bet · H401UbU12 · 2017-03-29 00:00:00 — Utskottet uttalade då bl.a. att det med tanke på den strategiska betydelse rymdforskning och rymdverksamhet har för samhället är angeläget att skapa och öka förståelsen för rymdverksamhet och rymdforskning i olika samhällsfunktioner och hos allmänheten. Utskottet vill också påpeka att har lämnat förslag om en svensk rymdstrategi (SOU 2015:75). Utredningen tar sikte på de möjligheter till ökad samhällsnytta och kommersialisering som rymden kan ge. Betänkandet bereds inom . Enligt uppgift från ministern för högre utbildning och forskning i svaret på en skriftlig fråga avser regeringen att presentera sina intentioner för svensk rymdverksamhet. Utskottet vill inte föregripa beredningen av ärendet om en svensk rymdstrategi och avstyrker därför motionerna 2016/17:3564 (C) yrkande 13, 2016/17:3567 (L) yrkande 22, 2016/17:3566 (KD) yrkande 11 och 2016/17:3568 (M) yrkande 23. Medicinsk forskning och innovation m.m. Regeringen beskriver en satsning på klinisk forskning i två delar. Den ena delen avser en förstärkning av klinisk behandlingsforskning och den andra avser en satsning som ska bidra till att utveckla forsknings- och innovationssamarbeten mellan hälso- och sjukvården, högskolesektorn och näringslivet. Enligt utskottets mening kan en förstärkning av den kliniska forskningen på det sätt som regeringen föreslår öka förutsättningarna för att kopplingen mellan forskningsresultat och behandlingsmetoder i hälso- och sjukvården stärks. Utskottet ser också stora fördelar med en ökad samverkan mellan berörda aktörer som ett sätt att samla kunskap och erfarenheter samt att utveckla innovationer som kan svara mot behov som finns inom hälso- och sjukvården. Utskottet vill påminna om att har ett samordnande uppdrag inom kliniska studier och att det i detta ingår att myndigheten ska stödja och utveckla samverkan mellan landets olika resurser för genomförande av klinisk forskning. Likaså kan noteras att frågan om samverkan mellan sjukvård, akademi och näringsliv är ett prioriterat område för den nationella samordnaren för livsvetenskaperna. Enligt utskottet innebär de beskrivna satsningarna att det inte är motiverat med något ställningstagande från med anledning av det som motionärerna föreslår om ökad samverkan och samordning samt olika aspekter av den kliniska forskningen. När det gäller yrkanden om behov av särskilda satsningar på specifika sjukdomstillstånd menar utskottet att sådana behov kan omhändertas inom ramen för propositionens beskrivna utveckling av en särskild process inom i syfte att prioritera bland områden inom vilka det saknas kunskap. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2015/16:2478 (M) yrkande 9, 2015/16:2479 (M) yrkande 1, 2015/16:2780 (KD, M, C, L) yrkande 17, 2015/16:2846 (SD) yrkande 4, 2015/16:3118 (SD) yrkande 3, 2016/17:282 (M), 2016/17:397 (M), 2016/17:152 (SD) yrkande 4, 2016/17:1108 (M), 2016/17:1404 (M) yrkande 3, 2016/17:1706 (M, L), 2016/17:2892 (SD) yrkande 3, 2016/17:3187 (M) yrkande 1–2, 2016/17:3223 (M) yrkande 4, 2016/17:3295 (SD) yrkande 3, 2016/17:3305 (KD) yrkande 57 samt 2016/17:3566 (KD) yrkande 15. Utskottet vill påminna om den utredning som pågår om översyn av lagstiftning som reglerar hanteringen av humanbiologiskt material och information om prover i biobanker. På motsvarande sätt kan nämnas den satsning som pågår för att vidareutveckla de kvalitetsregister som ska stödja det kliniska förbättringsarbetet liksom det planerade förslaget på en nationell organisation för dessa. Enligt utskottet innebär det anförda att yrkandet om en lagöversyn för att underlätta användningen av biobanker och kvalitetsregister i forskning är tillgodosett, och därmed avstyrks motion 2016/17:3564 (C) yrkande 36. Enligt skollagen (2010:800) ska utbildningen inom skolväsendet vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Kopplingen mellan utbildning, fortbildning och forskning är därför nödvändig för läraryrkenas utveckling, enligt utskottets mening. Utskottet är därför positivt till den försöksverksamhet som regeringen har beslutat om och som har till syfte att pröva och utveckla modeller för samverkan om praktiknära forskning mellan skolhuvudmän och lärosäten. Utskottet noterar också att en särskild utredare ska föreslå hur lärosäten som bedriver lärarutbildningar och huvudmän inom skolväsendet kan utveckla samverkan kring praktiknära forskning för att stärka skolutbildningens vetenskapliga grund. Vidare kan utskottet konstatera att arbetar med en forskningsöversikt om digitala resurser i matematikundervisningen. Utskottet vill också uppmärksamma att utskottet inom ramen för sitt uppföljnings- och utvärderingsarbete har låtit utarbeta ett kunskapsunderlag om forskningsrön om digitaliseringen i skolan (2015/16:RFR18). Vidare har utskottet genomfört en uppföljning av fyra satsningar på forskarskolor för lärare och förskollärare, vilken visade positiva resultat av satsningen (2016/17:RFR4). Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:710 (M) yrkande 3 och 2016/17:1619 (S). Riktad fördelning av forskningsanslag m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om riktad fördelning av forskningsanslag avseende genusaspekter, jämställdhet, tvärvetenskaplighet samt särskilda forskningsområden och forskningscentrum. Jämför reservationerna 50 (M), 51 (SD), 52 (V), 53 (SD), 54 (C), 55 (V), 56 (L), 57 (KD), 58 (SD), 59 (C), 60 (V) och 61 (KD). Regeringen anser att det inte räcker att arbeta för jämställdhet inom forskningen och vid fördelningen av forskningsmedlen. I linje med regeringens arbete med jämställdhetsintegrering måste köns- och genusperspektivet bli integrerat och närvarande i forskningens innehåll. Det handlar om att säkerställa att såväl sociala som biologiska aspekter av kön och könsidentitet inkluderas i forskningens metoder, analyser och resultat, när så är relevant. På europeisk nivå är frågan högst aktuell. Inom t.ex. EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, är genusaspekten en integrerad del i såväl forskningsberedningen som i forskningens innehåll. En studie genomförd på uppdrag av generaldirektorat för forskning och innovation visar exempel på nackdelar med forskning som saknar ett köns- och genusperspektiv. Studien framhåller att sådan forskning riskerar att vara direkt ogynnsam för samhället, onödigt kostsam och motverka uppkomsten av innovationer. Studien menar vidare att ett integrerat köns- och genusperspektiv stärker forskningens kvalitet, hållbarhet och värde för samhället samt stimulerar utvecklingen av spetskompetens och nya innovationer. För att åstadkomma jämställdhet inom forskningen anser regeringen att en jämn könsfördelning och jämställda villkor för forskare är grundläggande förutsättningar. Om ska vara ett framstående forskningsland krävs en mer jämställd högskola där såväl kvinnors som mäns kunskap och erfarenheter tas till vara. Regeringen anser att av de nyrekryterade professorerna bör vara kvinnor 2030. Mot denna bakgrund anser regeringen att ambitiösa mål för andelen nyrekryterade kvinnor som professorer krävs inför kommande målperiod 2017–2019. Ett köns- och genusperspektiv behöver därutöver integreras i forskningens innehåll för att stimulera framväxten av den bästa forskningen. Regeringen avser därför att utforma instruktionerna för Forte, Formas, och så att de får i uppgift att verka för ett integrerat köns- och genusperspektiv i den forskning de finansierar, när så är relevant. Som stöd för myndigheternas arbete avser regeringen att ge i uppdrag att i samråd med Forte, Formas och utreda vilka metoder forskningsfinansiärerna bör använda för att, när så är relevant, främja att ett köns- och genusperspektiv inkluderas i forskningens innehåll. Alla människor ska ha jämlika förutsättningar för goda levnadsvillkor. Jämlika villkor är en förutsättning för ett hållbart samhällsbyggande på såväl nationell och europeisk som global nivå. En viktig del i strävan efter jämlikhet handlar om jämställdhet, dvs. att kvinnor och män samt flickor och pojkar ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. bör därför få i uppdrag att fördela medel till forskning som har ett tydligt jämlikhets- och jämställdhetsperspektiv och som kan bidra till ökad jämlikhet mellan människor, oavsett kön eller andra faktorer. Satsningen bör komma den forskning till del som är av hög kvalitet och som kan bidra till ökad jämlikhet och jämställdhet i samhället, på såväl nationell och europeisk som global nivå. Forskningens betydelse för jämställdheten är också central. En förutsättning för att forskning ska kunna bedrivas på lika villkor för kvinnor och män är att forskningsanslagen fördelas jämställt. För att möta samhällsutmaningarna och främja forskningens kvalitet måste jämställdhet, kön och genus också inkluderas i forskningens innehåll. I budgetpropositionen aviserade regeringen en förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå för att förbättra förutsättningarna för lärosätenas långsiktiga strategiska ansvar. Regeringen anser att det är grundläggande att dessa utökade medel kommer både kvinnor och män till del på lärosätena. Med ökade anslag ges lärosätena större möjlighet att själva styra fördelningen av forskningsmedel till de anställda och de kan arbeta med att motverka snedfördelning på grund av kön. Ökade anslag får inte innebära att mer medel snedfördelas mellan könen utan universitet och högskolor måste arbeta aktivt med att analysera den könsmässiga fördelningen av forskningsmedel på respektive lärosäte. Att båda könen inte får ta del av forskningsmedel i samma utsträckning innebär slöseri med kompetens, något som inte medverkar till att nå målet att ha en forskning i världsklass. Det saknas en systematisk uppföljning av högskolornas fördelning av forskningsanslag ur ett jämställdhetsperspektiv. Statskontorets rapport ur ett jämställdhetsperspektiv visar dock att män generellt fått tillgång till forskningsmedel i större utsträckning än kvinnor vid de undersökta lärosätena. Regeringen anser att det är viktigt att universiteten och högskolorna följer upp fördelningen av forskningsanslag ur ett jämställdhetsperspektiv, speciellt då anslagen avses öka. Regeringen avser att i lärosätenas befintliga uppdrag om jämställdhetsintegrering specifikt lyfta fram vikten av jämställd fördelning av forskningsmedel. Detta görs på motsvarande sätt vad gäller lika möjligheter till karriärvägar, könsbundna studieval och genomströmning. För att ytterligare säkerställa kvaliteten i beredningsprocessen finns det ett behov av att ett jämställdhetsperspektiv konsekvent tillämpas under hela processen. , Forte, Formas och har arbetat aktivt för jämställdhet, men för att de ska kunna behålla och förbättra sina resultat behövs en samlad och fortsatt styrning inom området. Regeringen ser fördelningen av forskningsmedel som en väsentlig del i arbetet med att uppnå en jämställd högskola, och det är därför viktigt att medelsfördelning ingår i arbetet med jämställdhetsintegrering. Motionärerna i kommittémotion 2016/17:3222 av m.fl. (M) yrkande 25 vill att statliga satsningar på forskning och utveckling som gäller prioritering och testning av läkemedel ses över utifrån det faktum att kvinnors respektive mäns kroppar reagerar olika på behandling. I partimotion 2016/17:154 av m.fl. (V) yrkande 4 förespråkas att regeringen tillsätter en utredning för att se över hur köns- och genusaspekter beaktas i medicinsk forskning. I motion 2016/17:246 av (M) yrkas att statens stöd till genusforskning avskaffas, och i motion 2016/17:130 av (M) yrkas att Nationella sekretariatet för genusforskning avskaffas. I kommittémotion 2016/17:2520 av m.fl. (SD) yrkande 9 framförs att genusforskning och jämställdhetsforskning måste vila på vetenskaplig grund och ha sin utgångspunkt i verkliga förhållanden. I kommittémotion 2016/17:3564 av m.fl. (C) yrkande 20 förespråkas att jämställdhetsperspektivet alltid ska vara gällande i forskning och högre utbildning. En plan bör tas fram för hur forskningsmedel som går till kvinno- och mansdominerade fält kan jämnas ut, menar motionärerna. Även i kommittémotion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 16 framförs att forskningsmedel bör fördelas jämställt och att en plan för att uppnå detta bör upprättas. I motion 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 2 framförs att jämställdheten ska öka inom forskningsområdet men utan kvotering och utan att överge principen om att den bäst lämpade alltid erhåller anslag i opartisk konkurrens. I kommittémotionerna 2016/17:2961 av m.fl (V) yrkande 4 och 2016/17:3561 av m.fl. (V) yrkande 2 framförs att regeringen bör utreda införandet av ett mål om att högst hälften av samtliga statligt finansierade forskningsanslag ska tilldelas manliga forskare. I motion 2016/17:930 av m.fl. (S) yrkande 3 understryks behovet av ett jämställdhetsarbete för fler kvinnliga forskare samt en översyn för en mer rättvis tilldelning av forskningsanslag med hänsyn till kön och ålder. I motion 2016/17:3567 av m.fl. (L) yrkande 20 poängteras vikten av att tvärvetenskaplig forskning inte missgynnas vid tilldelning av forskningsanslag från forskningsfinansiärerna. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. I motion 2016/17:522 av (M) föreslås att möjligheterna att instifta ett nationellt för s.k. deep brain stimulation vid ses över. I motion 2016/17:1461 av (M) föreslås att ett oberoende forskningsprojekt bör initieras för en eller flera institutioner om DDR-regimens relationer med fram till . I kommittémotion 2016/17:2197 av m.fl. (SD) yrkande 1 uttalas att möjligheten att utveckla forskningscentret /Cesam bör utredas och att i förlängningen ett fristående internationellt samiskt forskningscentrum bör inrättas. I motion 2016/17:3559 av och (båda SD) yrkande 4 talas om byggandet av Center på . Motionärerna är kritiska mot en sådan placering av det aktuella centret. I partimotion 2016/17:824 av m.fl. (C) yrkande 22 förordas att Swetox får ett samordningsansvar för kosmetikaforskning. I partimotion 2016/17:1987 av m.fl. (V) yrkande 1 framförs att bör få i uppdrag att initiera forskning om antidemokratiska budskap, med särskilt fokus på sociala medier, och hur dessa budskap tolkas av och påverkar mottagare. I motion 2016/17:3392 av m.fl. (KD) yrkande 21 föreslås fler utbildningar liksom forskning och utveckling inom området turism, vetenskap och mötesplanering. I kommittémotion 2016/17:3566 av m.fl. (KD) yrkande 16 föreslås inrättande av geriatriska centrum som ska ge förutsättningar för klinisk forskning, utbildning, vård och rehabilitering och samarbete mellan kommun, primärvård och sluten vård. I motion 2016/17:1052 av och (båda MP) föreslås att ett institut ska upprättas på med inriktning på forskning och kunskapsspridning om freds- och konfliktlösningsfrågor. uppmärksammar i sitt yttrande att regeringen i syfte att långsiktigt öka kunskapen och expertstödet inom demensområdet gav i uppdrag att i samråd med bl.a. Kommuner och Landsting (SKL) säkerställa verksamhet i form av ett nationellt . Verksamhetens huvudsakliga uppgift ska vara expertstöd till kommuner, landsting och enskilda utförare. Ansvaret för råd och stöd till enskilda ligger hos kommunerna och landstingen. noterar att det i regeringens beslut anges att Svenskt Demenscentrum har utvecklats till ett nationellt för spridning av information och kunskap om demenssjukdomar. hänvisar i övrigt till vad regeringen anför i propositionen om att nätverk och centrum bör fungera som nationella noder för specifika diagnosområden och samla den viktigaste kunskapen inom området, samordna kontaktnät och vara nationella ingångar för externa parter. Av regeringsformen (2011:109) 12 kap. 1 § framgår att statliga förvaltningsmyndigheter i normalfallet lyder under regeringen. Förutom generella regelverk som gäller för myndigheter beslutar regeringen om förutsättningarna för varje myndighets verksamhet i myndighetens instruktion, i årliga regleringsbrev och i särskilda beslut om uppdrag. I myndighetsförordningen (2007:515) finns närmare bestämmelser om de statliga förvaltningsmyndigheterna. I 4 § anges t.ex. att myndighetens ledning ska besluta om föreskrifter om myndighetens organisation. Universitet och högskolor har inte någon förordning med instruktion. I stället finns det föreskrifter i högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100) som i vissa delar motsvarar dem som vanligtvis återfinns i en instruktion. Av högskolelagen 2 kap. 5 § framgår att en högskola normalt beslutar om sin interna organisation utöver styrelse och rektor. I högskoleförordningen 2 kap. 2 § anges bl.a. att styrelsen själv ska besluta i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och högskolans organisation. Universitet och högskolor omfattas av ett regleringsbrev som anger gemensamma bestämmelser för lärosätena. I detta regleringsbrev anges att lärosätet ska ta fram en plan för utvecklingen av arbetet med jämställdhetsintegrering i syfte att verksamheten ska bidra till att nå de jämställdhetspolitiska målen (skr. 2016/17:10). Varje lärosäte har sedan ett eget regleringsbrev där t.ex. mål för könsfördelningen av rekryteringen av professorer är fastslaget. Frågor om jämställdhet tas upp i forskningsrådens instruktioner och regleringsbrev. Jämställdhetsintegrering och arbete för att nå de ovan nämnda jämställdhetspolitiska målen lyfts särskilt fram i , Fortes och Formas instruktioner. I instruktion anges att myndigheten ska genomföra utvärderingar av genomförda insatser i vilka ett jämställdhetsperspektiv ska ingå. I instruktion anges särskilt också att rådet ska främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom sitt verksamhetsområde samt rapportera i vilken utsträckning hänsyn tagits till könsspecifika förhållanden inom rådets verksamhetsområden. Rådet ska också bl.a. belysa könsskillnader i beviljandegrad för bidragsansökningar. Även Forte, Formas och har i uppgift enligt sina instruktioner att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. De båda förstnämnda ska vidare verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskningen medan ska verka för att ett genusperspektiv får genomslag i forskning och utveckling. och Formas ska enligt sina instruktioner bl.a. initiera och stödja ämnesövergripande satsningar på forskning. I Fortes instruktion uttrycks att myndigheten ska främja och ta initiativ till mång- och tvärvetenskaplig forskning. och jämställdhet i forskningen När det gäller frågan om köns- och genusperspektiv i forskningen instämmer utskottet i regeringens syn att detta perspektiv måste bli integrerat och närvarande i forskningens innehåll. Såväl sociala som biologiska aspekter måste vara inkluderade. Utskottet noterar med intresse den studie som regeringen refererar till och som visar att det finns en rad negativa aspekter med forskning som saknar ett köns- och genusperspektiv. Enligt utskottet är det positivt att regeringen avser att tydliggöra forskningsrådens ansvar att verka för integrering av detta perspektiv i den forskning som finansieras av råden, när så är relevant. Utskottet är också positivt till den satsning som beskrivs i propositionen om stöd till forskning för jämlika villkor och menar, i likhet med regeringen, att jämlika villkor är en förutsättning för ett hållbart samhällsbyggande. En viktig del i denna strävan efter jämlikhet handlar om jämställdhet i samhället. Utskottet noterar också att regeringen anser att av de nyrekryterade professorerna bör vara kvinnor 2030. Utskottet har tidigare (bl.a. i bet. 2015/16:UbU17) betonat att universitet och högskolor enligt högskolelagen har ansvar för att alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män i verksamheten. Utskottet har också påtalat att det är angeläget att komma till rätta med problemet att kvinnor får tillgång till forskningsanslag i mindre utsträckning än män. Utskottet välkomnar därför att regeringen i propositionen särskilt lyfter frågan om jämställdhetsperspektivet vid fördelning av forskningsanslag. Utskottet konstaterar att regeringen avser att ge lärosätena i uppdrag att ytterligare fokusera på denna fråga liksom att stärka forskningsfinansiärernas beredningsprocess i detta hänseende. Mot denna bakgrund finner inte utskottet anledning att föreslå ytterligare åtgärder med anledning av yrkandena. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:130 (M), 2016/17:154 (V) yrkande 4, 2016/17:246 (M), 2016/17:930 (S) yrkande 3, 2016/17:2520 (SD) yrkande 9, 2016/17:2961 (V) yrkande 4, 2016/17:3037 (C) yrkande 16, 2016/17:3222 (M) yrkande 25, 2016/17:3559 (SD) yrkande 2, 2016/17:3561 (V) yrkande 2 och 2016/17:3564 (C) yrkande 20. Särskilda forskningsområden och forskningscentrum m.m. Utskottet har tidigare (t.ex. i bet. 2015/16:UbU17) när det gäller motionsyrkanden om forskningssatsningar på mindre, avgränsade områden påpekat att detta inte är en fråga för att besluta om. De forskningsfinansierande myndigheterna har till uppgift att utifrån konkurrens mellan forskare och forskargrupper besluta om finansiering av forskning. Det är också möjligt för lärosätena att själva initiera forskning inom dessa forskningsområden inom ramen för sina direkta forskningsanslag. På motsvarande sätt avgör forskningsfinansiärer liksom lärosäten själva om särskild organisation och struktur, t.ex. inrättandet av särskilda centrum, för sina forskningssatsningar. Det är vidare regeringen som beslutar om ansvarsfördelning mellan myndigheter, inklusive om det är någon myndighet som ska ha samordningsansvar för en särskild fråga. I övrigt kan utbildningsutskottet, i likhet med socialutskottet, hänvisa till vad regeringen anger i propositionen om uppgifter och roll för särskilda nätverk och centrum, med deltagande av lärosäten samt andra intressenter. vill vidare uppmärksamma Svenskt Demenscentrum, som är ett statsbidragsfinansierat nationellt för demensfrågor för vilket har i uppdrag att återkommande följa upp verksamheten. Utskottet finner sammantaget inte någon anledning att föreslå att gör något ställningstagande med anledning av det som motionärerna föreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2016/17:522 (M), 2016/17:824 (C) yrkande 22, 2016/17:1052 (MP), 2016/17:1461 (M), 2016/17:1987 (V) yrkande 1, 2016/17:2197 (SD) yrkande 1, 2016/17:3392 (KD) yrkande 21, 2016/17:3559 (SD) yrkande 4 och 2016/17:3566 (KD) yrkande 16. När det gäller frågan om tvärvetenskaplighet i forskningen vill utskottet påpeka att denna fråga redan är reglerad i de statliga forskningsfinansiärernas instruktioner och regleringsbrev. Utskottet vill också uppmärksamma att regeringen i propositionen i ett flertal sammanhang uppmärksammar vikten av tvärvetenskaplighet i forskningen. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:3567 (L) yrkande 20. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om forsknings- och innovationsmiljöer såsom forskningsinfrastruktur och industriforskningsinstitut. Jämför reservationerna 62 (M), 63 (SD), 64 (C), 65 (M) och 66 (KD). Modern forskning genererar i snabb takt kraftigt ökande datavolymer. Detta har på ett genomgripande sätt förändrat förutsättningarna för hur forskning bedrivs. Utvecklingen mot alltmer datadriven och beräkningsintensiv forskning utifrån stora datamängder (s.k. big data) har lett till att behoven av ändamålsenlig digital infrastruktur för att bearbeta, analysera, lagra och tillgängliggöra data har ökat mycket snabbt. Denna typ av forskningsinfrastruktur benämns ofta som e-infrastruktur. har dessutom en särskild utmaning i att säkerställa att stora nationella forskningsinfrastrukturer som t.ex. synkrotronljuskällan , Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning () och europeiska spallationskällan European Spallation Source (ESS) kan utnyttjas optimalt. Det finns därför behov av att vidareutveckla den digitala infrastruktur som stöder forskning som bedrivs vid de stora forskningsanläggningarna, för att maximera utbytet av de investeringar som redan gjorts. All digital infrastruktur bör beakta vikten av god informationssäkerhet.