bet · H401TU9 · 2017-02-24 00:00:00 — har också i sitt yttrande framfört att det utgår från att regeringen följer upp och utvärderar lagstiftningen och vid behov återkommer till . delar denna uppfattning. I sammanhanget vill utskottet också påminna om att i budgetpropositionen föreslog regeringen att länsstyrelserna tillförs 2017–2018 och därefter för att bl.a. se till att det finns resurser för detaljplanering och handläggning av överklagade ärenden hos länsstyrelserna. Regeringen skärper även målen för länsstyrelsers handläggningstider för överklagade bygglov och förhandsbesked. Utskottet välkomnar satsningen. När det gäller motionsyrkandet om en utökad konsekvensanalys kan utskottet konstatera att det i propositionen framhålls att enskilda indirekt bedöms ha fördelar av förslaget i form av ökad tillgänglighet och ökat bostadsbyggande. Vidare anger regeringen att enskilda personer inte berörs direkt av förslaget eftersom de inte bedöms realisera ökade fastighetsvärden på annat sätt än genom försäljning till något exploaterings- eller byggföretag. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:3552 (C) yrkande 1 och 2016/17:3558 (KD) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om lagstiftningens framtida utformning. Utskottet framhåller bl.a. vikten av samordning mellan markanvändnings- och infrastrukturplanering. Jämför reservationerna 6 (M), 7 (C), 8 (L) och 9 (KD). m.fl. (M) anser i kommittémotion 2016/17:3550 yrkande 1 att regeringen ska återkomma med förslag som säkerställer att små byggbolag kan hantera de risker och osäkerheter som värdeåterföring innebär och att de inte missgynnas i konkurrenshänseende. I motionen pekar motionärerna bl.a. på att har framfört att små byggföretag kan få det svårare att hantera de risker och osäkerheter som förslaget om värdeåterföring kan ge upphov till. (C) begär i motion 2016/17:3552 yrkande 2 att det bör utredas om värdeåterföring kan tillämpas på nyinvesteringar i annan infrastruktur än transportinfrastruktur. I motionen konstateras bl.a. att transportinfrastruktur inte är den enda infrastruktur som är värdehöjande och att det kan finnas anledning att titta på om förslagen även kan omfatta bl.a. va-nät, bredbandsutbyggnad eller fjärrvärmelösningar. I kommittémotion 2016/17:3557 av m.fl. (L) yrkar man att även fastigheter som omfattas av äldre detaljplaner och som genom infrastruktursatsningar ges möjlighet till ökad exploatering bör ingå i systemet med värdeåterföring (yrkande 2). Motionärerna ifrågasätter hur likställighetsprincipen värnas när fastighetsägare inte ges samma förutsättningar. Motionärerna betonar även vikten av att den pågående effektiviseringen av planprocesser fortgår (yrkande 3). Bland annat lyfter man fram att förslagen om värdeåterföring kommer att påverka boendekostnaderna eftersom tiden för att anta detaljplaner förlängs genom förhandlingar om värdeåterföring. Eftersom möjligheten att förkorta detaljplaneprocessen har stått i fokus och åtgärder har vidtagits för att förkorta ledtider menar motionärerna att det vore en olycklig utveckling om förslagen om värdeåterföring istället leder till att planprocesserna förlängs. Motionärerna anser vidare att hyressättningen för bostäder ska kunna anpassas till den fördyring som ett avtal om värdeåterföring innebär (yrkande 4). Motionärerna framhåller bl.a. att detta krävs för att möjliggöra nyproduktion av hyresrätter i samband med villkor om värdeåterföring. I motionen begärs även att studentbostäder och särskilda boenden ska kunna undantas från kravet på värdeåterföring (yrkande 5). Motionärerna pekar på att bristen på studentbostäder hämmar möjligheten till högre utbildning och motionärerna anser det vara av stor vikt att skapa förutsättningar för fler sådana bostäder. Vidare anser motionärerna att olika regionala förutsättningar ska beaktas och att värdeökningar i samband med infrastrukturstråk planeras med lokalt anpassad värdeåterföring (yrkande 7). I motionen framhålls även att bostadsbyggandet bör samplaneras med ny infrastruktur (yrkande 8). Motionärerna framhåller att samplanering av infrastruktur och bostäder är nödvändig för att skapa förutsättningar för bostadsbyggande och att det följaktligen behövs en bättre samplanering mellan stat, landsting, kommuner och andra intressenter. Motionärerna anser därför att bör få ett uppdrag att bidra till samplaneringsåtgärder för att bidra till ökat bostadsbyggande (yrkande 9). Vidare yrkar motionärerna att det ska införas en spärregel för värdeåterföring kan krävas av berörda fastighetsägare om infrastrukturen skjuts eller inte byggs alls (yrkande 10). I kommittémotion 2016/17:3558 yrkande 1 av m.fl. (KD) yrkas att regeringen ska återkomma med förslag till lagändringar som erbjuder ett bättre skydd för privata fastighetsägare. Liksom vid all ny reglering anser utskottet att det är väsentligt att följa upp och utvärdera lagstiftningen. Utskottet utgår därför från att regeringen återkommer till vid behov av utveckling av systemet med värdeåterföring. När det gäller motionsyrkanden om planprocessen kan utskottet inledningsvis konstatera att ett alternativ till ett frivilligt förhandlingsbaserat system för värdeåterföring är att utforma det som ett tvingande system byggt på förvaltningsrättsliga beslut. Ett sådant förfarande skulle riskera att kraftigt försena både antagandet och genomförandet av detaljplaner eftersom det skulle leda till komplicerade processer där bl.a. den faktiska värdeökningen för fastigheten skulle behöva redovisas. Det skulle också vara nödvändigt att tillåta en domstolsprövning av besluten. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag om ett förhandlingsbaserat system. Utskottet vill i sammanhanget påminna om att i budgetpropositionen satsade regeringen på att det ska bli snabbare, enklare och billigare att bygga. Regeringen pekade där på att det finns flera utmaningar på området, från omfattande byggregler och brist på kompetens och resurser i planprocessen till att det tar onödigt att få fram nya bostäder. Regeringen har därför också satsat på att förenkla byggreglerna och korta handläggningstiderna. Utskottet välkomnar satsningarna. När det gäller konkurrensfrågor kan utskottet konstatera att kommunen ska anta riktlinjer som anger utgångspunkter och mål för exploateringsavtal och grundläggande principer för medfinansieringsersättning. Regeringen framför i propositionen att det ankommer på kommunerna att se till att riktlinjerna så rättvist som möjligt omfattar områden där fastighetsvärdena kan antas öka till följd av infrastrukturen. Eftersom det måste kunna förutsättas att kommunerna följer sina riktlinjer och behandlar samtliga avtalsparter likvärdigt bör förslaget som sådant inte anses medföra någon snedvridning mellan stora och små företag som agerar på marknaden. Regeringen gör bedömningen att enskilda personer som äger mark inte kommer att realisera ökade fastighetsvärden på annat sätt än genom försäljning till något exploaterings- eller byggföretag, och de berörs därför inte direkt av förslaget. Utskottet är inte av någon annan uppfattning. har i sitt yttrande framfört att förslaget endast i marginell omfattning bör komma att påverka förhållandet mellan bostadsrätter och hyresrätter vid nya exploateringar. För nybyggda hyresrätter som påverkas av förslaget kan s.k. presumtionshyra användas. Det finns alltså möjlighet att låta hyran överstiga bruksvärdeshyran på orten. När det gäller frågan om vad som händer om planerad transportinfrastruktur inte kommer på plats eller blir kraftigt försenad vill utskottet framhålla att exploateringsavtalet, även om det upprättas i nära samband med detaljplanen, är ett civilrättsligt avtal mellan kommunen och fastighetsägaren eller byggherren. Det är inte lämpligt, eller ens möjligt, att reglera civilrättsliga frågor i lagen eftersom omständigheterna kommer att variera för varje infrastruktursatsning. Dessa frågor bör i stället hanteras av parterna i första hand. Utskottet anser att frågan om samplanering mellan bostäder och infrastruktur är av stor betydelse. Utskottet påminner om att av propositionen planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118) framgår att planeringsprocessen för transportinfrastruktur syftar till att samordna planeringen av vägar och järnvägar med den regionala utvecklingsplaneringen, det regionala tillväxtarbetet och kommunernas planering samt till att åstadkomma ett effektivt och rättssäkert plangenomförande. I infrastrukturpropositionen 2016/17:21 framhåller regeringen behovet av samordning mellan transportplanering och markanvändningsplanering. Regeringen pekar vidare på att inriktningsunderlaget samt analyser och kommande åtgärdsplanering för nationell plan och länstransportplaner i ökad utsträckning bör samordnas med regionala strategier samt med planeringen av bostadsförsörjning och övrig fysisk planering. I åtgärdsplaneringen –2025 angav regeringen att och de regionalt tillväxtansvariga myndigheterna tillsammans bör formulera förslag på åtgärder för att förbättra samordningen mellan de berörda aktörerna inom områdena tillväxt och samhällsplanering. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att en omfattande översyn av plan- och bygglagstiftningen genomfördes fram till att beslutade att en ny plan- och bygglag (2010:900), förkortad PBL, skulle ersätta den tidigare gällande (1987:10). Den nya trädde i kraft . har därefter också vid flertalet tillfällen behandlat propositioner och motioner som syftar till att reformera och effektivisera plan- och bygglagstiftningen. Utskottet har vidare tagit del av att regeringen , tog beslut om en lagrådsremiss som innehåller flera förslag som syftar till att effektivisera och förenkla . har yttrat sig över motionsförslagen och sammanfattningsvis funnit att det som anförs i motionerna inte utgör skäl att föreslå något initiativ från . Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2016/17:3550 (M) yrkande 1, 2016/17:3552 (C) yrkande 2, 2016/17:3557 (L) yrkandena 2–5 och 7–10 och 2016/17:3558 (KD) yrkande 1. Några andra frågor om finansiering av transportinfrastruktur Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om alternativ finansiering av infrastrukturinvesteringar. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 10 (L). I kommittémotion 2016/17:3557 av m.fl. (L) yrkande 1 framhåller motionärerna vikten av ett samlat förslag om infrastrukturinvesteringar där privat kapital, offentlig-privat samverkan (OPS) samt brukaravgifter ingår. Motionärerna pekar på att har behov av stora infrastrukturinvesteringar och att finansieringen är avgörande för hur mycket ny infrastruktur som går att utveckla parallellt med att även klara underhåll och reinvesteringar i befintlig infrastruktur. I yrkande 6 begär motionärerna att medfinansiering även bör omfatta cykelåtgärder. Man framhåller bl.a. att utvecklingen av välfungerande cykelstråk kan påverka de villkor som gäller för transportinfrastruktur. Utskottet har behandlat frågor om finansiering av infrastrukturinvesteringar tidigare, senast i betänkande 2016/17:TU4. Där framförde utskottet bl.a. att medfinansiering av statliga transportinfrastrukturprojekt genom bidrag, inklusive förskottering, från kommuner, landsting och företag kan vara ett sätt att åstadkomma lösningar i transportsystemet. Utskottet vill även påminna om att det anordnade en offentlig utfrågning om finansieringsmodeller för transportinfrastruktur (2015/16:RFR26). Syftet med utfrågningen var att ur olika perspektiv belysa sådana finansieringsmodeller. Utskottet vill vidare lyfta fram att regeringen framförde i infrastrukturpropositionen att investeringar i transportinfrastruktur för väg och järnväg samt för vissa sjöfartsåtgärder i regel finansieras genom anslag men att alternativ finansiering i form av medfinansiering bedöms vara aktuellt –2029. Utskottet vill vidare påminna om granskning om Erfarenheter av OPS-lösningen för (RiR 2016:3). övergripande slutsats är att OPS-lösningen för i huvudsak har fungerat väl men att det finns både för- och nackdelar och att detta är erfarenheter som bör beaktas om OPS ska användas i framtida infrastrukturprojekt. Regeringen framhöll i skrivelse 2016/17:20 att granskningen är värdefull och kan komma att fungera som underlag inför framtida beslut om genomförandeformer för infrastrukturprojekt. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottet välkomnar också den kommitté som regeringen har tillsatt med uppdrag att utreda om större offentliga infrastrukturinvesteringar kan finansieras genom uttag av en särskild skatt eller avgift (dir. 2016:59). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att utreda förutsättningarna för att involvera privat kapital i finansieringen av statlig transportinfrastruktur. Vidare ska kommittén redogöra för för- och nackdelar på kort och på lång sikt för staten och potentiella finansiärer med de olika alternativen. Ett delbetänkande kring delarna om privat kapital ska lämnas . Utskottet emotser kommitténs betänkande med stort intresse. När det gäller motionsförslaget om medfinansiering för cykelåtgärder vill utskottet påminna om att från länsplanerna kan statlig medfinansiering av kommunala åtgärder ske, t.ex. kommunala gång- och cykelvägar. tog regeringen även beslut om statlig medfinansiering av cykelinfrastruktur via de s.k. stadsmiljöavtalen. En ändring i förordningen som rör Stadsmiljöavtalen gör det nu möjligt för kommuner att söka finansiering direkt för satsningar på ny cykelinfrastruktur. Utskottet välkomnar även att det inom ramen för Sverigeförhandlingens uppdrag ingår att analysera möjligheter att även utnyttja stambanornas servicevägar som cykelbanor och vilka åtgärder som kan genomföras för att öka tillgängligheten för cyklister i anslutning till de stationer som etableras längs de nya stambanorna. Utskottet kan vidare konstatera att byggande av cykelbanor inte enbart är en uppgift för staten eller annan, vilket är förutsättningen för att det ska behövas en särskild kompetensvidgande regel. Kommunens möjligheter att bygga och medfinansiera cykelbanor begränsas därför bara av den allmänna kompetensen i kommunallagen. Mot denna bakgrund finner inte utskottet att det finns skäl att ta något initiativ med anledning av motionsförslagen. Motion 2016/17:3557 (L) yrkandena 1 och 6 avstyrks därmed. Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur, punkt 1 (SD) av (SD) och Per Klarberg (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag. b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3548 av m.fl. (V) och 2016/17:3549 av och (båda SD) yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2016/17:45 punkterna 1 och 2. Vi sverigedemokrater anser att bör avslå regeringens proposition 2016/17:45 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur. Vi instämmer dock i de övergripande skäl som regeringen anför för förslaget. Vi anser således att det är positivt att värdeåterföring möjliggörs eftersom det kan leda till större marknadseffektivitet och att rätt projekt i högre utsträckning prioriteras samt till att den som tjänar på skattebetalda investeringar återför delar av vinsten. Vi har dock synpunkter på förslagets utformning när det gäller bl.a. frivilligheten att ingå avtal, avtalens utsträckning och konkurrensfrågor. Vi anser därför att regeringen bör omarbeta propositionen i syfte att klargöra dessa frågor innan kan fatta beslut i frågan. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur, punkt 1 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag. 2016/17:3548 av m.fl. (V) och 2016/17:3549 av och (båda SD) yrkande 1 och avslår proposition 2016/17:45 punkterna 1 och 2 samt motion 2016/17:3549 av och (båda SD) yrkande 2. är inte principiellt motståndare till medfinansiering men ser stora risker med att finansieringsmetoden kan förändra prioriteringsordningen för nationella infrastrukturobjekt. Jag anser vidare att det finns en risk att förslaget medför att investeringar med begränsad samhällsnytta prioriteras före objekt som i högre grad är kostnadseffektiva när det gäller demokratiskt beslutade nationella målsättningar. Jag vill även peka på att förslaget kan komma att skapa negativa följdeffekter på bostadsmarknaden, vilket också flera remissinstanser har framhållit. Det finns en risk för att bostadsbyggandet avtar, särskilt när det gäller hyresrätter. Hyrorna kan också förväntas stiga till följd av att fastighetsägare i högre utsträckning betalar medfinansieringsersättning. Jag vill därför framhålla att förslaget kan komma att drabba dem som efterfrågar ett kostnadsvänligt boende i hyresrätt och kan således bidra till en ännu mer segregerad bostadsmarknad. Mot denna bakgrund anser jag att bör avslå regeringens proposition 2016/17:45 Värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur. Påverkan på byggtakten, punkt 2 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (C), Boriana (M), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3550 av m.fl. (M) yrkande 2. Bostadsbristen är en av stora samhällsutmaningar. En långvarig bostadsbrist har utvecklats till en akut bostadskris. Vi påminner om att Alliansregeringens arbete på området var inriktat på att genomföra regelförenklingar och skapa långsiktigt hållbara spelregler för en bostadsmarknad i balans där bostadskonsumenternas efterfrågan blir styrande. När nya bostäder eller helt nya stadsdelar växer fram kommer även stora infrastrukturinvesteringar att behöva genomföras i anslutning till dessa. Vi kan konstatera att detta kan generera värdeökningar för byggbolagen. Vi stödjer därför propositionens inriktning om möjligheten för en kommun att förhandla med en byggherre eller fastighetsägare om ersättning för att kompensera för infrastrukturens investeringskostnader. Ett antal remissinstanser har dock påtalat att förslaget även kan komma att innebära negativa konsekvenser för byggandet bl.a. genom den föreslagna avgiften som ska tas ut av exploatören. Vi anser därför att det är av största vikt att regeringen vidtar åtgärder för att systemet med värdeåterföring vid satsningar på transportinfrastruktur inte leder till att byggtakten mattas av. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsekvenser och uppföljning av lagstiftningen, punkt 3 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3552 av (C) yrkande 1 och 2016/17:3558 av m.fl. (KD) yrkande 2. Vi i ser mycket positivt på att möjligheten till medfinansiering stärks och att offentlig-privat samverkan underlättas. Jag välkomnar därför möjligheterna för kommunerna att ingå avtal om värdeåterföring genom medfinansieringsersättning. Det finns dock alltid en risk att sådana avtal blir krångligare och mer svåröverskådliga än vad som var avsett och att lagstiftningen därmed kan komma att motverka sitt syfte. Ett flertal remissinstanser har också bl.a. påtalat att avtalen om medfinansieringsersättning kan komma att påverka byggandet av hyresrätter negativt. Jag anser därför att regeringen noga bör följa utvecklingen av kostnader, regelkrångel och effekter av lagändringarna för att säkerställa att ändringarna verkar i avsedd riktning och inte har oönskade effekter. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Konsekvenser och uppföljning av lagstiftningen, punkt 3 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3558 av m.fl. (KD) yrkande 2 och 2016/17:3552 av (C) yrkande 1. Enligt min mening är konsekvensanalysen i regeringens proposition otillräcklig när det gäller hur de föreslagna bestämmelserna skulle påverka privata fastighetsägare. Jag kan konstatera att används liknande paragrafer i ett tiotal kommuner med förödande kostnader som följd för enskilda. Jag vill framhålla att det inte är seriöst att avfärda de negativa och kostsamma konsekvenserna för privatpersoner på det sätt som regeringen har gjort. Jag anser därför att regeringen bör återkomma med ett tydligare underlag där konsekvenserna för privata fastighetsägare har utretts mer grundligt. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 4 (M) av (M), (M), (M) och Boriana (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3550 av m.fl. (M) yrkande 1 och 2016/17:3552 av (C) yrkande 2, 2016/17:3557 av m.fl. (L) yrkandena 2–5 och 7–10 samt 2016/17:3558 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi i vill säkerställa att en likvärdig konkurrens råder inom byggbranschen. Vi vill därför peka på att flera remissinstanser har framfört kritik mot delar av förslagen och exempelvis påpekat att små byggföretag kan få det svårare att hantera de risker och osäkerheter som förslaget om värdeåterföring kan ge upphov till, vilket riskerar att snedvrida konkurrensen inom byggbranschen. Det vore en mycket olycklig utveckling som skulle kunna leda till att byggtakten i mattas av. Det finns många frågetecken kring hur förslagen till avtal om värdeåterföring ska utformas, hur värdeökningens storlek ska beräknas och om det är lämpligt att ålägga byggbolagen en avgift innan nyttan realiseras. Vi anser att regeringen bör ta kritiken på allvar och att det därför finns anledning för regeringen att återkomma till med förslag på hur ovannämnda farhågor ska motverkas. Vad vi nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3552 av (C) yrkande 2 och 2016/17:3550 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3557 av m.fl. (L) yrkandena 2–5 och 7–10 samt 2016/17:3558 av m.fl. (KD) yrkande 1. Vi i ser mycket positivt på möjligheten till medfinansiering av transportinfrastruktur som höjer värdet på närliggande fastigheter. Jag kan dock konstatera att transportinfrastruktur inte är den enda infrastruktur som är värdehöjande. Jag skulle därför välkomna en utredning av om förslagen i propositionen skulle kunna omfatta även annan infrastruktur såsom exempelvis va-nät, bredband och fjärrvärmelösningar. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Lagstiftningens framtida utformning, punkt 4 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3557 av m.fl. (L) yrkandena 2–5 och 7–10 samt 2016/17:3550 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:3552 av (C) yrkande 2 och 2016/17:3558 av m.fl. (KD) yrkande 1. Jag anser att det finns en risk för att systemet med värdeåterföring förlänger planprocesserna eftersom förhandlingar om medfinansieringsersättning kan dra ut . Det vore en olycklig utveckling eftersom effektiviseringen av planprocesser måste fortsätta. Jag menar också att även fastigheter som inte omfattas av detaljplanen men ändå drar nytta av infrastrukturinvesteringar bör ingå i systemet med värdeåterföring.