bet · H401TU6 · 2017-02-07 00:00:00 — Motionärerna påminner i sammanhanget om att diskussioner har förekommit om att skapa en digital standard för trafikdata och om viss automatiserad utlämning av trafikdata som kan vara nödvändig för att underlätta utredning av allvarligare brott. Motionärerna anser i yrkande 16 att regeringen ska ta initiativ till att återuppta arbetet med att skapa en digital standard för trafikdata och se till att arbetet leder till avsett resultat. Utskottet kan inledningsvis notera att enligt en statistisk undersökning av SCB (Privatpersoners användning av datorer och internet 2015) har av befolkningen i åldern 1685 år, motsvarande 1,3 miljoner personer, drabbats av ett datorvirus, t.ex. en mask eller en trojan, under det senaste tolv månaderna. Andra it-relaterade säkerhetsproblem är nätbedrägerier och att kontokortsuppgifter används av bedragare. Enligt SCB undviker nästan hälften av alla att lägga ut personlig information på sociala nätverkssajter av säkerhetsskäl och tre av tio har undvikit att köpa varor via internet eller att ladda ned mjukvara eller andra typer av filer. Utskottet konstaterar att användningen av personuppgifter och personliga data ökar i samhället och att det därför är viktigt för tilliten till ny teknik och nya tjänster att driftssäkerheten är tillräcklig och att skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. Av budgetpropositionen framgår att säkerhet och integritet har blivit allt mindre viktiga skäl för privatpersoner att undvika internetanvändning, vilket kan tolkas som att förtroendet för internet har ökat. Utskottet välkomnar detta. En bidragande orsak kan enligt regeringen vara att it-användningens fördelar för den enskilde överväger nackdelarna som it-incidenter av olika slag innebär. Regeringen framhåller också att användare, företag och staten har ett gemensamt ansvar för att förbättra nät- och informationssäkerheten och att på så vis öka tilliten till it-systemen. Utskottet delar denna uppfattning. del av internet och de svenska it-systemen är även beroende av att nätverk och kontaktpunkter utanför gränser fungerar. Att deltar i det internationella arbetet med nät- och informationssäkerhet är därför viktigt enligt utskottets mening. Utskottet vill även påminna om att regeringen tog ställning för att låta utreda hur på bästa sätt ska höja it-säkerheten som en del i EU:s gemensamma krafttag för att uppnå en hög gemensam säkerhetsnivå i nätverk och informationssystem. Utöver utredningen pågår ett arbete med en nationell informationssäkerhetsstrategi. Det krav på rapportering av it-incidenter som från gäller för statliga myndigheter kommer att utökas till fler aktörer som bedriver samhällsviktig verksamhet och som är beroende av nätverk och informationssystem. Följande sektorer omfattas: energi, transport, bankverksamhet, finansmarknaden, hälso- och sjukvården, dricksvatten-försörjning och digital infrastruktur. Därutöver omfattas även leverantörer av vissa digitala tjänster, internetbaserade marknadsplatser och sökmotorer samt molntjänster. EU:s direktiv om åtgärder för en hög gemensam nivå för säkerhet i nätverk och informationssystem (NIS-direktivet) ligger till grund för arbetet. Direktivet innehåller bl.a. krav på att utse myndigheter med särskilda uppgifter på detta område och att bestämmelser ska införas i syfte att stärka samverkan mellan medlemsstaterna på operativ och strategisk nivå. Utskottet vill vidare påminna om att regeringen tog initiativ till Utredningen om tillsyn över den personliga integriteten (Ju 2015:02), som bl.a. ska undersöka möjligheterna att inrätta en ny myndighet med ett samlat ansvar för att skydda den enskildes integritet, oavsett hur och var personuppgifter och andra uppgifter om enskilda hanteras. lämnade utredningen betänkandet Ett samlat ansvar för tillsynen över den personliga integriteten (SOU 2016:65). I betänkandet lämnas bl.a. förslag på ändringar i lagstiftningen och befogenheter för vissa myndigheter. Förslaget bereds inom . I sammanhanget vill utskottet också peka på att en ny dataskyddsförordning antogs inom EU (förordning (EU) 2016/679) och att regeringen har tillsatt en utredning som ska föreslå hur den centrala svenska lagstiftningen på området bäst anpassas till den nya förordningen (dir. 2016:15). Vidare beslutade regeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté (dir. 2014:95) för att bl.a. kartlägga och analysera risker för intrång i den personliga integriteten som kan uppkomma i samband med användning av informationsteknik i såväl privat som offentlig verksamhet. lämnade delbetänkandet Hur står det till med den personliga integriteten? (SOU 2016:41). Vad gäller arbetet med att bekämpa it-relaterad kriminalitet, överlämnades till regeringen betänkandet Informations- och cybersäkerhet i  Strategi och åtgärder för säker information i staten (SOU 2015:23). Betänkandet innehåller bl.a. förslag på åtgärder i syfte att förebygga och bekämpa it-relaterad brottslighet. Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet anser sammanfattningsvis att frågor som rör integritet och it-säkerhet i ett alltmer digitaliserat samhälle är av stor betydelse, inte minst för allmänhetens tilltro till elektroniska kommunikationstjänster. Som framgår av redovisningen ovan pågår det ett omfattande utrednings- och beredningsarbete på området. Utskottet finner inte skäl att föregripa detta arbete och avstyrker därför motionerna 2016/17:175 (SD) och 2016/17:3387 (M) yrkande 16. Postservice i hela landet Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om postservicen i landet. Utskottet anser att en välfungerande postservice har en central funktion i samhället och att den samhällsomfattande posttjänsten ska värnas. Utskottet hänvisar också till det pågående arbetet inom med att utarbeta en ny postlagstiftning och PTS arbete med att säkerställa en god servicenivå. Jämför reservationerna 12 (SD) och 13 (V). Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som uppfyller de krav som anges i postlagen (2010:1045). Enligt postlagen krävs det tillstånd för att bedriva postverksamhet. Tillstånd att bedriva postverksamhet beviljas av (). Det är också PTS som genom beslut har utsett Postnord att tillhandahålla den s.k. samhällsomfattande posttjänsten. I postlagen anges vilka krav som ingår i den samhällsomfattande tjänsten och som Postnord således måste uppfylla. Mer detaljerade bestämmelser finns i postförordningen (2010:1049). Den samhällsomfattande posttjänsten säkerställer vissa minimikrav vad gäller garanterad kvalitet och servicenivå. Det framgår av lagen att varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som tillståndsmyndigheten bedömer är skäl för undantag, ska det göras minst en insamling och minst en utdelning av postförsändelser. Vidare anges att expeditions- och inlämningsställena ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. Med expeditions- och inlämningsställen avses i praktiken postombud och företagscenter. Dessutom ska det vara möjligt att skicka brev med utdelning påföljande arbetsdag, s.k. övernattbefordran. Ett kvalitetskrav är att av dessa brev ska komma fram , vilket framgår av postförordningen. tillsatte regeringen en utredning, postlagsutredningen (N 2015:06), med uppgift att göra en översyn av postlagstiftningen för att bedöma om den motsvarar rådande och framtida behov i ett digitaliserat samhälle och utifrån detta föreslå förändringar (dir. 2015:87). överlämnade utredningen sitt delbetänkande Som ett brev på posten – Postbefordran och pristak i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:27). överlämnades slutbetänkandet Till sista utposten – En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54) till regeringen. betänkanden har remitterats och bereds inom . (M) anför i motion 2016/17:190 att Postnord har genomfört ganska omfattande förändringar i sina utdelningsturer både i tätort och i glesbygd, något som för vissa hushåll och företag har medfört oacceptabelt långa transportsträckor för att hämta den egna posten. Motionären påminner i sammanhanget om att de allmänna råd som PTS utfärdat för utdelningsverksamheten till sin natur inte är bindande för Postnord, vilket innebär att myndigheten inte kan påverka företaget när betydande försämringar genomförs i glesbygden. Motionären yrkar därför på att regeringen bör se över möjligheterna att förbättra utdelningsservicen i glesbygd för att det ska vara möjligt att bo och verka i hela landet. Även (S) behandlar frågan om postutdelning i glest bebyggda områden i motion 2016/17:1604. Motionären hänvisar till att PTS varnade för att postservicen kunde försämras på landsbygden och tillägger att i vissa glesbygdsområden finns det hushåll som inte har daglig postutdelning eller som har mycket långa avstånd till platsen där de hämtar posten. Detta innebär en olägenhet, i synnerhet för den som vill starta och driva företag i dessa områden. Motionären påpekar att det i dagens samhälle finns ett behov av posttjänster, inte minst i glesbygden, för när utdelningen och pakethanteringen försämras påverkar detta också en rad andra servicefunktioner negativt och därmed förutsättningarna för att verka och bo i hela landet. Motionären yrkar därför på att samhällets ansvar för en rättvis postservice i hela landet säkras och stärks. (SD) pekar i motion 2016/17:1740 på att Postnords service på ett antal områden har försämrats kraftigt under det senaste dryga decenniet, exempelvis har antalet serviceställen och lantbrevbärare minskat, vilket inneburit att många lands- och glesbygdsbor har fått allt längre att åka till närmaste postombud för att hämta ut paket. Motionären framhåller de negativa effekter som denna serviceförsämring innebär för bl.a. företagandet och tillväxten lokalt. För att ha en levande landsbygd samt stärka landsbygdens attraktionskraft och tillväxt är det viktigt att även personer som inte bor i större tätorter får tillgång till en likvärdig samhällsservice. Därför yrkar motionären på att regeringen ger PTS i uppdrag att utöka antalet postombud på landsbygden så att postens servicenät och täckningsgrad förbättras. I kommittémotion 2016/17:2474 understryker m.fl. (V) att en fungerande postverksamhet utgör en grundläggande samhällsservice och att många företag är helt beroende av en hög och jämn nivå på postservicen för sin verksamhet. Om en sådan service inte kan garanteras missgynnas företagen på landsbygden och många arbetstillfällen riskerar att gå förlorade. Därför efterfrågar motionärerna i yrkande 4 att Postnord bör få i uppdrag att ge god service av likvärdig kvalitet till alla enskilda medborgare och företag i hela landet. (M) uppmärksammar i motion 2016/17:3139 att det på flera håll i landet råder stora problem med både försenad och försvunnen post. Motionären påminner om de krav som finns i postlagen i fråga om den samhällsomfattande posttjänsten. Motionären konstaterar att det verkar som om postlagens bestämmelser inte efterlevs i alla avseenden, exempelvis att posten inte delas ut alla vardagar. Motionären föreslår därför i yrkande 1 att regeringen följer upp att den samhällsomfattande posttjänsten verkligen fungerar och att lagens regler efterlevs och i yrkande 2 att regeringen kontinuerligt bör återrapportera till hur postlagen efterlevs och vid behov återkomma till med förslag till skärpningar av postlagen för att uppnå en än bättre efterlevnad. Även (KD) påtalar i motion 2016/17:3357 de kvalitetsproblem som Postnord haft och som drabbat både brev- och pakethanteringen. Motionären framhåller att både medborgare och företag är beroende av att denna grundläggande service fungerar tillfredsställande. Motionären påpekar att staten som ägare har ett ansvar att se till att kvaliteten säkras och att förtroendet för brev- och paketservicen upprätthålls och yrkar därför på att man bör utreda hur paket- och brevservice ska kunna fungera tillfredsställande i hela landet. Utskottet noterar inledningsvis att brevvolymerna på den svenska marknaden fortsätter att sjunka som den kraftiga tillväxten inom e-handelsmarknaden fortsätter att generera ökande volymer av paket och varubrev. delades 2,3 miljarder brev ut jämfört med 2,4 miljarder . Minskningen mellan åren var och något större än minskningen , som var . Utskottet noterar att undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare på grund av geografiska förhållanden. Vid utgången av 2015 var det ca 970 hushåll som hade utdelning färre än , vilket är en marginell ökning från ca 900 hushåll 2014. Utskottet konstaterar att postmarknaden är en marknad i förändring, framför allt med anledning av att den digitala kommunikationen ökar på bekostnad av fysiska brev. Minskande brevvolymer är en generell utvecklingstendens i EU-länderna och är inget undantag i detta sammanhang. Paketvolymerna ökar till följd av den växande e-handeln men inte i en sådan takt att utvecklingen kompenserar de minskande brevvolymerna. Utskottet är införstått med att utvecklingen medför stora utmaningar för postoperatörerna när verksamheten ska anpassas till förändrade förutsättningar. Privatpersoners och företags behov av posttjänster har förändrats och det är därför välkommet att regeringen tagit initiativ till en översyn av postlagstiftningen för att anpassa denna till utvecklingen och nya behov. Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksamma att konkurrensvillkoren på postmarknaden även har förändrats genom den ändring av mervärdesskattelagen (1994:200) som gäller från . I slutbetänkande Till sista utposten  En översyn av postlagstiftningen i ett digitaliserat samhälle (SOU 2016:54) som överlämnades till regeringen föreslås bl.a. att samhällsuppdragets omfattning bör förtydligas i de delar som avser undantag från femdagarsutdelning och var utdelning av postförsändelser ska ske. Förslagen ger PTS möjlighet att i föreskrifter reglera detta vid behov. Utredningens bedömning är att med en tydligare reglering av var den samhällsomfattande posttjänsten har sin sista utpost blir det lättare att definiera postväsendets roll när det gäller statliga insatser för att trygga glesbygdsservice. Vidare föreslås att tillhandahållare av posttjänster ska överlämna uppgifter om sin ekonomi och verksamhet som är nödvändiga för uppföljning och bevakning av postmarknaden till regering eller till den myndighet som regeringen bestämmer. Underlaget är nödvändigt för att PTS löpande ska kunna utreda och analysera behovet av förändringar i det statliga åtagandet. Slutligen föreslår utredningen att postnummersystemet ska hållas tillgängligt till ett kostnadsorienterat pris på tillhandahållarens webbplats. Att man gör postnummersystemet tillgängligt till ett reglerat pris kan bidra till att det blir enklare för småföretagare att starta verksamhet inom e-handelssegmentet. förslag bereds inom tillsammans med inkomna remissynpunkter. Regeringen avser att lämna ett förslag till ny postlagstiftning . Utskottet emotser detta med intresse. Utskottet vill vidare uppmärksamma PTS undersökning Användares behov av posttjänster . Här framhålls bl.a. att de flesta användare anser att de befintliga service- eller ombudsnäten med service fungerar bra när det gäller att skicka och ta emot försändelser med varor. Privatpersoner i områden med sämre tillgänglighet värdesätter möjligheten att kunna utföra andra typer av ärenden på samma gång. I områden med bättre tillgänglighet värderas snarare närheten till ombudet från bostaden. Utdelning är betydelsefullt för många, men närheten till utdelningsplatsen är viktigast. De flesta användare, både företag och privatpersoner, värdesätter i första hand att platsen för utdelning passar dem och i andra hand frekvensen för utdelning. De flesta användare vill ha utdelning , men resultaten visar att många anser att även färre utdelningsdagar skulle fungera. Likaså konstateras i undersökningen att de flesta mottagare är nöjda med var de hämtar sin post och vill inte ha några förändringar i hur utdelningen sker . PTS rapporterar att klagomålen på postutdelningen har ökat och första delen av 2016, en utveckling som utskottet finner bekymmersam. Myndigheten har mot denna bakgrund inlett flera tillsynsärenden med anledning av kvalitetsbristerna. Den sammantagna slutsatsen av tillsynsverksamheten inom postsektorn 2015 visar dock att de övergripande målen för postservicen är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på tillförlitlighet. PTS granskning visar på en tydlig kvalitetsförsämring i svensk brevbefordran, vilket framgår av postoperatörernas egen klagomålshantering och kvalitetsuppföljning liksom av den tillsynsverksamhet som myndigheten bedriver. Den överlägset vanligaste orsaken till att allmänheten vänder sig till PTS är för att klaga på brister i utdelningen. Det handlar om försändelser som av något skäl inte kommit fram eller blivit försenade. Att man av misstag fått grannens brev är en annan vanlig orsak till missnöje. Majoriteten av de klagomål som inkommer till PTS avser Postnord som också delar ut av alla brev. Men det framgår även att klagomålen på konkurrenten har ökat väsentligt . Enligt myndigheten står orsaken till kvalitetsproblemen att finna i det starka förändringstryck som den svenska postmarknaden är utsatt för. Det är framför allt sjunkande brevvolymer som en följd av ökad användning av elektroniska alternativ, den starkt växande e-handeln samt det minskande antalet morgontidningsprenumeranter. För att möta denna utveckling har postoperatörerna vidtagit diverse åtgärder för att ytterligare effektivisera distributionen av brev, paket och tidningar. Det handlar bl.a. om ökad automatisering av brevsorteringen men också om ett större mått av samdistribution. För Postnords del handlar det först och främst om att samordna brev- och paketflödena så långt det är möjligt medan har satsat på att i allt större omfattning samdistribuera brev med tidningar . Dessa åtgärder bedöms var för sig medföra betydande utmaningar när det gäller att kunna genomföra dem med bibehållen kvalitet. Enligt granskningen tilltar svårigheterna när förändringarna ska genomföras och under tidspress. Myndigheten bedömer att det finns risk för nya större kvalitetsstörningar, framför allt lokalt men också generellt, t.ex. som en följd av försämrad adresskvalitet. Mot bakgrund av de kvalitetsproblem som drabbat utdelningsverksamheten bjöd utskottet in företrädare från Postnord, PTS och för närmare information i frågan och om vidtagna åtgärder. Postnords vd framhöll att resultatet för övernattbefordrade brev hade förbättrats och att klagomålen minskat under innevarande år. Några av de åtgärder som Postnord har aviserat är utökad information till mottagare, bättre uppföljning och återkoppling av kundtjänst och förbättrad datakvalitet för att minska andelen maskinellt felsorterad post. Även rutinerna för eftersändning av post och avisering vid hemleveranser ses över. Ett större inslag av kundfokus och dialog med mottagarna ingår också i de åtgärder som syftar till att återvinna förtroendet för företagets verksamhet. De åtgärder som PTS har vidtagit är fler tillsynsbesök, inrapportering av klagomålsstatisk och befordringstider från operatörerna samt överläggningar med berörda parter om rutiner för kvalitetsuppföljning, klagomålshantering och information. Utskottet välkomnar de vidtagna åtgärderna. Det är enligt utskottets mening också viktigt att marknadsaktörerna och PTS fortsätter att bevaka kvalitetsfrågan och när det är påkallat vidtar lämpliga åtgärder för att förebygga och avhjälpa kvalitetsbrister inom sektorn. Från Sekos sida efterlyste man bl.a. en ny postlagstiftning som skulle kunna erbjuda bättre förutsättningar för att upprätthålla samhällsuppdraget. Utskottet anser avslutningsvis att en välfungerande postservice har en central funktion, även i ett alltmer digitaliserat samhälle. Enligt utskottet är det angeläget att även i fortsättningen värna den samhällsomfattande posttjänsten. Mot bakgrund av PTS arbete med att säkerställa en god servicenivå liksom det pågående arbetet inom med att ta fram en ny postlagstiftning avstyrker utskottet motionerna 2016/17:190 (M), 2016/17:1604 (S), 2016/17:1740 (SD), 2016/17:2474 (V) yrkande 4, 2016/17:3139 (M) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3357 (KD). Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om tvådagarsbefordran av brev mot bakgrund av det pågående beredningsarbetet inom . Utskottet noterar att tvådagarsbefordran är en lösning som postlagsutredaren föreslår ska ersätta dagens krav på övernattbefordran. Jämför reservation 14 (M, C, L, KD). m.fl. (M, C, L, KD) påminner i kommittémotion 2016/17:2530 om det nuvarande kravet i postförordningen om att av de brev som lämnats in för övernattbefordran ska ha delats ut påföljande arbetsdag. Motionärerna påpekar att i dagens alltmer digitaliserade samhälle har allt färre företag och privatpersoner behov av övernattbefordrad post. Övernattbefordran innebär att en del post behöver transporteras med flyg, vilket både ökar kostnaderna och påverkar miljön negativt. Kravet förhindrar även möjligheten till samdistribution av brev och tidningar. För att underlätta förändringen föreslår motionärerna i yrkande 34 att kravet på övernattbefordran i posttjänsten slopas och ersätts med en tvådagars bastjänst för brevbefordran. Även m.fl. (C) berör frågan om samdistribution i kommittémotion 2016/17:3119. Motionärerna pekar på att de nuvarande kraven på befordringstider i postförordningen förhindrar en samordnad utdelning av brev och tidningar eftersom de har skilda tider för distribution. För att underlätta en omställning vill därför motionärerna i yrkande 21 att kravet på övernattbefordran i posttjänsten tas bort och i stället ersätts med en tvådagars bastjänst för brevbefordran där av breven ska ha delats ut senast den andra arbetsdagen räknat från inlämningsdagen. I delbetänkandet Som ett brev på posten (SOU 2016:27) föreslår postlagsutredningen att postförordningens (2010:1049) krav på övernatt-befordran som grundtjänst för brevbefordran avskaffas. Enligt utredarens förslag bör i stället en tvådagarsbefordran införas som grundtjänst. Utskottet noterar att enligt de undersökningar som gjorts är det i många fall inte avgörande för användarna om breven kommer fram påföljande vardag. Det finns dock ett fortsatt generellt behov av brevbefordran varför det även i fortsättningen är nödvändigt med en reglering av nationell befordran av brev. Det som användarna av brevtjänster prioriterar är att veta när breven senast kommer fram, vilket också framgår av utredningsarbetet. Dagens krav på att av de övernattbefordrade breven ska ha delats ut påföljande arbetsdag bör enligt utredningen därför höjas. För att säkra brevtjänstens kvalitet på lång sikt föreslås att av de brev som lämnats in för tvådagarsbefordran ska ha delats ut . Kvalitetskravet ska gälla i hela landet oavsett var brevet har postats. Användarnas behov kommer därmed att kunna säkerställas även som postoperatören undviker de extra kostnader som kravet på övernattbefordran innebär och som i allt mindre grad efterfrågas. Utredningens förslag bereds inom . Utskottet vill inte föregripa detta arbete och avstyrker därmed motionerna 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 34 och 2016/17:3119 (C) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om konkurrensförhållandena inom postsektorn. Utskottet påminner bl.a. om att PTS har en konkurrensfrämjande roll på postområdet och att även har förbundit sig att tillämpa i fråga om konkurrens på postmarknaden. Jämför reservation 15 (C). m.fl. (SD) framhåller i motion 2016/17:2439 att utdelningen av post står för ungefär hälften av den totala kostnad som det innebär att skicka en försändelse och att brevutbärning i många avseenden har starka stordriftsfördelar. Motionärerna anser också att det ur miljösynpunkt är svårt att motivera att konkurrerande aktörer levererar posttjänster på samma ort.