bet · H401NU9 · 2017-02-24 00:00:00 — Denna avsaknad av efterfrågan bidrar till att potentiella producenter av biobaserat flygbränsle kan tveka inför att investera i produktionsanläggningar. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet ska öka möjligheterna att möta de stora utmaningarna kring energi, klimat och miljö på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt som även ger goda möjligheter för näringslivets och ekonomins utveckling och konkurrenskraft. Den övergripande inriktningen är att främja utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem. Att skapa ett helt förnybart energisystem är en av de utmaningar som regeringen identifierar i propositionen och här spelar forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion självfallet en central roll. När det gäller mer konkret vilka forskningsprojekt som ska beviljas medel är det en uppgift för att göra en strategisk prioritering och ändamålsenlig fördelning med beaktande av det övergripande målet och de konkretiseringar som regeringen redovisar i propositionen i form av fem utmaningar och nio prioriterade områden. Det är således inte regeringens uppgift att på ett mer ingripande sätt styra fördelningen av det s.k. energiforskningsanslaget inom statsbudgetens utgiftsområde 21 Energi. Efter att ha redovisat detta grundläggande förhållningssätt övergår utskottet till att kommentera de motionsyrkanden som på olika sätt gäller forskning om förnybar energiproduktion. Vattenkraftsfrågor lyfts fram i motion 2016/17:3579 (C). När det gäller forskning kring effekterna av utrivning av gamla vattenkraftsinstallationer vill utskottet hänvisa till verksamheten inom ramen för forskningsprogrammet och liv i vatten (Kliv). Programmet syftar bl.a. till att utvärdera effekter av genomförda miljöåtgärder relaterade till vattenkraft. Den typ av forskning som efterfrågas i motionen torde kunna omfattas av den verksamhet som bedrivs inom Kliv. Utskottet anser därför att motionen är tillgodosedd i den aktuella delen och att därför kan avslå det aktuella yrkandet. I samma motion efterfrågas även ytterligare forskning om vattenkraftens potential. Här vill utskottet hävda att denna potential redan är relativt väl utforskad – inte minst då vattenkraftproduktionen till stor del bygger på en mogen teknik – och att det mer är en fråga av politisk eller rättslig karaktär i vilken utsträckning den möjliga potentialen tas till vara. Det handlar exempelvis om att använda större lagringsmöjligheter och reglerkapacitet, vilket dock kräver förändring av vattendomar med ökad korttidsreglering, högre dämningsnivåer, större regleramplitud, högre maxflöden etc. Hur regeringen ser på regleringen av vattenverksamheter kommer att redovisas i en proposition senare . De förslag som då läggs fram och som eventuellt kan resultera i utrivningar av vattenkraftsinstallationer ska åtföljas av konsekvensbedömningar, inklusive bedömningar av miljöeffekter. Utskottet anser att bör avvakta förslagen och konsekvensbedömningarna i den aviserade propositionen innan det finns skäl för att förespråka ytterligare forskning om vattenkraftens potential och miljöeffekter. Motionen avstyrks alltså även i denna del. Beträffande forskning om vindkraftens påverkan på individer och miljön hänvisar utskottet i första hand till sitt ovan refererade ställningstagande då motsvarande förslag behandlades . Forskning med den inriktning som efterfrågas pågår inom ramen för forskningsprogrammet som pågår t.o.m. . Även vid SLU har det bedrivits forskning kring vindkraftens socioekonomiska konsekvenser. Utskottet anser inte att det finns skäl för att uttala sig till förmån för det som efterfrågas i motion 2016/17:563 (M). Forskning om havsbaserad energiproduktion tas upp i motion 2016/17:3579 (C). Utöver det utskottet anförde då ett liknande yrkande behandlades av utskottet hänvisar utskottet till den beskrivning av pågående forskning på detta område som har getts tidigare i detta betänkande. Bland annat har forskningsområdet tilldelats medel från energiforskningsanslaget och man har i lyft fram potentialen inom den energiproduktionen. Vidare har denna typ av energiproduktion uppmärksammats inom regeringens strategi. Utskottet anser inte att det finns skäl för att ytterligare påtala den energiproduktionens möjligheter och avstyrker därför motion 2016/17:3579 (C) i den aktuella delen. I motion 2016/17:3393 (KD) lyfts frågor om solenergiforskning fram. Här konstaterar utskottet att är involverad i två forskningsprogram på detta område och att det inte finns något i den aktuella propositionen som talar emot att solenergiforskning kommer att bedrivas även fortsättningsvis. Utskottet anser därför inte att det finns skäl för att uttala sig om vikten av fortsatt solenergiforskning i linje med vad som föreslås i motionen. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. När det gäller biobränslen som tas upp i motion 2016/17:3579 (C) vill utskottet påminna om att bioenergi lyfts fram som ett av de prioriterade områdena för energiforskningen. Vidare kan det noteras att samverkansprogrammet för cirkulär och biobaserad ekonomi syftar till att kraftsamla innovationsinsatser relaterade till cirkulär och biobaserad ekonomi. Det handlar bl.a. om nya sätt att omvandla avfall till resurser inklusive energi. Utskottet anser att en cirkulär och biobaserad ekonomi är av stor vikt för att uppnå nationella miljökvalitetsmål, ökad konkurrenskraft för det svenska näringslivet och bidra till de globala hållbarhetsmålen. Därmed anser utskottet att det saknas skäl för att ställa sig bakom önskemålet i motionen om ett tillkännagivande om biobränslen och bioekonomi. Motionen avstyrks således i den aktuella delen. Utskottet avstyrker också yrkandet i samma motion som gäller energieffektivisering och förnybara bränslen för flygplan. Här hänvisar utskottet till att det pågår grundläggande forskning om och utveckling av biobaserade bränslen som också kan resultera i produkter som kan användas inom flygsektorn. Tilltagande råvarukonkurrens och relativt sett höga kostnader jämfört med vanlig flygfotogen bidrar emellertid till att flygbranschens efterfrågan hämmas och därmed även drivkrafterna hos producenterna att engagera sig i att framställa biobaserat flygbränsle. Kan forskning och utveckling på området bidra till sänkta kostnader för biobaserade flygbränslen som internationella överenskommelser säkerställer att flyget bär sina miljökostnader ökar förutsättningarna för att det ska kunna växa fram en konkurrenskraftig marknad för dylika bränslen. Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker motionerna 2016/17:563 (M), 2016/17:3393 (KD), 2016/17:3564 (C) och 2016/17:3579 (C) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kärnenergiforskning. Utskottet hänvisar bl.a. till att fokus ska ligga på forskning om och utveckling av förnybar energiproduktion. Jämför reservation 9 (M, SD). I propositionen omnämns kärnkraft endast när regeringen refererar den ovan omnämnda energiöverenskommelsen mellan fem partier och när den redovisar en del verksamhet på EU-nivå. I energiöverenskommelsen slogs det bl.a. fast att målet är förnybar elproduktion. Vidare betonades att detta är ett mål och inte ska uppfattas som ett stoppdatum som förbjuder kärnkraft och inte heller innebär en stängning av kärnkraftverk genom politiska beslut. Som har framgått tidigare av betänkandet ska fokus för forskning och innovation på energiområdet ligga på områden som bidrar till att nå uppställda klimat- och energipolitiska mål och som har förutsättningar för tillväxt och export. Energiforskningen spelar en avgörande roll i fråga om att se till att nya, innovativa tekniska lösningar ska komma fram för alla förnybara kraftslag. Det som omnämns om verksamhet på EU-nivå är främst kopplat till den s.k. Energiunionens femte dimension, dvs. forskning, innovation och konkurrenskraft. Utöver fyra prioriterade områden inom denna dimension omnämns koldioxidavskiljning och lagring (CCS) och kärnkraft som områden där det finns möjlighet för en större grad av samarbete mellan kommissionen och de medlemsstater som vill använda de teknikerna. I en handlingsplan har tio aktivitetsområden pekats ut, varav ett är ökad säkerhet och effektivitet för kärnkraft. I propositionen (s. 30) konstaterar regeringen att detta aktivitetsområde har beskrivits som ett område för frivilligt samarbete mellan intresserade medlemsstater. Regeringen konstaterar även att de åtta första aktivitetsområdena, åtminstone till stora del, sammanfaller med prioriteringarna inom det svenska nationella programmet för forskning och innovation på energiområdet. Aktivitetsområdet ökad säkerhet och effektivitet för kärnkraft är dock inte ett av de åtta först uppräknade områdena. Enligt de svenska kärnkraftsreaktorernas ägare kan reaktorerna producera klimatsmart el , framhåller (M) i motion 2016/17:562. Motionären anser att det mest resurseffektiva är att utnyttja reaktorernas fulla tekniska livslängd och att det är det mest resurseffektiva sättet att ta till vara de stora investeringar som har gjorts. Vidare påpekar motionären betydelsen av att en plan för kärnkraftens kompetensförsörjning tas fram eftersom ett säkert energisystem förutsätter att det finns kompetens och forskning som säkerställer dagens och framtidens behov. Motionären anser att bör få i uppdrag att stödja relevant forskning inom kärnkraftsområdet (yrkande 1). I kommittémotionerna 2016/17:3127 och 2016/17:3189 av m.fl. (M) konstateras det att alliansregeringen genom historiskt höga anslag till energiforskningen markerade detta forskningsområdes betydelse för att hitta svaren på framtidens energiutmaningar. slår motionärerna fast att saknar möjlighet att stödja forskning inom kärnkraftsområdet. Därför anser de att borde ha denna möjlighet för att säkerställa att den svenska kärnkraftshanteringen är av högsta klass även . För att kunna hantera de befintliga svenska reaktorerna, kunna bygga nya samt avveckla äldre reaktorer på ett säkert och ansvarsfullt sätt anser motionärerna att det krävs kunskaper och forskningskompetens. Mot den bakgrunden begär de ett tillkännagivande om att satsa på energiforskning med en inriktning som bidrar till behov för alla relevanta kraftslag och delar av energiområdet (motionerna 2016/17:3127 yrkande 2 och 2016/17:3189 yrkande 3). välfärd, jobb och konkurrenskraft är beroende av att vi har en energipolitik som lever upp till behoven och förväntningarna från en omvärld i ständig förändring, anförs det inledningsvis i kommittémotion 2016/17:3577 av m.fl. Motionärerna påpekar att oavsett vad man har för uppfattning om kärnkraft står det klart att den kommer att finnas kvar i det svenska samhället i någon form . För att ska kunna hantera de befintliga reaktorerna, ha möjlighet att bygga nya och avveckla äldre reaktorer krävs det, enligt motionärerna, att kompetensnivån och forskningskompetensen bibehålls. De anser det vara av yttersta vikt att regeringen uppdrar åt att även prioritera kärnkraftsområdet för att upprätthålla kompetensen inom den befintliga driften och kärnavfallshanteringen. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande med den innebörden (yrkande 2). Kärnkraften borde ha ett klart uttalat utrymme inom de prioriterade insatserna för energiforskning, sägs det i motion 2016/17:1772 av m.fl. (SD). Eftersom kärnkraften står för nästan hälften av den svenska elproduktionen har det statliga stödet till forskning på kärnteknikområdet varit ytterst blygsamt. Motionärerna anser att det behövs hög nationell kompetens för att kunna uppnå ny, modern och ännu säkrare kärnkraft i , och därför behövs det ett ökat stöd till kärnkraftsforskningen. Många frågeställningar måste visserligen överlåtas till internationella organ men motionärerna påpekar att det ändå krävs ett nationellt kunnande för att ta del av forskningsresultat och för att kunna medverka på ett aktivt sätt inom dessa internationella organ. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att kärnteknisk forskning ska prioriteras (yrkande 9). Liknande motioner om kärnenergiforskning behandlades av utskottet (bet. 2015/16:NU10). Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden och anförde bl.a. följande: Beträffande de mer specifikt inriktade motionerna med kärnkraftsanknytning anser utskottet för det första att prioriteringar i fråga om fördelningen av energiforskningsanslaget är ändamålsenliga. Det innebär att fokus ska ligga på forskning och utveckling av förnybar energiproduktion och på att 2050 ska ha ett hållbart kraftsystem och ett effektivt energiutnyttjande och vara en nettoexportör av el. Utskottet har inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för FoU på kärnenergiområdet men vill poängtera att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. avstyrkte utbildningsutskottet motionsyrkanden om behovet av en särskild forskningsreaktor för satsningar på utveckling av fjärde generationens kärnkraft (bet. 2015/16:UbU17). såg ingen anledning att ställa sig bakom motionsyrkanden om att utreda eller på andra sätt verka för byggandet av en forskningsreaktor i eller att verka för att ska bidra till internationell forskning inom området. I samband med behandlingen av budgetpropositionen tog även näringsutskottet ställning till förslag som liknar de nu aktuella om att det borde anslås medel för satsningar på kärnenergiforskning eller att befintliga energiforskningsmedel även borde kunna användas för forskning om kärnenergi (bet. 2016/17:NU3). Utskottet såg dock inga skäl för att förorda särskilda satsningar på kärnenergiforskning eller på omfattande investeringar i forskningsinfrastruktur på detta område som exempelvis en särskild forskningsreaktor. I energiöverenskommelsen slås det fast om kärnkraften att samma principer som tidigare gäller även fortsättningsvis. Det innebär att avvecklingslagen har avskaffats och inte kommer att återinföras. Den s.k. kärnkraftsparentesen är i överenskommelsen förlängd genom att inom ramen för maximalt tio reaktorer tillåta nybyggnation på befintliga platser. Tillstånd kan ges för att successivt ersätta nuvarande reaktorer i takt med att de når sin ekonomiska livslängd. Tillstånd för nya reaktorer kommer att prövas enligt lagstiftningens krav om bästa tillgängliga teknik. Något statligt stöd för kärnkraft, i form av direkta eller indirekta subventioner, kan inte påräknas. presenterade sitt betänkande Kraftsamling för framtidens energi (SOU 2017:2). I betänkandet finns en del förslag med anknytning till kärnenergiområdet. Det gäller exempelvis förslag om att avveckla den s.k. effektskatten, om förändringar av placeringsreglerna för Kärnavfallsfonden och om ett utökat ansvar för radiologiska olyckor. uttalar sig dock inte specifikt om forskning och innovation på kärnenergiområdet. I enlighet med vad som angavs i propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) har verksamheten varit indelad i sex temaområden varav ett betecknades Kraftsystemet. Detta temaområde innefattar elproduktion från de förnybara energikällorna vatten, hav, vind och sol samt teknik för kraftöverföring och distribution av el. Verksamheten inom kraftområdet vägleds av en vision för kraftsystemet som bl.a. ser som internationellt erkänt för ett hållbart kraftsystem och effektivt energiutnyttjande och som en nettoexportör av el. Utvecklingsinsatser inom kärnkraftsområdet har inte finansierats med medel från energiforskningsanslaget inom statsbudgetens utgiftsområde 21 Energi. Dylik forskning och utveckling (FoU) ligger inte inom ansvarsområde. Däremot finansierar () viss forskning om fusion och fission. När det gäller fission är stödet från VR dock främst inriktat på grundforskning, och bidrag till tillämpad forskning eller energirelaterad forskning inom detta område är mer sällsynt. Viss forskning om kärnkraft stöds även av (). Enligt uppgift från SSM fördelades deras forskningsmedel enligt följande: Kärnteknisk forskning ca och annan forskning (företrädesvis med inriktning på strålskydd) ca . Energiforsk arbetar tillsammans med den svenska och finska kärnkraftsindustrin och finansierar forskning inom kärnkraftsområdet, delvis tillsammans med SSM. [4] Forskningen syftar framför allt till att bibehålla eller stärka säkerhetsmarginaler men även till att utveckla en kostnadseffektiv drift av de befintliga kärnkraftverken. Energiforsks program North European Perspectives (NEPP) har genomfört systemanalyser av energisystemets och energianvändningens utveckling, bl.a. studeras kärnkraftens roll i energisystemet. Svenskt Kärntekniskt Centrum (SKC) stöder utbildning, forskning och utveckling inom kärntekniska tillämpningar vid högskolor och universitet i . Syftet är att attrahera, utveckla och behålla den kärntekniska kompetens som krävs för en fortsatt säker och effektiv drift av de befintliga kärnkraftverken och för att kunna delta i den fortsatta utvecklingen på det kärntekniska området. SKC finansieras av , , och . SKC:s verksamhet styrs av ett treårigt avtal mellan de finansierande parterna och de tre universiteten Kungl. Tekniska högskolan (KTH), och . SKC:s budget har minskat för den inledda avtalsperioden (2017–2019), vilket innebär minskat stöd till forskargrupperna i kärnteknik. kärnenergi – () – var ett interdisciplinärt forum för samordning av kärnteknisk forskning och utbildning vid . Centret arbetar nu med att på nationell nivå främja akademiskt samarbete inom kärnteknisk forskning och utbildning, vilket även inkluderar andra fält än de kärnkraftsrelaterade. Det bör avslutningsvis nämnas att EU är en betydelsefull finansiär av kärnteknisk forskning i . Dock kräver EU som regel nationell motfinansiering. Kärnkraften är betydelsefull för den svenska elproduktionen. Genom att kombinera kärnkraftens basproduktion med den reglerbara vattenkraften och de mer väderberoende produktionskällorna sol- och vindkraft har ett gynnsamt läge när det gäller elförsörjning. Kärnkraft är dock inte en förnybar energikälla, och i ljuset av målsättningen att hela den svenska elproduktionen ska vara förnybar finns det ingen plats för kärnkraften i det svenska kraftsystemet. Kärnkraftsproduktion är också behäftad med risker och svårlösta frågor förknippade med hantering och förvaring av det utbrända kärnavfallet. I likhet med vad utskottet anförde när motioner om kärnenergiforskning behandlades anser utskottet att prioriteringar i fråga om fördelningen av energiforskningsanslaget är ändamålsenliga och att inriktningen inte har förändrats genom det förslag om ett nytt övergripande mål för energiforskningen som har behandlats av . Det innebär att fokus även fortsättningsvis ska ligga på forskning och utveckling av förnybar energiproduktion. Då liksom nu har utskottet emellertid inga invändningar mot att medel från andra finansieringskällor används för forskning och utveckling på kärnenergiområdet. Utskottet vill dock poängtera att det är upp till dessa finansiärer att göra nödvändiga prioriteringar inom de ramar som har dragits upp av statsmakterna. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:562 (M), 2016/17:1772 (SD), 2016/17:3127 (M), 2016/17:3189 (M) och 2016/17:3577 (M) i de aktuella delarna. Utskottets förslag i korthet avslår ett antal övriga motionsyrkanden med energiforskningsanknytning. Det gäller bl.a. förslag om satsningar på elvägar, energilagring och om utökade möjligheter att testa elmarknadsrelaterade affärsmodeller inom begränsade geografiska områden. Jämför reservation 10 (C). I kommittémotion 2016/17:3579 av m.fl. (C) konstateras det att nätföretag inte kan testa nya affärsmodeller eller viss ny teknik som kräver annan prissättning, på grund av den gällande elnätsregleringen. Motionärerna vill därför att genom ett tillkännagivande ska framföra till regeringen att nätföretag ska få testa affärsmodeller och prissättning i tillståndsgivna områden (yrkande 5). Nätföretagen har då möjlighet analysera dessa modeller innan de eventuellt införs i större skala. Vidare anser motionärerna att nätföretagen inom regleringen ska kunna få tillstånd att bedriva utvecklings- och demonstrationsprojekt (yrkande 6). Motionärerna menar också att mycket tyder på att det kommer att finnas ett behov av nya systemtjänster när både kunder och producenter bidrar med mer flexibilitet i elsystemet. Motionärerna anser att nya marknadslösningar skulle kunna frigöra ny kreativitet och drivkraft på marknaden. Här behövs det enligt motionärerna ny kunskap, t.ex. om olika alternativa lösningar och om utmaningar och hinder som kan uppstå. De förordar ett tillkännagivande till regeringen om marknader för elsystemtjänster (yrkande 7). För att nå Miljömålsberedningens förslag till mål för transportsektorn om att utsläppen från inrikes transporter ska minska till 2030 jämfört med nivå anser motionärerna att det behövs ny teknik, nya beteenden och ett helhetsgrepp om hela transportsektorn. Motionärerna menar att elektrifiering av transporter även kan bidra till måluppfyllelse på andra områden, som t.ex. buller och en förbättrad luftkvalitet. Den teknik som behövs finns, och utmaningarna handlar enligt motionärerna främst om att utveckla affärsmodeller och åstadkomma systemintegrationen. Resonemangen i motionen utmynnar i ett förslag om ett tillkännagivande om att det behövs ett helhetsgrepp och en långsiktig strategi för elektrifieringen av transporter (yrkande 8). Motionärerna konstaterar vidare att teknikerna för elvägar har utvecklats kraftigt . Motionärerna anser det vara angeläget att regeringen ger i uppdrag att ta fram en strategi för en fortsatt utbyggnad av elvägar i . Enligt motionärerna behövs det bl.a. mer djupgående studier och forskning om effektvariationer, effektiv distribution och säkerhet. De efterlyser även mer kunskap om affärsmodeller och finansieringslösningar kopplat till investeringar i elvägar. Sammantaget efterfrågas ett tillkännagivande om forskning om elvägar (yrkande 9). Behovet av att kunna lagra energi ökar allteftersom en större andel variabla produktionskällor ansluts till elsystemet, anförs det vidare i motionen. Energilager (exempelvis batterier) kan bl.a. utjämna variationen mellan mycket eller lite sol och vind och balansera sådana spänningsvariationer som kan uppstå till följd av förändringar i solinstrålning och vindförhållanden. Trots bred kompetens och erkända forskningsgrupper finns det få demonstrationsprojekt eller förstudier om energilager i . Motionärerna ser bl.a. ett behov av forskning och testning av distribuerade energilager och om vad användning på fastighetsnivå har för teknisk påverkan på batteriet, samt på vilka sätt och med hjälp av vilka affärsmodeller som fler intäktsströmmar kan genereras. Mot den bakgrunden föreslår de ett tillkännagivande om forskning om energilagring (yrkande 12). Nya affärsmodeller och innovationer i elnäten Med anledning av vad som sägs i motion 2016/17:3579 (C) om demonstrationer av nya affärsmodeller och innovationer i elnäten kan nämnas att frågor på detta tema togs upp i det slutbetänkande som för smarta elnät presenterade (Planera för effekt!, SOU 2014:84). Bland annat rekommenderades en anpassning av kraven på test- och demonstrationsprojekt inom smarta elnät i syfte att nyttiggöra kunskap och stimulera till utveckling genom samverkan. Regeringen beslutade sedermera att inrätta ett nationellt forum för smarta elnät. Forumet ska bl.a. främja utvecklingen av teknik, användning av och affärsmodeller för smarta elnät. Det betonas i bakgrundsbeskrivningen till beslutet om att inrätta forumet att smarta elnät är ett brett begrepp som inte bara omfattar teknik utan även frågor om nya affärsmodeller och tjänster samt nya förutsättningar för reglering och marknadsdesign. Enligt uppgift från forumets kansli pågår arbetet med att ta fram en verksamhetsplan för det fortsatta arbetet. Kansliet förväntar sig att den typ av frågor som tas upp i motionen finns med i verksamhetsplanen. Forumet ska avsluta sitt arbete .