bet · H401KU20 · 2017-06-13 00:00:00 — Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt regeringens övriga handlingar som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. Till grund för den granskning som redovisas har utskottet haft tillgång till bl.a. material som har tagits fram av utskottets kansli och av . Delar av det skriftliga utredningsmaterialet redovisas i bilaga A1.1.1–4.13.2. För att inhämta ytterligare upplysningar har utskottet hållit ett antal utfrågningar. Uppteckningar från utfrågningarna finns i bilaga B1–8. Under innevarande har utskottet bordlagt två granskningsanmälningar i avvaktan på pågående rättsprocesser (utskottets särskilda protokoll 2016/17:21 §§ 1 och 6). Den ena gäller regeringens beslut att inte återkalla en anmälan av markområden till Natura 2000-nätverket (dnr 781-2016/17) och den andra gäller dåvarande finansministerns relation till ett skogsbolag (dnr 1130-2016/17). I det följande lämnas först en kort beskrivning av betänkandets disposition och en sammanfattning av resultaten av den genomförda granskningen. De olika granskningsärendena behandlas därefter i betänkandets huvudavsnitt. Därpå följer en reservation (SD, -) och två särskilda yttranden (SD, -). I betänkandet redovisas utskottets granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning med anledning av särskilda anmälningar. Utskottet har tidigare under innevarande på eget initiativ lämnat ett granskningsbetänkande som avser allmänna, administrativt inriktade frågor (bet. 2016/17:KU10). Det aktuella betänkandet inleds med ett kapitel där vissa frågor om regeringens förhållande till behandlas. Därefter följer ett kapitel om handläggningen av vissa regeringsärenden m.m. I därpå följande kapitel behandlas vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag. Betänkandet avslutas med ett kapitel där vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. tas upp. Kapitelindelningen följer ärendenas huvudsakliga karaktär. Vissa resultat av granskningen Vissa frågor om regeringens förhållande till Utskottet har granskat den av regeringen aviserade investeringen i Center i . I granskningen konstateras att regeringens pressmeddelande innebär ett besked om att regeringen avser att bidra till driften av ett sådant center när det har öppnat utan att frågan om var centret ska ligga närmare berörs. Pressmeddelandet saknar dock information om att en delfinansiering förutsätter beslut av , varför det riskerar att ge ett felaktigt intryck. Utskottet framhåller vikten av att informationen i pressmeddelanden ger en korrekt och rättvisande bild av ärendets status. Vidare har utskottet granskat åtgärder för att säkerställa tidigare statsråds medverkan i granskning. Granskningen visar att statsministern har ställt krav på tillträdande statsråd att medverka i granskning efter att de lämnat uppdraget som statsråd. Åtagandena från statsråden var först inte undertecknade, vilket inte var tillfredsställande, men utskottet välkomnar att statsministern nu har sett till att införa en ordning i enlighet med utskottets tidigare ställningstagande. I granskningen av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd framhåller utskottet vikten av mål- och resultatdialogen mellan regeringen och , vilken förs i regeringens budgetproposition och framför allt i riksdagsutskottens budgetbetänkanden. Utskottet har i granskningen inte något att anföra mot regeringens agerande. När det gäller justitie- och migrationsministerns samråd med om ett meddelande från kommissionen om gemensamt asylsystem och ökade möjligheter till laglig inresa till anför utskottet att informella lunchdiskussioner inte omfattas av samrådsskyldigheten. Ståndpunkter som i och för sig inte omfattas av samrådsskyldighet bör enligt utskottet ändå vara förenliga med vad som har förankrats i . Granskningen visar att de ståndpunkter som statsrådet förde fram vid den informella lunchdiskussionen var inom ramen för vad som hade förankrats i . Vidare har kultur- och demokratiministerns agerande i ministerrådet granskats av utskottet. Vid antagandet av rådsslutsatserna gjorde statsrådet inte något uttalande för att betona att kulturpolitiken är en nationell angelägenhet. Utskottet framhåller vikten av att en ståndpunkt som förankrats i fullföljs fullt ut i rådet. Om regeringen inte agerar i enlighet med nämndens ställningstaganden ska skälen för avvikelsen tydligt redovisas i den skriftliga återrapporten. Enligt utskottet var återrapporteringen till i den aktuella frågan ofullständig. Förhandlingarna om EU:s nya vapendirektiv har granskats av utskottet. Granskningen visar att regeringen har gett uttryck för en ståndpunkt som har varit i linje med vad som förankrats i . Även förhandlingarna om fiskemöjligheter i har granskats. Vad som framkommit ger inte grund för någon annan slutsats än att den ståndpunkt som framfördes av statsrådet var i linje med den ståndpunkt som hade förankrats i . Utskottet framhåller vikten av att informationen och diskussionen under ett samråd i bidrar till att klargöra relevanta sakförhållanden, i syfte att skapa tydlighet kring innehållet i mandat. Att eventuella oklarheter ut är en angelägenhet för både och regeringen. Särskilt yttrande SD, - Granskningen av ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimats agerande vid ett informellt ministermöte ger inte grund för någon annan slutsats än att de inlägg som statsrådet gjorde var i linje med de ståndpunkter som hade förankrats i . Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. Hanteringen av överklagade strandskyddsärenden har granskats av utskottet. På grund av lagändringar 2009 och de följande översynsuppdragen till länsstyrelserna ökade antalet ärenden kraftigt /15. Utskottet understryker vikten av att det vid lagändringar och översyner som bedöms medföra en ökad ärendetillströmning genomförs gedigna analyser av resursbehovet inom för att så långt det är möjligt bereda organisationen på att kunna ta hand om den ökade ärendemängden och därmed hålla nere handläggningstiderna. Blir resursbehovet större än väntat måste åtgärder för att möta behovet vidtas skyndsamt. Det ankommer på departementschefen och, ytterst, chef att hantera detta, vilket i granskningen gäller både den nuvarande och tidigare regeringen. I det aktuella överklagandeärendet gick det och 4 månader från att ärendet kom in till departementet till att kompletteringar begärdes, och en sådan tidsåtgång är enligt utskottet inte acceptabel. I granskningen Rekrytering av en statssekreterare vid har utskottet fått svar på frågor om vilket beslutsunderlag som fanns när regeringen fattade beslut om utnämningen och på frågor om jäv, och granskningen ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Särskilt yttrande SD, - En granskning gäller hantering av säkerhetsrådskampanjen. Utskottet anför att det inte är acceptabelt med en sådan utestående balans i diarieföringen, som framkommit i granskningen. Vad gäller utfästelser till andra länder och s.k. röstbyten under kampanjen har det inte framkommit något som tyder på att arbetet har bedrivits i strid med gällande regelverk och praxis. Vissa klarlägganden har gjorts avseende finansieringen av kampanjen och aktiviteter som uppmärksammats av utskottet. Dac-reglerna om avräkning för bistånd har, såvitt framkommit, följts. Vidare har utskottet granskat hanteringen av beslut om anskaffning av ubåtar. När det gäller information om ubåtsbeställningen till har utskottet på formella grunder inte något att anföra mot försvarsministerns och regeringens agerande. Utskottet noterar dock att oklarheter hade förebyggts om försvarsministern lämnat viss information i ett tidigare skede än vad som gjordes. Granskningen har även omfattat regeringens hantering av kostnadsramen som fastställts av respektive själva bemyndigandet om anskaffning av nya ubåtar. Utskottet har på formella grunder inget att anföra i den förra delen. I den senare delen konstaterar utskottet att nuvarande och tidigare regeringar har valt att begära mandat för vissa enskilda materielanskaffningar av större och mer strategisk betydelse. Utskottet anser att detta är en lämplig ordning och att det i sådana fall givetvis är viktigt att regeringens beslut håller sig inom ramen för bemyndigandet. bemyndigade regeringen att besluta om anskaffning av två ubåtar, vilket regeringen sedan gjorde . upphävde regeringen sitt beslut , och beslutade den att bemyndiga Försvarsmakten att beställa produktion och byggnation av nya ubåtar. Enligt utskottets bedömning har de beslut som fattats av regeringen inte varit av sådant slag att beställningen av nya ubåtar borde underställts på nytt, utan de får anses rymmas inom ramen för den process som igångsattes utifrån då givna bemyndigande. Utskottet vill ändå framhålla vikten av att regeringen tydligt anger vilket anskaffningsbemyndigande som ligger till grund när den redovisar olika åtgärder inom ett större materielanskaffningsprojekt på försvarsområdet för samt att regeringen löpande informerar om hur ett sådant projekt utvecklas och vilken inriktning projektet får inom bemyndigandets ram. Utskottet har också granskat hanteringen av begäran om att få ta del av en analys inom . Inom departementet gjordes bedömningen att handlingen var ett internt arbetsmaterial och att det inte fanns någon allmän handling att lämna ut. Utskottet finner inte skäl att ifrågasätta den bedömningen. Någon upplysning om möjligheten att begära prövning av beslutet tycks inte ha lämnats i samband med beskedet, vilket noteras av utskottet. Granskningen Hantering av ett brev från en EU-kommissionär ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag I granskningen av kultur- och demokratiministerns hantering av frågor rörande en nationell samordnare konstaterar utskottet att statsrådet fattade beslutet om anställning av den aktuella tjänstemannen hos samordnaren och att det i beslutet även ingick anställningsvillkor. Beslutet bereddes i enlighet med rutiner och grundades bl.a. på samordnarens bedömning. Utskottet, som noterar de särskilda omständigheter som förekommit men som inte gör en prövning av tillsättningens lämplighet i det enskilda fallet, framhåller att statsrådet är ytterst ansvarig för att den aktuella tjänsten tillsatts efter sakliga och objektiva grunder samt för att det inte tagits hänsyn till ovidkommande omständigheter. Statsrådets uttalanden i en tidningsintervju kunde tolkas som att anställningsbeslutet hade fattats av samordnaren, vilket alltså inte varit fallet. Utskottet framhåller vikten av att statsråds uttalanden är korrekta. Granskningen har också visat att samordnaren inte har avgett någon årlig arbetsredogörelse till . Statsrådet har framhållit att har fått information om utredningens arbete på annat sätt. Utskottet finner likväl, särskilt mot bakgrund av det som har framkommit om brister i samordnarens verksamhet, anledning att betona vikten av att departementen håller sig tillräckligt underrättade om förhållandena i kommittéerna för att kunna vidta åtgärder om så krävs. Utskottet har granskat den förra regeringens utövande av ägandet i Nordea avseende etik i kundverksamheten. Att verksamheten inom Nordea banken var delägd av staten ifrågasatts illustrerar vikten av att regeringen verkar för att de etiska reglerna i statens ägarpolicy tillämpas i statligt delägda bolag, enligt utskottet. I vilken mån regeringen verkade för att Nordea skulle tillämpa statens ägarpolicy och om regeringen, i förlängningen, levde upp till sina åtaganden gentemot är inte klarlagt eftersom dokumentation som kan påvisa det, som efterfrågats av utskottet i granskningen, inte har påträffats i . Utskottet anser att regeringen borde ha dokumenterat på vilket sätt den i samråd med övriga ägare verkade för att policyn skulle tillämpas av Nordea. Vidare har hanteringen av försäljningen av brunkolsverksamhet granskats. Av utredningen framgår att regeringen vid ägarsamordningen enbart skulle ta ställning till förslaget från om att bolaget skulle avyttra brunkolsverksamheten. Vid den aktuella tidpunkten pågick även en miljödiskussion där frågan var om man skulle säga nej till en försäljning och i stället låta brunkolet vara kvar i marken, men den frågan var inte aktuell inom ramen för ägarsamordningen. Närings- och innovationsministern har i uttalanden till utskottet anfört att frågan gällde att säga ja eller nej till den transaktion som hade beslutat om. Av granskningen har det framgått att det var möjligt att säga nej till avyttringen utan att ändra uppdraget för . Utskottet framhåller vikten av att statsråds uttalanden grundas på uppgifter som är korrekta. Granskningen Direktiv till inför den nationella transportinfrastrukturplanen 2018–2029 ger inte anledning till något uttalande av utskottet. Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. Granskningen av utrikesministerns relation till ett fackförbund visar inte att det förekommit några brister i fråga om jäv för statsrådet. Härutöver noterar utskottet att ett brev blev diariefört först omkring efter att det kom in till . Utskottet framhåller att utskottet i flera granskningar har noterat att man inom har dröjt med att diarieföra inkomna skrivelser. När det gäller försvarsministerns relation till en militär stiftelse noterar utskottet att den lägenhet som försvarsministern hyr ägs av stiftelsen och att styrelsen för stiftelsen utses av chefen för . Granskningen visar inte att det förekommit några brister i fråga om jäv för statsrådet. Statssekreteraren vid Försvarsdepartementet ansvarade för myndighetsdialogen med Försvarsmakten med anledning av en revisionsrapport, där frågor om relationen mellan Försvarsmakten och stiftelsen berörs. Statssekreteraren var tidigare anställd i Försvarsmaktens ledning och dessutom styrelseledamot i stiftelsen, och utskottet anser att lämpligheten i att statssekreteraren gavs ansvaret för myndighetsdialogen i frågor som gällde relationen mellan Försvarsmakten och stiftelsen kan ifrågasättas. Utskottet anser också att det kan finnas skäl för regeringen att överväga behovet av att tillhandahålla bostäder åt statsråd som inte är bosatta i . I granskningen Fråga om försök att påverka programinnehållet i framgår det av utredningen att en tjänsteman i haft kontakter med företrädare för ett av SVT:s nyhetsprogram. Enligt utskottet är kontakter med medier ett naturligt inslag i arbetet i , och de är ofta inriktade på kontroll av faktauppgifter eller på att ges tillfälle att förbereda sig inför ett inslag som rör regeringen. En allmän utgångspunkt är att kontakterna sker med utgångspunkten att den redaktionella självständigheten inte träds förnär. Vid kontakter med public service-företag tillkommer att dessa sänder program med stöd av tillstånd från regeringen, och som utskottet tidigare framhållit har alla som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen att iaktta en hög grad av försiktighet när det gäller agerandet i förhållande till den som är föremål för en myndighets beslut. Vidare anför utskottet att regeringen och statsråden inför har ansvar för verksamheten inom . De aktuella kontakterna ägde enligt uppgift vid utfrågningen rum utan utbildningsministerns kännedom. Utskottet noterar att utbildningsministern vidtog åtgärder när han blev informerad om kontakterna. I granskningen har det även väckts frågor kring ansvarsfördelningen inom . Utskottet understryker vikten av att ansvarsfördelningen mellan Statsrådsberedningen och departementen är tydlig för personer som tillfälligt utför vissa arbetsuppgifter, inklusive hur chefsansvaret i förhållande till dessa personer är fördelat. Även vikten av en tydlig gränsdragning mellan å ena sidan uppgifter att bereda regeringsärenden och i övrigt biträda regeringen och statsråden och å andra sidan rent partipolitiska uppgifter framhålls av utskottet. Utskottet har även granskat användningen av Twitterkonto. En tjänsteman vid departementet publicerade av misstag ett privat Twittermeddelande av partipolitisk karaktär på departementets Twitterkonto. Utskottet noterar att meddelandet inte var avsett som information från myndigheten och att det togs bort direkt när misstaget upptäcktes. Departementet har vidtagit konkreta åtgärder med anledning av den aktuella händelsen. Utskottet, som konstaterar att publiceringen av det aktuella Twittermeddelandet inte är förenlig med de rutiner och den policy som finns i departementet, förutsätter att det inträffade inte kommer att upprepas. När det gäller infrastrukturministerns ansvar för en statssekreterares resor noterar utskottet att statsrådet inte har haft insyn i sin statssekreterares resor, trots att statssekreteraren var hennes närmaste medarbetare. Utskottet konstaterar dock att statsrådet ingrep skyndsamt då situationen kom till hennes kännedom. I granskningen av statsministerns och utrikesministerns användning av ordet diktatur konstaterar utskottet att formuleringarna skiljer sig åt i olika uttalanden. måste det finnas utrymme att anpassa och nyansera uttalanden utifrån förutsättningarna i olika situationer. Sammantaget kan enligt utskottet de gjorda uttalandena inte anses oförenliga med de krav som från utskottets synpunkt kan ställas på utrikespolitiska uttalanden. Vidare har utskottet granskat statsministerns uttalanden om ett politiskt parti. I sitt ställningstagande tar utskottet upp att det i flera granskningsanmälningar gjorts gällande att statsråds uttalanden strider mot saklighetskravet i regeringsformen. Utskottet konstaterar att endast en del av regeringens verksamhet omfattas av saklighetskravet i regeringsformen och att saklighetskravet därför inte generellt kan tillämpas i granskningen av statsråds uttalanden. En självklar utgångspunkt är att uttalandena ska vara korrekta, vilket inte utesluter att statsråd i debatter och andra politiska sammanhang uttrycker sig tillspetsat och polemiskt. De i granskningen aktuella uttalandena gjordes under två partiledardebatter. Båda debatterna var av generellt politiskt slag, även om sammanhangen skilde sig åt. När det gäller partiledardebatten i kammaren konstaterar utskottet att statsministerns påstående om hur ett partis ledamöter hade lagt sina röster i kammaren på sin budgetmotion var felaktigt. Som utgångspunkt gäller att uttalanden av statsråd ska vara korrekta. I det aktuella fallet ska det emellertid även beaktas att uttalandet gjordes under en pågående debatt. En annan granskning gäller inrikesministerns uttalanden efter överläggning i om en europeisk gränsbevakning. Utskottet konstaterar att statsrådet under intervjun med en nyhetsbyrå lämnade felaktiga uppgifter när det gällde stödet i och att statsrådet ansvarar för att uppgifterna han lämnar är korrekta. Därutöver framgår av granskningen att statsrådet lämnade felaktiga uppgifter i samband med en utfrågning i . Det inträffade innebär att statsrådet har brustit i sitt uppgiftslämnande till utskottet och därmed försvårat den konstitutionella kontrollen. Ministern för högre utbildning och forsknings uttalande om ett tv-program har också granskats. Uttalandet tog sikte på hur bl.a. forskningsresultat sprids och görs tillgängliga för allmänheten, och någon avsikt att påverka den redaktionella självständigheten fanns inte. Några särskilda tryck- och yttrandefrihetsrättsliga överväganden gjordes inte inför den aktuella intervjun. Mot bakgrund av vad utskottet tidigare uttalat om statsråds relationer till public service-företagen framhåller utskottet att statsråd alltid bör överväga eventuella tryck- och yttrandefrihetsrättsliga aspekter innan de uttalar sig offentligt om publicistiska beslut av t.ex. SVT. I granskningen av justitie- och migrationsministerns uttalande om rikspolischefen konstaterar utskottet att uttalandet gjordes i samband med frågor om statsrådets förtroende för en myndighetschef efter att myndighetschefen hade uttalat sig i media. Enligt utskottet står det självfallet ett statsråd fritt att i varje läge när så bedöms lämpligt uttala sitt förtroende för en myndighetschef. Att anmälningar inkommit till bl.a. med anledning av myndighetschefens uttalande var inte känt av statsrådet. Statsrådets uttalande tog därmed inte sikte på någon rättsprocess eller annat förfarande, och det gjordes inte heller i medvetande om att det pågick utredningar. Reservation SD, - Utskottet har också granskat kultur- och demokratiministerns debattartikel om reklamskatten. Utskottet konstaterar att tillkännagivande om reklamskatten gjordes , varför uppgiften i debattartikeln om att majoritet gav den tidigare borgerliga regeringen i uppdrag att avskaffa reklamskatten är felaktig. När det gäller beskrivningen av den tidigare regeringens arbete med reklamskatten konstaterar utskottet att debattartikeln kunde uppfattas på olika sätt i förhållande till de åtgärder som regeringen vidtog. Utskottet uppmärksammar i sammanhanget att det i en debattartikel finns större möjligheter att kontrollera sakförhållanden och överväga formuleringar än vid muntliga uttalanden. Dåvarande migrationsministerns uttalande om uppehållstillstånd för lokalanställda tolkar i har också granskats. Enligt utskottet synes uttalandet ge uttryck för den generella uppfattningen, att ansökningar om uppehållstillstånd prövas utifrån den enskildes skyddsbehov. pågick en diskussion om just de afghanska tolkarnas situation och möjlighet att få uppehållstillstånd i , och uttalandet får ses mot den bakgrunden. Utskottet anför att ett statsråd måste iaktta viss försiktighet när det gäller uttalanden som tar sikte på myndighetsutövning mot enskilda eller tillämpning av lag. Den aktuella frågan kom att lösas genom en ordning som uttalandet inte berörde. Det är självklart angeläget att statsråds uttalanden ger en så fullständig bild som möjligt av relevanta omständigheter. Härutöver har utskottet granskat inrikesministerns uttalanden om datalagring, som inte ger anledning till något uttalande av utskottet. 1 Vissa frågor om regeringens förhållande till 1.1 Aviserad investering i Center i 1.2 statsråds medverkan i granskning 1.3 Regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen 1.4 Justitie- och migrationsministerns samråd med om ett meddelande från kommissionen 1.5 Kultur- och demokratiministerns agerande i ministerrådet 1.6 Förhandlingarna om EU:s nya vapendirektiv 1.7 Förhandlingarna om fiskemöjligheter i 1.8 Ministern för internationellt utvecklingssamarbete och klimats agerande vid ett informellt ministermöte 2 Handläggning av vissa regeringsärenden m.m. 2.1 Överklagande av strandskyddsärende 2.2 Rekrytering av en statssekreterare vid 2.3 hantering av säkerhetsrådskampanjen 2.4 Hantering av beslut om anskaffning av ubåtar 2.5 Hantering av begäran om att få ta del av en analys inom 2.6 Hantering av ett brev från en EU-kommissionär 3 Vissa frågor om regeringens ansvar för förvaltningen och statliga bolag 3.1 Kultur- och demokratiministerns hantering av frågor rörande en nationell samordnare 3.2 Direktiv till inför den nationella transportinfrastrukturplanen 2018–2029 3.3 Utövande av ägandet i Nordea avseende etik i kundverksamheten 3.4 Försäljningen av brunkolsverksamhet 4 Vissa frågor om statsråds tjänsteutövning m.m. 4.1 Utrikesministerns relation till ett fackförbund 4.2 Försvarsministerns relation till en militär stiftelse 4.3 Fråga om försök att påverka programinnehållet i 4.4 Användningen av Twitterkonto 4.5 Infrastrukturministerns ansvar för en statssekreterares resor 4.6 Statsministerns och utrikesministerns användning av ordet diktatur 4.7 Statsministerns uttalanden om ett politiskt parti 4.8 Inrikesministerns uttalanden efter överläggning i om en europeisk gränsbevakning 4.9 Ministern för högre utbildning och forsknings uttalande om ett tv-program