bet · H401UbU17 · 2017-04-27 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:220 (M), 2016/17:852 (SD), 2016/17:1079 (L) yrkande 3, 2016/17:1381 (SD), 2016/17:1499 (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:2544 (SD), 2016/17:2600 (SD) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2664 (MP), 2016/17:2983 (C), 2016/17:3190 (L) yrkande 5 och 2016/17:3211 (KD) yrkande 35. Samverkan med arbetsliv och föreningsliv Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om samverkan med arbetsliv och föreningsliv. Jämför reservationerna 7 (M) och 8 (SD). I kommittémotion 2016/17:3204 av m.fl. (M) yrkande 27 föreslår motionärerna att de frivilliga försvarsorganisationerna ska ges ökade möjligheter att informera om försvaret i skolan. Motionären framför bl.a. att det krävs kunskap om försvarets verksamhet ute i samhället för att försvaret ska kunna ha en långsiktigt hållbar personalförsörjning. I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 31 föreslår motionärerna ett systematiskt samarbete mellan skolan, föreningslivet och näringslivet. Motionärerna vill se en utökning av det s.k. där även näringsliv deltar tillsammans med idrottsföreningar, dels för att frigöra tid för lärarna, dels för att knyta näringslivet närmare skolan. I motion 2016/17:994 av (S) förordar motionären att det införs obligatorisk prao för elever på . Motionären förklarar att obligatorisk prao kan utgöra en viktig del i arbetet för att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna göra väl underbyggda val av fortsatt utbildning och yrkesinriktning. Motion 2016/17:2169 av (S) handlar om samverkan mellan skola och arbetsliv. Motionären föreslår att fler elever får möjlighet till kontakter med hög kvalitet med näringslivet, bl.a. för att unga ska få stöd i sina studieval. Bakgrund och gällande rätt Samverkan med arbetsliv och föreningsliv är övergripande teman som betonas i läroplaner, examensmål och i ämnes- och kursplaner för och gymnasieskolan. I de övergripande målen i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr 11) anges t.ex. att skolans mål är att varje elev kan granska olika valmöjligheter och ta ställning till frågor som rör den egna framtiden. Varje elev ska även enligt skolans mål ha inblick i närsamhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv. För att uppnå detta ska alla som arbetar i skolan verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den lärande miljön. Lärarna ska bl.a. medverka till att utveckla kontakter med mottagande skolor samt med organisationer, företag och andra som kan bidra till att berika skolans verksamhet och förankra den i det omgivande samhället. I de övergripande målen i läroplanen för gymnasieskolan anges bl.a. att skolan har ansvar för att varje elev har kunskaper om samhälls- och arbetsliv. Gymnasieskolan ska vidare nära samverka med de obligatoriska skolformerna, arbetslivet, universiteten och högskolorna samt med samhället i övrigt. Detta krävs enligt läroplanen för att eleverna ska få en utbildning av hög kvalitet samt få underlag för val av kurser inom utbildningen och för vidare studier eller yrkesverksamhet. avlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2015:97). I betänkandet föreslår utredaren bl.a. att ska få i uppdrag att göra en översyn av hur kunskaper om arbetslivet är reglerade i läroplan och kursplaner samt att föreslå åtgärder för att förtydliga regleringen. Därutöver föreslog utredaren bl.a. att alla elever i och specialskolan ska ges möjlighet att genomföra minst två veckors praktisk arbetslivsorientering (prao) på en arbetsplats eller på ett yrkesprogram i gymnasieskolan. remitterats och utredningens förslag bereds inom Som beskrivits i föregående avsnitt, gav regeringen i uppdrag att ta fram och genomföra s.k. nationella skolutvecklingsprogram som riktar sig till skolhuvudmän och skolor (se bl.a. U2015/03844/S). ramen för detta uppdrag redovisade bl.a. en genomförandeplan för ett program om skola och arbetsliv samt vidare studier. Detta program syftar till att skapa bättre förutsättningar för elever att kunna göra väl underbyggda val inför fortsatta studier eller arbetsliv samt till att underlätta övergången mellan olika skolformer och mellan skola och arbetsliv eller vidare studier. Inom ramen för programmen ingår bl.a. ett utbildningspaket om skola och arbetsliv, riktat till lärare, studie- och yrkesvägledare och skolledare. genomförandet av de nationella skolutvecklingsprogrammen och lämna en utvärdering avseende 2016 och 2017 . Utskottet instämmer inledningsvis i motionärernas uppfattning om utbildningens viktiga roll när det kommer till frågor om samverkan med arbetslivet och föreningslivet. Detta är inte minst viktigt för att förbereda eleverna för fortsatt utbildning och arbete. Utskottet vill påminna om att skolans styrdokument lyfter upp dessa frågor på många olika sätt. Skolan ska enligt läroplanerna bl.a. verka för att utveckla kontakter med kultur- och arbetsliv, föreningsliv samt andra verksamheter utanför skolan som kan berika den lärande miljön. Utskottet kan vidare konstatera att det pågår insatser och utvecklingsarbete inom dessa frågor. arbetar t.ex. för att stärka samverkan med arbetslivet genom ett flertal aktiviteter, bl.a. inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen. Dessutom lämnade i sitt slutbetänkande förslag som bl.a. rör elevers rätt till praktik och samverkan med arbetslivet. Dessa förslag bereds inom . När det särskilt gäller frågan om samarbete med föreningslivet enligt den s.k. Bunkeflomodellen, som är ett samverkansprojekt mellan skolan och den lokala idrottsföreningen där eleverna har fysisk aktivitet som ett obligatoriskt inslag i skolan , kan utskottet konstatera att detta är en fråga för varje skolhuvudman och skola att besluta om. Mot bakgrund av det ovan anförda ser utskottet inget behov av att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av motionsyrkandena om samverkan med arbetslivet och föreningslivet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:835 (SD) yrkande 31, 2016/17:994 (S), 2016/17:2169 (S) och 2016/17:3204 (M) yrkande 27. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om skolbibliotek. Jämför reservation 9 (V). I motion 2016/17:2706 av m.fl. (S) lyfts frågan om att överväga ytterligare insatser för att skolbiblioteken bättre ska leva upp till skollagen och bibliotekslagen. Motionärerna anför att är den myndighet som bör tilldelas uppdraget att ansvara för att skolbiblioteken utvecklas vid skolenheterna i landet. I kommittémotion 2016/17:2960 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslår motionärerna att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att skolelevernas rätt till skolbibliotek stärks. Motionärerna förklarar att skolbiblioteket ska vara en integrerad del av skolan och att alla skolor ska ha skolbibliotek. I yrkande 2 framför motionärerna att regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att skolbibliotek ska vara bemannade av bibliotekarier, som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Enligt 2 kap. 36 § skollagen (2010:800) ska eleverna i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ha tillgång till skolbibliotek. Det finns även en hänvisning till denna bestämmelse i 10 § bibliotekslagen (2013:801). I förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 283–284) anges att skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildning. I skollagen finns inte någon definition av begreppet skolbibliotek, men i förarbetena förklaras att man vanligtvis brukar avse en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolans pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Enligt förarbetena måste vidare tillgången till skolbibliotek kunna anordnas på olika sätt beroende på de lokala förhållandena vid varje skola. Som exempel anges att en liten skola i glesbygd eller en nystartad skola med få elever kan ha helt andra förutsättningar och behov av lösningar än en storstadsskola. Det är skolans skolhuvudman som avgör hur elevernas tillgång till skolbibliotek ska lösas. Skolinspektionen har tagit fram följande krav som ska vara uppfyllda för att eleverna ska anses ha tillgång till ett skolbibliotek och som myndigheten utgår från i sin tillsyn: – Eleverna ska ha tillgång till ett skolbibliotek i den egna skolenhetens lokaler eller på rimligt avstånd från skolan som gör det möjligt att kontinuerligt använda som en del av elevernas utbildning för att bidra till att nå målen för denna. – ska omfatta böcker, facklitteratur och skönlitteratur, informationsteknik och andra medier. – ska vara anpassat till elevernas behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. fick 2015 i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi (Ku2014/01693/KI, Ku2015/00747/KI). I uppdraget ingår bl.a. att, tillsammans med berörda aktörer på skolområdet, göra en analys av vilka utvecklingsbehov som finns för skolbiblioteken för att de i ökad grad ska kunna främja språkutveckling och stimulera till läsning. ska lämna en fördjupad delredovisning av uppdraget med förslag till en nationell biblioteksstrategi . En slutredovisning ska lämnas . beskriver i sin årsredovisning att myndigheten , inom ramen för ovanstående uppdrag, har tagit fram forsknings- och kunskapsöversikten Skolbibliotekens roll för elevers lärande, som publicerades . har vidare bildat en myndighetsövergripande grupp med uppdrag att arbeta specifikt med frågan om skolbibliotek. Deltagande myndigheter är, utöver Kungl. , , , Myndigheten för tillgängliga medier, Skolinspektionen, , Specialpedagogiska skolmyndigheten och . beslutade genom godkännandet av budgetpropositionen om statsbidrag för personalförstärkningar till skolbiblioteken i och motsvarande skolformer, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga (prop. 2015/16:1 utg.omr. 16 s. 221, bet. 2015/16:UbU1, rskr. 2015/16:113). Enligt förordningen (2016:370) om statsbidrag för personalförstärkning i skolbibliotek får statsbidraget lämnas för anställning av personal som har utbildning inom biblioteks- och informationsvetenskap och som innebär en personalförstärkning i form av en utökad personalnärvaro i Om sådan personal inte finns att tillgå, får statsbidrag lämnas för anställning av personal som har annan lämplig utbildning. ansvarar för att pröva frågor inom ramen för statsbidraget och att betala ut bidraget. har även uppdraget att utvärdera satsningen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 197, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105). Utskottet anser att skollagens bestämmelse om rätten till tillgång till skolbibliotek för alla elever är betydelsefull för elevernas lärande. I proposition 2009/10:165, som föregick skollagen, diskuterades vad som kan anses vara ett skolbibliotek liksom att tillgången till skolbibliotek måste kunna anordnas utifrån de lokala förhållandena vid varje skola. Utskottet anser att det är viktigt att följa frågan om tillgång till skolbibliotek. I detta sammanhang spelar Skolinspektionens tillsyn en viktig roll, och utskottet vill, likt i tidigare ställningstaganden (se t.ex. bet. 2015/16:UbU14), peka på den uttolkning av bestämmelsen om skolbibliotek som Skolinspektionen har tagit fram som utgångspunkt i sin tillsyn. Utskottet konstaterar vidare att genom antagandet av budgetpropositionen beslutade om en särskild satsning på personalförstärkningar i landets skolbibliotek. Denna satsning är enligt utskottets mening värdefull för att stärka skolbibliotekens roll för elevernas läslust och läsförmåga samt tillgången till utbildad personal. Utskottet vill också särskilt uppmärksamma Kungl. pågående uppdrag att ta fram förslag till en nationell biblioteksstrategi, vilket bl.a. innefattar frågan om utvecklingsbehov för skolbiblioteken, samt den myndighetsöverskridande grupp som har bildats för att hantera frågan om skolbibliotek. Utskottet följer detta arbete med intresse. Utskottet ser inget skäl att föregripa pågående arbete och avstyrker därför motionerna 2016/17:2706 (S) och 2016/17:2960 (V) yrkandena 1 och 2. 2016/17:UbU17 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Betyg och nationella prov Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitala och centralt rättade nationella prov ska införas och tillkännager detta för regeringen. avslår motionsyrkanden om betyg och nationella prov. Jämför reservationerna 10 (M, SD, C, KD) och 11 (S, MP, V) samt särskilda yttrandena 3 (C) och 4 (V). (S) föreslår i motion 2016/17:2144 att regeringen ska verka för en översyn av betygssystemets konsekvenser. Motionären förklarar att betyg som bedömningsform kan stigmatisera elever och missrikta drivkraften för lärande och studier samt att bedömningen svårligen kan bli likvärdig och rättvis utifrån betygskriteriernas formulering. Partimotion 2016/17:3389 av m.fl. (M) yrkande 7 handlar om nationella prov och central rättning. Motionärerna föreslår att de nationella proven centraliseras och digitaliseras för att lätta på lärarnas arbetsbörda. De digitala och centralt rättade nationella proven bör enligt motionärerna också flyttas från årskurs 9 till årskurs 8. Genom att ha proven i årskurs 8 får eleven enligt motionärerna större möjlighet att komplettera kunskaper som den saknar. I kommittémotion 2016/17:835 av m.fl. (SD) yrkande 7 föreslås att de nationella proven digitaliseras. Motionärerna framför bl.a. att i och med digitaliseringen skapas nya möjligheter i undervisningen. Bakgrund och gällande rätt I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om betyg och betygsättning och vad betyget ska bygga på. Betyg ska sättas i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning och form som anges i skollagen eller annan författning (se t.ex. 3 kap. 13 §, 10 kap. 15 § och 15 kap. 22 § skollagen). Det anges vidare i skollagen att eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygsättningen (3 kap. 15 § skollagen) och att den som har beslutat betyget på begäran ska upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget (3 kap. 17 § skollagen). I läroplanen för bl.a. (Lgr 11) och läroplanen för gymnasieskolan framgår att betyget uttrycker i vilken utsträckning den enskilda eleven har uppfyllt de nationella kunskapskraven, när det gäller för respektive ämne och när det gäller gymnasieskolan för varje kurs respektive målen för gymnasiearbetet. En ny betygsskala infördes /12 för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan samt för gymnasieskolan (prop. 2008/09:66, bet. 2008/09:UbU5, rskr. 2008/09:169). Betygsstegen har beteckningarna A, B, C, D, E och F. A–E står för godkända resultat medan F innebär ett icke godkänt resultat (se bl.a. 10 kap. 17 § skollagen). Av skolförordningen (2011:185) framgår att nationella ämnesprov ska användas i i vissa ämnen och årskurser för att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven. Nationella ämnesprov ska även användas i årskurs 6 och 9 som stöd för betygsättningen. De ämnen där nationella prov ska användas är matematik och svenska eller svenska som andraspråk i årskurs 3, 6 och 9, engelska i årskurs 6 och 9, SO-ämnen (geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap) i årskurs 9 och NO-ämnen (biologi, fysik eller kemi) i årskurs 9 (se 9 kap. 20 och 21 §§ skolförordningen). Från /16 genomförs inte nationella prov i SO- och NO-ämnen i årskurs 6. Enligt 8 kap. 3 § gymnasieförordningen (2010:2039) ska lärarna använda sig av nationella prov i gymnasieskolan inför betygsättningen i den inledande kursen i de gymnasiegemensamma ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik samt i den högsta avslutande kursen på programmet och inriktningen i dessa ämnen med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2. Utöver de nationella prov som ska användas bör lärarna även i övrigt använda nationella prov för att bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möjligt över landet. arbetar kontinuerligt med att utveckla bedömningsstöd i form av kartläggnings- och diagnosmaterial, prov och enskilda uppgifter med tillhörande bedömningsanvisningar och diskussionsmaterial. Syftet med bedömningsstöden är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. har också en bedömningsportal som riktar sig till lärare och ska fungera som en prov- och uppgiftsbank – ett stöd i arbetet med bedömning och betygsättning. har på regeringens uppdrag utvärderat den nya betygsskalan och de nya kunskapskraven som började tillämpas inom grund- och gymnasieskolan och avlämnade sin rapport (dnr 2014:892). Utvärderingen utgick från perspektiven nationell likvärdighet, tydlighet för elever och lärare och eventuell inverkan på betygsinflation. Utvärderingen visade bl.a. att en majoritet av lärarna i både grund- och gymnasieskolan anser att fler betygssteg underlättar när de informerar elever om deras kunskapsutveckling, men mindre än hälften av lärarna upplever att kunskapskraven är tydliga. Lärare upplever vidare att fler betygssteg möjliggör en mer rättvis betygsättning. I likhet med lärarnas uppfattning tycker en klar majoritet av eleverna, nästan åtta av tio i både grund- och gymnasieskolan, att de får rättvisa betyg, men upplever elever en minskad tydlighet i vad som krävs för olika betyg. föreslår i utvärderingen ett antal åtgärder som bör vidtas med anledning av utvärderingens resultat. Åtgärderna gäller bl.a. att i allmänna råd förtydliga vissa skrivningar om kunskapskraven, att erbjuda stöd och information för att främja en mer likvärdig och rättssäker betygsättning och att tydligare än förmedla vad det innebär att bedöma utifrån tolkningsbara kunskapskrav. beslutade under /16 om ett tillkännagivande till regeringen om att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). Utskottet anförde då bl.a. att likvärdigheten i bedömningen av de nationella proven måste förstärkas. De nationella proven konstrueras på uppdrag av av flera av landets universitet och högskolor. I arbetet sker ett samarbete med aktiva lärare, lärarutbildare och andra forskare. Proven prövas sedan ut av elever för att man ska säkerställa att proven fungerar på det sätt som det är tänkt. arbetar på olika sätt med kvalitetssäkring av de nationella proven (se t.ex. U2011/6543/S). Analyser görs också av skillnaden mellan provresultat och betyg respektive kursbetyg (se t.ex. U2015/04701/S och U2014/1674/S). erbjuder därutöver olika typer av stödmaterial i bedömningsfrågor. Via verkets särskilda bedömningsportal på sin webbplats kan lärare få direkt tillgång till allt bedömningsstöd. Skolinspektionen genomför enligt uppdrag i regleringsbrev central rättning (s.k. ombedömning) av nationella prov. Syftet med rättningen är att stödja en likvärdig bedömning och betygsättning av proven sett till hela landet. Utifrån indikationer på betydande avvikelser när det gäller dels rättning av nationella prov, dels betygsättning i ämnen och kurser, ska myndigheten vidta lämpliga åtgärder inom ramen för sin tillsynsverksamhet. I den senaste redovisningen av ombedömningen (dnr 2015:1814) anger myndigheten att tidigare års resultat av ombedömningar fortfarande gäller. Det är vanligt att ombedömaren sätter ett annat betyg än läraren vid skolan, vanligare ett lägre betyg än ett högre. De största och vanligaste avvikelserna mellan rättande lärare och ombedömare finns för de delprov där eleven ger svar i form av en längre text. genomförde en utprövning med provuppgifter på dator där de elever som deltog fick testa att genomföra provuppgifter digitalt och där bedömningen av proven genomfördes på dator så långt som möjligt. Resultaten från utprövningen ska användas i kommande utvecklingsarbete av digitala nationella prov. Regeringen beslutade om en översyn av de nationella proven för grund- och gymnasieskolan (dir. 2015:36). Syftet med översynen var att åstadkomma ett effektivare och tillförlitligare nationellt sammanhållet system för bedömning, uppföljning och utvärdering av elevers kunskaper med minskad administrativ börda för lärare. Utredningen redovisade sitt betänkande (SOU 2016:25) . Enligt utredningens betänkande är dagens två syften med de nationella proven svåra att förena. Dels ska proven stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning, dels ska de ge underlag för en analys av i vilken utsträckning kunskapskraven uppfylls på skolnivå, på skolhuvudmannanivå och på nationell nivå. Utredningen föreslår en renodling så att syftet med de nationella proven ska vara att stödja betygsättningen. Därmed kommer de enligt utredningen att stärka en likvärdig betygsättning och elevernas rättssäkerhet. För att kunna bedöma i hur hög grad kunskapskraven uppfylls föreslås vidare att ett nytt system för nationell kunskapsutvärdering skapas. Utredningen föreslår också att syftet med bedömningsstöd renodlas. Obligatoriska bedömningsstöd ska ha ett diagnostiskt syfte medan frivilliga bedömningsstöd ska kunna ha ett betygsstödjande, diagnostiskt eller formativt syfte, enligt förslagen. Utredningen föreslår vidare ett antal förändringar i syfte att komma till rätta med de problem som uppkommit med det nuvarande systemet, bl.a. att antalet obligatoriska nationella prov bör minskas och att en del av proven bör ersättas av nationella bedömningsstöd. Vidare föreslås att en digitalisering av de nationella proven påbörjas och genomförs stegvis. Man föreslår att en försöksverksamhet med datorbaserade prov inleds med målsättningen att nya nationella prov är digitaliserade 2022. Ett ökat inslag av extern bedömning förordas inom ramen för försöksverksamheten. För att öka likvärdigheten och elevernas rättssäkerhet anser utredningen att förhållandet mellan de nationella proven och betygen bör tydliggöras. Regeringen anger i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 198 f) att utredningens betänkande har remitterats och att regeringen avser att återkomma till med en proposition med utgångspunkten att skapa en rättvis och likvärdig bedömning av elevlösningar av proven. Regeringen ställer sig enligt budgetpropositionen bl.a. positiv till utredningens förslag om en digitalisering av nationella prov och ökade inslag av extern bedömning samt att antalet nationella prov ska minska. Utredningens förslag om att skapa en nationell kunskapsutvärdering (NKU) behöver enligt regeringen analyseras vidare innan regeringen kan ta ställning till förslaget i den delen. Regeringen anger i propositionsförteckningen för /17 att man avser att lämna en proposition till om ett digitaliserat provsystem för likvärdig och rättssäker kunskapsbedömning. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av en rättssäker och likvärdig bedömning vid såväl betygsättning som nationella prov. Betyg och nationella prov är två av flera viktiga instrument för att möjliggöra en väl fungerande uppföljning av elevens lärande. När det gäller frågan om betygssystemet vill utskottet uppmärksamma att kontinuerligt arbetar med att utveckla bedömningsstöd och liknande för att skapa en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning. I den utvärdering av det nya betygssystemet som publicerades identifierade fler behov av insatser som behöver göras från myndighetens sida för att bl.a. främja en mer likvärdig och rättvis betygsättning. Utskottet ser positivt på det utvecklingsarbete som bedrivs inom dessa frågor. Mot bakgrund av detta avstyrker utskottet motion 2016/17:2144 (S). I fråga om att flytta de nationella proven från årskurs 9 till årskurs 8 vill utskottet uppmärksamma att ett viktigt syfte med de nationella proven är att stödja en rättssäker betygsättning.