bet · H401NU12 · 2017-03-20 00:00:00 — Motionärerna förespråkar därför en stärkt samverkan mellan universitet, forskningsinstitut och näringsliv och vill se nya gemensamma forskningsprogram som återspeglar näringslivets behov och där staten deltar som betydande finansiär. I det syftet behövs det en genomgång av aktörer på alla nivåer för att göra systemet lättillgängligt, begripligt och adekvat (yrkande 2). I motionen anförs vidare att de statliga forskningsinstituten bör få tydligare uppdrag att bidra till kunskap och information om tillgängliga satsningar på forskning och utveckling (FoU) för industrins små och medelstora företag. Forskningsinstituten bör enligt motionärerna medverka till att öka FoU inom näringslivet genom att tillsammans med industrin och universiteten vara sammanhållande för strategiska teknikområden (yrkande 14). I motionen framförs också att det behövs ett medvetet ledarskap och ett arbetssätt som främjar kreativitet och nyskapande för att omsätta kunskap till innovationer inom företagen. Där spelar industriella utvecklingscentrum (IUC) en stor roll genom att öka möjligheterna för nära samarbeten med forskningsinstitut och akademi. IUC kan också bidra med projekt, innovationer, nytänkande och omvärldskunskap. Detta bör enligt motionen stödjas finansiellt genom de verksamhetsstöd som har hand om (yrkande 15). Motionärerna anser att statliga bolags närvaro på flera marknader riskerar att skapa osund konkurrens. Trots den lagstiftning som ska förbjuda statliga företag att snedvrida konkurrensen och nyttja sin ställning finns det enligt motionärerna en trend med breddning av verksamheter som riskerar att ta marknadsandelar på bekostnad av privata aktörer. Detta gäller även vissa statliga myndigheter och motionärerna vill därför se en översyn av hur den statliga inblandningen på konkurrensutsatta marknader ser ut (yrkande 29). I motion 2016/17:3098 av (KD) framförs att ett bra företagsklimat, starka drivkrafter för entreprenörskap och hårt arbete banar väg för starkare storstadsregioner med växande företag, fler jobb och i förlängningen mer pengar till välfärd och skola. Därför anser motionären att konkurrenskraft bör stärkas bl.a. genom åtgärder inom handels- och energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken och skattepolitiken. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt innovationsråd. Statsministern är ordförande för rådet, som för övrigt består av fem statsråd och tio ledamöter från näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Ytterligare statsråd kan utifrån behov medverka vid enskilda möten. Rådet ska fungera som ett forum för en löpande dialog mellan regeringen och rådets ledamöter. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. har identifierat tre områden som centrala för att lösa samhällets utmaningar: digitalisering, life science samt miljö- och klimatteknik. Regeringen har därefter inrättat fem samverkansprogram som riktar in sig på dessa tre områden. Åtgärder inom de fem samverkansprogrammen är enligt regeringen prioriterade och har följande inriktning: •Nästa generations resor och transporter – Genom bl.a. digitalisering, nya drivmedel och miljövänligare transporter kan minska sin klimatpåverkan och öka exporten. •Smarta städer – Genom innovativ miljö- och klimatteknik, smarta elnät och digitalisering förbereds den framtida miljö som kommer att vara hem för en stor del av framtida invånare. •Cirkulär och biobaserad ekonomi – Genom en biobaserad ekonomi ska biobaserade produkter användas för att ersätta fossila produkter. Den cirkulära ekonomin innebär att främja giftfria kretslopp, en resurseffektiv användning, återanvändning och återvinning av produkter och material samt att använda avfall som en resurs. •Life science – Genom nya innovativa läkemedel, vårdmetoder och ny medicinsk och digital teknik kan en framtid med en åldrande befolkning, nya hot i form av smittspridning och pandemier samt antibiotikaresistens bemötas. •Uppkopplad industri och nya material – Genom nya hållbara material, molntjänster, robotik och additiv tillverkning står redo inför den fjärde industriella revolutionen. De strategiska innovationsområdena är ett tvärsektoriellt initiativ där insatser som genomförs ska delfinansieras av näringsliv och offentlig verksamhet. Näringslivet ska också vara delaktigt i planering och genomförande, och samtliga projekt som tilldelas medel ska utgå från samhällsutmaningar, ha tydliga mål, hålla hög vetenskaplig kvalitet i forskningsprojekt och kunna påvisa ny aktörs- eller områdesöverskridande samverkan. Med syfte att uppmuntra till att nya idéer och lösningar ska testas i och att det ska bli mer attraktivt att investera i svenska forsknings- och innovationsmiljöer lanserade regeringen Testbädd . Testbädd omfattar flera olika typer av satsningar. Insatserna genomförs huvudsakligen via strategiska innovationsområden, test och demonstration, forskningsinstituten, utmaningsdriven innovation och via samverkansprogrammen. En nationell funktion för Testbädd ska inrättas med som ansvarig myndighet. Även industriforskningsinstituten och deras uppgift att knyta samman forskning och företagande förstärks. Syftet med dessa satsningar är att lägga grunden för en ny, långsiktig och fördjupad gränsöverskridande samverkan och stärkt innovationsförmåga. Verket för innovationssystem (), som är , har till uppgift att främja en hållbar tillväxt genom att finansiera behovsmotiverad forskning och utveckla effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för att nyttiggöra forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För att uppnå detta genomför olika insatser för att stimulera innovationssamarbeten mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Bland annat finansierar insatser genom projekt mellan företag samt mellan företag, forskningsorganisationer och andra typer av innovationsrelaterade aktörer. När det gäller att stärka kunskapsbaserat kapital anger regeringen i budgetpropositionen att insatser sammantaget bidrar till att stimulera investeringar i kunskapsbaserat kapital genom att stärka samverkan mellan forskningsorganisationer, företag och andra typer av organisationer samt genom innovationsstödjande insatser riktade mot företag. Utöver vad som redogjorts ovan om den pågående reformeringen av statens finansieringsinsatser framgår det av budgetpropositionen att tillförs medel för att åstadkomma tidiga utvecklingsinvesteringar i företag. Sådana investeringar har en hög risk som gör att privata investeringar är små. Det finns enligt propositionen ett stort samhällsekonomiskt värde i att investeringar i tidiga skeden kommer till stånd. Statligt stöd till innovation och företagande har granskat statliga stöd till innovation och företagande och överlämnade rapporten till innovation och företagande (RiR 2016:22) till . Syftet med granskningen var att ta reda på om staten främjar innovationer och företagande på ett ändamålsenligt sätt genom att betala ut stöd till företag. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och granskade myndigheter. Regeringen överlämnade en skrivelse om till (skr. 2016/17:79). I skrivelsen går regeringen igenom rapporten och redovisar sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer samt redovisar vilka åtgärder som kommer att vidtas med anledning av dessa. I skrivelsen anför regeringen att den instämmer delvis i problembeskrivning och övergripande iakttagelse, som är att överblicken över statens stöd till innovation och företagande och dess effekter Regeringen framhåller att kunskapen inom är god om de enskilda insatser som görs. som genomförs av , och redovisas t.ex. i respektive myndighets årsredovisning. Ett urval av program följs upp och utvärderas genom återkommande programspecifika och tematiska utvärderingar, vilka bl.a. ligger till grund för granskning. Dessutom uppger regeringen att man löpande har en dialog med stödgivande myndigheter om aktuella satsningar. Myndigheterna arbetar enligt skrivelsen kontinuerligt med att utveckla sina insatser. slutsats och rekommendation om att det behövs en bättre helhetsbild av stödens samlade effekter. Skrivelsen har behandlats av utskottet (bet. 2016/17:NU11). Utskottet framhöll i sitt ställningstagande vikten av att skapa förutsättningar för en bättre överblick över stöden till näringslivet, deras effekter och samhällsnytta. Utskottet konstaterade att regeringen aviserat flera åtgärder, bl.a. att utveckla arbetet med utvärderingar och analysmetoder och att ge Tillväxtanalys en central roll i arbetet. Utveckling av entreprenörskaps- och innovationsklimatet Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utveckling av innovations- och entreprenörskapsklimatet i (dir. 2015:10). Professor utsågs till särskild utredare. slutredovisades när utredningen lämnade sitt betänkande Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72). I utredningen konstateras bl.a. att regelbördan för företag anses vara tillväxthämmande, speciellt för små och nystartade företag, och trots att har haft i uppdrag att minska de administrativa kostnaderna och inrättats har problemet inte minskat. oberoende ska tydliggöras och att en entreprenörsombudsman eventuellt bör knytas till rådet. Vidare föreslås insatser som syftar till en snabbare integration av nyanlända på arbetsmarknaden genom bl.a. nya uppdrag till lärosäten, erfarenhetsutbyte med andra länder, innovations- tävlingar och en ”entreprenörskapsförmedling”. Utredningen har också ett antal generella förslag för att öka möjligheterna att utveckla entreprenörskap och innovation inom flera områden som präglas av samhällsutmaningar. handlar bl.a. om behovet av att göra tydligare nationella prioriteringar för att kunna koncentrera begränsade resurser till områden där har bäst förutsättningar att lösa problem och utveckla internationell konkurrenskraft. Utredningen konstaterar att dagens främjarsystem består av ett stort antal aktörer och insatser på internationell, nationell, regional och lokal nivå samt att systemet överlag är oöverskådligt och i stora delar omöjligt att utvärdera så som det organiseras . Utredningen lämnar förslag som syftar till att skapa bättre beslutsunderlag , vilket bl.a. handlar om att öka förutsättningarna för utvärdering genom utveckling av uppföljningsbara mål. Ett förslag är att Tillväxtanalys eller en annan myndighet renodlas för att kunna genomföra professionella utvärderingar. En effektivare utformning av informationsinsatserna skulle man kunna uppnå genom att bl.a. och får i uppdrag att fortsätta utvecklingen av . Dessutom förordar utredningen en fortsatt fokusering av statens finansieringsinsatser till tidiga skeden och där man undviker branschmässiga eller geografiska begränsningar. Remisstiden för utredningen gick ut och svaren bereds tillsammans med utredningen i . Insatser för exportfrämjande och som syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga till internationalisering sker i huvudsak genom (Business ). Det statliga uppdraget till Business omfattar grundläggande exportservice, småföretagsprogram och riktat exportfrämjande. Inom det riktade exportfrämjandet ingår bl.a. affärsnära insatser för att främja svenska företags affärsmöjligheter inom system- och projektexport och internationell upphandling med fokus på affärsmöjligheter på nya tillväxtmarknader och inom FN-systemet. I budgetpropositionen anger regeringen att standardisering är ett viktigt verktyg för innovation, konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. Den allt snabbare globaliseringen förändrar villkoren för standardiseringen och ökar dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta stora samhällsutmaningar som klimatförändringar och en växande och åldrande befolkning. Det är centralt för den svenska konkurrenskraften att vara delaktig och drivande i arbetet med att ta fram internationella standarder. Regeringen uppger att den inom ramen för exportstrategin fattat beslut om en satsning på internationell standardisering. Satsningen innebär att avsätts till för att organisationen ska kunna åta sig fler uppdrag i internationella standardiseringssekretariat och satsa mer på arbetet med internationell standardisering. Reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet (KOS-reglerna) infördes i konkurrenslagen (2008:579) och trädde i kraft (prop. 2008/09:231, bet. 2009/10:NU8). Syftet med KOS-reglerna är att säkerställa att offentliga och privata aktörer konkurrerar på likartade villkor. KOS-reglerna ger möjlighet att ingripa när kommuner, landsting och stat hindrar en sund konkurrens i sin säljverksamhet. Ett antal skriftliga frågor och interpellationer har under föregående riksmöten ställts om huruvida regeringen avser att göra en översyn av konkurrenslagen och då med särskilt fokus på KOS-reglerna. nämnas att närings- och innovationsminister besvarade en skriftliga fråga från (C) om osund konkurrens från offentlig verksamhet (fr. 2015/16:1136). åtgärder statsrådet avser att vidta för att privata företag inte ska utsättas för osund statlig konkurrens på t.ex. tvätterimarknaden. ministern angav bl.a. i sitt svar att regeringen noga följer utvecklingen av praxis men inte ser någon anledning till en ny översyn av konkurrenslagens bestämmelser om offentlig säljverksamhet. Regeringen beslutade om Smart industri – en nyindustrialiseringsstrategi för för att främja en digitaliserad, innovativ och hållbar produktion i . I syfte att stödja regeringen i att utarbeta och genomföra strategin har ett råd för nyindustrialisering tillsatts och ett antal dialoger har genomförts. Regeringen har också haft industrisamtal under ledning av närings- och innovationsministern med representanter från akademi, arbetsmarknadens parter och myndigheter. plattform för samverkan om näringslivets villkor med externa aktörer, närings- och innovationsministern och berörda statsråd. Strategin Smart industri syftar till att stärka företagens omställnings- förmåga och konkurrenskraft samt deras förutsättningar att dra nytta av den Visionen för strategin är att ska vara världsledande inom innovativ och hållbar produktion av varor och tjänster. Målsättningen är att industrin i hela ska öka sin konkurrenskraft och sitt deltagande i främst de högkvalificerade delarna av de globala Det förutsätter att svensk industri ligger i täten av både den digitala omvandlingen och den gröna omställningen. kompetens och innovationskraft är avgörande för att lyckas med detta. strategin identifierar regeringen fyra fokusområden som är nödvändiga för • Industri 4.0: Företag i svensk industri ska vara ledande inom den digitala utvecklingen och i att utnyttja digitaliseringens möjligheter. • Hållbar produktion: Ökad resurseffektivitet, miljöhänsyn och en mer hållbar produktion ska bidra till industrins värdeskapande, jobbskapande • Kunskapslyft industri: Kompetensförsörjningssystemet ska möta indu- strins behov och främja dess långsiktiga utveckling. • Testbädd : ska vara ledande i forskning inom områden som bidrar till att stärka den industriella produktionen av varor och tjänster i Tillväxtanalys har i uppdrag att genomföra analyser som ska bidra till arbetet med strategin samt påbörja förberedande arbete för kommande presenterade regeringen en handlingsplan med åtgärder på flera politikområden som stödjer arbetet med Smart industri i form av genomförda, pågående och kommande insatser. Handlingsplanen innehåller åtgärder inom ramen för de fyra fokusområdena, och regeringen ämnar uppdatera handlingsplanen och bygga på med fler åtgärder under arbetet med att genomföra strategin. Åtgärderna har utarbetats efter dialog med arbetsmarknadens parter, företag och akademi. Utskottet behandlade regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69, bet. 2015/16:NU12). I skrivelsen redogörs för hur regeringen avser att driva en sammanhållen politik för hållbart företagande. I sitt ställningstagande framhöll utskottet bl.a. att en ambitiös och sammanhållen politik för hållbart företagande är en viktig del i att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag. Utskottet kunde i likhet med regeringen konstatera att hållbart företagande har en självklar roll i en modern näringspolitik som skapar förutsättningar för att svenska företag ska fortsätta utvecklas, växa på tillväxtmarknader och vara attraktiva för investerare och medarbetare. Hållbart företagande ska enligt vad utskottet framförde också bidra till en hållbar samhällsutveckling i stort, och utskottet kan därmed konstatera att hållbart företagande är en viktig del av många andra områden såsom finansmarknadspolitiken, miljöpolitiken, den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken, handelspolitiken och biståndspolitiken. Utskottet påpekade att omställningen till ett hållbart samhälle rymmer såväl utmaningar som möjligheter för företag. Utskottet välkomnade regeringens ambition att uppmuntra, underlätta och göra det möjligt för företag att maximera sin positiva påverkan på en hållbar utveckling. I denna del av betänkandet framfördes två reservationer mot utskottets ställningstagande (M, C, L, KD) och (SD). har i sin strategi för företagens sociala ansvar, Corporate Social Responsibility (CSR) –2014 definierat hållbart företagande som företagens ansvar för den egna verksamhetens påverkan på samhället, och lyfter bl.a. fram företagens sociala och miljömässiga ansvar. FN:s Global Compact (se nedan) pekade 1999 i första hand ut fyra områden för företags ansvarstagande: mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljöhänsyn och antikorruption. I regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69) har regeringen har valt att inkluderas CSR i termen hållbart företagande. Med hållbart företagande menas, enligt regeringens definition, att agera ansvarsfullt och minimera risken för negativ påverkan. Det innebär också möjligheter till värdeskapande och nya innovativa affärsmodeller där företagen arbetar strategiskt, är transparenta och samarbetar med andra aktörer i samhället. Det finns ett antal internationella riktlinjer som kan vara till stöd för arbetet med hållbart företagande. Det handlar t.ex. om •OECD:s riktlinjer för multinationella företag •FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter •ILO:s kärnkonventioner och trepartsdeklarationer •FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling •rapporteringsverktyg och standarder. Utskottet anser att en aktiv näringspolitik ska stödja företagen genom att utveckla företagsklimatet och stärka förutsättningarna för att fler ska vilja starta företag, få företagen att växa och exportera. Små och medelstora företag är de viktigaste jobbskaparna, och behöver fler högpresterande, innovativa och snabbväxande företag i alla delar av landet. Stora företag är också viktiga för sysselsättningen och för ett fortsatt konkurrenskraftigt och innovativt näringsliv. För att företagen ska kunna utvecklas krävs förutom en aktiv näringspolitik även offentliga investeringar i infrastruktur, forskning, bostäder och klimatomställning, insatser för ökad export samt kunskapsreformer för ett modernt arbetsliv. Olika förslag som rör åtgärder för att främja företagsklimatet framförs i motionerna 2016/17:118 (SD), 2016/17:528 (M), 2016/17:989 (S), 2016/17:1626 (S), 2016/17:1786 (M), 2016/17:2163 (S), 2016/17:2247 (M), 2016/17:2282 (SD), 2016/17:2520 (SD), 2016/17:2633 (MP), 2016/17:2659 (KD), 2016/17:2773 (S), 2016/17:2970 (C), 2016/17:3098 (KD), 2016/17:3149 (M), 2016/17:3186 (M) och 2016/17:3392 (KD). Förslagen i motionerna handlar bl.a. om bättre villkor för entreprenörer, bättre stöd för små och nystartade företag, olika åtgärder för att generellt främja företagsklimatet, och om innovationssystemet och innovationsstrategin. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följande. Det är utskottets uppfattning att om ska kunna stå starkt i den internationella konkurrensen krävs en aktiv näringspolitik med ett väl utvecklat samarbete mellan politik på olika nivåer, näringsliv, offentlig sektor, myndigheter, fackliga organisationer, intresseorganisationer och industriforskningsinstitut samt universitet och högskolor. Samverkan mellan det privata och det offentliga har historiskt varit viktigt för att driva på utvecklingen i . Det är angeläget att det offentliga stöder samverkansformer som främjar innovation, export samt framväxten av fler och växande företag. En långsiktig och fördjupad samverkan bidrar till kraftsamling där universitet och högskolor, industriforskningsinstitut, företag och andra delar av samhället arbetar tillsammans och därigenom stärker konkurrenskraft. När det gäller innovationssystemet och innovationsstrategin vill utskottet likt (bet. 2015/16:NU23) framhålla sin uppfattning att ett bra innovationsklimat stärker företagens internationella konkurrenskraft. därför angeläget att kontinuerligt arbeta med att utveckla insatser för de aktörer som fungerar som länkar i innovationssystemet och som stärker förutsättningarna för kommersialisering av nya idéer, produkter och tjänster, vilket ökar förutsättningarna för fler jobb . Det offentliga kan bl.a. bidra till innovationsklimatet genom kunskapsuppbyggnad och väl fungerande, ändamålsenliga och stabila ramvillkor, men även genom direkta insatser i innovationsprocesser. För att prioritera stärkt innovationskraft har regeringen även inrättat ett nationellt innovationsråd. Rådet ska fungera som ett forum för utbyte mellan regeringen, näringslivet, forskarvärlden och arbetsmarknadens parter. Rådet ska identifiera utmaningar och samverkansområden av strategisk betydelse för utvecklingen av innovationspolitiken samt föreslå initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Livsvetenskap (life science), miljö och klimat samt digitalisering är exempel på denna typ av områden. Här kan också nämnas att regeringen har inrättat fem samverkansprogram som riktar in sig på dessa tre områden. Vidare kan också nämnas att utskottet, som redovisats, behandlar regeringens skrivelse om granskning av det statliga innovationsstödet (bet. 2016/17:NU11). Med anledning av ovannämnda motioner vill utskottet särskilt framhålla vikten av att villkoren för entreprenörskap och innovationer i är ändamålsenliga, effektiva och även fortsättningsvis internationellt konkurrenskraftiga. Som framgår av det föregående överlämnade en särskild utredare betänkandet Entreprenörskap i det tjugoförsta århundradet (SOU 2016:72) till regeringen. Utskottet noterar att utredaren lagt en rad förslag på olika områden, att utredningen remissbehandlats och att den bereds inom . Utskottet kommer med intresse att följa utvecklingen på området framöver. Vidare vill utskottet framföra att fler små och medelstora företag behöver ta steget ut på internationella marknader och dra nytta av de tillväxtmöjligheter som internationaliseringen innebär. I likhet med vad ett enhälligt utskott konstaterade vid sin behandling av regeringens exportstrategi (skr. 2015/16:48, bet. 2015/16:NU13) anser utskottet att det behövs statliga insatser för att stärka svenska företags export- och internationaliseringsmöjligheter, med ett särskilt fokus på små och medelstora företag. Sådana insatser sker som redovisats i huvudsak genom Business . När det gäller ökade insatser för standardisering vill utskottet framhålla att standardisering är ett viktigt verktyg för innovation, konkurrenskraft och en hållbar samhällsutveckling. Utskottet kan också konstatera att regeringen inom ramen för exportstrategin fattat beslut om en satsning på internationell standardisering. När det sedan gäller hållbart företagande vill utskottet påminna om att utskottet behandlade regeringens skrivelse Politik för hållbart företagande (skr. 2015/16:69, bet. 2015/16:NU12).