bet · H401TU13 · 2017-04-07 00:00:00 — När det gäller tillträde till åkerimarknaden i EU kan utskottet vidare konstatera att kommissionen även har påbörjat en Refit-översyn av förordning (EG) nr 1072/2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg och av förordning (EG) nr 1071/2009 om gemensamma regler beträffande de villkor som ska uppfyllas av personer som bedriver yrkesmässig trafik. Förordningarnas allmänna mål är att förbättra trafiksäkerheten och de sociala villkoren för förare. Som en del av översynen har kommissionen genomfört en utvärdering av ovannämnda förordningar där det identifierades ett antal brister. Till de största bristerna hör enligt kommissionen avsaknaden av lika villkor för inhemska och utländska trafikoperatörer samt att förordningarna har gett upphov till betydande regulativa kostnader för medlemsstaterna. Kommissionen menar att problemen bottnar i en inkonsekvent och ineffektiv kontroll av efterlevnaden av bestämmelserna samt skillnader i medlemsstaternas tolkning och genomförande. Mot denna bakgrund välkomnar utskottet att kommissionen har aviserat att ett reviderat lagförslag kommer att presenteras . När det gäller den rådande situationen inom vägtransportsektorn i EU kan utskottet konstatera att denna fråga behandlades vid det TTE-rådsmöte som lämnade då en redogörelse för sin bedömning och nämnde då problem om bl.a. dåliga sociala villkor, omfattande fusk och bedrägerier kring kör- och vilotider samt manipulation av Vidare framhölls att lösningen på den oacceptabla situationen inte får bli att reglerna anpassas till de bedrägerier som sker och att EU bör stötta samverkan mellan medlemsstaterna när det gäller sociala och arbets- uttalade stöd för den franska hållningen och förklarade att de hade höga förväntningar på det kommande väginitiativet. framhöll i detta vikten av att reglerna om veckovila efterlevs och att reglerna om cabotage förtydligas för att få stopp på olagliga cabotagetransporter. underströk också att det är nödvändigt att harmonisera de sociala reglerna innan transportmarknaden liberaliseras ytterligare och betonade vikten av att kommande väginitiativ svarar på frågan om likvärdig konkurrens (fair competition) på den inre marknaden. , , , , , , , och underströk bl.a. vikten av att den inre marknaden värnas och att EU måste undvika regler som Flertalet av dessa medlemsstater gav även uttryck för att man ställer sig positiva till en fortsatt och fullständig liberalisering av När det gäller den svenska hållningen i frågan och att aktivt bör driva frågor om kontroll av åkeribranschen hårdare i EU kan utskottet konstatera att den svenska hållningen vid var att man höll med om att marknaden inte fungerar fullt ut, att individer far illa och att företag riskerar att slås ut av oseriösa aktörer. pekade vidare på att regelefterlevnaden behöver bli bättre och att det är angeläget att det finns en fungerande inre marknad. påpekade att det inte får vara en marknad där det är en konkurrensfördel att bryta mot regler eller dumpa påtalade även att cabotagereglerna behöver ses över, att reglerna för kombinerade transporter måste koordineras med cabotage- reglerna och att det ska vara obligatoriskt att ha ett bevis i fordonet för vilket slags transport det handlar om för att möjliggöra bättre inspektioner. betonade avslutningsvis sitt stöd för den inre marknaden och ett s.k. level playing field (dvs. rättvisa villkor och att alla följer de gemensamma reglerna). välkomnade också kommissionens arbete och framförde förhopp- ningar om att detta arbete ska leda till bättre regler för en bättre marknad och för bättre sociala villkor. Utskottet är positivt till regeringens uttalanden. Utskottet vill avslutningsvis peka på att svenska regeringsföreträdare deltog i ett möte i som den franska regeringen hade bjudit in till och som handlade om arbetsvillkoren i åkeribranschen. även regeringsrepresentanter från , , , , , , och . Mötet ingår i förberedelserna för regeringens arbete och kommande förhandlingar om EU:s vägtransportpaket, som väntas innehålla en översyn av de regler som finns för lastbilstrafiken i I ett pressmeddelande från den inför mötet framhåller infrastrukturministern att ordning och reda på vägarna och schysta villkor för lastbilschaufförer är en prioriterad fråga för regeringen. Vidare konstateras att det är glädjande att mötet innebär att några likasinnade länder träffas för att vara väl förberedda inför de kommande förhandlingarna i . Utskottet anser att det är positivt att den tillsammans med flera andra EU-länders regeringar gemensamt uppmärksammar de problem som finns inom vägtransportmarknaden i EU och som motverkar en konkurrens på lika villkor inom åkeribranschen. Enligt utskottets mening är det viktigt att den även fortsättningsvis agerar på ett tydligt sätt på EU-nivå för att främja konkurrensneutralitet inom åkeribranschen. Med anledning av de pågående översyner som kommissionen har vidtagit och att den även har aviserat att den senare kommer att presentera förslag till reviderad lagstiftning inom ramen för det s.k. vägtransportpaketet finner utskottet att det inte finns anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:534 (M) yrkandena 1 och 2 och 2016/17:2531 (M) yrkande 18. Kontroller och tillsyn av åkerinäringen Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om kontrollerna och tillsynen av åkerinäringen. Utskottet pekar bl.a. på att utskottet mot bakgrund av den betydelse som frågan om effektiva vägkontroller har för såväl trafiksäkerheten som konkurrensförhållandena inom yrkesmässiga godstransporter på väg avser att noga fortsätta följa frågan och hur resultaten av kontrollverksamheten utvecklas . Jämför reservation 3 (SD) och 4 (C). Polisens vägkontroller av tunga godstransporter Inom arbetar både poliser och bilinspektörer med att kontrollera tunga godstransporter på väg. Bilinspektörer har befogenhet att besluta om vissa avgifter såsom sanktionsavgifter, att utföra flygande inspektioner och utfärda förelägganden om kontrollbesiktning eller körförbud, utföra kontroller av fordons last och vikt, kontroller av erforderliga tillstånd, kontroller av förares kör- och vilotider m.m. Till skillnad från en polis har en bilinspektör dock inte rätt att utan beslut av förundersökningsledare hålla förhör och inte heller rätt att utfärda s.k. ordningsbot. I fråga om kontroller av överträdelser av kör- och vilotidsreglerna finns det en ansvarsfördelning i som innebär att det är polisen som genomför vägkontroller och Transportstyrelsen som genomför företags- I och rådets direktiv /22/EG av den 15 om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransport- området samt om upphävande av rådets direktiv /599/EEG (kontroll- direktivet) regleras hur stor andel av kontrollerna av kör- och vilotider som ska genomföras som vägkontroller respektive företagskontroller. tivet ska kontroller göras regelbundet, både på vägarna och i företagens lokaler, på sådant sätt att de täcker av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EG) nr 561/2006 och (EEG) nr 3821/85. Enligt de EU-regler som gäller fr.o.m. ska minst av det sammanlagda antalet kontrollerade arbetsdagar kontrolleras ute på vägarna och ska kontrolleras som företagskontroller. I består hälften av kör- och vilotidskontrollerna av företags- kontroller och hälften av vägkontroller. Maut är en avgift som tunga lastbilar betalar för att använda motorvägar och vissa riksvägar i . Ett av syftena med Maut var att även utländska lastbilar skulle bidra till finansieringen av den tyska Avgiften styrs genom en särskild lag (BFStrMG) och olika utökades antalet vägar som blev avgiftsbelagda. Avgiftens storlek avgörs av sträckan som varje lastbil kör. per kilometer och är olika beroende på antalet axlar på fordonet och vilken emissionskategori som fordonet tillhör. Avgiften varierar mellan 8,1 och 21,8 cent per kilometer. Maut ska betalas för fordon eller fordonskombinationer som används för varutransporter och där totalvikten är . fordon är undantagna, bl.a. bussar. Betalning kan krävas från både ägare och Betalning kan ske på olika sätt: automatiskt genom en s.k. On-Board- Unit i fordonet, genom bokning via internet eller genom bokning via de fler än 3 400 terminaler som finns i anslutning till de tyska motorvägarna. närvarande diskuteras en utvidgning av Mautsystemet i . och (båda M) framhåller i motion 2016/17:180 att det är viktigt att säkerställa en hög kvalitet inom fordonskontrollområdet och att åkare vid dagens kontroller kan få olika svar och bedömas olika på olika platser i landet. Motionärerna menar vidare att dagens system med en bilinspektör som först ska utföra kontrollen och att en polisman därefter ska rapportera förefaller ineffektivt och resurskrävande. Det vore önskvärt med en översyn av möjligheterna att kontrollerande personal i större utsträckning kan utföra fler arbetsuppgifter. Motionärerna yrkar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om effektivare kontroller på väg. (M) konstaterar i motion 2016/17:614 att polisen har svårt att prioritera övervakningen av den tunga trafiken. Motionären menar att den automatiska trafiksäkerhetskontrollen genom exempelvis vägkameror behöver byggas ut för att få en effektiv övervakning. En annan möjlighet skulle kunna vara att inrätta en särskild enhet inom polisen för att beivra och utreda dessa brott eller att delegera delar av trafikövervakningen till någon annan myndighet. Motionären menar att övervakningen av den tunga trafiken inte fungerar tillfredsställande och att regeringen därför bör göra en översyn av hur den ska kunna förbättras. Motionären yrkar att ställer sig bakom det som anförs i motionen om övervakning av tung trafik. Per Lodenius och (båda C) pekar i motion 2016/17:1429 på att det är angeläget med en fungerande marknad inom EU där transporterna mellan medlemsländerna fungerar och sker på ett säkert sätt. Motionärerna konstaterar att det trots att det finns tydliga regelverk för förares utbildning och vilotider, fordonens beskaffenhet och cabotagetrafik har uppdagats flera fall där förare eller bil inte uppfyllt regelverken. Enligt motionärerna saknas det resurser och tillräckligt med utbildad personal inom t.ex. polisen för att kontrollera att regler och lagar följs. Motionärerna anser att det behövs fler behöriga trafikpoliser med besiktningsrätt ute på vägarna liksom mer kunskap inom andra berörda myndigheter. Motionärerna efterfrågar därför att det bör göras en översyn av hur villkoren för transporter på väg kan förbättras i denna del. och (båda SD) pekar i motion 2016/17:1807 på att det infördes nya bestämmelser om cabotage inom EU. Motionärerna konstaterar att åkeribranschen är hårt konkurrensutsatt på den inhemska marknaden och att det inte blir lättare när man konkurrerar med åkare som fuskar med cabotageresor. För att få en bättre kontroll på cabotagetransporterna behövs det enligt motionärerna verktyg som gör att det går att kontrollera att cabotagetransporterna sköts på ett korrekt sätt. Att installera ett elektroniskt system likt det tyska Mautsystemet på fordon över gör att man får en elektronisk övervakning på de svenska vägarna i form av transpondrar och det blir därigenom enkelt att följa om de rådande cabotagebestämmelserna följs eller inte. Detta förutsätter emellertid att bilen registreras i en databas vid ankomsten till för att ge polisen en möjlighet att vid en vägkontroll avgöra hur länge ett fordon befunnit sig i landet och om det är en olaglig inrikestransport. Motionärerna anser att detta bör utredas och genomföras för att kontrollera att transporterna sköts korrekt och efterfrågar därför ett svenskt Mautsystem. och (båda M) påtalar i motion 2016/17:2293 att polisen i dagens läge har svårt att hinna med kontrollerna av tung trafik. Motionärerna anser att detta är allvarligt eftersom förebyggandet av transportbrottslighet och bekämpning av miljöhot inte hinns med men också att risken för olyckor ökar. Motionärerna konstaterar att den tunga trafiken har ökat som antalet kontroller av kör- och vilotider har minskat med 200 000 . polisen framför allt svårt att kontrollera cabotage eftersom endast elektronisk dokumentation kan avslöja hur transporten har rört sig över landet. Motionärerna anser att det behövs en långsiktig strategi och plan för hur rätt kompetens ska kunna upprätthållas hos polisen för kontroller av tung trafik och även att internutbildningen av tung trafik bör ses över. bakgrund efterfrågar motionärerna att möjligheten till en långsiktig strategi för tung trafik bör ses över. m.fl. (C) framhåller i kommittémotion 2016/17:3119 vikten av att åkarna på de svenska vägarna respekterar och arbetar med de värderingar om trafiksäkerhet, klimatarbete och rättvisa arbetsförhållanden som kommer till uttryck inom Fair Transport som flera svenska åkeriföretag har anslutit sig till. Motionärerna konstaterar att det i en osund konkurrens- situation med dumpade priser på en överetablerad marknad finns risk att både köpare och säljare av transporter tummar på säkerhet, miljötänk och socialt Motionärerna pekar på att polisen har fått ökade befogenheter att stoppa lastbilar och chaufförer som utför olagligt cabotage, som antalet trafikpoliser som utför tunga trafikkontroller minskar. motionärerna riskerar detta att leda till ökat fusk med cabotage, kör- och vilotider, rattfylleri och annan illegal verksamhet inom lastbilstrafiken och det finns därför ett behov av att fler poliser ska få utbildning inom bilinspektion. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna åtgärder för att öka trafiksäkerheten och tillsynen samt minska olagliga cabotagetransporter (yrkande 15). och (båda C) pekar i motion 2016/17:3198 på att polisen i rapporterar om ett utbrett fusk med manipulationer av lastbilarnas färdskrivare. Många av de lastbilar som kommer till genom är enligt motionärerna inte i godkänt skick och det förekommer även falska förartillstånd. Polisen har fått möjligheter att stoppa fortsatt körning, och de nya regler om klampning av lastbilar som införts behöver enligt motionärerna kunna utnyttjas effektivare. pekar på att det i samband med omorganisationen av polisverksamheten i landet har framkommit uppgifter om att det har genomförts en betydande minskning av trafikövervakningen. För att få till stånd en bättre kontroll av och bättre regelefterlevnad i den tunga lastbilstrafiken framstår det enligt motionärerna som nödvändigt att poliser utbildade för kontroll av den tunga lastbilstrafiken utnyttjas för detta. Motionärerna efterfrågar därför en bättre regelefterlevnad i åkeribranschen. Kontroller på väg av tunga godstransporter Utskottet vill inledningsvis framhålla att en förutsättning för att upprätthålla en hög trafiksäkerhet bland de tunga godstransporterna på väg är att det bedrivs en väl fungerande och effektiv kontrollverksamhet ute på vägarna. Utskottet vill i detta sammanhang peka på den uppföljning som trafikutskottet har genomfört när det gäller tillsynen av de yrkesmässiga godstransporterna på väg (2011/12:RFR8). I uppföljningen konstaterades bl.a. att myndigheterna behöver vidta insatser för kompetensuppbyggnad och åtgärder för att på lång sikt säkra tillgången på personal med sådan specialkompetens som krävs för att hantera kontroll, tillsyn och lagföring av yrkesmässiga godstransporter på väg. minskar antalet trafikpoliser i . Utskottet anser att denna utveckling är olycklig sett i relation till de betydande ökningar som har skett av tunga godstransporterna på väg under . uppgick antalet trafikpoliser i till 1 456. Av trafikutskottets uppföljning av tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg, som presenterades , framgår att enligt dåvarande arbetade knappt 500 poliser med trafik i /12. Av dessa poliser arbetade totalt 142 med tung yrkesmässig trafik. Dessutom fanns det 63 bilinspektörer i polisens verksamhet. uttalade att specialistutbildningarna för trafikpoliser är både tids- och kostnadskrävande för polismyndigheterna som utbildningsplatserna är förhållandevis få. Av uppgifter som har inhämtats från framgår att antalet trafikpoliser i yttre tjänst uppgick till 328 och antalet bilinspektörer uppgick till 63. Antalet poliser och bilinspektörer med fullständig utbildning att utföra alla delar av kontrollerna av de tunga godstransporterna på väg uppgick till totalt knappt 230 i hela landet. Statistik från visar vidare att medelåldern bland såväl trafikpoliser som bilinspektörer är hög och att var eller äldre . Enligt uppgift från har det allmänt sett visat sig bli allt svårare att rekrytera poliser till de högre behörigheterna när det gäller tekniska vägkontroller (även kallat flygande inspektioner). Polisens ambition är dock att i allt högre utsträckning fokusera på att rekrytera bilinspektörer för denna typ av arbetsuppgifter. Bilinspektörer har befogenhet att besluta om vissa avgifter såsom sanktionsavgifter, att utföra flygande inspektioner och utfärda förelägganden om kontrollbesiktning eller körförbud, utföra kontroller av fordons last och vikt, kontroller av erforderliga tillstånd, kontroller av förares kör- och vilotider m.m. Till skillnad från en polis har en bilinspektör dock inte rätt att utan beslut av förundersökningsledare hålla förhör och inte heller rätt att utfärda s.k. ordningsbot. Utskottet noterar att i samband med att den nya infördes bestämdes det att varje region ska ha en särskild sektion som skulle ansvara för det kvalificerade trafiksäkerhetsarbetet som bl.a. flygande inspektioner och kontroller av farligt gods m.m. Dessa sektioner skulle dessutom ansvara för att utreda denna typ av ärenden. Efter att den nya infördes har tre regioner ansökt om och fått göra undantag från detta. Det innebär att det i region , region och region inte finns någon trafiksektion. Personalen vid de tidigare sektionerna har i stället fördelats ut i lokalpolisorganisationen. Det finns visserligen fortfarande intakta grupper med trafikpoliser och bilinspektörer men det finns ingen garanti att dessa kommer att Vilka effekter det blir av att flytta ut trafikpoliser i lokalpolisorganisa- tionen när det gäller polisens arbete med kontroller av trafiksäkerhet och yrkesmässiga godstransporter på väg har ännu inte följts upp eller utvärderats, och det går ännu inte heller att uttala sig om i vilken grad som trafikpoliserna kan komma att utnyttjas till annan verksamhet i den nya polisorganisationen. När det gäller kompetenskrav hos dem som utför vägkontroller kan utskottet vidare konstatera att regeringen beslutade om propositionen Kompetenskrav vid vissa fordonskontroller (prop. 2016/17:84). Förslaget innebär att rådets direktiv om tekniska vägkontroller av trafiksäker- heten hos nyttofordon i trafik i unionen genomförs i svensk rätt när det gäller rätten att föreskriva krav om utbildning och kompetens för poliser och bilinspektörer som utför flygande inspektioner och kontroller av fordons last. Lagförslaget behandlades i betänkande /17:TU19 och föreslås träda i Enligt utskottets mening är det viktigt att det vidtas kraftfulla åtgärder för att långsiktigt säkra tillgången på poliser och bilinspektörer med den kompetens som krävs för att säkerställa en god övervakning av de tunga gods- Utskottet noterar i sammanhanget att anslag i enlighet med budgetpropositionen ökas med per år –2020 som en engångssatsning för att motverka illegal cabotage- För att utveckla arbetet med flygande inspektioner av nyttofordon utökas också polisens anslag med genom en omfördelning av anslagsmedel från Transportstyrelsen, , Statens väg- och transportforskningsinstitut och Trafikanalys. anslag stärks i detta syfte. Utskottet vill vidare uppmärksamma att det anges i regleringsbrevet till att ska vidareutveckla sitt arbete med kontroller av cabotagetransporter och flygande inspektioner av nytto- fordon samt säkerställa att insatserna på dessa områden förbättras. också att de åtgärder som myndigheten vidtar med anledning av dessa uppdrag ska redovisas i årsredovisningen samt att det i kravet på återrapportering ingår att föra ett resonemang kring vilka effekter åtgärderna bedöms ha lett till eller bedöms komma att leda till. Utskottet anser att det är positivt att det nu finns återrapporteringskrav kring detta och noterar att några motsvarande återrapporteringskrav inte fanns i regleringsbrevet till Polis- Utskottet vill här peka på att det mot bakgrund av den betydelse som frågan om effektiva vägkontroller har för såväl trafiksäkerheten som konkurrensförhållandena inom yrkesmässiga godstransporter på väg avser att noga fortsätta följa frågan och hur resultaten av kontrollverksamheten Utskottet har inte för avsikt att ta något initiativ i frågan och avstyrker därmed motionerna 2016/17:180 (M), 2016/17:614 (M), 2016/17:1429 (C) i denna del, 2016/17:2293 (M), 2016/17:3119 (C) yrkande 15 och 2016/17:3198 (C) i denna del. När det gäller frågan om att utreda och genomföra ett system liknande det tyska Mautsystemet för att kontrollera att transporter sköts korrekt vill utskottet peka på att överlämnade betänkandet Vägskatt till regeringen (SOU 2017:11). Kommittén har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag på utformningen av en avståndsbaserad skatt för tunga lastbilar. Finansministern och miljöministern meddelade dock att det behövs en fördjupad analys och att regeringen nu ska inleda ett arbete inom med att ta fram ett reviderat förslag. Mot bakgrund av att i sitt presenterade betänkande också har redovisat en kartläggning som bl.a. beskriver det tyska avgiftssystemet för lastbilar och hur det fungerar anser utskottet att motionsyrkandet kan anses ha blivit tillgodosett. Utskottet avstyrker därmed motion 2016/17:1807 (SD). Avvikelser från kör- och vilotidsreglerna Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om avvikelser från kör- och vilotidsreglerna och en översyn av sanktionsavgifterna. Utskottet konstaterar att frågan om avvikelser från kör- och vilotidsreglerna och ett mer ändamålsenligt sanktionssystem inkluderas i regeringens uppdrag till Transportstyrelsen att följa upp genomförda reformer och utreda vissa aktuella frågor inom yrkestrafiken som ska slutredovisas . Utskottet pekar vidare på att kommissionen har aviserat att den inom ramen för det vägtransportpaket som den avser att presentera även kommer att presentera förslag till ändringar av de nuvarande kör- och vilotidsreglerna. Jämför reservation 5 (M). Reglerna om kör- och vilotider syftar till att säkerställa en sund konkurrens mellan aktörerna i vägtransportsektorn, ge förarna en god social situation och bidra till ökad trafiksäkerhet. Företagen är skyldiga att planera transporterna så att reglerna kan följas. För lätta fordon gäller nationella regler om kör- och vilotid och för fordon och fordonskombinationer som har högre sammanlagd totalvikt än samt bussar gäller . För dessa transporter används färdskrivare för att säkerställa att reglerna följs. Liknande regler gäller också i ett stort antal länder utanför EU. För svenska och utländska förare i gäller också vägarbetstidslagen från . För att kontrollera att regelverket följs görs både nationella och internationella kontroller av färdskrivare, diagram- blad och förarkort. Kontrollerna sker både på väg och genom företagskontroll. Om Transportstyrelsen vid en kontroll konstaterar att regelverket om kör- och vilotider har överträtts ska det berörda företaget betala en sanktionsavgift. Transportstyrelsen fastställer beloppet efter att ha analyserat och bedömt hur allvarliga överträdelserna är. Förordningen (2004:865) om kör- och vilotider samt färdskrivare, m.m. innehåller riktlinjer för kategorisering av överträdel- Sanktionsavgiften får högst uppgå till eller högst utgöra av företagets årsomsättning. En förare kan bli bötfälld vid en vägkontroll, medan arbetsgivaren får betala en sanktionsavgift vid en efterföljande företagskontroll (9 kap. 8 §).