bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Sådana bestämmelser och system finns, som framgått ovan, . Utöver de system som fanns i bruk när Utredningen om skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. lämnade sitt betänkande Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden – för barns och elevers bästa (SOU 2011:33), har ett antal nya bestämmelser på området börjat tillämpas. Det är av avgörande betydelse att en eventuell ytterligare rapporterings- och anmälningsskyldighet verkligen bidrar till att barns och elevers rättigheter tas till vara på ett bättre sätt och fyller syften som inte tillgodoses genom befintliga bestämmelser. Den nytta som eventuellt kan uppstå genom att man inför en generell rapporterings- och anmälningsskyldighet måste även vägas mot den arbetsinsats som systemet kommer att kräva av personalen, verksamhetsansvariga, huvudmannen och tillsynsmyndigheten. Enligt flera av de remissinstanser som har yttrat sig över betänkandet riskerar förslagen att leda till att det upprättas ett stort antal rapporter om olika förhållanden, oavsett om de är att anse som missförhållanden eller inte. Sammantaget riskerar förslagen att leda till en betydande ökning av bl.a. lärarnas administrativa arbete, vilket många aktörer redan bedömt som alltför omfattande som nyttan av förslaget framstår som begränsad. Därför görs bedömningen att det inte bör införas en generell rapporterings- och anmälningsskyldighet av missförhållanden inom skolväsendet, särskilda utbildningsformer eller annan pedagogisk verksamhet. Regeringen bedömer att de ovan redovisade och vidtagna åtgärderna är de mest ändamålsenliga med anledning av tillkännagivande. Tillkännagivandet får därmed anses färdigbehandlat. I kommittémotion 2017/18:3040 av m.fl. (L, M, C, KD) yrkande 1 begärs att regeringen ska rikta en del av karriärtjänsterna för lärare till utanförskapsområden. I kommittémotion 2017/18:3857 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag minskningar på anslaget 1:1 med , anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 2 , anslaget 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , anslaget 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med samt anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 . Motionärerna föreslår en ökning av anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Därutöver föreslår motionärerna att ett nytt anslag införs: 99:1 Kunskapskontrakt. Motionärerna tillför anslaget 1 . Också i yrkande 2 i kommittémotionen föreslår motionärerna en satsning på kunskapskontrakt. För åtgärder kopplade till införandet av framför allt obligatoriska kunskapskontrakt och statligt huvudmannaskap för svagpresterande skolor satsar , som nämnts ovan, . Motsvarande satsning behandlas även i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 3. I yrkande 2 i partimotionen vill införa en nolltolerans mot skolor som inte ger tillräckliga kunskaper till eleverna, vilket innebär ett stärkt statligt ansvar för dåligt fungerande skolor där staten kan besluta om att ta över driften eller lägga ned en skola, oavsett huvudman. I yrkande 4 föreslås att ska kunna ta över huvudmannaskapet för skolor med bristande utbildningskvalitet. Motsvarande yrkande finns i motion 2017/18:300 (M). Vidare föreslås i yrkande 16 ett professionsprogram för lärares fortbildning, som säkerställer lärares kompetensutveckling. föreslår att omfördelas inom anslaget för detta ändamål. I yrkande 4 i kommittémotionen föreslår motionärerna en satsning på idrott på fritidshem. satsar därför på ett aktivitetslyft för fritidshemmen. Även i kommittémotion 2017/18:3072 av m.fl. (M) yrkande 9 föreslår motionärerna att den fysiska aktiviteten och idrotten på fritidshemmen ska öka. I yrkandena 5 och 6 anges att vill fortsätta att bygga ut antalet karriärtjänster så att de uppgår till totalt 22 000 tjänster. avsätter för detta ändamål. Vidare avsätter för en fortsatt satsning på fler karriärtjänster i utanförskapsområden. Motsvarande förslag behandlas även i yrkandena 13 och 14 i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M). I kommittémotion 2017/18:3215 av m.fl. (M) yrkande 10 anges att inom skolans område har hälften av hbtq-eleverna bevittnat negativa uttalanden eller beteenden gentemot andra hbtq-elever. avsätter för att ta fram en webbaserad pilotmodell för att förebygga mobbning, våld och kränkningar. I kommittémotion 2017/18:3355 av m.fl. (M) yrkande 5 föreslås kompetensutvecklingssatsningar om kränkande behandling, hot och våld. Motsvarande förslag behandlas även i partimotion 2017/18:3567 av m.fl. (M) yrkande 25. I kommittémotion 2017/18:2794 av m.fl. (SD) i denna del föreslår motionärerna i jämförelse med regeringens förslag en ökning av anslagsnivåerna på anslagen 1:2 med och 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 4 . Motionärerna föreslår även en minskning av anslagsnivåerna i förhållande till regeringens förslag för anslagen 1:4 Sameskolstyrelsen med , 1:16 Fler anställda i lågstadiet med 1 , 1:19 Bidrag till lärarlöner med 2 och 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. 1 för att införa en karriärtjänstreform enligt den s.k. Singaporemodellen, för en satsning på statligt tillsatta rektorer, för att införa en s.k. pliktskola för unga kriminella, för att utreda införandet av ämnesbetyg på gymnasieskolan och för att gymnasieskolans introduktionsprogram språkintroduktion ska nivåindelas och 1 för en satsning på fler personalkategorier i skolan samt införandet av gemensam klädsel under skoltid. Motionärernas anslagsförslag ovan innebär vidare en rad satsningar som behandlas i följande yrkanden. I kommittémotion 2017/18:905 av m.fl. (SD) yrkande 6 föreslår motionärerna en satsning på teknikgymnasium, s.k. teknikcollege, för att ytterligare förbättra relationerna med arbetsliv och teknikföretag. Enligt motionärerna ska företagen vara med och utbilda den arbetskraft de kommer att behöva vid teknikgymnasierna. I yrkande 7 anförs att ett tvåårigt yrkesgymnasium ska införas för ungdomar som inte är motiverade att studera teoretiska ämnen på gymnasiet. Det ska dock vara möjligt att bygga på en tvåårig utbildning med ett tredje år för att stärka den teoretiska profilen. I yrkande 8 föreslår motionärerna att ämnesbetyg ska införas i gymnasieskolan i stället för kursbetyg. Vidare begär motionärerna i yrkande 9 att det ska genomföras en satsning på studie- och yrkesvägledning i den svenska gymnasieskolan. Motionärerna menar att studie- och yrkesvägledningen behöver stärkas och effektiviseras för att skapa en så effektiv matchning mellan arbetskraft och arbetsmarknad som möjligt. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 39 samt i motion 2017/18:2283 av (SD) yrkande 3. I yrkande 11 föreslås en satsning på en s.k. teknikbrygga, som innebär att ungdomar som inte blivit anställningsbara genom sitt första gymnasieval ska få en andra chans genom att erbjudas två terminers gymnasiestudier samt en termin betald praktik hos en lokal industri. Syftet är enligt motionärerna att generera gymnasieingenjörer som kan anställas och vidareutbildas inom industrin. I kommittémotion 2017/18:906 av m.fl. (SD) yrkande 3 lämnas ett förslag om att slopa karensdagen för fritidspedagoger och förskollärare inom förskola och grundskola. Enligt motionärerna är en slopad karensdag för lärarkåren en betydelsefull åtgärd för lärare, som också kan bidra till att höja läraryrkets attraktionskraft. Motsvarande förslag finns i kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkande 9. Vidare föreslås i kommittémotion 2017/18:908 av m.fl. (SD) yrkande 7 att karensdagen för personal som arbetar i förskolan ska slopas, bl.a. för att dämpa smittspridning. Motsvarande förslag finns i kommittémotionerna 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 25 och 2017/18:1593 av m.fl. (SD) yrkande 6. I kommittémotion 2017/18:982 av m.fl. (SD) yrkande 18 anför motionärerna att statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder för kommuner som infört maxtaxa bör höjas. I kommittémotion 2017/18:1062 av m.fl. (SD) yrkandena 2–4 föreslås att det i enlighet med Singaporemodellen införs en utbildningstrappa med ett certifieringssystem inom vilken det ställs tydliga krav på lärare att vara för lärarkollegor och för andra skolor. Varje ny nivå föreslås medföra utökat ansvar och en löneförhöjning. Liknande förslag om lärares vidareutbildning och karriärmöjligheter förs fram i yrkande 41. I yrkande 6 framför motionärerna att ett stimulansbidrag för digital kompetensutveckling av skolans personal ska införas. Motionärerna menar att lärarutbildningarna inte är tillräckliga när det gäller hur digitala verktyg kan användas för att förbättra undervisningen. Vidare föreslår motionärerna i yrkande 14 att ämnesbetyg ska införas fr.o.m. årskurs 4 i . Motionärerna menar att tydliga utvärderingar och betyg ska vara en naturlig och integrerad del av den svenska skolan som också gör det möjligt att tidigt upptäcka barn som har behov av stödinsatser. I yrkande 16 behandlar motionärerna ett system med jourklasser som ska kunna införas i samtliga svenska kommuner, dit elever som inte fungerar i den normala skolsituationen ska kunna flyttas med omedelbar verkan. Dessa åtgärder syftar till att elever som mobbar ska få hjälp och att övriga elever ska få en trygg och lugn tillvaro med studiero i skolan. I yrkande 19 framförs att landsbygdsskolorna bör värnas, inte minst de bygdeskolor som fortfarande finns kvar. Detta bör enligt motionärerna ske genom att det införs ett särskilt statligt stöd för landsbygdsskolor med tillfälligt lågt elevunderlag. I yrkande 20 föreslås en satsning på fler vuxna i skolan för att komma till rätta med tryggheten i skolan, lärarnas arbetsbelastning och elevernas hälsa. För att komma till rätta med dessa problem bör fler skolsköterskor, skolpsykologer, kuratorer, vaktmästare och administrativ personal anställas. Dessutom föreslås i yrkande 22 en satsning på barn med särskilda behov för att ge dessa barn en chans att lyckas i skolan. I yrkande 25 anför motionärerna att man bör utreda möjligheten att införa nivågruppering i undervisningen i matematik, svenska och engelska fr.o.m. årskurs 4. Motionärerna menar att elever som lär sig lite långsammare annars riskerar att hamna efter och elever som lär sig lite snabbare riskerar att tappa sugen för att de saknar utmaningar. I yrkande 29 föreslås att det ska införas olika nivåer i introduktionsprogrammet språkintroduktion på gymnasiet utifrån elevernas förkunskaper – de som har genomgått grundskola och de som inte har någon tidigare skolgång. I yrkande 37 beskrivs ett förslag om att genomföra en matreform i den svenska . Matreformen innebär enligt motionärerna införandet av ett statligt stimulansbidrag som bl.a. ska bidra till att skolmaten tillagas på plats i skolan och att skolmaten i högre grad tillagas av lokalproducerade varor. Då många kommuner inte mäktar med renoveringsbehovet i landets skolor föreslås i yrkande 40 dels en satsning på skolmiljön, dels att staten tar ett större ansvar för skollokaler. I yrkande 42 framför motionärerna att det finns skolor som inte fungerar i fråga om trygghet och undervisning. Motionärerna föreslår därför ett statligt övertagande av de skolor som fungerar illa och statligt tillsatta rektorer, detta i enlighet med modellen för s.k. academy schools som finns i . I yrkande 43 föreslås att en s.k. pliktskola för personer som är misstänkta för grova brott ska införas. Enligt motionärerna är utredningstiden för brott begångna av unga personer ofta mycket lång, och därför ska elever som utreds för grova våldsbrott eller sexualbrott avskiljas från sin vanliga klass och sättas i pliktskola. I yrkande 44 föreslås införandet av en digital elevpeng. Motionärerna menar att dagens system när det gäller elevpengen inte är tillräckligt effektivt och flexibelt, varför ett nytt system för ändamålet bör utarbetas. I yrkande 45 framför motionärerna att myndighetsstrukturen inom skolväsendet bör ses över och effektiviseras. De många myndigheter som styr det svenska skolsystemet leder till otydlighet och försämrad effektivitet. Motionärerna vill ha en myndighet med ett övergripande ansvar för lägre utbildning. I yrkande 46 förordar motionärerna införandet av frivilliga betyg på folkhögskolorna. Syftet är att göra det lättare för elever som har studerat på en folkhögskola att söka sig vidare till studier på högskola eller universitet. Därutöver vill motionärerna i yrkande 47 se en ökad satsning på Skolinspektionen med större resurser och krav på att genomföra fler kontroller, framför allt oanmälda besök på religiösa friskolor. I motion 2017/18:101 av och (båda SD) anför motionärerna att det bör införas en frivillig rätt för skolor att besluta om gemensam klädsel för skolans elever. Enligt motionärerna kommer en gemensam klädsel att öka säkerheten och känslan av gemenskap i skolan. I kommittémotion 2017/18:3711 av i m.fl. (C) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med , 1:2 med , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med , 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med 1 , 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. med , 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med och 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 . Motionärerna föreslår även en ökning av anslagsnivån i förhållande till regeringens förslag för anslaget 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår även en lägre uppräkningstakt av pris- och löneomräkningen. Inom området barn- och ungdomsutbildning påverkar det anslagen 1:1–1:4, 1:6, 1:9 och 1:17. Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. att avsätts för en satsning på organisationen for , avsätts för en satsning på språk- och introduktionsprogram i gymnasieskolan, avsätts för en satsning på Ung Företagsamhet och avsätts för att inrätta fler karriärtjänster, särskilt i utanförskapsområden. Motionärerna avslår bl.a. förslag från regeringen som rör förstärkningar av vissa riktade statsbidrag, med hänvisning till att denna typ av riktade statsbidrag bör ersättas av ökade generella statsbidrag till kommunerna. Motionärerna avslår även regeringens förslag om en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska med hänvisning till partiets egna satsningar på området. Motionärernas anslagsförslag ovan innebär en rad satsningar som behandlas i följande yrkanden. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 28 föreslås att kommunernas inflytande över avgiftsnivåerna i förskolan ska ökas. Enligt motionärerna skulle detta kunna skapa utrymme för satsningar på såväl utbyggnad av förskolan som mer pedagogik och minskade barngrupper. Att se över och reformera resursfördelningen och systemet med maxtaxa i förskolan är enligt motionärerna ett steg i att höja kvaliteten och göra förskolan tillgänglig för fler barn. Motsvarande förslag finns även i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 44. I yrkande 29 i partimotionen föreslås en nationell satsning för att stödja kommunerna i att införa intensivutbildning i svenska för nyanlända barn. Den i skolan måste nyanlända elever ges tillräckligt med stöd för att snabbt ta till sig språket, och för detta behövs fler undervisningstimmar, intensivundervisning och stöd med den bästa pedagogiken. Ett liknande förslag finns i kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 27. I partimotionen framför motionärerna i yrkande 31 att systemet med karriärlärartjänster behöver utvecklas och stärkas, med särskilda satsningar i utanförskapsområden, för att locka fler av de bästa lärarna till de mest utsatta skolorna. I kommittémotion 2017/18:3759 av i m.fl. (C) yrkande 4 begärs att skickliga lärare och skolledare som arbetar på skolor i utanförskapsområden ska premieras med höjda löner. I yrkande 26 föreslås att förutsättningarna att intensifiera och utöka nyanlända elevers undervisningstid ska utredas. I yrkande 28 föreslås att elever som kommit till i högstadieåldern ska tillåtas att fokusera på något färre ämnen utan att få minskad undervisningstid. Förslaget syftar till att förbättra förutsättningarna för elever som kommit till i högstadieåldern att klara kunskapsmålen och ta sig vidare till ett av gymnasieskolans nationella program. I yrkande 32 behandlar motionärerna förutsättningarna för ett generellt bidrag öronmärkt för skolan i stället för riktade statsbidrag. Skolans finansiering har diskuterats utifrån hur resurser ska hamna där de behövs som mest. För att säkerställa en likvärdig skola i hela landet och att resurser går dit de behövs mest borde de riktade statsbidragen därför ses över i syfte att bli ett generellt statsbidrag, menar motionärerna. I kommittémotion 2017/18:3812 av m.fl. (L) i denna del föreslås i förhållande till regeringens förslag ökningar på anslagen 1:1 med , 1:2 med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med 2 samt 1:19 Bidrag till lärarlöner med . Motionärerna föreslår i förhållande till regeringens förslag minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 1 , 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan med , 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med samt 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med 1 . Motionärernas anslagsförslag ovan innebär bl.a. att avsätts för utbildningsinsatser för förskollärare och lärare med en prioritering av utbildning i specialpedagogik, för riktade insatser för specialpedagogik, till Skolinspektionen för att förstärka tillsynen genom att genomföra regelmässiga stickprov på ett antal förskolor i varje kommun, för fortbildningsinsatser för att de förskollärare som arbetar i förskoleklassen ska bli lågstadielärare vid införandet av en tioårig grundskola, för tillfälliga kostnader som uppstår vid införandet av en tioårig grundskola, för det förebyggande arbetet för ökad studiero och förberedelse för införandet av ett skriftligt ordningsomdöme, för en utbyggnad av karriärtjänster, för karriärtjänster i utanförskapsområden, 2 för vidareutbildning av lärare i ämneskunskaper vid universitet och för att förstärka statsbidraget till gymnasial lärlingsutbildning. Liberalerna föreslår att pris- och löneomräkningen för åren 2018–2020 justeras ned . Detta får till följd att det i förhållande till regeringens förslag föreslås minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1–1:3, 1:5, 1:8 och 1:20 inom området barn- och ungdomsutbildning. I partimotion 2017/18:522 av m.fl. (L) yrkande 1 föreslås att Skolinspektionen ges i uppdrag att komplettera den nuvarande kommunala tillsynen av förskolan med regelmässiga stickprov. Liberalerna anslår på anslaget 1:2 för regelmässiga stickprov. Liberalerna avvisar i kommittémotion 2017/18:3812 regeringens anslagsökningar för ett särskilt statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling till förmån för en egen satsning på utanförskapsområden. I partimotion 2017/18:523 av m.fl. (L) yrkande 3 föreslås en fortsatt ökning av antalet förstelärare, särskilt i utanförskapsområdena. För de elever som har de sämsta förutsättningarna ska det finnas mer ekonomiska resurser. Dessa elever ska också möta de skickligaste lärarna och rektorerna. För att uppmuntra lärare och rektorer att söka sig till tjänster i skolor i utanförskapsområden ska dessa enligt motionärerna ges bättre löne- och arbetsvillkor. Liberalerna anslår utöver regeringens förslag på anslaget 1:19 för en utbyggnad av karriärtjänster, till karriärtjänster i utanförskapsområden samt 300 000 000 till en extra satsning på rektorer och lärare i utanförskapsområden , och 1 . Ett liknande förslag finns i partimotion 2017/18:2815 yrkande 22 av m.fl. (L). I yrkande 4 föreslås att en ny yrkeskategori, lärarassistenter, ska införas för att minska lärarnas arbetsbörda. Assistenterna ska kunna ta över administrativa och praktiska uppgifter för att frigöra tid åt lärarna och rektorerna så att de kan ägna sig åt sina kärnuppgifter i skolan. Liberalerna föreslår en ny form av verksamhetsförlagd utbildning där lärarstudenterna arbetar som lärarassistenter i en mer strukturerad form under ledning av handledare som blir en ny form av karriärtjänster för lärare. För införandet av en ny struktur av den verksamhetsförlagda utbildningen som lärarassistenter anslår Liberalerna på anslaget 1:19. I yrkande 5 föreslås att huvudmännen efter en viss tids tjänstgöring ska erbjuda alla lärare inom och gymnasiet en längre vidareutbildning. För huvudmännen ska det vara ett krav att erbjuda vidareutbildning i ämneskunskaper eller ämnesmetodik på för alla legitimerade lärare inom och gymnasiet som har tjänstgöring som lärare bakom sig. Under denna utbildning ska lärarna få av sin lön. Liberalerna anslår på anslaget 1:10 för att bekosta ersättningen till lärarna . I partimotion 2017/18:3574 av m.fl. (L) yrkande 2 föreslås karriärtjänster för kvinnodominerade akademikeryrken som lärare och specialistsjuksköterskor. Liberalerna anslår utöver regeringens förslag på anslaget 1:19 för en utbyggnad av karriärtjänster. I kommittémotion 2017/18:3601 av m.fl. (KD) yrkande 1 i denna del föreslår motionärerna i förhållande till regeringens förslag bl.a. ökningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:1 med och 1:19 Bidrag till lärarlöner med och minskningar av anslagsnivåerna på anslagen 1:2 med , 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten med , 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet med 1 , 1:6 Statligt stöd till särskild utbildning i gymnasieskolan med , 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. med , 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet med , 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal med , 1:15 Upprustning av skollokaler och utemiljöer med och 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling med . Därutöver föreslår motionärerna att sex nya anslag införs. Motionärerna förordar att anslaget 99:2 Antimobbningsprogram tillförs , anslaget 99:3 Utbildningsdag för föräldrar , anslaget 99:4 KD skolpolitik 2 , anslaget 99:5 Sociala utfallskontrakt , anslaget 99:6 Motverka övergrepp i föreningar och anslaget 99:7 Barnomsorgspeng . Motionärernas anslagsförslag innebär bl.a. för lönepåslag för förstelärare som väljer att arbeta i utanförskapsområden, för en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk, för att minska barngrupperna i förskolan och för ett speciallärarlyft för lärare inom specialpedagogik. I yrkande 5 föreslår motionärerna att alla skolhuvudmän ska ha evidensbaserade antimobbningsprogram. Att barn mår bra och känner sig trygga i skolan är avgörande för hur de lyckas i sitt lärande och sin utveckling. Därför krävs att skolor använder sig av metoder för att hantera mobbning som är baserade på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vidare föreslås i yrkande 7 ett speciallärarlyft för lärare som vill utbilda sig till speciallärare. Motionärerna anslår utöver regeringens budget för denna kompetensutveckling . I yrkande 10 framförs behovet av fler karriärlärartjänster, särskilt i utanförskapsområden. Karriärstegsreformen bör därför förstärkas, menar motionärerna, med ett tillskott på . Vidare anförs i yrkande 23 att en kompetenssatsning för svensklärare inom svenska som andraspråk bör genomföras för att stödja språkutvecklingen och möjligheterna att nå kunskapsmålen hos nyanlända och andra elever med svenska som andraspråk. För reformen avsätts . I yrkande 39 anför motionärerna att förskolans småbarnsgrupper är alltför stora och föreslår att det ska införas ett tak för barngruppernas storlek i förskolan.