bet · H501MJU2 · 2017-12-04 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2017/18:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för utgiftsområde 23, som uppgår till ca . Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om vissa bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Därmed avstyrker utskottet oppositionspartiernas alternativa budgetförslag. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om hur det särskilda kontot under Samefonden får användas. Samtliga motionsförslag avstyrks. Utskottet har följt upp regeringens resultatredovisning för utgiftsområdet och föreslår att ställer sig bakom det som utskottet anför i det avsnittet och tillkännager detta för regeringen. I betänkandet finns fyra reservationer (M, SD och KD). , har inte deltagit i anslagsbeslutet. Dessa partier redovisar i stället sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Proposition 2017/18:1 inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Cirka 40 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /18. Utskottets förslag till riksdagsbeslut ............................................................... Redogörelse för ärendet .................................................................................. Ärendet och dess beredning.......................................................................... Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 ................................. Anslag inom utgiftsområde 23 ................................................................... 1:2 Insatser för skogsbruket ..................................................................... 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet.................................................... 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder.............................. 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar............................... 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. ........................................................ 1:9 Bekämpande av växtskadegörare ....................................................... 1:10 Gårdsstöd m.m. ................................................................................ 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m......................................... 1:12 Stödåtgärder för fiske och vattenbruk .............................................. 1:13 Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ................................................ 1:16 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m......................... 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.................................. 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ..................................................................................... 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket............................................ 1:20 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.......................................... 1:21 Åtgärder på fjällägenheter................................................................ 1:22 Främjande av rennäringen m.m........................................................ 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning .................. 1:25 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien...................................... 1:26 Nedsättning av slakteriavgifter ........................................................ Användning av särskilda kontot under Samefonden .................................. SLU:s verksamhet, punkt 4 (M) ........................................................... Forskning m.m., punkt 5 (M) ............................................................... Utbetalning av jordbrukarstöd, punkt 6 (M, SD, KD) .......................... Skördeskador, punkt 7 (KD)................................................................. Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (M) ........................................ Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (SD) ....................................... Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (C) ......................................... Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (L) ......................................... Anslag inom utgiftsområde 23, punkt 2 (KD) ...................................... Förteckning över behandlade förslag ............................................................ Motioner från allmänna motionstiden /18 ......................................... Regeringens och oppositionens anslagsförslag ............................................. Regeringens förslag till beställningsbemyndiganden.................................... Utskottets förslag till beställningsbemyndiganden ....................................... Uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ................................................... Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 och tillkännager detta för regeringen. 2.Anslag inom utgiftsområde 23 anvisar anslagen inom utgiftsområde 23 enligt utskottets förslag i bilaga 4. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 punkt 3 och avslår motionerna 2017/18:1029 av (KD) yrkande 6, 2017/18:1561 av (SD), 2017/18:2527 av och (båda SD), 2017/18:2606 av m.fl. (KD) yrkande 6, 2017/18:2949 av m.fl. (M) yrkande 3, 2017/18:3046 av (MP), 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkandena 33 och 34, 2017/18:3384 av (SD), 2017/18:3425 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkandena 25 och 26, 2017/18:3475 av Per Åsling (C) yrkande 2, 2017/18:3530 av (SD), 2017/18:3654 av (SD), 2017/18:3707 av m.fl. (C), 2017/18:3714 av och (båda M) yrkande 2, 2017/18:3767 av m.fl. (KD) yrkandena 1 och 3–6, 2017/18:3795 av m.fl. (L), 2017/18:3865 av m.fl. (M) yrkandena 1–5 och 2017/18:3886 av och (båda SD) yrkande 9. b) Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden 1. besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden, 2. besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst de belopp och inom den tidsperiod som anges i bilaga 5. UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 punkterna 1 och 4. 3.Användning av särskilda kontot under Samefonden godkänner förslaget om att det särskilda kontot under Samefonden som nyttjas för betalning av del av arrendekostnad för renbete i får användas för finansiering av underhåll av för arrendeavtalen nödvändiga stängsel. Därmed bifaller proposition 2017/18:1 utgiftsområde 23 punkt 2. avslår motionerna 2017/18:2195 av (S), 2017/18:2957 av (M) och 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkandena 35 och 36. Reservation 1 (M) 2017/18:2164 av (M) yrkandena 2 och 3 samt 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkandena 38 och 39. Reservation 2 (M) 2017/18:3345 av m.fl. (M) yrkande 29 och 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 16. Reservation 3 (M, SD, KD) 2017/18:3426 av m.fl. (KD) yrkande 20. Reservation 4 (KD) UTSKOTTETS FÖRSLAG TILL RIKSDAGSBESLUT På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (C)*, (M)*, (S), (M)*, (S), (SD)*, (M)*, (MP), (M)*, (S), (SD)*, (L)*, (V), (S), Ekerum (S) och (KD)*. * Avstår från ställningstagande under punkt 2, se särskilda yttranden. Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet regeringens budgetproposition 2017/18:1 i de delar som gäller utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och ett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /18. Regeringens förslag till riksdagsbeslut och förslagen i motionerna finns i bilaga 1. I bilaga 2 finns en sammanställning av regeringens förslag till anslag och de avvikelser från dessa som , föreslår i sina anslagsmotioner. I bilaga 3 finns en sammanställning av regeringens förslag till beställningsbemyndiganden. I bilaga 4 finns utskottets förslag till anslagsfördelning, och i bilaga 5 finns utskottets förslag till beställningsbemyndiganden. I betänkandet behandlar utskottet även sin uppföljning av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23. Utskottets arbetsgrupp för uppföljning och utvärdering har lämnat en uppföljningsrapport över resultatredovisningen. Uppföljnings- och utvärderingsgruppens rapport finns i bilaga 6. Budgetprocessen innebär bl.a. att i första steget i budgetprocessen fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (11 kap. 18 § riksdagsordningen). har, med bifall till regeringens förslag, bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel till 19 (prop. 2017/18:1, bet. 2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54). I detta ärende ska miljö- och jordbruksutskottet föreslå för hur anslagen för utgiftsområdet ska fördelas inom utgiftsområdesramen. ställningstagande till anslag för utgiftsområdet ska göras genom ett beslut (11 kap. 18 § riksdagsordningen). Uppföljning av regeringens resultatredovisning Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen i budgetpropositionen lämna en redovisning av de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de mål som har beslutat. I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut (4 kap. 8 § regeringsformen). Som en del i utskottens uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen har beslutat om riktlinjer för bl.a. den löpande uppföljningen av regeringens resultatredovisning (framst. 2005/06:RS3, bet. 2005/06:KU21). Av riktlinjerna framgår att beställer och tar emot information om resultatet av statens verksamhet. Utskottet har mot den bakgrunden analyserat regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 23 i budgetpropositionen. till att vara ett underlag för utskottets behandling av budgetpropositionen och för den fortsatta mål- och resultatdialogen med regeringen. Betänkandet har disponerats så att regeringens resultatredovisning behandlas först. Därefter behandlas de förslag i budgetpropositionen och i motionerna som gäller anslag inom utgiftsområde 23. Slutligen behandlas regeringens övriga förslag i budgetpropositionen och ett antal motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden /18. Förslagen i dessa motioner gäller en rad olika frågor med en mer allmän landsbygdspolitisk inriktning. Regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och tillkännager detta för regeringen. Som en del i utskottets löpande uppföljning beslutade utskottet att följa upp regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prot. 2016/17:33). Uppföljningen har utförts av utskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Syftet har varit att ta fram ett underlag för att utskottet enklare ska kunna bedöma vilka eventuella justeringar som kan behövas i budgeten eller lagstiftningen. Uppföljningen används även som ett underlag i dialogen med regeringen om hur den ekonomiska styrningen utvecklas när det gäller verksamhet och insatser som finansieras inom utgiftsområdet. Utgångspunkt för årets uppföljning av regeringens resultatredovisning har bl.a. varit tillkännagivande om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23 i budgetpropositionen (bet. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94). Uppföljnings- och utvärderingsgruppens uppföljningsrapport redovisas i bilaga 6 till detta betänkande. Målet för utgiftsområdet är att insatserna ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. De gröna näringarna ska vara livskraftiga och bidra till klimatomställningen och till att naturresurserna används hållbart. I propositionen En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) anges ett övergripande mål samt mål för tre strategiska områden utifrån vilka livsmedelspolitiken ska utformas . Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Produktionsökning, både konventionell och ekologisk, bör svara mot En produktionsökning skulle kunna bidra till en ökad självförsörjningsgrad av livsmedel. Sårbarheten i livsmedelskedjan ska minska. De tre strategiska områdena är följande: •Kunskap och innovation. Delmålet för det strategiska området Regler och villkor är följande: Att utformningen av regler och villkor ska stödja målet om en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja där produktionen ökar. Detta ska göras genom ändamålsenliga skatter och avgifter, regelförenklingar, administrativa lättnader och andra åtgärder för att stärka konkurrenskraften och lönsamheten. Delmålet för det strategiska området Konsument och marknad är följande: Att konsumenterna ska ha ett högt förtroende för livsmedlen och kunna göra medvetna och hållbara val, exempelvis av närproducerat och ekologiskt. Marknaden för livsmedel ska kännetecknas av en väl fungerande konkurrens. Den svenska livsmedelsexporten ska ges förutsättningar att öka för att möta efterfrågan på relevanta marknader. När det gäller det strategiska området Kunskap och innovation har regeringen identifierat följande frågor som särskilt viktiga: förbättrad beställarroll och behov av samordning i livsmedelskedjan, behovsmotiverad forskning, innovation, spridning och kommersialisering av forskningsresultat, rådgivning och kompetensutveckling samt utbildning för livsmedelskedjan. Åtgärder inom landsbygdsprogrammet har enligt regeringen också betydelse för måluppfyllelsen inom detta strategiska område. För skogspolitiken finns vidare två jämställda mål: ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning ska ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga ska bevaras. En biologisk mångfald och genetisk variation i skogen ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas. Det finns även ett övergripande mål för samepolitiken: Att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Med utgångspunkt i målen för utgiftsområdet redovisar regeringen i propositionen resultatet för de fyra resultatområdena En sammanhållen landsbygd, En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja, Skog och De samiska näringarna. Regeringen uppger i propositionen att regeringen har tillmötesgått tillkännagivande om att regeringen bör kartlägga vilka myndighetskontakter livsmedelsföretag måste ha på regional och nivå för att kunna minska företagens regelbörda (bet. 2014/15:MJU3 punkt 19, rskr. 2014/15:121). Regeringen anför att överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting om en närmare samverkan för ett enklare företagande med digital förvaltning förnyades 2017. Arbetet inriktas mot regeltunga branscher med omfattande myndighetskontakter och sträcker sig över perioden –2019. Vidare beslutade regeringen att ge , och i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till förenklad information, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. I uppdraget ingår bl.a. att belysa vilka branscher i livsmedelskedjan som har de mest omfattande kraven på myndighetskontakter på statlig, regional och lokal nivå. Uppdraget ska slutredovisas . Med detta anser regeringen att tillkännagivande är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivande om att regeringen med kraft ska verka för att ett förbud mot azofärgämnen som livsmedelstillsats återinförs i inom ramen för , att regeringen ska verka för att en nationell, frivillig överenskommelse träffas med branschen om att branschen ytterligare ska begränsa användningen och saluföringen av livsmedel som innehåller azofärgämnen, och slutligen att regeringen bör verka för att förbättra tillsynen över det regelverk som gäller azofärgämnen i livsmedel (bet. 2011/12:MJU10 punkt 5, rskr. 2011/12:153) anför regeringen i propositionen att den inte har för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av tillkännagivandet. Regeringen gör bedömningen att den europeiska livsmedelslagstiftningen gör det möjligt att när det är påkallat ändra bestämmelserna, t.ex. i bilagor över godkända livsmedelstillsatser, och att vidta skyndsamma åtgärder. Bestämmelserna är även föremål för regelbunden översyn. När det gäller kontrollen av att regelverket följs visar riktade studier i att förekomsten av azofärgämnen i godis är låg i förhållande till hur många färgämnen som påträffats totalt. Livsmedelskontrollen ska vara riskbaserad, och vilka aspekter som bör kontrolleras bedöms därmed av kontrollmyndigheterna. Regeringen anför i propositionen att den inte ser behov av att ytterligare verka för att förbättra tillsynen över azofärgämnen i livsmedel. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. När det gäller tillkännagivande om att regeringen inom EU i alla relevanta sammanhang ska verka för en ursprungsmärkning av alla köttprodukter inklusive sammansatta produkter (bet. 2013/14:MJU21, punkt 5, rskr. 2013/14:226) konstaterar regeringen i propositionen att kriterierna för att få använda det frivilliga svenska märket ”Från ” är att uppfödning, odling, förädling och packning har skett i . välkomnar den frivilliga märkning som finns och som ger konsumenterna verktyg att göra medvetna val. Regeringen kommer att följa hur konsumenternas behov av information om ursprungsmärkning av livsmedel tillgodoses och avser att fortsätta att driva frågan om ursprungsmärkning inom EU om frågan blir aktuell. Regeringen anser därmed att tillkännagivandet är Utskottet har följt upp delar av regeringens resultatredovisning i budgetpropositionen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Analysen har fokuserat på resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och de tre strategiska områdena Regler och villkor, Konsument och marknad samt Kunskap och innovation. Utskottet välkomnar att regeringen i enlighet med önskemål i förra årets budgetbetänkande redovisar delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja. Denna förändring innebär en förstärkning av kopplingen mellan regeringens resultatredovisning och målet för utgiftsområde 23. Utskottet noterar att regeringens ambition är att fortsätta att utveckla resultatredovisningen i takt med genomförandet av politiken för utgiftsområdet. Att ta fram konkreta uppföljningsbara delmål för de olika resultatområdena inom utgiftsområde 23 är enligt utskottet fortfarande en prioriterad fråga för det fortsatta utvecklingsarbetet med mål- och resultatredovisningen. framförde synpunkten att regeringen genomgående i resultatredovisningens analys och slutsatser inte på ett tydligt sätt kommenterar i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet för utgiftsområdet. Detta problem kvarstår i årets budgetproposition. Utskottet vill betona att det är önskvärt att regeringen i nästa års budgetproposition på ett tydligare sätt redogör för hur olika insatser och den förda politiken har bidragit till att nå målet. Utskottet noterar att regeringen avser att regelbundet följa upp livsmedelsstrategin, dels genom en årlig redovisning, dels genom en regelbunden fördjupad utvärdering. Av den anledningen används i årets budgetproposition ett urval av de tidigare använda indikatorerna. Utskottet välkomnar regeringens ambition att genomföra en genomgripande översyn av indikatorer inför nästa års budgetproposition och vill understryka vikten av att de redovisade indikatorerna gör det möjligt att granska måluppfyllelsen för utgiftsområdet. Utskottet konstaterar att vissa indikatorer har genomgått stora förändringar. Enstaka indikatorer har tagits bort med motiveringen att redovisade indikatorer i första hand ska vara sådana som regeringen kan påverka genom den förda politiken. Sådana förändringar är enligt utskottets mening befogade. Utskottet delar också regeringens bedömning att det är riktigt att inte längre redovisa indikatorer som uppvisar små, eller i princip inga, förändringar . Denna slutsats gäller givet att indikatorn inte förväntas förändras till följd av t.ex. ändrade anslag. Det är fortfarande ett problem att resultatindikatorerna i några fall snarare beskriver ett tillstånd eller en utveckling än ett resultat. Detta gäller exempelvis genomsnittliga priser på åkrar och beten samt antalet djurskyddskontroller. Detta gör det svårt att direkt påvisa vilka effekter olika insatser har. Slutligen konstaterar utskottet att det till skillnad saknas indikatorer för vattenbruket. Detta är olyckligt eftersom regeringen inte motiverar förändringen, och dessutom – och kanske främst – innebär det att , fiskerinäringen och vattenbruket saknar sådana indikatorer. Andra resultatområden där indikatorer saknas gäller t.ex. administration och förenkling i jordbruks- och livsmedelssektorn och hållbar produktion och konsumtion. Det vore enligt utskottets mening önskvärt om regeringen motiverar när indikatorer saknas för olika resultatområden. Enligt önskemål redovisade regeringen statistik om småskalig livsmedelsproduktion i förra årets budgetproposition. Utskottet konstaterar att det är olyckligt att denna statistik inte redovisas i årets budgetproposition eftersom utskottet i tidigare uppföljningar har lyft fram förutsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduktionen. Regeringen har inte heller hörsammat utskottets önskemål om att ta fram resultatindikatorer för småskalig livsmedelsproduktion. Utskottet välkomnar regeringens avsikt att fortsätta den årligt återkommande dialogen med miljö- och jordbruksutskottet om resultatredovisningens utveckling i budgetpropositionen för utgiftsområde 23. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen om skrivelser till regeringen (skr. 2016/17:75) anger att tillkännagivande om förra årets resultatredovisning1 är under beredning. Regeringen räknar upp ett antal styrmedel som den anser bidrar till minskade växthusgasutsläpp från jordbruket, t.ex. lagstiftning om lagring och spridning av gödsel. Utskottet menar att betydelsen av ekonomiska styrmedel, t.ex. skatter och avgifter, som används inom de areella näringarna också bör uppmärksammas. Utskottet noterar att höjningen av metanreduceringsersättningen med –2019 samt den höjda ersättningen per kWh producerad biogas åtminstone inte förefaller ha haft någon omedelbar påverkan på biogasproducenterna. Lika många anläggningar tog del av ersättningen . Det vore enligt utskottets mening intressant om regeringen följer utvecklingen noggrant och återkommer i nästa års budgetproposition med en redovisning av resultatet av denna ersättning. Regeringen har avsatt inom anslaget 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor och inom landsbygdsprogrammet för att genomföra livsmedelsstrategin. 2016/17:MJU2, rskr. 2016/17:94. beslutats med olika åtgärder för ca . områden, t.ex. livsmedelssektorn, djurskydd, fiskodling samt växtförädling Enligt utskottets mening vore det önskvärt med en samlad redovisning av de olika åtgärderna och de uppnådda resultaten. Regeringen kan överväga att göra en sådan redovisning i en separat