bet · H401KrU4 · 2017-03-17 00:00:00 — Regeringen konstaterade 2014 att det hade skett en hel del förändringar inom många kampsporter sedan lagens tillkomst, vilket ledde till att regeringen gav i län i uppdrag att se över regleringen av kampsport. Analysen resulterade i en rapport , Kampsportslagen till . Av rapporten framgick att de flesta kampsportsförbund var nöjda med kampsportslagen och dess tillämpning. föreslog därför inga större förändringar. Regeringen lämnade propositionen Ändringar i lagen om tillståndsplikt för vissa kampsports-matcher (prop. 2014/15:62), där det föreslogs vissa ändringar i kampsports-lagen. föreslogs bl.a. få fler sanktionsmöjligheter mot tillståndshavare som bryter mot villkor för sitt tillstånd eller åsidosätter sin skyldighet att lämna upplysningar eller handlingar enligt lagen. biföll regeringens förslag (bet. 2014/15:KrU11, rskr. 2014/15:241). Lag-ändringarna trädde i kraft . Med hänsyn till att en översyn av kampsportslagen relativt har gjorts, anser utskottet att motion 2016/17:1990 (V) inte bör leda till någon åtgärd från sida, och utskottet avstyrker därför motionen. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om stora mästerskap och med hänvisning till bl.a. den beredning som pågår om möjligheterna att få arrangera ett och Paralympics 2026. m.fl. (S) anser i motion 2016/17:1686 att man bör se över frågan om vilka åtgärder som behöver vidtas för att få stora mästerskap till . Motionärerna framhåller att det är viktigt att staten engagerar sig i frågan, eftersom detta kan vara en förutsättning för att ska få arrangera de största tävlingarna, som och . Per Åsling och (båda C) framhåller i motion 2016/17:3005 att en nationell samling bör göras bakom en svensk ansökan om att få arrangera i . Motionärerna framhåller att en satsning på ett svenskt förutsätter att () och idrottsrörelsen går i spetsen samt att svenskt näringsliv både nationellt och regionalt kraftfullt ställer sig bakom. Det är vidare enligt motionärerna angeläget att både regeringen och tydligt tar ställning för att ska ansöka om att få arrangera och att ett uttalande görs . Enligt () arbetar staten, idrotten och besöksnäringen tillsammans utifrån den gemensamma nationella strategi för fler internationella idrottsevenemang som antogs . Denna samverkan sker i en gemensam samordningsgrupp där såväl Social- som deltar. Vidare gäller en av de 22 punkterna i nya exportstrategi, som regeringen beslutade om , internationella evenemang (skr. 2015/16:48). Detta medför att även är med i arbetet för att få fler internationella idrottsevenemang till . Inom ramen för arbetet med exportstrategin har tillsatt ett antal Team Sweden-grupper, varav en inom området internationella möten och evenemang i syfte att öka samverkan mellan olika aktörer inom området i samhället. RF deltar i Team Sweden-gruppen för internationella möten och evenemang. har utrett stadens möjligheter att arrangera och Paralympics 2026. Utredningen som blev klar visar att , tillsammans med de medarrangerande kommunerna, har en god möjlighet att arrangera och Paralympics 2026. Utredningens förslag är ute på remiss, och sista dag för remissvar till är . planerar kommun-fullmäktige att besluta om staden ska gå vidare med en OS- och Para-lympicsansökan. Enligt () regler är det en nations olympiska kommitté tillsammans med en kommun som äger rätten att ansöka om att få arrangera ett olympiskt spel. För att SOK ska gå vidare med en ansökan krävs det enligt SOK att både staten, berörda kommuner och idrotten ställer sig bakom den. Om det blir aktuellt med och Paralympics 2026 avser SOK att /18 lämna in en intresseanmälan till IOK och en slutlig ansökan, med stöd av , . IOK beslutar vilken av städerna som lämnat intresseanmälan som blir värdstad för och Paralympics 2026. Med hänsyn till dels det övergripande arbete som pågår med att få fler internationella idrottsevenemang till , dels den beredning som pågår om möjligheten att få arrangera ett och Paralympics 2026, som inte bör föregripas, avstyrker utskottet motionerna 2016/17:1686 (S) och 2016/17:3005 (C). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en omedelbar anslutning till konvention mot manipulation av resultat inom idrotten. (S) anser i motion 2016/17:1644 att bör ansluta sig till konvention mot manipulation av resultat inom idrotten. Motionären påpekar att matchfixning är ett stort och utbrett problem i idrottsvärlden, och att det växer och omsätter mer pengar . Svaret på lösningen på problemet är enligt motionären till stor del internationellt samarbete och koordinering. För att öka kunskapen om hur uppgjorda matcher i planeras, organiseras och genomförs har () i samarbete med och låtit (Brå) genomföra en förstudie (Matchfixning – Manipulation av matcher och spelmarknad, Rapport 2015:18). Syftet var att få kännedom om hur uppgjorda matcher fungerar och vilka aktörer som medverkar. Studien avser att vara ett underlag i arbetet med att ta fram brottsförebyggande och brottsbekämpande åtgärder. En särskild utredare () har av regeringen fått i uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering, som ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden (dir. 2015:95). Uppdraget ska redovisas . Matchfixning är en fråga som tas upp av utredningen och där RF har samarbetat med , och . En viktig faktor som enligt RF är avgörande för att kunna begränsa förekomsten av matchfixning är det preventiva arbetet gentemot idrottsrörelsen. RF har arbetat för att nå ut med den webbutbildning och rapporteringskanal mot matchfixning som stod klar . Både webbutbildningen och rappor-teringskanalen finns på RF:s anti-matchfixningsportal: . Ett led i att sprida kunskapen om har varit en riktad informationsturné där besök har gjorts hos spelare, styrelse och ledare i samtliga 28 klubbar i fotbollens två division 1-serier. Dessa divisioner har varit drabbade av matchfixning och ligger alltjämt i riskzonen för att utsättas för problemet. Informationsturnén rullade /17 över till bandyns elitserie för besök av samtliga klubbar där. Matchfixning är ett problem som inte bara drabbar idrotten. RF har därför fortsatt sitt samarbete med andra berörda aktörer, såsom , , , och Lotteriinspektionen. RF har varit sammankallande för en samverkans-grupp, en s.k. nationell plattform mot matchfixning, bestående av tjänstemän från ovannämnda aktörer. Gruppen har träffats fem gånger för att bl.a. diskutera gemensamma strategier mot matchfixning. RF har även varit närvarande vid ett antal internationella sammankomster. Dessa har enligt RF alltmer börjat dyka upp i kampen mot matchfixning. Detta arbete kommer enligt RF sannolikt att utvecklas ännu mer . När det gäller konvention mot manipulation av resultat inom idrotten anger att de följer utvecklingen och avvaktar den pågående processen inom EU. Utskottet vill först understryka att matchfixning är ett stort hot mot tävlingsidrotten som måste bekämpas. Utskottet välkomnar det arbete som sker på många plan, och avvaktar resultatet av betänkande. Utskottet är inte berett att tillstyrka motionsyrkandet om att bör ansluta sig till konvention mot manipulation av resultat inom idrotten, och avstyrker därmed motion 2016/17:1644 (S). Statlig subvention av kommunala byggen av hälsorundor Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om statlig subvention av kommunala byggen av hälsorundor med hänvisning till att det inte är en fråga för att avgöra om hälsorundor ska prioriteras och subventioneras. och (båda SD) anser i motion 2016/17:2566 att staten bör subventionera kommunala byggen av hälsorundor. Fördelarna med hälsorundorna är enligt motionärerna att folk kommer ut, de rör sig mer och börjar träna tillsammans. Bostadsminister angav följande i svar på fråga 2016/17:560 om regeringens planer för idrottsanläggningar: har frågat mig hur jag i samråd med kommuner ska verka för att idrotten med dess viktiga folkhälsoperspektiv får en tydligare plats i bostadsplaneringen? Min ambition som bostadsminister är att det ska byggas bostäder och att det ska ske i snabb takt eftersom bostadsbristen är allvarlig. är det viktigt att påpeka att byggandet av bostäder alltid sker i ett sammanhang där långsiktig hållbarhet och helhetsperspektiv är centralt. Det är inte bara bostäder som byggs, utan samhällen som skapas. I ett samhälle som är bra för människor behövs en mängd funktioner. Möjligheter till fysisk aktivitet är en sådan. Jag håller alltså med om att idrottsplatser är mycket viktiga både utifrån ett folkhälsoperspektiv och för att göra bostadsområden levande och ser inte någon motsättning mellan detta och byggande av bostäder. Tvärtom, är hänsynstagande till många olika viktiga samhällsaspekter grundläggande för all samhällsplanering. Ansvaret för detta ligger ytterst på kommunerna. Jag vill också nämna att regeringen har infört ett stöd för att förbättra utemiljöer i socioekonomiskt utsatta områden. Detta stöd ska stimulera till aktivitet och social gemenskap. Byggande av idrottsplatser är en åtgärd som kan få stöd härigenom. (2010:900), förkortad PBL, reglerar planläggningen av mark, vatten och byggande. I denna fastslås att det är kommunen som ansvarar för planeringen. Enligt 2 kap. 7 § ska det vid planläggning tas hänsyn till behovet av att det inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns bl.a. lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse. Enligt 2 kap. 3 § ska planläggning med hänsyn till natur- och kulturvärden, miljö och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden främja bl.a. en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och användbar för alla samhällsgrupper. () lämnade rapporten i den fysiska planeringen (2015:2). Där anges bl.a. följande: PBL skapar både möjligheter och hinder för idrotten att ta plats i kommunernas fysiska planering. Möjligheterna består i att lagen föreskriver planprocesser där olika intressenter måste ges möjlighet att ge sina synpunkter på planförslaget, till exempel översiktsplanen. Hindren består i att idrott inte lyfts fram som en lagstadgad verksamhet som kommunerna måste tillgodose i sin planering. RF har propagerat för att idrotten ska skrivas fram i lagen, men så har inte skett. Dock finns det passager i PBL som idrotten kan åberopa och visa att idrott kan ingå som en del i de begrepp som nämns. Främst gäller detta kapitel 2 i PBL. Enligt RF finns det en eller flera hälsorundor och motionsspår i nästan varje kommun. RF uppger att väldigt många spår och leder dock inte har rustats upp ordentligt och är i ganska dåligt skick. Ofta saknas det enligt RF ordentlig skyltning och en bra belysning. RF delar ut bidrag till föreningar som ska bygga nya eller renovera anläggningar. Av dessa bidrag har enligt RF –2015 gått till motions- och hälsospår; främst till upprustning och byte av belysning men också till nya sträckningar. Den totala investeringen för dessa projekt har uppgått till ca . Utskottet konstaterar att det i första hand är en fråga för kommunerna att planera för hälsorundor, idrottshallar m.m. Som framgår ovan har dock RF lämnat bidrag till bl.a. upprustning och sträckning av motions- och hälsospår, något som utskottet välkomnar. Utskottet anser inte att det är en fråga för att avgöra om just hälsorundor ska prioriteras och subventioneras. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:2566 (SD). Strategi för ökad vattenvana och simkunskap Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en strategi för ökad vattenvana och simkunskap. m.fl. (S) framhåller i motion 2016/17:2821 att , civilsamhället och myndigheterna bör satsa på en strategi för ökad vattenvana och simkunskap, med målet att nå en ökad vattensäkerhet. Motionärerna påtalar att av alla barn i inte kan simma, och att bristen på simkunnighet bl.a. beror på föräldrarnas inkomster. Simning ingår i skolans läroplan från åk 1, och för att få godkänt betyg i ämnet idrott och hälsa i slutet av åk 6 ska eleven kunna simma . Av en rapport från (dnr 5.1.3-2014:402) framgår det att av de elever som avslutade åk 6 nådde kunskapskravet. Det är en högre siffra jämfört med en uppföljning som gjordes 2010. Av rapporten framgår det att av lärarna i idrott och hälsa, som hade elever som inte nådde kunskapskraven, ansåg att eleverna vid deras skolenhet endast delvis eller inte alls får möjlighet till den simundervisning de behöver för att kunna nå kunskapskravet. Den främsta orsaken till detta uppgavs vara att eleverna av olika skäl erbjuds för få simunder-visningstillfällen. Enligt uppgift från , som bekräftas av Svenska Badbranschen, saknas det badhus i ca 40 svenska kommuner. Enligt är simkunnighet ett av förbundets prioriterade områden. Runt om i har förbundet drygt 300 medlems-föreningar som bedriver verksamhet inom simidrott. Majoriteten av simföreningarna gör insatser för simkunnigheten lokalt på sin ort, där de bedriver simundervisning i olika former. arbetar fram riktlinjer och utbildningar för denna verksamhet. Förbundet genomför kontinuerligt projekt som riktar sig mot skolor och kommuner. () har enligt varit med och finansierat flera simprojekt. har dessutom erhållit etableringsstöd från RF, vilket möjliggör för förbundet att anställa en person på , som ska arbeta med projektet för alla. Projektet ska dels kartlägga vad som görs i simföreningarna kopplat till simkunnighet och integration, dels arbeta för att fler föreningar ska kunna göra mer inom området. uppger vidare att när det gäller medel inom Idrottslyftet beviljar de även ett antal övriga simkunnighetsprojekt, bl.a. kopplat till integration. Som framgår ovan har skolan krav på simundervisning från lågstadiet och krav på att kunna simma i slutet av åk 6 för godkänt betyg i ämnet idrott och hälsa. Att elever får den simundervisning som behövs för att uppnå kraven är en fråga för skolan och för att kontrollera. Som framgår ovan arbetar och idrottsföreningar runt om i landet för att öka simkunnigheten, bl.a. med bidrag från RF. Utskottet anser inte att motion 2016/17:2821 (S) bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför motionen. Integrera friluftsliv inom fler samhällssektorer Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om en översyn av hur friluftsliv kan integreras inom skola, vård och omsorg, med hänvisning till bl.a. att en sådan integrering finns . Jämför reservation 23 (SD). m.fl. (SD) anser i motion 2016/17:2206 att Svenskt Friluftsliv bör ges i uppdrag och få resurser för att göra en nationell översyn av hur friluftsliv kan integreras inom fler samhällssektorer, såsom skola, vård och omsorg (yrkande 2). har fastställt det övergripande målet för friluftslivspolitiken. Regeringen har vidare beslutat om tio mätbara mål för friluftslivspolitiken som redovisats till (skr. 2012/13:51, bet. 2012/13:KrU4, rskr. 2012/13:278). Ett mål rör ”ett rikt friluftsliv i skolan” och ett annat mål rör ”friluftsliv för god folkhälsa”. För varje mål utpekas en till två myndigheter som ansvariga för uppföljning och utveckling av respektive mål. Dessa rapporterar till , som i sin tur rapporterar till regeringen. ska verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas samt samordna myndigheternas arbete när det gäller friluftsliv och samverka med andra berörda. Svenskt Friluftsliv fördelar och betalar ut statsbidrag till friluftsorganisationer enligt förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer. Enligt Svenskt Friluftsliv finns flera projekt och organisationer som arbetar mot skola, vård och omsorg. Svenskt Friluftsliv anordnade tillsammans med bl.a. och en tankesmedja för friluftsliv , där man diskuterade friluftslivets värden för individ och samhälle. Två av de punkter som togs upp var ökad livskvalitet genom utevistelse nära vård- och omsorgsboenden och vistelse i vild natur – läkande för individer med stressrelaterad ohälsa. Tankesmedjan för friluftsliv 2017 kommer att handla om betydelsen av barns och ungas möjligheter att utöva friluftsliv för ett ökat fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Med hänvisning till att friluftsliv finns integrerat inom bl.a. de områden som motionärerna tar upp anser utskottet att motion 2016/17:2206 (yrkande 2) inte bör leda till någon åtgärd från sida och avstyrker därför yrkandet. Statligt bidrag till folkparkerna Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om ett särskilt statligt bidrag till folkparkerna med hänvisning till att folkparkerna erhåller statligt stöd. (SD) vill i motion 2016/17:2839 att regeringen utreder möjligheten att införa ett särskilt statligt bidrag till folkparkerna. Motionären lyfter fram folkparkerna som en del av det svenska kulturarvet. Folkets Hus och Parker är en folkrörelse med närmare 600 medlemsföreningar som driver Folkets Hus, folkparker och festivaler i hela landet. Anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler, inom utgiftsområde 17, får användas dels för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler, dels för utgifter för statsbidrag till , Folkets Hus och Parker och . erhåller anslaget , vilket är en ökning med i jämförelse med året innan. Av regleringsbrev för framgår det att av medlen på anslagsposten får användas för bidrag till , Folkets Hus och Parker och enligt den fördelning som beslutar. Bidragen ska användas dels för organisationernas allmänna informations-, rådgivnings- och utvecklingsarbete, dels för respektive organisations arbete i anslutning till ansökningar om statligt stöd. Arbetet ska särskilt prioritera storstädernas socioekonomiskt utsatta områden. Som framgår ovan finns det möjlighet för folkparkerna att få statliga bidrag. Utskottet anser inte att motion 2016/17:2839 (SD) bör leda till någon åtgärd från sida. Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om idrott, friluftsliv och allmänna samlingslokaler som är likalydande med eller snarlika motioner som relativt tagit ställning till. Utskottet har (bet. 2014/15:KrU11 och bet. 2015/16:KrU6) avstyrkt motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i samtliga fall i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att ta upp dessa yrkanden till förnyad behandling. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därmed motionsyrkandena. Svensk anslutning till Epas Motion 2016/17:1617 av (S) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör ansluta sig till Enlarged Partial Agreement on Sport (Epas). Hästnäringens betydelse för en meningsfull fritid, bl.a. ridning för personer med funktionsnedsättning Motion 2016/17:3141 av (M) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna ridningens viktiga roll som största handikappidrott. Motion 2016/17:3377 av (L) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om hästnäringens betydelse för en meningsfull fritid. Värdegrund för tävlingar med häst Motion 2016/17:3141 av (M) yrkande 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värdegrunder bör fortsätta att utvecklas för tävlingar med häst. Motion 2016/17:309 av (SD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att värna motorsporten. Idrottssatsningar för att motverka gängkriminalitet Motion 2016/17:357 av Finn och (båda M) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att staten bör främja samverkan mellan kommuner och idrottsföreningar för att motverka nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper (yrkande 1). I samma motion (yrkande 2) yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ta initiativ till överläggningar med och andra nationella idrottsorganisationer, med syfte att idrottsrörelsen på bred front ska engageras i arbetet mot nyrekrytering av unga till gängkriminalitet och våldsbejakande extremistgrupper. Motion 2016/17:567 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stödja idrottsrörelsens sociala ansvar. Motion 2016/17:671 av (M) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda förutsättningarna för investeringar för ändamålsenliga ridanläggningar. Svensk damhockey på elitnivå Motion 2016/17:2592 av och (båda SD) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda diskussioner med representanter för svensk damhockey som syftar till att tillskjuta ekonomiska resurser framöver. Motion 2016/17:2206 av m.fl. (SD) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheterna för ett närmare nordiskt friluftslivssamarbete och satsning för ett nytt nordiskt friluftslivsår. Knyta scoutrörelsen till försvaret Motion 2016/17:2429 av (SD) yrkande 3 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att knyta scoutrörelsen till försvaret. Översyn av stödet till allmänna samlingslokaler Motion 2016/17:1431 av m.fl. (C) yrkande 1 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av förbättrat stöd till allmänna samlingslokaler på landsbygden. Stärka civilsamhället, punkt 1 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:3385 av m.fl. (KD) yrkande 1. Det finns områden där det av tradition varit föreningsdrivna verksamheter som fått nya aktörer i form av entreprenörer. Det kan exempelvis handla om återanvändning av produkter eller sportarrangemang. Det har gjort att en marknad har uppstått där det tidigare inte varit någon. Detta har skapat svårigheter för dem som arbetar ideellt när exempelvis myndigheter kräver marknadshyra för att låta en förening nyttja dess mark. Detta riskerar enligt mig att urholka föreningsrätten. Jag anser att det är dags för en föreningsrättsutredning, med syfte att tydliggöra och stärka civilsamhällets särart och skapa rimliga regelverk för verksamheterna. I utredningen bör exempelvis tas upp frågan om att utvidga halva prisbasbeloppsregeln som gäller för idrottsföreningar till att också omfatta övriga allmännyttiga föreningar. Vad jag här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2951 (C) yrkande 2 bifallas och motion 2016/17:3385 (KD) yrkande 1 delvis bifallas. Stärka civilsamhället, punkt 1 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3385 av m.fl. (KD) yrkande 1 och 2016/17:2951 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 2. kan det hos vissa låta som om civilsamhället bara är en fritidsaktivitet, ett litet sidospår till det som sker inom den offentliga sfären eller i den individuella. menar att civilsamhället är något mycket viktigare. Det är här grunden läggs för demokrati, medmänsklighet och ett fungerande . politik strävar därför efter att stärka det civila samhället och därmed de mellanmänskliga kontakterna. Att oberoende från andra människor skulle leda till lycka är en missuppfattning. Starka relationer är ett så grundläggande mänskligt behov att det till och med går att mäta i livslängd. En politik vars konsekvens blir att de mellanmänskliga banden försvagas kan aldrig kompenseras med att man stärker banden till offentliga institutioner eller skjuter till ytterligare bidrag. Det offentliga kan från mänsklig synvinkel bara vara ett komplement – inte utgöra samhällets grund. Graden av det civila samhällets oberoende är nära knuten till organisationernas finansiering.