bet · H401AU10 · 2017-01-01 00:00:00 — tillsyn behöver också skärpas, och hälsoaspekterna ska alltid beaktas när en arbetsgivare vill ta ut övertid utöver den allmänna. Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör återkomma med förslag dels om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år dels med krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än . Människan är inte anpassad för att vara vaken och arbeta . Arbetstidslagen innehåller ett förbud mot nattarbete. Om de avtalsslutande parterna inte kommer överens om en annan förläggning av arbetstiderna är det lagen som gäller. Det ger arbetstagarna ett visst inflytande över arbetstidens förläggning. Vill arbetsgivaren förlägga eller variera veckoarbetstiden måste denne förhandla och träffa överenskommelse om detta med den fackliga organisationen. Så sker också i stor utsträckning. Arbetsgivarna köper ökad flexibilitet och bättre avkastning på sina investeringar genom att erbjuda kortare arbetstid och/eller ekonomisk ersättning. Natt- och skiftarbete sliter dock hårt på människor. Det är därför viktigt med en tydlig skyddslagstiftning för personer som arbetar på obekväma och oregelbundna arbetstider. Enligt arbetstidslagen, 13 §, ska alla arbetstagare ha minst elva timmars sammanhängande ledighet under varje period (dygnsvila). I den dygnsvila som alla arbetstagare har rätt till ska tiden mellan midnatt och kl. 5 ingå. I 13 a § samma lag anges att med natt avses perioden mellan och kl. 6. Forskningen har visat att människokroppen är känsligare för störningar och att långa perioder av nattarbete kan vara hälsovådligt för arbetstagare och äventyra säkerheten på arbetsplatsen. Mot bakgrund av det slitage på människor som det innebär att arbeta natt och att det är ologiskt och onödigt med två olika definitioner av natt i samma lag anser vi att lagen bör förbättras och förenklas. Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör återkomma med förslag på ändring av Arbetstidslagens 13 § så att perioden RESERVATIONER 2016/17:AU10 som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6. Med arbetstid menas enligt arbetstidslagen att arbetstagaren står till arbetsgivarens förfogande på arbetsstället och utför arbete eller är beredd att börja arbeta om det behövs. Arbetstid kan vara ordinarie arbetstid, jourtid, övertid eller mertid. Utmärkande för den ordinarie arbetstiden och jourtiden är att den är planerad, t.ex. genom att ett arbetstidsschema görs upp. Övertiden och mertiden får däremot användas bara när arbetstiden behöver ökas tillfälligt. Jourtiden skiljer sig från den ordinarie arbetstiden genom att arbetstagaren inte utför något arbete utan bara finns tillgänglig på arbetsstället. Enligt 6 § arbetstidslagen gäller följande beträffande jourtid: ”Om det på grund av verksamhetens natur är nödvändigt att en arbetstagare står till arbetsgivarens förfogande på arbetsstället för att vid behov utföra arbete, får jourtid tas ut med högst per arbetstagare av eller under en kalendermånad. Som jourtid anses inte tid då arbetstagaren utför arbete för arbetsgivarens räkning.” Med jourtid menas enligt lagen att arbetstagaren befinner sig på arbetsplatsen, beredd att börja arbeta om det behövs. Det är alltså en slags väntetid som får tas ut utöver den ordinarie arbetstiden. Jourtiden får inte utnyttjas för en mer generell ökning av arbetsinsatsen. Jourtid får bara förekomma i sådana verksamheter där det måste finnas personal tillgänglig om det inträffar något oförutsett, utan att det därmed är fråga om övertidsarbete. Som exempel kan nämnas sjukvården, socialvården och kriminalvården. Enligt arbetstidslagens definition av jourtid äger således arbetsgivaren din tid, men du utför inte ett arbete. Därmed behöver jourtiden inte heller lönesättas som arbete, i stället utgår ersättning som kan variera beroende på gällande kollektivavtal, s.k. jourersättning. Ett exempel på jourtid är s.k. sovande jour, vilket innebär att arbetstagaren ska befinna sig på sin arbetsplats sovande för att om behov uppstår vara tillgänglig för verksamheten. Detta är vanligt förekommande bland arbetstagare som arbetar inom LSS-området, exempelvis på service- och gruppboenden eller som personliga assistenter. Den tid som arbetstagaren har jour ingår således inte i arbetstiden utan är förlagd utanför tjänstgöringstid och tjänstgöringsgrad. Arbetstidslagen beräknar dock jour som arbetstid, vilket innebär att möjligheten för dessa arbetsgrupper att kunna arbeta heltid sänks beroende på hur många timmar jour som den anställde har på sitt schema. Om den anställde har ett heltidsmått om , och har jourtid , så innebär det att den anställde enligt nuvarande regelverk aldrig kan uppnå en högre tjänstgöringsgrad än . Den anställdes jourtid ”äter” därmed upp den ordinarie arbetstiden och förbrukar således den anställdes möjlighet att arbeta mer tid. Eftersom det är vanligt med fler än ett sovande jourpass utslaget under kan den maximalt möjliga tjänstgöringsgraden bli ännu lägre. Det blir således svårt för de berörda arbetstagarna att kunna arbeta heltid. När det gäller personlig assistans kompliceras förhållandena ytterligare då det är som beslutar om hur stor del jourtid som ingår i arbetet. ersättningsmodell baseras även på att sovande jour inte är betald arbetstid och ger därmed inte full ersättning för dessa timmar. ersättningssystemet är uppbyggt kring dessa villkor kan detta svårligen lösas i förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Det krävs därför en ändring av Konsekvenserna av nuvarande lagstiftning innebär dels att arbetstagarna inte får lön för jourtiden utan endast jourersättning (vilken kan variera beroende på kollektivavtal), dels att arbetstagarna har svårt att arbeta heltid eftersom jourtid förläggs utanför ordinarie tjänstgöringstid. påverkas arbetstagarnas inkomst och framtida pension negativt. drabbas är främst kvinnodominerade yrkesgrupper inom välfärdssektorn där sovande jour är vanligt förekommande, yrkesgrupper som redan i utgångläget har låga löner. , som organiserar stora delar av de yrkesgrupper som drabbas av nuvarande regelverk, har tidigare drivit krav på att all tid på jobbet ska räknas som arbetstid och att lön ska utgå för jourtid. dock inte tillmötesgått detta krav. I stället har fått igenom bättre Grundproblemet kvarstår således. krävs en förändring av arbetstidslagen för att komma till rätta med de problem som lyfts fram här. Genom en förändring av arbetstidslagen skulle de kvinnodominerade yrkesgrupper som drabbas av nuvarande regelverk dels ges möjlighet att arbeta heltid, dels få lön för all den tid då de står till arbetsgivarens förfogande, även jourtid. Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör se över Arbetstidslagen med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, där den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska betraktas som arbetstid och därmed definieras som Allt fler arbetsgivare har satt i system att omreglera tidigare heltidsanställningar till deltidsanställningar. arbetskraft tillgodoses efter en sådan förändring av att arbetstagarna får arbeta Med mertid avses sådan arbetstid som vid deltidsanställningar överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid enligt anställningsavtalet. förutsättning för ett erbjudande om sådant mertidsarbete är inte sällan att arbetstagaren är lojal, foglig och okritisk. Genom denna ordning är det arbetstagarna som får bära hela risken. Arbetsgivaren behöver inte längre planera sin verksamhet i förväg, utan kan bedöma behovet av arbetskraft dag för dag trots att verksamheten kan planeras på annat sätt. omfattande flexibilitet uppkommer därmed på bekostnad av arbetstagarna som fråntas sin grundtrygghet. Arbetstagarnas rättigheter behöver förstärkas betydligt på detta område. I norsk arbetstidslagstiftning finns en reglering för att förbättra villkoren för deltidsanställda. deltidsanställda som arbetat mertid rätt att utöka sin anställning. år beräknas den faktiska arbetstiden. Om den är högre än den avtalade deltiden RESERVATIONER 2016/17:AU10 sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid (jfr Lov om arbeidsmiljö, arbeidstid og stillingsvern, kapitel 14, § 14-4a, 14-4b). Den norska arbetstidslagstiftningen, som ger rätt till utökad anställning vid mertidsarbete, är ett konkret sätt att komma till rätta med problematiken kring deltidsarbete på arbetsgivarens villkor. har, som första svenska fack, tagit intryck av den norska lagstiftningen i syfte att förbättra villkoren för sina deltidsanställda medlemmar. I avtalsförhandlingarna mellan och och Telekomföretagen drev krav på att mertid skulle ge utökad anställning. Sekos krav var formulerat på följande sätt: ”För deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad skall anställningen övergå till sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid.” Enligt Sekos förslag skulle avstämning ske varje sexmånadersperiod, varvid anställningen skulle omvandlas till genomsnittligt faktiskt utförd arbetstid. fick dock inte gehör för detta krav hos arbetsgivarna. ser positivt på att fackförbund driver denna fråga i avtalsförhandlingar med arbetsgivarna. För att förbättra villkoren för alla deltidsanställda på hela arbetsmarknaden krävs dock en ändring av arbetstidslagen, liknande den som genomförts i norsk lagstiftning. Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör återkomma med förslag om att ändra Arbetstidslagen så att deltidsanställda arbetstagare, som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad, ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid. 10.Arbetstidens förläggning, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 3, 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5 och avslår motion 2016/17:810 av m.fl. (V) yrkande 3. Delade turer, där personalen tvingas till långa, ofta obetalda håltimmar mellan två längre arbetspass, är ett fenomen som tyvärr är ganska vanligt inom 2016/17:AU10 RESERVATIONER Enligt använder sig nio av tio kommuner av delade turer, och i sex av tio kommuner tycks förekomsten ha ökat . Cirka 100 000 kommunalarbetare har delade turer med ofrivilliga, obetalda håltimmar. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om att avskaffa ofrivilligt delade turer. 11.Arbetstidens förläggning, punkt 7 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:810 av m.fl. (V) yrkande 3 och avslår motionerna 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD) yrkande 5 och 2016/17:2511 av och (båda SD) yrkande 3. Hur länge och när vi arbetar är av stor betydelse. Forskning visar att ett ökat inflytande över arbetstiden, såväl dess förläggning som längd, kan bidra till minskad stress och därmed minskad uppkomst av stressrelaterade sjukdomar. Enskilda arbetstagares ökade inflytande över den egna arbetstiden måste gå att kombinera med effektivitet och flexibilitet i verksamheten. Det är nödvändigt för att kunna skapa ett utvecklande arbetsliv, ökad hälsa och ett mer jämställt samhälle. Utvecklingen har dock gått i motsatt riktning. Jobba , fördriv och jobba sedan fyra och till. Ungefär så ser en arbetsdag ut för alltför många arbetstagare. Uppdelade arbetspass och jobb dygnet runt på scheman som helt styrs av krav på att alltid finnas till hands när patienterna, kunderna eller passagerarna ska servas och en allt hårdare kostnadspress har blivit vanligare. Inte minst arbetsgivare i servicebranscher som vård, omsorg och kollektivtrafiken har börjat stycka upp arbetsdagarna i flera korta delar, s.k. delade arbetspass eller split shift. En arbetsdag på sju och kan i praktiken bli . Det är en helt oacceptabel arbetssituation som slår sönder vardagen för människor. Det finns gott om forskningsresultat som visar att kroppen tar stryk, sömnen rubbas, umgänget försvåras och att det är svårare att aktivt delta i det RESERVATIONER 2016/17:AU10 föreningsliv som är nödvändigt för vår demokrati, om vi har arbetstider som kräver för mycket av oss – åtminstone om vi har det . Jag anser, i enlighet med vad som anförts ovan, att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning. 1.Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: Kvinnors arbetsrelaterade ohälsa är en jämställdhetsutmaning som måste tas på stort allvar och adresserar denna utmaning i olika sammanhang. I vårt budgetförslag gör vi satsningar på kvinnors arbetsmiljö genom att öronmärka medel till för att förbättra kvinnors arbetsmiljö (motion 2016/17:3265, utgiftsområde 13). Vidare föreslår vi att får för att genomföra en särskild tillsyn av den psykosociala arbetsmiljön inom yrkesgrupper och hos arbetsgivare med särskilt hög frånvaro (motion 2016/17:3077, utgiftsområde 14). I motion 2016/17:3222 föreslår vi att regeringen skyndsamt tar fram och genomför en nationell handlingsplan för vård av hög kvalitet och med god arbetsmiljö. Arbetsmiljön inom vården måste få ökat fokus. Eftersom dessa förslag behandlas i andra betänkanden saknar vi möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslagen. Vi står naturligtvis bakom dessa satsningar och förslag och kommer att återkomma till dem i andra sammanhang. 2.Arbetsmiljön inom kvinnodominerade yrken och sektorer, punkt 3 (SD) (SD) och (SD) anför: I budgetförslag finns omfattande satsningar som syftar till att stödja offentliganställd personal, där merparten av de anställda är kvinnor. Vi föreslår ett nytt anslag inom utgiftsområde 25, Stöd till offentliganställd personal och välfärdens kärnverksamhet, där bl.a. bättre arbetsvillkor pekas ut som en särskild satsning. Eftersom dessa satsningar behandlades under budgetberedningen saknar vi möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för dem. Vi står naturligtvis bakom dessa satsningar och kommer att återkomma till dem i andra sammanhang. 3.Företagshälsovård m.m., punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: För att komma till rätta med arbetsrelaterade besvär och uppmuntra till friskvård valde att i budgeten , genom ett särskilt anslag inom utgiftsområde 14, satsa resurser på friskvård och En sådan satsning skulle gagna både de anställda och företagen. Eftersom detta förslag behandlades under budgetberedningen saknar vi möjlighet att i detta ärende reservera oss till förmån för förslaget. Vi står naturligtvis bakom denna satsning och kommer att återkomma till den i andra sammanhang. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:82 om statliga insatser inom arbetsmiljöområdet. 2016/17:3608 av m.fl. (KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppmana till förbättrade rutiner för att ta emot tips och anmälningar till myndigheten och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av förutsättningarna för att införa en årlig arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:158 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över konsekvenserna av sänkt personaltäthet i offentligt finansierade välfärdsverksamheter och myndigheter med serviceuppdrag med avseende på de anställdas arbetsmiljö, och detta tillkännager för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att i samverkan med arbetsmarknadens parter ta fram förslag på hur en lagstiftad, obligatorisk, effektiv, kvalitetssäkrad och branschkunnig företagshälsovård som omfattar alla arbetstagare kan skapas, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:291 av m.fl. (M): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheten att slopa framtida krav på sluten kontanthantering för mindre butiker och tillkännager detta för regeringen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 2016/17:598 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över behovet av ytterligare lagstiftning kring integriteten i arbetslivet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:687 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att tillsätta en utredning om hur ogynnsamma ljudmiljöer påverkar den mentala hälsan och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:767 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om krav på rapportering vid olyckor inom utländska företag verksamma i och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:780 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:810 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över möjligheterna för en generell arbetstidsförkortning och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att se över lagstiftningen i syfte att öka arbetstagarnas inflytande över den egna arbetstidens förläggning och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att taket för den allmänna övertiden bör sänkas per arbetstagare och år och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att det bör införas krav på dispens från för uttag av extra övertid, inklusive extra mertid, och krav på tillstånd för nödfallsövertid än , och tillkännager detta för regeringen. 6.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att 13 § arbetstidslagen bör ändras så att perioden som ska ingå i dygnsvilan blir densamma som i definitionen av natt i 13 a §, dvs. perioden mellan och kl. 6, och tillkännager detta för regeringen. 7.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ses över med syfte att den tid som arbetsgivaren förfogar över, då den anställde förväntas vara på en av arbetsgivaren angiven plats som inte är i det egna hemmet, också ska BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG betraktas som arbetstid och därmed definieras som utfört arbete och tillkännager detta för regeringen. 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetstidslagen (1982:673) bör ändras så att deltidsanställda arbetstagare som kontinuerligt arbetat mer än sin avtalade sysselsättningsgrad ges rätt till en sysselsättningsgrad som motsvarar faktiskt arbetad tid, och detta tillkännager för regeringen. 2016/17:895 av m.fl. (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om antalet arbetsmiljöinspektörer enligt och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1447 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla företagshälsovården och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1695 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av att prioritera ett ambitiöst och långsiktigt arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1696 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att arbetsmarknadens parter ska få inflytande i företagshälsovården genom att finnas med i styrelserna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1769 av m.fl. (SD): 8.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en fortsatt årlig uppföljning av arbetsgivare som bedriver (systematiskt arbetsmiljöarbete) och tillkännager detta för regeringen. 9.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om arbetsgivarens ansvar att bedriva ett fullgott arbetsmiljöarbete och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1889 av Finn m.fl. (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ändra i arbetsmiljö- och diskrimineringslagstiftningen i syfte att i lämpliga delar där förbättra möjligheterna för ansvariga myndigheter att mer effektivt stävja FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA kränkande särbehandling och s.k. jantelagsmentalitet på våra arbetsplatser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1898 av (S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör få i uppdrag att driva in sanktionsavgifter från samtliga aktörer på den svenska arbetsmarknaden och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2227 av Per Ramhorn m.fl. (SD): 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en avveckling av de ofrivilligt delade turerna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2511 av och (båda SD): 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa ofrivilligt delade turer och tillkännager detta för regeringen. 11.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om preskriptionstiden för arbetsmiljöbrott och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2616 av m.fl. (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur normalarbetstiden i ett första steg kan sänkas och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla en modell för en stabil samhällsekonomi inom naturens ramar där arbetstid är en regulator för att uppnå ekologisk, social och ekonomisk hållbarhet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur normalarbetstiden kan sänkas ytterligare och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2734 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att stimulera arbetsmiljörelaterade innovationer inom offentlig sektor samt kvinnodominerade yrken och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över förutsättningarna för att ytterligare finansiera forskning med fokus på arbetsmiljöförbättrande innovationer inom offentlig sektor samt kvinnodominerade branscher och tillkännager detta för regeringen. BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:2758 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att överväga insatser för att nå om antalet arbetsmiljöinspektörer och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2971 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna till mer stöd för arbetsgivarna så att de lättare kan medverka till den anställdes återgång i arbete och tillkännager detta för regeringen. 5.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över möjligheterna att ge i uppdrag åt att tillsammans med berörda parter se över de ökande sjukskrivningarna och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3305 av m.fl. (KD): 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om förbättrad arbetsmiljö för vårdpersonal och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3346 av m.fl. (KD): 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utveckla verktyg för arbetsgivare att kartlägga om och hur kvinnor och män exponeras i olika grad på arbetsplatsen som riskfaktor för sjukskrivning och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3349 av m.fl. (KD): 25.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att uppdra åt att verka för kvinnors hälsa och tillkännager detta för regeringen. 26.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av förutsättningarna för införande av en årlig arbetsmiljödeklaration och tillkännager detta för regeringen. Tryck: , 2017