget. Utskottets uppfattning är att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad i alla delar av landet. Utskottet hänvisar också till den fortsatta beredningen av den parlamentariska landsbygdskommitténs betänkande. Jämför reservation 9 (V). I kommittémotion 2016/17:2472 framhåller m.fl. (V) att regeringen bör fastställa ägardirektiv på så sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag (yrkande 1). De statliga bolagen ska användas för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart samt öka konkurrenskraften och jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. Vidare anförs i motionen att bör få i uppdrag att se över hur bolaget kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som då bör beaktas (yrkande 2). bör också få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att vara ett komplement till marknaden (yrkande 3). (M) anför i motion 2016/17:1005 att statens innehav i ska avyttras i sin helhet eller i form av en majoritetspost. är en stor aktör på bolånemarknaden. Motionären menar att det är viktigt för den ekonomiska stabiliteten att staten inte bidrar till en osund utveckling av hushållens skuldsättning. Motionären vill därför att staten säljer sitt aktieinnehav. Också i motion 2016/17:2745 av (M) efterfrågas en försäljning av statens innehav i . Staten utövar kontroll och tillsyn över kreditmarknaden och bör inte ha en ägarroll i ett bolag med sådan verksamhet. Staten bör därför renodla sin roll och sälja sina andelar i enligt motionären. Liknande motioner om behandlades av utskottet senast under förra (bet. 2015/16:FiU22). Motionerna avstyrktes av utskottet som ansåg att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund marknad. Utskottet avvisade därför yrkanden om såväl ett nytt ägardirektiv som försäljning av aktieinnehavet. nuvarande uppdrag och verksamhet redogörelse för bolag med statligt ägande skriver regeringen att saknar något särskilt beslutat samhällsuppdrag (skr. 2015/16:140). Av skrivelsen framgår vidare att erbjuder lån och sparande till privatpersoner, bostadsrättsföreningar och fastighetsbolag i . Bankens strategi är att fokusera på sin kärnprodukt, bolån, kompletterad med ett sparkonto. Av skrivelsen framgår också att de statliga bolagens arbete med hållbart företagande framöver i större utsträckning kommer att vara en integrerad del i det löpande arbetet. Närings- och innovationsminister har i ett interpellationssvar i sagt att agerar på en konkurrensutsatt marknad på marknadsmässiga villkor (ip. 2014/15:134). När det gäller frågan om hur regeringen ser på att använda ägardirektiven till för att stötta gles- och landsbygden uppgav ministern att bolaget måste agera föredömligt och transparent gentemot sina kunder, vilket också innebär att göra rimliga riskbedömningar i sin verksamhet. Bedömningen avser företagskunder och omfattar inte hushållskunder. Ett liknande svar gavs på en fråga om åtgärder för att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet (fr. 2014/15:134). Eftersom bolaget är lokaliserat i tre storstadsregioner saknas enligt ministern den lokalkunskap som krävs för att göra individuella riskbedömningar av t.ex. bostadsrättsföreningar på orter med lägre efterfrågan på bostäder. Detta innebär att risken blir högre för än för en bank med lokal närvaro och kunskap. Bedömningen är en operativ fråga för bolaget, och det är därför styrelsens och ledningens ansvar att balansera risk och lönsamhet, enligt ministern. Den parlamentariska landsbygdskommittén har lämnat förslag om en alternativ modell för finansiering av byggande på landsbygden I slutbetänkandet av den parlamentariska landsbygdskommittén (SOU 2017:1) föreslås en alternativ modell för att finansiera ett ökat byggande eller ombyggnad av bostäder på landsbygden. Huvudprincipen skulle vara att bankerna, staten och den enskilda låntagaren i större utsträckning än ska dela på risken med en kreditgivning till byggande och ombyggnad av bostäder på landsbygden. De statliga lånen till byggande på landsbygden skulle enligt kommittén förmedlas av . Eftersom bolaget inte har något samhällsuppdrag skulle i så fall behöva godkänna en kompletterande ägaranvisning enligt kommittén. Utskottet anser i likhet med vid tidigare behandling av motsvarande frågor att det är viktigt att , liksom alla statliga bolag, agerar föredömligt och transparent. Det är även viktigt att arbetet med hållbarhet är en integrerad del i det löpande arbetet i såväl som i andra statliga bolag. Utskottet anser också att har en viktig roll i att stärka konkurrensen och bidra till en sund och transparent marknad gentemot sina kunder, oavsett var i landet de bor. Utskottet anser därför inte att det är aktuellt med en försäljning av statens aktieinnehav i bolaget. I övrigt noterar utskottet att den parlamentariska landsbygdskommittén föreslagit en alternativ modell för finansiering av byggande på landsbygden. Den föreslagna modellen skulle innebära ett samhällsuppdrag till . Utskottet ser ingen anledning att föregripa den fortsatta beredningen av landsbygdskommitténs förslag. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna. Makrotillsyn och frågor om hushållens skuldsättning, punkt 3 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2407 av och (båda SD) och 2016/17:2444 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4 och 2016/17:267 av (SD), 2016/17:273 av (SD), 2016/17:1203 av (M), 2016/17:1639 av (S), 2016/17:1845 av (M) och 2016/17:2455 av (SD) yrkandena 1 och 2. Om någon inte klarar av att betala sitt bostadslån kan det ytterst leda till att säljer personens bostad. Om det då finns en skuld kvar till banken, så har banken rätt att kräva denna skuld av den tidigare låntagaren, oavsett hur mycket banken har lånat ut och hur lite bostaden egentligen varit värd. Den obegränsade personliga borgen som alla har till sina bostadslån gör att banken sällan riskerar något vid kreditgivning till bostäder. Vi anser att regeringen bör låta utreda möjligheten att införa en begränsning av bankers möjlighet till borgen vid bostadslån. En sådan begränsning skulle öka bankernas incitament till att förorda lån med amortering och därmed minska incitamenten till överutlåning på bostäder. Vidare anser vi att det behövs en bättre styrning av arbetet med finansiell stabilitet. Det finns en rad oklarheter i arbets- och ansvarsfördelningen när det gäller makrotillsynen mellan de tre myndigheterna , och Riksgälden. Avsaknaden av samsyn om verklighetsbeskrivning, inriktningsbeslut och vilka åtgärder som kan vara lämpliga i en given situation riskerar att undergräva trovärdigheten i statens insatser. Finansiella stabilitetsrådet är otillräckligt för att skapa nödvändig samsyn om hur stabilitetsfrågorna bör hanteras. Dessutom saknas skarpa verktyg för att påverka marknaden i önskad riktning. Organisationen av makrotillsynen bör därför ses över och förtydligas. För de områden där det kan vara praktiskt med ett fortsatt delat ansvar ska det klart framgå vilka olika moment respektive myndighet har huvudansvar för samt hur myndigheterna ska samverka för att åstadkomma en gemensam syn. Vidare bör Finansiella stabilitetsrådet bli ett forum för samverkan med en gemensam beslutsprocess. Rådet bör också vara avsändare av en gemensam rapport om finansiell stabilitet. Det är viktigt att processen för överväganden och beslut blir fortsatt transparent i delar där det inte motverkar syftet, dvs. att bygga stabilitet i det finansiella systemet. Slutligen bör myndigheternas befogenheter och verktyg utvecklas och göras tillgängliga för respektive myndighet att hantera under eget ansvar. Det är i det sammanhanget viktigt att respektive myndighet ges en tillräckligt bred och djup befogenhet men också ansvar för att kunna agera och tillräckligt kraftfullt. Mot den bakgrunden tillstyrker vi motionerna 2016/17:2407 av och (båda SD) och 2016/17:2444 av m.fl. (SD) yrkandena 1–4. EU:s bankunion och bankstrukturfrågor, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 1, 8 och 9 samt 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 8. Det svenska banksystemet är stort i förhållande till den svenska ekonomin och domineras dessutom av de fyra storbankerna. Om någon av dessa banker får problem kan förtroendet för hela det finansiella systemet ifrågasättas, vilket i sin tur kan få allvarliga konsekvenser för den reala ekonomin. Storbankernas beroende av marknadsfinansiering med korta löptider, till stor del från utlandet, ökar också sårbarheten i det finansiella systemet. Det finns vidare ett antal förhållanden som tyder på bristfällig konkurrens på bankmarknaden. Mot den bakgrunden bör en parlamentariskt sammansatt bankstrukturutredning tillsättas för att närmare studera strukturerna inom den svenska banksektorn och komma med förslag till förbättringar. Staten och dess olika myndigheter tar ett stort ansvar för att garantera finansiell stabilitet. Riksgälden är s.k. resolutionsmyndighet och har ansvar för både förberedelser och hantering av institut i kris. Det finns också en outtalad garanti från staten att förhindra att någon av de riktigt stora bankerna går i konkurs, eftersom en sådan konkurs skulle hota den finansiella stabiliteten. Eftersom staten tar på sig stora risker och potentiellt stora kostnader för att bevara finansiell stabilitet vore det logiskt att staten också ökar sitt ägande på bankmarknaden. Ett sådant ökat statligt ägande skulle dels öka den finansiella stabiliteten, dels öka konkurrensen till förmån för konsumenterna. Mot den bakgrunden bör bankstrukturutredningen också få i uppgift att ta fram förslag på hur det statliga ägandet inom banksektorn kan öka. Implicita eller uttalade statliga garantier innebär en kraftig subvention av storbankernas upplåningskostnader. I ; och inom EU pågår arbete med olika typer av bankdelningslagar. De tekniska lösningarna ser olika ut, men syftet är i grunden detsamma: att resultatet från bankernas s.k. investmentverksamhet inte ska spilla över på resultatet för den mer traditionella affärsverksamheten. Därmed förhindras att skattebetalarnas pengar riskeras för vad som inte kan räknas som samhällsnyttig verksamhet. Därför bör bankstrukturutredningen få i uppdrag att ta fram en bankdelningslag som separerar traditionell bankverksamhet från investmentverksamhet. Jag tillstyrker mot den bakgrunden motion 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 1, 8 och 9. EU:s bankunion och bankstrukturfrågor, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 8 och 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 1, 8 och 9. Den europeiska fasen av finanskrisen utbröt i stor utsträckning på grund av misskötta banker. och är de enda två av EU:s medlemsländer som helt står utanför bankunionen. När nu sannolikt lämnar EU ökar kostnaden för för att stå utanför ytterligare. Jag anser därför att bör gå med i bankunionen. Det skulle minska riskerna i vår banksektor och i förlängningen i våra offentliga finanser, samt innebära att tar sitt ansvar för att bidra till att förebygga nästa europeiska finanskris. bör kraftfullt verka för att den europeiska insättningsgarantin kommer på plats och likaså för att den europeiska bankmyndigheten () efter utträde ur EU placeras i . Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 8. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 34 och 2016/17:620 av m.fl. (S), 2016/17:888 av (S), 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8, 2016/17:2591 av och (båda SD) yrkandena 1–4 och 2016/17:2820 av och (båda S). Handlarna förlorar stora belopp på bedrägerier. har handlarna svårt att göra snabba och korrekta identitetskontroller för att säkerställa köparnas identitet, inte minst eftersom många köp sker via internet. Regeringen bör därför utreda hur man med ett bibehållet högt integritetsskydd och utan att påverka handeln negativt kan skapa ett system som är både praktiskt och säkert. Det kan exempelvis handla om att använda biometri, såsom i våra pass, en chipp-och-pin-lösning eller en ökad identitetskontroll vid köp eller lån över vissa belopp eller enligt andra parametrar. Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 34. Kontanthantering och betaltjänster, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8 samt 2016/17:620 av m.fl. (S), 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 34, 2016/17:888 av (S), 2016/17:2591 av och (båda SD) yrkandena 1–4 och 2016/17:2820 av och (båda S). Allt fler banker upphör med kontanthantering eller har infört restriktioner för densamma, vilket särskilt drabbar människor i glesbygd. Tillgången till kontanter har blivit en skillnad mellan stad och land. För många är tillgången till kontanter viktig för att kunna ha kontroll över sin ekonomi. Andra vill inte ha kort av integritetsskäl och åter andra har problem med tekniken. Vissa affärer tar inte kort på grund av att det är dyrt. Av det skälet bör bankerna åläggas att upprätthålla en viss kontanthantering. ligger i EU:s bottenliga vad gäller tillgången till bankomater som möjligheterna att ta ut kontanter ur dessa har försämrats kraftigt. Storbankernas ägande omöjliggör för nya aktörer att etablera bankomattjänster i utan mycket höga kostnader. När storbankerna stänger ned bankkontoren på landsbygden har det ofta inneburit att också bankomaten har försvunnit. Mot den bakgrunden bör regeringen låta utreda om storbankerna kan åläggas krav på att upprätthålla bankomater på landsbygden. Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkandena 7 och 8. Konkurrens och transparens på finansmarknaden, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 2 och 2016/17:108 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2016/17:387 av och (båda S), 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 2–7, 2016/17:1136 av och (båda S), 2016/17:1481 av Boriana (M), 2016/17:2933 av och (båda SD), 2016/17:2987 av Per Åsling och (båda C) och 2016/17:3035 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2. har en internationellt sett stor finansiell sektor i förhållande till ekonomins storlek. Den ger ett viktigt bidrag till den svenska tillväxten och säkerställer att många branscher och företag har god tillgång till kapital. För att nya företag ska skapas och växa är tillgången till kapital central. behövs god konkurrens också på de finansiella marknaderna. har det skett flera skärpningar av regelverken för bank- och finansföretag. Skärpningarna har kommit som svar på finanskrisen och för att bidra till stabilare banker och finansmarknad. Det är rimligt att krav skärpts, men fler och hårdare regler innebär också en risk för en minskad konkurrens eftersom mindre aktörer kan ha jämförelsevis svårare att bygga upp och bekosta nödvändig kompetens. Därför anser vi att bör få ett särskilt uppdrag att se över hur regler kan mildras eller tas bort för mindre aktörer i syfte att öka konkurrensen på bank- och finansmarknaden. Dock måste det göras på ett sådant sätt att bankverksamhetens tillförlitlighet inte äventyras. Vi tillstyrker mot den bakgrunden motion 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 2. Konkurrens och transparens på finansmarknaden, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 2–7 och 2016/17:108 av (MP) yrkandena 1 och 2, 2016/17:387 av och (båda S), 2016/17:1136 av och (båda S), 2016/17:1481 av Boriana (M), 2016/17:2933 av och (båda SD), 2016/17:2987 av Per Åsling och (båda C), 2016/17:3035 av Per Åsling och (båda C) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3128 av m.fl. (M) yrkande 2. En väl fungerande bolånemarknad är central för hushållens ekonomi. Trots senare års reformer har bankerna fortfarande ett stort informationsövertag gentemot kunderna vid förhandlingar om räntor på bolånen. En bankstrukturutredning bör därför lämna förslag på hur bankerna ska redovisa sina upplåningskostnader för bostadslån på ett likformigt sätt, i syfte att underlätta för konsumenterna vid en förhandling med bankerna. Utredningen bör också ta fram förslag på att bankerna ska vara skyldiga att informera sina kunder när rabatterna upphör. Vidare bör bankstrukturutredningen utreda för- och nackdelar med ett förbud mot produktpaketering på bankmarknaden. Att kunderna på en marknad ska kunna jämföra olika produkter mot varandra är centralt för en väl fungerande marknad. På bankmarknaden finns det i detta avseende betydande brister, som bl.a. hänger ihop med att bankerna har olika paketerbjudanden. I sammanhanget bör det dock beaktas att paketlösningar kan vara ett sätt för bankerna att konkurrera och ge kunderna valmöjligheter. Det kan förekomma samordning mellan företag av mer subtil karaktär som begränsar konkurrensen, men som inte omfattas av bestämmelserna i konkurrenslagen. Bolånemarknanden är ett exempel på en marknad som ”lämpar sig” för olika former av prissignalering. Det är en marknad som domineras av ett fåtal stora aktörer och där kundstocken är förhållandevis trögrörlig till följd av direkta och indirekta byteskostnader. bör därför utreda ett förbud mot prissignalering på bankmarknaden. På bankmarknaden finns många samarbeten kring främst olika betalningsförmedlingstjänster, t.ex. Bankgirocentralen och Dataclearingen. Internationella kortsamarbeten, samarbete kring bankomater och kring hanteringen av depåer (kontantlager) är andra exempel. Detta gör det svårare för nya aktörer att etablera tjänster i och ökar risken för kartelliknande utfall. bör därför utreda hur de många samarbetena inom banksektorn påverkar konkurrensen och hur alla företag ska kunna ges tillträde till infrastrukturen på de finansiella marknaderna på lika villkor utan att allmänhetens tillgång till snabb och enkel service påverkas negativt. Flera undersökningar har visat att bankkunder generellt har låg kunskap om vad deras banktjänster kostar. Av det skälet bör bankstrukturutredningen ta fram förslag till krav på bankerna om årliga kostnadssammanställningar som informerar kunderna om hur mycket de har betalat i avgifter till banken. Sådana sammanställningar ska innefatta en översikt över de räntor som kunden mottagit och betalat . Jag tillstyrker därmed motion 2016/17:732 av m.fl. (V) yrkandena 2–7. Fakturabedrägerier och inkassoverksamhet, punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2309 av (SD) och 2016/17:1121 av och (båda M) och 2016/17:1182 av m.fl. (M). Systemet med indrivning av förfallna fakturor skulle kunna göras mer överskådligt och generellt genom att man inför en skyldighet för inkassoföretagen att alltid ställa ut minst till sista betalningsdatum. En sådan minsta tidsfrist borde vidare kombineras med att inkassokravet måste vara konsumenten till handa efter utställd faktura, och att bevisbördan för detsamma läggs på indrivaren. Därmed tillstyrker vi motion 2016/17:2309 av (SD). Frågor om , punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2472 av m.fl. (V) yrkandena 1–3 och 2016/17:1005 av (M) och 2016/17:2745 av (M). Uppdraget för som en statlig bank på en privat marknad måste bli tydligare. De statliga bolagen bör användas för att bygga tryggare, mer jämlikt och ekologiskt hållbart samt för att öka konkurrenskraften och inte minst jämna ut orättvisa skillnader mellan stad och landsbygd. I stället för att avveckla sin utlåning till stora delar av landet borde komplettera marknadens bristande utlåning på landsbygden. borde som marknadskompletterande bank stödja nybyggnad på landsbygden genom lånemodeller som gör det möjligt att bygga nytt även där marknadspriset är lågt. Regeringen bör därför ändra ägardirektiven på så sätt att ska upprätthålla god service och goda villkor i hela landet och därigenom bli ett samhällsnyttigt företag. Detta förslag är i linje med den alternativa modell för att finansiera ett ökat byggande på landsbygden som den parlamentariska landsbygdskommittén presenterade i sitt slutbetänkande med förslag till en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd i landsbygder som lämnades (SOU 2017:1). En annan faktor är att omständigheterna kring att driva företag varierar beroende på var i man verkar. bör därför få i uppdrag att se över hur den kan bidra till att finansiera lån för företag på landsbygden och vilka särskilda aspekter som bör beaktas i detta. Genom att arbeta med produktutveckling skulle dessutom på ett konkret sätt kunna öka finansieringsmöjligheterna för små och nystartade företag på landsbygden. bör därför få i uppdrag att aktivt arbeta med att utveckla lösningar för produktutveckling för små och medelstora företag i syfte att vara ett komplement till marknaden. Därmed tillstyrker jag motion 2016/17:2472 av m.fl. (V) yrkandena 1–3. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:79 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att svenska banker bör vara skyldiga att ha kapitalkrav på och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:108 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av lokal närvaro av bankverksamhet och bankkontor på landsbygden och på andra platser där tillgängligheten till banker är låg, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ökad konkurrens och transparens i banksektorn när det gäller villkor för kontanthantering, in- och utlåning, räntor och krediter för företagare, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:267 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten till statliga startlån till unga vuxna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:273 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att införa ett räntetak för kreditgivare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:387 av och (båda S):