bet · H401SkU24 · 2017-03-31 00:00:00 — Dessutom får han eller hon köpa spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Enligt rådets direktiv /74/EEG om undantag från mervärdesskatt och punktskatt på varor som införs av resande från tredjeländer kan skattefria varor föras in skattefritt i från ett tredjeland. Direktivet är införlivat genom lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import. En resande från ett tredjeland kan föra in 200 cigaretter eller 100 cigariller eller 50 cigarrer eller röktobak eller en proportionell blandning av dessa tobaksvaror. Dessutom får han eller hon föra in spritdryck eller starkvin, vin och starköl. Den som inte fyllt får dock inte föra in alkoholdrycker, och den som inte fyllt får inte föra in tobaksvaror. Av punktskattedirektivet följer att alkoholdrycker som säljs för konsumtion i ska beskattas i med svensk alkoholskatt. Ankomsthandel med varor som beskattas med svensk alkoholskatt är således i och för sig förenlig med unionsrätten. Enligt unionsrätten är det möjligt att beskattat sälja alla förekommande varor vid både avresa och ankomst för resande inom EU. Ankomsthandel med obeskattade varor kräver däremot förändringar av om punktskatt och mervärdesskatt på alkoholdrycker, dvs. åtgärder på unionsnivå. Det gäller oavsett om resenärerna kommer från ett annat land inom EU eller från ett tredjeland. I de svenska exportbutikerna kan resenärer beskattat köpa samtliga varor utom alkohol. För tredjelandsresenärer är det som framgått möjligt att i svenska exportbutiker köpa alkohol och tobak skattefritt vid avresan. Lagen (1994:1564) om alkoholskatt omfattar skatt på öl, vin och andra jästa drycker, mellanklassprodukter samt etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett tredjeland. Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin och öl samt mellanklassprodukter höjdes och på sprit . Skattesatser för alkohol () Över 0,5, högst 2,8 Vin och andra jästa drycker än vin och öl Över 1,2, högst 2,25 Över 2,25, högst 4,5 Över 4,5, högst 7 Över 7, högst 8,5 Över 8,5, högst 15 Över 15, högst 18 (Denna skatteklass gäller enbart vin.) Över 15, högst 22 /liter ren alkohol Källa: 2–6 §§ lagen (1994:1564) om alkoholskatt. I motion 2016/17:1062 av och (båda M) föreslås att regeringen ska se över möjligheten att ge små svenska bryggerier samma förutsättningar som sina nordiska EU-kollegor genom att införa lägre skattesatser för småbryggerier. Motionärerna menar att trots en stark efterfrågan på dessa lokala produkter är lönsamheten ett problem för många små bryggerier. I motion 2016/17:1883 av Finn och (båda M) yrkande 2 föreslås att bussbolagens eller busschaufförernas ansvar för herrelös alkohol på bussar ska förstärkas genom att införa ett straff- eller skatterättsligt ansvar. I motion 2016/17:1890 av Finn (M) föreslås en översyn av framtida skatteeffekter på inhemsk spritkonsumtion respektive spritkonsumtion genom införsel utifrån. I motion 2016/17:1922 av (M) föreslås att en depå för tullfria varor ska införas för att varor inte ska behöva fraktas fram och tillbaka för att bli skattefria. Enligt motionären skulle det innebära både miljövinster och ekonomiska vinster. I motion 2016/17:3091 av och (båda C) föreslås en översyn av alkoholskattenivån för öl tillverkad av bryggerier med liten tillverkningsvolym. Motionärerna menar att ett effektivare sätt att sända en signal för minskad alkoholkonsumtion vore att sänka alkoholskatten för små och lokala bryggerier med begränsad produktion. De små bryggerierna står generellt sett för ett förhållningssätt till alkohol med fokus på minskad kvantitet till förmån för kvalitet. I motion 2016/17:3099 av (M) föreslås att ska se hur man kan genomföra EU-förordningen om differentierade alkoholskatter och också göra en jämförelse med länder inom EU som har differentierade skatter. Motionären menar att ett sätt att möta framtidens utmaningar och skapa en mer levande landsbygd är att ge fler lokala producenter en reell möjlighet att växa och utöka sin verksamhet med hjälp av differentierad alkoholskatt och tillåtelse till gårdsförsäljning. Utskottet kan instämma i att det är ett onödigt och miljöbelastande transport-arbete att flyga alkoholvaror fram och tillbaka för att åstadkomma en befrielse från svensk punkt- och mervärdesskatt. Gemenskapsrätten medger dock inte att medlemsstaterna undantar varor vid ankomstförsäljning från punkt- och mervärdesskatt. Utskottet sympatiserar med motionärens intentioner, men bedömer att det inte heller är förenligt med gemenskapsrätten att skattefria varor ska kunna beställas vid utresan för att vid återkomsten hämtas ut och konsumeras i . Utskottet har avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen ska driva frågan om att förändra unionsrätten för att tillåta ankomsthandel med alkohol (bet. 2015/16:SkU18). Utskottet ansåg att ett sådant agerande skulle vara motsägelsefullt och att inte bör göra avsteg från den restriktiva hållning som vi i övrigt intar på EU-nivå i frågor om alkoholbeskattning. Utskottet ansåg också att Systembolagets försäljningsmonopol bör upprätthållas. Utskottet ser inte heller nu någon anledning att ändra sin ståndpunkt. Enligt de bestämmelser som gäller inom EU ges vissa möjligheter för medlemsstaterna att tillämpa differentierade alkoholskatter, t.ex. nedsatta skattesatser på öl bryggt av oberoende små bryggerier. Utskottet har tidigare avstyrkt motsvarande förslag om att regeringen bör utnyttja den möjlighet som alkoholskattedirektivet ger att ha lägre skattesatser för småbryggerier (bet. 2015/16:SkU18). Utskottet vidhöll, mot bakgrund av folkhälsoskäl och den därmed restriktiva alkoholpolitik som för, att det inte finns skäl att överväga en sådan nedsättning. Utskottet ser inte heller nu något skäl att ändra sitt ställningstagande och anser att det därför inte heller finns någon anledning att utreda möjligheten att införa differentierade alkoholskatter. Beskattningen av alkohol innebär en avvägning mellan behovet av att minimera alkoholens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. Utskottet utgår från att regeringen följer hur alkoholkonsumtionen förändras i samband med att alkoholskatterna höjs och beaktar de beteendeeffekter som skatteförändringarna kan ge upphov till. Utskottet anser inte att ett särskilt tillkännagivande från behövs i frågan. Utskottet avstyrker med det anförda samtliga motionsyrkanden som behandlas i avsnittet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om en förändring av relationen i beskattning mellan snus och cigaretter. Tobaksskatt ska betalas för tobaksvaror som tillverkas i , som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från ett land utanför EU. Rådets direktiv /64/EU, tobaksskattedirektivet, tillämpas från . Direktivet omfattar tobaksvaror, dvs. i huvudsak cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Enligt direktivet är det vägda genomsnittliga detaljhandelspriset på cigaretter utgångspunkten för EU:s minimikrav på punktskatt och för att mäta den särskilda punktskattens betydelse inom den totala skattebelastningen. Styckeskatten på cigaretter ska fr.o.m. enligt direktivet vara mellan av den totala skattebelastningen. Den totala tobaksskatten på cigaretter ska uppgå till per 1 000 cigaretter samt utgöra av detaljhandelspriset. Medlemsstater som tar ut en punktskatt på per 1 000 cigaretter behöver inte uppfylla 60- procentskravet. För cigaretter och cigariller ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per 1 000 stycken eller per kilo, för finskuren tobak avsedd för rullning av cigaretter ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo och för annan röktobak ska skatten uppgå till av detaljhandelspriset eller per kilo. 2010/11:SkU11) har anpassat bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt till det ändrade tobaksskattedirektivet. Anpassningen innebär en övergång till en så stor andel styckeskatt som möjligt inom ramen för en oförändrad punktskatt. beslutade att för och efterföljande kalenderår ska en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen göras för samtliga tobaksprodukter. Principerna för beskattningen av tobaksvaror skiljer sig mellan de olika produkterna. Snus, rök- och tuggtobak beskattas per viktenhet medan cigarrer och cigariller beskattas med en styckeskatt. Skatten på cigaretter består av två komponenter: en fast styckeskatt per cigarett och en procentandel av detaljhandelspriset inklusive moms. höjde tobaksskatten och på nytt (bet. 2011/12:FiU1, yttr. 2011/12:SkU1y). Vid denna höjning höjdes skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak med och på snus med . Höjningarna beaktade även den förändring i KPI som skulle ha medfört en omräkning av skattesatserna . Skatten höjdes på nytt på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak och tuggtobak samt på snus. Höjningen inkluderade även den årliga indexomräkningen enligt den allmänna prisutvecklingen. Enligt förordningen (2015:596) om fastställande av omräknade belopp för tobaksskatt för gäller följande skattesatser för tobak fr.o.m. : Skattesatser för tobak () * Därutöver ska skatt betalas av detaljhandelspriset. Källa: 2, 8 och 35 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt. Som ett led i skatteutskottets arbete med uppföljning och utvärdering beslutade utskottet att genomföra en utvärdering av hur punktskattehöjningar på alkohol- och tobaksprodukter påverkar skatteuppbörden. Rapporten på alkohol- och tobaksprodukter – skatteeffekter och påverkan på den oregistrerade anskaffningen av dessa produkter (2015/16:RFR8) färdigställdes och berör också frågan hur punktskattehöjningar påverkar den oregistrerade anskaffningen av alkohol och tobak. Utvärderingen syftar till att ge utskottet ökade kunskaper vid beredningen av ärenden som rör området. I motion 2016/17:311 av (SD) yrkande 5 anförs att det finns en tydlig samhällsvinst med att hålla nere skatten på snus i förhållande till cigaretter för att ge incitament till att bruka den tobak som är minst skadlig för hälsan. Motionären menar att skatten på snus därför bör sänkas i förhållande till skatten på cigaretter. Beskattningen av tobak innebär en avvägning mellan behovet av att minimera tobakens skadeverkningar och risken för att höga skattesatser leder till ökad smuggling, illegal handel och annan brottslighet. sker en årlig omräkning av tobaksskattesatserna som motsvarar den allmänna prisutvecklingen. Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkande om en förändring av relationen i beskattningen mellan snus och cigaretter (bet. 2015/16:SkU18). Utskottet sympatiserade i och för sig med tanken på att stimulera användare att gå över till mindre hälsovådliga tobaksprodukter, men var tveksamt till ett system där skatten är beroende av tobaksprodukternas relativa skadlighet. Utskottet ansåg vidare att beskattningen av tobak var väl avvägd och att det därför inte fanns anledning att förändra relationen i skattesatserna mellan snus och cigaretter. Utskottet har inte skäl att ompröva sitt ställningstagande. Utskottet avstyrker därmed motionen i motsvarande delar. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om att införa en europeisk flygskatt och om att inte införa en flygskatt. Jämför reservationerna 14 (SD) och 15 (L). Utsläpp från utrikes flygtransporter ingår inte i ländernas åtagande under Kyotoprotokollet. Chicagokonventionen tillämpas för internationell civil luftfart. Konventionen förbjuder parter att beskatta flygbränsle som medförs ombord på luftfartyg. Beskattning av flygbränsle för internationell luftfart förbjuds även i en mängd bilaterala luftfartsavtal och enligt den internationella luftfartsorganisationen policy. Policyn är dock under översyn. Energiskattedirektivet (2003/96/EG) lägger fast ramarna för medlems-staternas möjligheter att beskatta flygbränsle. Beskattning är i viss mån möjlig för nationell luftfart samt för kommersiell luftfart mellan medlemsstaterna, om ett bilateralt avtal ingåtts om detta. Flygbränsle för kommersiellt ändamål är undantaget från svensk energi- och koldioxidbeskattning. beskattas flygbränsle som används för privat ända-mål (bet. 2007/08:SkU28). Enligt regeringens klimatproposition (prop. 2008/09:162) har och EU, inom ramen för , verkat för att åtgärder ska vidtas i syfte att begränsa flygets utsläpp. har vid åtskilliga tillfällen slagit fast att om inte förmår enas om åtgärder ska EU gå vidare på egen hand. har inte kunnat enas om att vidta några konkreta åtgärder. beslutade vid sin 36:e session att uppmana medlemsländerna att avstå från att införa nationella eller regionala koldioxidskatter eller handelssystem för att begränsa växthusgaser från flyget och att inte tillämpa ett sådant system för flygbolag från tredjeländer. 42 stater, medlemsstaterna i EU och i Europeiska civila luftfartskonferensen (Ecac) reserverade sig mot beslutet. En överenskommelse träffades mellan rådet och Europa-parlamentet om att införliva flyget i EU:s utsläppshandelssystem. Flyget omfattas av utsläppshandeln och inledningsvis omfattades flygningar såväl inom EU som till och från EU. antog vid sin 38:e session i en resolution om att vid sin nästa session 2016 anta en global marknadsmekanism för att minska utsläppen från flyget. Mekanismen ska gälla . EU har därefter beslutat att utsläppshandeln bara ska gälla flyg som flyger helt inom EU. ska EU:s utsläppshandel även omfatta andra ämnen i flygets utsläpp än koldioxid. Kommissionen har aviserat åtgärder för att i ett första skede reglera utsläppen från kväveoxider. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att en utredning bör tillsättas för att utreda hur en skatt på flygresor kan utformas. Regeringen anförde därvid att det ska undersökas olika metoder för att få flyget att i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader och att en skatt på flygresor bör utredas. Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ för att minska koldioxidutsläpp och ge mindre klimatpåverkan. Samordning bör ske med EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regeringen tillsatte en utredning som fick i uppdrag att analysera hur en skatt på flygresor kan utformas (dir. 2015:106). Syftet är att flygets klimatpåverkan ska minska, vilket kan bidra till att nå miljö-kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Genom en skatt på flygresor kan flyget i högre utsträckning bära sina egna klimatkostnader. Skatten bör uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, vilket i sin tur leder till minskade utsläpp och mindre klimatpåverkan. Skatten bör också uppmuntra flyget till effektivare transporter och minskad klimatpåverkan. Skattens utformning ska samverka med de närings-, transport- och regionalpolitiska målen om bl.a. jobb, tillgänglighet och konkurrenskraft i alla delar av landet. Utredningen överlämnade sitt betänkande SOU 2016:83 En svensk flygskatt . Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att ambitionen är att en flygskatt ska införas. Regeringen har vidare aviserat att man avser att lämna ett förslag om skatt på flygresor till . I partimotion 2016/17:1070 av m.fl. (L) yrkande 11 föreslås att en europeisk flygskatt ska införas utifrån principen om att förorenaren ska betala. I motion 2016/17:2105 av (M) föreslås att den nuvarande beskattningen på flygtrafik ska bevaras. Motionären anför att en flygskatt skulle leda till färre jobb, försvåra för flyget att genomföra sin gröna omställning och försämra tillgängligheten i . I kommittémotion 2016/17:3509 av Per Klarberg m.fl. (SD) yrkande 16 anförs att det inte ska införas någon flygskatt. Utskottet anser att även flyget i högre utsträckning ska bära sina egna miljö-kostnader. Det var därför ett viktigt steg att flyget 2012 införlivades i EU:s handel med utsläppsrätter, så att flyget möter ett pris på utsläpp av koldioxid. Utskottet anser vidare att det behövs styrmedel för att uppmuntra konsumenter att välja mer miljövänliga alternativ, som i sin tur leder till minskade koldioxidutsläpp och mindre klimatpåverkan samt för att öka incitamenten för producenterna att ta fram nya miljövänligare alternativ. Utskottet anser dock att inte bör föregripa regeringens beredning av frågan om utformningen av en skatt på flygresor. Utskottet avstyrker därmed motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslagen om skattebefrielse för vissa vinster och om en översyn av travsportens villkor och totalisatorskatten. Den svenska spel- och lotterimarknaden är i huvudsak förbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Staten agerar på marknaden genom och dess helägda dotterbolag , medan hästsporten agerar genom AB Trav och Galopp (ATG). De kommersiella inslagen inskränker sig främst till s.k. restaurangkasinon. Den grundläggande punktskattelagen på spel- och lotteriområdet är lotteriskattelagen (1991:1482). är det endast ATG av de ovannämnda aktörerna som betalar lotteriskatt enligt lotteriskattelagen. Såväl och Casino Cosmopol som folkrörelserna är undantagna från skatteplikt enligt den lagen. sänktes lotteriskatten från till av den behållning som återstår sedan de sammanlagda vinster som har betalats ut till vinnarna i lotteriet har räknats av från de sammanlagda insatserna. Detta skedde mot bakgrund av att intäkterna från trav- och galoppsporten minskat . Genom ändringen återställdes lotteriskatten till nivån före (bet. 2007/08:SkU17). En särskild utredning, Omreglering av spelmarknaden, har tillsatts (dir. 2015:95) med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Regleringen ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsument-skydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Regleringen ska bygga på ett licenssystem som innebär att alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska göra det med behöriga tillstånd, och att aktörer utan tillstånd ska stängas ute. En utgångspunkt är vidare att de negativa konsekvenserna av spelande ska begränsas. Vid utformningen av den nya regleringen ska förutsättningarna för finansiering av statens verksamhet och allmännyttiga ändamål bevaras i så hög utsträckning som möjligt. Utredaren ska vidare bl.a. beakta den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen, folkhälsopolitiska mål samt . Utredningen, som har antagit namnet , ska redovisa sitt uppdrag . I motion 2016/17:287 av (KD) yrkande 2 föreslås att frågan om att låta vinster från föreningslivets egna spel och lotterier vara helt befriade från skatt ska prövas. I motion 2016/17:290 av m.fl. (M) yrkandena 1 och 2 anförs att det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att den kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. Motionärerna menar därför att den svenska travsportens spelvillkor och höga totalisatorskatt ska ses över. I motion 2016/17:1865 av och (båda M) anförs att det är önskvärt att svensk travsport och hästnäring har långsiktigt goda villkor så att den kan utvecklas som både skatteintäkter och arbetstillfällen på landsbygden i anslutning till hästsporten kan växa. Motionärerna menar därför att den svenska travsportens spelvillkor och höga totalisatorskatt ska ses över. överlämnade betänkandet En framtida spel-reglering (SOU 2008:124) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att behandla frågan om en hållbar beskattningsmodell. Utredningens betänkande har remissbehandlats. I budgetpropositionen uttalade regeringen att den för att undvika att åtgärder vidtas som leder utvecklingen åt fel håll vill skaffa sig ytterligare beslutsunderlag om en eventuell större förändring av spelregleringen. tillsattes därför en utredning med uppdrag att lämna förslag till en ny spelreglering. Regleringen ska syfta till att skapa en spelmarknad som präglas av ett högt konsumentskydd, hög säkerhet i spelen och tydliga förutsättningar för att få verka på marknaden. Utskottet förutsätter att de aktuella frågorna kommer att beaktas inom ramen för den pågående utredningen. Utskottet anser att inte bör föregripa utredningen och avstyrker de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslaget om att reklamskatten ska avskaffas. Jämför reservation 16 (C). I betänkandet Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) föreslog reklamskatteutredning ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten borde avskaffas. Det konstaterades dock att det vid det tillfället saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det fanns särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav 2002 som sin mening att reklamskatten borde avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, borde prioriteras vid kommande budgetberedning (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201). har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten genomfördes och 2008. I budgetpropositionen anförde regeringen att det inte fanns förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet. Denna inställning vidhölls i budgetpropositionerna –2014. överlämnade sitt betänkande Översyn av det statliga stödet till dagspressen (SOU 2013:66). Enligt kommitténs bedömning bör reklamskatten avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Frågan om ytterligare steg i avskaffandet prövades också budgetberedning. Regeringen ansåg då att den resterande reklamskatten borde avskaffas, men att det inte fanns förutsättningar för finansiering av detta. lämnade ett tillkännagivande till regeringen om möjligheten att stegvis påbörja processen med att avveckla reklamskatten för dagspressen. Regeringen förklarade i budgetpropositionen att ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten för bl.a. dagspressen ska tas genom att skatten ska sänkas med motsvarande fr.o.m. och med ytterligare fr.o.m. . I budgetpropositionen uttalade regeringen att skattesänkningen lämpligen bör fördelas på så sätt att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam. En sådan fördelning bedöms inte utgöra statligt stöd. Vidare uttalade regeringen att en sådan fördelning är mer lämplig än en hantering där hela nedsättningen endast kommer en bransch till godo. För annonser i periodiska publikationer bedömde regeringen att en sänkning av skattesatsen från till kombinerat med en höjning av gränsen för återbetalning av skatt från till var den lämpligaste utformningen av skattesänkningen. Genom denna förändring bedömde regeringen att färre skattskyldiga för annonser i självständiga periodiska publikationer behöver betala reklamskatt. De skattskyldiga som fortfarande behöver betala sådan reklamskatt får både sänkt skattesats och ett höjt grundavdrag genom den höjda gränsen för återbetalning (grundavdraget på ökar till genom höjningen av gränsen för återbetalning). För övriga annonser och reklam uttalade regeringen att skattesänkningen lämpligen bör utformas på så sätt att en sänkning av skattesatsen från till kombineras med en höjning av redovisningsgränsen från till . I promemorian Sänkt reklamskatt gjordes bedömningen att skattesänkningen på lämpligen bör fördelas på motsvarande sätt som skattesänkningen , dvs. att av inkomstbortfallet för staten avser annonser i periodiska publikationer och avser övriga annonser och reklam. I budgetpropositionen uttalade regeringen att man avser att föreslå att skattesänkningen hanteras genom sänkningar av respektive skattesats i enlighet med promemorians förslag. Skattesatsen för annonser i periodiska publikationer bör därmed sänkas från föreslagna till och skattesatsen för övriga annonser och reklam sänkas från till 2019. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag.