bet · H401FiU32 · 2017-01-10 00:00:00 — Det innebär för svenskt vidkommande att den nuvarande strukturen i penningtvättslagen måste göras om från grunden, särskilt som det är möjligt att i lagen peka ut situationer som medger generella undantag från kravet på kundkännedom. Situationer som kräver kundkännedom Åtgärder för att uppnå kundkännedom ska vidtas när en affärsförbindelse etableras, vid enstaka transaktioner som uppgår till eller mer och vid vissa överföringar av medel . Åtgärder för kundkännedom ska också vidtas vid transaktioner som understiger och som verksamhetsutövaren inser eller borde inse har samband med en eller flera andra transaktioner och som tillsammans uppgår till minst detta belopp. Därutöver finns särskilda krav på kundkännedomsåtgärder för tillhandahållare av speltjänster och kontant handel med varor. Verksamhetsutövaren ska identifiera kunden och kontrollera identiteten genom identitetshandlingar eller registerutdrag eller genom andra uppgifter och handlingar från en oberoende och tillförlitlig källa. av en person som uppger sig handla på kundens vägnar, ska verksamhetsutövaren kontrollera den personens identitet och behörighet att företräda kunden. Vidare ska en verksamhetsutövare utreda om kunden har en verklig huvudman, och i så fall kontrollera den verkliga huvudmannens identitet. Verksamhetsutövaren ska bedöma om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning eller en anhörig eller nära medarbetare till en sådan person. Verksamhetsutövaren ska även kontrollera om kunden är etablerad i ett högrisktredjeland utanför EES. Vidare ska verksamhetsutövaren inhämta information om affärsförbindelsens syfte och art. Informationen ska ligga till grund för en bedömning av vilka aktiviteter och transaktioner som kunden kan förväntas utföra inom ramen för affärsförbindelsen samt för riskklassificeringen av kunden. En pågående affärsförbindelse ska löpande och vid behov följas upp i syfte att säkerställa att kännedomen om kunden är aktuell och tillräcklig för att hantera den bedömda risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Regeringen konstaterar att kundkännedomsprocessen där en kund kan få svara på ingående frågor om personliga och ekonomiska förhållanden ofta kan uppfattas som svår att förstå för den kund som saknar kännedom om kraven i dessa avseenden. Regeringen betonar därför vikten av att verksamhetsutövare är tydliga i sin kommunikation om varför frågor ställs. Även tillsynsmyndigheterna bör inom sina ansvarsområden verka för att öka kunskapen om regelverket och de speciella krav som det ställer på verksamhetsutövarna. Identitetskontroller ska slutföras innan en affärsförbindelse etableras eller en enstaka transaktion utförs. Om det är nödvändigt för att inte avbryta verksamhetens normala gång, får en identitetskontroll med anledning av en ny affärsförbindelse göras senare, dock senast när affärsförbindelsen etableras. Det kan exempelvis handla om att en affärsförbindelse bekräftas genom underskrift via Bank-id, då kontroll av identiteten och ingåendet av affärsförbindelsen anses ske vid samma tillfälle. Det undantaget får dock tillämpas endast om risken för penningtvätt och finansiering av terrorism är låg. Förbud mot att ingå och upprätthålla affärsförbindelser och utföra enstaka transaktioner i vissa fall En verksamhetsutövare ska inte få etablera eller upprätthålla en affärsförbindelse eller utföra en enstaka transaktion, om verksamhetsutövaren inte har tillräcklig kännedom om kunden för att kunna dels hantera risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen, dels övervaka och bedöma kundens aktiviteter och transaktioner. En affärsförbindelse får inte heller etableras om det uppkommer misstanke om att verksamhetsutövarens produkter eller tjänster kommer att användas för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Regeringen påpekar att för verksamhetsutövare som omfattas av lagen (1995:1571) om insättningsgaranti och av betalkontodirektivet utgör den föreslagna regleringen också ett nödvändigt klargörande av att kraven på kundkännedom i penningtvättsdirektivet går före skyldigheterna att tillhandahålla vissa tjänster. Verksamhetsutövaren ska bedöma hur stora risker för penningtvätt eller finansiering av terrorism som kan förknippas med kundrelationen. Kundens riskprofil ska bestämmas med utgångspunkt i verksamhetens allmänna riskbedömning och den kännedom om kunden som verksamhetsutövaren har. I en bilaga till direktivet finns en icke uttömmande förteckning med riskvariabler som verksamhetsutövare ska beakta. Dessa är syftet med ett konto eller en förbindelse, hur stora tillgångar en kund deponerar, transaktionernas storlek och affärsförbindelsens regelbundenhet eller varaktighet. Omfattningen av åtgärderna för kundkännedom De kontroller, bedömningar och utredningar som lagen kräver, ska utföras i den omfattning som behövs med hänsyn till kundens riskprofil och övriga omständigheter. Om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism bedöms som låg, ska verksamhetsutövaren få tillämpa förenklade åtgärder för kundkännedom. Om risken för penningtvätt eller finansiering av terrorism i stället bedöms som hög, ställs krav på mer omfattande kontroller, bedömningar och utredningar. Det kan handla om att inhämta ytterligare information om kundens affärsverksamhet eller ekonomiska situation och uppgifter om varifrån kundens ekonomiska medel kommer. Skärpta åtgärder för att uppnå kundkännedom ska vidtas när kunden är etablerad i ett land utanför EES som identifierats som ett högrisktredjeland. Detta ska under vissa förutsättningar dock inte gälla när kunden är dotterbolag eller filial till en verksamhetsutövare som är etablerad inom EES. Om kunden eller kundens verkliga huvudman är en person i politiskt utsatt ställning, ställs mer omfattande krav på kundkännedom. De särskilda kraven ska gälla även när kunden är anhörig eller nära medarbetare till en person i politiskt utsatt ställning. Åtgärder utförda av utomstående Regeringen föreslår vissa lagändringar med anledning av att direktivet gör det möjligt att förlita sig på åtgärder för kundkännedom som vidtagits av en utomstående. Syftet med detta är att undvika upprepade kundidentifieringsförfaranden som leder till att affärsverksamheten drabbas av förseningar och ineffektivitet. Särskilda bestämmelser för vissa verksamheter Regeringen föreslår vissa särskilda bestämmelser för kundkännedom som rör klientmedelskonton, livförsäkringar och andra investeringsrelaterade försäkringar samt för truster och liknande juridiska konstruktioner. Vidare föreslås förenklade åtgärder för kundkännedom för vissa elektroniska pengar. En verksamhetsutövare ska t.ex. inte behöva genomföra identitetskontroller av kunden vid tillhandahållande av instrument för elektroniska pengar som uppfyller vissa villkor, bl.a. att högst lagras på betalningsinstrumentet. Övervakning och rapportering m.m. Löpande övervakning och bedömning av transaktioner En verksamhetsutövare ska övervaka pågående affärsförbindelser och bedöma enstaka transaktioner i syfte att upptäcka avvikande aktiviteter och transaktioner. Med aktiviteter avses exempelvis omständigheten att en kund är ovillig att identifiera sig eller att kunden förefaller utföra en transaktion åt någon annan person som uppehåller sig i närheten. Verksamhetsutövarens övervakning och bedömning ska även syfta till att upptäcka aktiviteter som utan att vara avvikande kan antas ingå som ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism. Övervakningens inriktning och omfattning ska bestämmas med beaktande av de risker som identifierats i den allmänna riskbedömningen, den risk som kan förknippas med kundrelationen och annan information om tillvägagångssätt för penningtvätt eller finansiering av terrorism. Bedömning och rapportering vid misstanke om penningtvätt eller finansiering av terrorism Om verksamhetsutövaren vid övervakningen uppmärksammar en avvikelse eller på annat sätt får anledning att misstänka penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska verksamhetsutövaren göra en bedömning av om det finns skälig grund för en sådan misstanke. Bedömningen ska grundas på åtgärder för kundkännedom och andra nödvändiga åtgärder. När en verksamhetsutövare anser att det finns skälig grund för misstanke behöver ytterligare kundkännedomsåtgärder inte vidtas, utan en rapport ska utan dröjsmål lämnas till . Nuvarande bestämmelser om skyldighet för verksamhetsutövare att lämna uppgifter på begäran av ska föras över till den nya penningtvättslagen. En nyhet är att uppgiftsskyldigheten också ska gälla den som bedriver penninginsamling för humanitärt, välgörande, kulturellt eller annat allmännyttigt ändamål. Sistnämnda förslag går utöver direktivet och motiveras med att insamlingsverksamhet identifierats som särskilt sårbar för att utnyttjas för finansiering av terrorism. Nuvarande krav på att verksamhetsutövare ska ha system för att snabbt kunna lämna uppgifter om kunder förs över till den nya penningtvättslagen. Skyldigheten utökas till att omfatta alla verksamhetsutövare som omfattas av lagen. Även bestämmelsen om tillsynsmyndigheternas skyldighet att underrätta finansunderrättelseenheten om omständigheter som kan ha samband med penningtvätt eller finansiering av terrorism ska föras över till den nya penningtvättslagen med vissa tillägg. Bestämmelserna om undantag från rapportering och skyldighet att lämna upplysningar som i vissa situationer gäller för advokater, biträdande jurister och andra som t.ex. företräder klienter inför rättsliga förfaranden förs över till den nya penningtvättslagen, med vissa redaktionella ändringar. Skyldighet att avstå från vissa transaktioner Nuvarande skyldighet för verksamhetsutövare att avstå från att genomföra transaktioner som kan misstänkas vara ett led i penningtvätt eller finansiering av terrorism ska föras över till den nya penningtvättslagen. Bestämmelsen ska kompletteras med en upplysning om att verksamhetsutövaren, vid bedömningen av om misstanke föreligger efter att en rapport har gjorts till , ska beakta den information som kan lämna om hanteringen av ärendet. Misstänkta transaktioner ska på de sätt som framgår av gällande rätt få genomföras om det inte är möjligt att avstå från transaktionen. Nuvarande undantag från förbudet mot att genomföra misstänkta transaktioner om en vägran kan försvåra den fortsatta utredningen ska fortfarande gälla. Undantaget ska dock begränsas jämfört med nuvarande regler genom att det klargörs att transaktionen endast får ske om det är sannolikt att en vägran kan försvåra den fortsatta utredningen. Förbud mot att röja uppgifter om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism Den nya penningtvättslagen innehåller bestämmelser om förbud mot att röja uppgifter om misstänkt penningtvätt och finansiering av terrorism. Det innebär exempelvis ett förbud mot att för kunden eller för någon utomstående röja att en bedömning av en misstänkt transaktion utförts eller att uppgifter lämnats till . Motsvarande förbud finns i gällande rätt, men bestämmelserna om undantag från detta förbud mot att röja uppgifter är till stor del nya. Undantagen från förbudet mot att röja uppgifter om misstänkt penningtvätt handlar bl.a. om uppgiftslämnande inom koncerner. Beslut om dispositionsförbud med anledning av misstänkt penningtvätt får endast avse sådan egendom som härrör från brott eller brottslig verksamhet. Bevarande av handlingar och uppgifter samt behandling av personuppgifter De grundläggande bestämmelserna om behandling av personuppgifter i den nuvarande penningtvättslagen förs över till den nya penningtvättslagen, med den skillnaden att tillåtna ändamål för behandling av personuppgifter klargörs i en egen bestämmelse. En del nya bestämmelser införs också, bl.a. att verksamhetsutövare ska få behandla personuppgifter om lagöverträdelser vid allt obligatoriskt uppgiftslämnande till . Det införs också vissa undantag från förbudet mot samkörning av register inom koncerner och verksamheter som bedrivs via filial i utlandet. Till skillnad från den nuvarande penningtvättslagen ska enligt den nya lagen handlingar och uppgifter som huvudregel bevaras och bara om det är nödvändigt för att förebygga, upptäcka eller utreda penningtvätt eller finansiering av terrorism än så. Funktioner för intern kontroll och anmälningar av misstänkta överträdelser I förslaget finns nya bestämmelser om intern kontroll och anmälningar om misstänkta överträdelser. När det är motiverat av verksamhetens storlek och art, ska en verksamhetsutövare utse personer och inrätta funktioner med särskilt ansvar för regelefterlevnad och oberoende granskning. Om en verksamhetsutövare med huvudkontor i en annan stat inom EES tillhandahåller betaltjänster eller ger ut elektroniska pengar i ska kunna besluta att verksamhetsutövaren ska utse en central kontaktpunkt i , förutsatt att tjänsterna inte tillhandahålls genom en filial eller ett dotterföretag. Skyldigheten enligt direktivet att behöriga myndigheter ska inrätta effektiva och tillförlitliga mekanismer för att uppmuntra och ta emot anmälningar om överträdelser av penningtvättslagen bör enligt regeringen genomföras genom föreskrifter på förordningsnivå. En verksamhetsutövare ska tillhandahålla ändamålsenliga rapporteringssystem som gör det möjligt för anställda och uppdragstagare att internt göra anmälningar om lagöverträdelser. Syftet med ett sådant visselblåsarsystem är att eventuella oegentligheter ska komma fram. Mot den bakgrunden införs också en ny bestämmelse om skydd för en anmälares identitet i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regler om tillsyn på området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism finns i en rad olika författningar. Genom bemyndiganden i penningtvättslagen, penningtvättsförordningen och ett antal rörelselagar och till dessa anslutande förordningar ges vissa myndigheter behörighet att utfärda föreskrifter och utöva tillsyn över tillämpningen av regelverket om penningtvätt och finansiering av terrorism. Tillsyn enligt penningtvättslagen omfattar icke-finansiella verksamhetsutövare som inte regleras i en särskild rörelselag Penningtvättslagens avsnitt om tillsyn omfattar de icke-finansiella verksamhetsutövare vars verksamhet, i de delar som omfattas av penningtvättsregelverket, inte regleras i en särskild rörelselag. Den tillsyn som kan bedrivas enligt den nuvarande penningtvättslagen uppfyller kraven i fjärde penningtvättsdirektivet. Huvuddragen i den nuvarande penningtvättslagen föreslås därför, med vissa ändringar och tillägg som bl.a. beror på att nya aktörer ska omfattas av lagens bestämmelser, föras in i den nya penningtvättslagen. Beloppsgränsen för när fysiska och juridiska personer som handlar med varor mot kontant betalning omfattas av lagen sänks från till , vilket är strängare än direktivets minimikrav på . Inte bara mottagande utan även utbetalning av kontanta belopp medför att lagen blir tillämplig. Kontanthandlarna står under tillsyn av länsstyrelserna i , och län. För att de tre länsstyrelserna ska ha möjlighet att identifiera gruppen verksamhetsutövare krävs att den som har för avsikt att bedriva kontant varuhandel som omfattas av penningtvättslagen anmäler det till penningtvättsregister. Tillsyn enligt särskilda rörelselagar för pantbanker, fastighetsmäklare, revisorer och anordnare av speltjänster För övriga verksamhetsutövare utövas tillsynen i enlighet med rörelselagar där frågorna om penningtvätt och finansiering av terrorism utgör en integrerad del. Detta innebär att den tillsynsregim som införts och föreslås införas i penningtvättslagen måste överföras och i viss utsträckning anpassas till befintliga rörelselagar. Det gäller tillsyn enligt pantbankslagen, fastighetsmäklarlagen, revisorslagen, kasinolagen och lotterilagen. Pantbanksverksamhet föreslås i sin helhet omfattas av penningtvättslagen, och bestämmelserna i penningtvättslagen bör beaktas vid tillståndsgivningen. Pantbankslagen kompletteras bl.a. med en bestämmelse som möjliggör löpande lämplighetsprövning av ägare och ledningspersoner samt möjlighet att ingripa om dessa inte uppfyller kraven för att bedriva pantbanksverksamhet. Tillsyn över penningtvättsregelverket bedrivs av länsstyrelserna i , och län, medan tillståndsgivning för pantbanksverksamhet och tillsyn över övrig pantbanksverksamhet är uppdelad mellan sju länsstyrelser. I fastighetsmäklarlagen införs en bestämmelse om att Fastighetsmäklarinspektionen ska ha rätt att genomföra undersökningar på plats hos en mäklare för tillsyn enligt penningtvättsregleringen. En liknande bestämmelse införs i revisorslagen som möjliggör för att göra en platsundersökning hos en revisor eller ett registrerat revisionsbolag. Regeringen föreslår vidare vissa förtydliganden och kompletteringar i kasinolagen för att uppfylla direktivets lämplighetskrav på ledningspersoner. Exempelvis ska den som i väsentlig utsträckning åsidosatt skyldigheter i näringsverksamhet eller som gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet inte få ingå i ledningen för en tillståndshavare av kasinospel. I lotterilagen införs en bestämmelse om att Lotteriinspektionen ska utöva tillsyn enligt penningtvättslagen över anordnare av speltjänster. Lotteriinspektionen ska bl.a. ges möjlighet att genomföra undersökningar på plats hos en anordnare av speltjänster. På den svenska spelmarknaden använder sig många spelanordnare av ombud. För att Lotteriinspektionen ska kunna kontrollera att anordnarna följer penningtvättsregleringen även när de anlitar ombud föreslår regeringen att även ombuden påförs vissa skyldigheter och träffas av vissa lämplighetskrav som regleras i lotterilagen. Tillsyn enligt lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet Sådana finansiella institut som driver verksamhet i enlighet med lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet omfattas av penningtvättslagens regler och står under penningtvättstillsyn av . Det handlar om fysiska eller juridiska personer som ägnar sig åt valutaväxling eller annan finansiell verksamhet. utgörs de finansiella instituten i stor utsträckning av företag med verksamhet inriktad mot factoring, fakturabelåning och förvärv av fordringar. Vidare förekommer valutahandelsföretag och företag som tillhandahåller betalningsmedel, ofta i form av digitala valutor. Gemensamt för denna typ av verksamheter är att de i hög utsträckning kan utnyttjas för penningtvätt och finansiering av terrorism. Gällande rätt i fråga om tillsynen över denna typ av verksamhetsutövare lever enligt regeringens mening upp till direktivets krav, men det finns vissa brister relaterade till registreringsförfarandet, vilket påverkar möjligheterna att bedriva en effektiv tillsyn. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att en sådan verksamhet ska genomgå en granskning innan den registreras. I lagen anges att en verksamhet ska registreras om det finns skäl att anta att den kommer att drivas i enlighet med penningtvättslagen och föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen och om ägaren och ledningen bedöms som lämpliga. Regeringen föreslår också att lagens rubrik ändras från lagen om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet till lagen om valutaväxling och annan finansiell verksamhet. Vissa artiklar i penningtvättsdirektivet riktar sig mot juridiska personer i vilka verksamhetsutövare är anställda. utövar enligt gällande rätt tillsyn över att advokater följer penningtvättslagen. tillsyn omfattar emellertid inte uttryckligen advokatbolag, även om tillsynen i praktiken utövas över såväl advokater som advokatbolag och biträdande jurister. Regeringen bedömer att det i det aktuella lagstiftningsärendet inte finns underlag för att lämna förslag som medför ett fullständigt genomförande av direktivets krav på tillsyn över advokatbolag och lämplighetsprövning av ägaren till och ledningen i sådana bolag. Frågan bör därför bli föremål för ytterligare överväganden. Periodisk rapportering för vissa verksamhetsutövare Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna ska se till att de myndigheter som utövar tillsyn ska ha tillgång till uppgifter som gör det möjligt för dem att riskklassificera tillsynsobjekten. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det förs in ett bemyndigande i penningtvättslagen enligt vilket regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, ska kunna föreskriva om skyldigheter för kreditinstitut och finansiella institut att lämna uppgifter om sin verksamhet, sina kunder och andra förhållanden som är nödvändiga för att tillsynsmyndigheten ska kunna bedöma risken med de verksamhetsutövare som står under tillsyn. Tillgång till uppgifter i belastningsregistret Regeringen bedömer att direktivets krav på att behöriga myndigheter ska kunna kontrollera i kriminalregistret om en berörd person har en relevant fällande dom mot sig bör genomföras genom föreskrifter på förordningsnivå. underrättelseskyldighet till de europeiska tillsynsmyndigheterna Direktivet innebär en utökad skyldighet för att informera de europeiska tillsynsmyndigheterna (, och ) om bl.a. vilka administrativa sanktioner och åtgärder som påförs kreditinstitut och finansiella institut. Den utökade skyldigheten för föreslås regleras genom föreskrifter på förordningsnivå. En nyhet i fjärde penningtvättsdirektivet är krav på att medlemsstaterna i sin nationella lagstiftning ska införa regler som gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att besluta om vissa angivna disciplinåtgärder. Av direktivet följer även krav på att tillsynsmyndigheten ska ha möjlighet att ingripa mot verksamhetsutövare genom sanktionsavgifter och krav på att vissa fysiska personer i ledningspositioner ska kunna hållas ansvariga för en juridisk persons överträdelser. Direktivet reglerar vidare hur hög sanktionsavgiften får vara samt vilka omständigheter som ska beaktas när de behöriga myndigheterna fastställer typen av och nivån på administrativa sanktioner. Direktivet är en minimireglering vad gäller sanktioner, vilket innebär att medlemsstaterna i den nationella lagstiftningen kan gå utöver de i direktivet uppräknade sanktionerna och förutsättningarna samt tillämpningsområdet för dessa. För vissa av de verksamhetsutövare som omfattas av penningtvättsregelverket finns redan en sanktionsregim i den rörelselag som reglerar deras verksamhet som i stort lever upp till direktivets krav. Det gäller bl.a. lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och lagen (2004:46) om värdepappersfonder. För vissa andra verksamhetsutövare innebär kraven i direktivet en betydande förändring av de förutsättningar under vilka verksamheten bedrivs. Direktivets bestämmelser om sanktioner är inte avsedda att påverka tillämpningen av straffrättsliga påföljder i medlemsstaterna. En medlemsstat kan välja att i stället för administrativa sanktioner använda straffrättsliga påföljder. Regeringen anser i likhet med bedömningen vid tidigare lagstiftningsärenden att sanktionerna som genomför fjärde penningtvättsdirektivet bör vara av administrativt slag. möjligheter att ingripa mot överträdelser av penningtvättslagen Direktivets krav i förhållande till möjligheter att ingripa mot överträdelser av penningtvättslagen är uppfyllda i gällande rätt. Enligt direktivets krav ska en verksamhetsutövare kunna bli föremål för •ett offentligt meddelande vari den fysiska eller juridiska personen liksom överträdelsens karaktär anges •en anmodan om att den fysiska eller juridiska personen ska upphöra med sitt agerande och inte upprepa detta •återkallande eller tillfällig indragning av auktorisering, om verksamhetsutövaren är föremål för en auktorisation. Det krävs heller inga särskilda lagstiftningsåtgärder för att genomföra direktivets krav på att juridiska personer ska kunna ställas till svars för överträdelser som begås till deras förmån av vissa utpekade personer. Sanktionsbestämmelser för valutaväxlare och annan finansiell verksamhet