bet · H401UU5 · 2017-02-20 00:00:00 — Vid nästa högnivåmöte inom ramen för Sanitation and Water for All bör delta med en regeringsföreträdare. Riskerna för konflikt på grund av konkurrens om vattentillgångar ökar markant under rådande klimatförändringar, då dessa påverkar havsnivåerna, nederbörden, grundvattennivån etc. En fungerande förvaltning av gränsöverskridande flodsystem är central för att minska spänningar mellan länder och säkra en rättvis fördelning av en gemensam resurs. Fungerande samarbetsformer för att reglera gränsöverskridande vattentillgångar saknas ofta, och även där gränsöverskridande avtal finns är de bristfälliga och orättvisa. Att olika länder samarbetar kring användningen av vattenresurser är en viktig del i arbetet med att lösa konflikter och bidra till en hållbar utveckling. Samarbete runt vatten är också tydligt konfliktförebyggande. Men många av jordens fattigaste länder saknar kapacitet och resurser att bygga upp fungerande samarbeten om vattenresurser med sina grannländer. FN såväl som enskilda länder kan genom sin utrikespolitik och sitt utvecklingssamarbete spela en viktig roll i arbetet med att bygga upp fungerande samarbetsstrukturer runt vatten. erfarenhet av gränsöverskridande och fredsfrämjande vattenprojekt bör tillvaratas. bör därför understödja arbetet med att bygga upp fungerande gränsöverskridande samarbeten om vatten. Handel och innovationer m.m., punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 32 i denna del och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 31, 33 och 35 i denna del och 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 9–11 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 22. har vi sett den snabbaste fattigdomsminskningen i världshistorien. ökar fattigdomen i vissa delar av världen och förblir en stor global utmaning. Om vi med framgång ska kunna bekämpa fattigdomen måste miljöproblem, migration, handels- och säkerhetsfrågor ses som integrerade delar av utvecklingsagendan. Vägen ur fattigdom går via ekonomisk tillväxt och handel. En framgångsrik politik för global utveckling får inte stanna vid att handla om bistånd. Den måste handla om välstånd. För att vinna kampen mot fattigdomen behövs mer frihandel, fler entreprenörer och bättre idéer, mer kunskap och mer internationell samverkan. En friare världshandel har gjort det möjligt för företag i fattiga länder att i större utsträckning delta i globala värdekedjor och för enskilda människor att lyfta sig ur fattigdom. Svensk utrikes- och biståndspolitik ska i alla led främja näringsfrihet, fritt företagande, fungerande äganderätt och finansiella regler och institutioner. Det är grunden för ekonomisk och social utveckling. Informationsteknologins utveckling är en central del i globaliseringen. It-utvecklingen har gjort det enklare att planera verksamheter och flytta varor på ett optimalt sätt. Dessutom har den bidragit till demokratiutveckling och utbyte av idéer över hela världen. För alliansregeringen var frågan om friheten på nätet prioriterad, och flera initiativ togs för att konkret stärka yttrandefriheten på nätet. Informationsteknologin är också sårbar. Både stater och mindre aktörer, till och med enskilda individer, kan orsaka mycket stor skada till en relativt liten kostnad på de it-system som styr allt från kapital- och energiflöden till vattenrening och broöppningsanläggningar. Informationsteknologin kan också utnyttjas av stater som vill övervaka och censurera sina medborgare. Handel och innovationer m.m., punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 9–11 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 9, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 32 i denna del, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 31, 33 och 35 i denna del och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 22. Handel spelar en central roll för både ekonomi och den ekonomiska världsordningen. Genom utbyte av varor och tjänster skapas både arbetstillfällen och enorma vinster. Handeln förs inte på rättvisa villkor, och de vinster som handel skapar fördelas inte på ett rättvist sätt. Orättvisa handelsvillkor och ojämlika möjligheter att delta i världsekonomin är en av huvudförklaringarna till att vår värld är så ojämlik och att klyftorna mellan och inom länder i stora delar av världen fortsätter att växa. Handelspolitiken måste därför spela en central roll i utvecklingspolitiken. bedriver också ett omfattande handels- och investeringsfrämjande arbete t.ex. via (), () och Business . granskades EKN, SEK och dåvarande av Amnesty och i rapporten till priset av mänskliga rättigheter. Rapporten fann brister vad gäller uppdrag, transparens och uppföljning som gör det svårt för organen att på ett ansvarsfullt sätt hantera målkonflikten mellan exportfrämjande och utveckling. En uppdatering av rapporten visar på förbättringar men att det fortfarande finns mycket kvar att göra. Regeringen tog ett positivt steg när den i EKN:s regleringsbrev skrev in att EKN ska säkerställa att verksamheten bedrivs i enlighet med – samt informera om – riktlinjer för multinationella företag, principerna i FN:s Global Compact samt FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter. finns också kravet att EKN inom ramen för den egna verksamheten och i samarbete med andra aktörer ska bidra till genomförandet av politik för global utveckling (PGU). EKN säger att de tar hänsyn till mänskliga rättigheter i sina affärer. Men EKN:s bedömningar är i huvudsak sekretessbelagda. Insynen är på så vis starkt begränsad. På uppdrag av undersökte det svenska statliga stödet –2014 till investeringar och handel med länder som av organisationen – en obunden organisation som arbetar med övervakning av människors fri- och rättigheter – klassas som icke fria, dvs. det vi kallar för diktaturer och auktoritära regimer. Det handlade då om 51 länder som klassades som icke fria. För att kunna göra undersökningen behöver uppgifter om utställda krediter och lån sammanställas dels från EKN, dels från SEK. Detta lät sig inte göras, då det statliga bolaget vägrat redovisa hela sin verksamhet. Det är en orimlig ordning att riksdag inte kan få ta del av information om till vilka länder ett statligt bolag utfärdar krediter. Regeringen bör återkomma med förslag på hur de ska öka insynen i den verksamhet som EKN och SEK bedriver. Expertgruppen för biståndsanalys () pekar i rapporten and human rights in development cooperation – has incorporated the UN guiding principles? på allvarliga brister när det gäller styrningen av statsägda bolag och myndigheter. Bland annat pekar de på att det saknas obligatoriska krav på risk- och konsekvensanalyser i situationer med hög risk för kränkningar av mänskliga rättigheter, något svenska staten borde kräva av myndigheter och statsägda bolag. Även om en del aktörer på området hanterar detta genom egna frivilliga rutiner bör det ligga inom statens ansvar att ställa denna typ av krav. Mot denna bakgrund anser att regeringen bör återkomma med förslag när det gäller krav på risk- och konsekvensanalyser för myndigheters och statsägda bolags insatser inom utvecklingssamarbetet. Nystarten av PGU behandlar svenska företags roll på svåra marknader och det svenska exportstödet, men även här är målsättningarna låga. Genomförandet av nationella handlingsplaner ska följas upp, kunskaper ska höjas, handelsdelegationer ska informeras och statligt ägda bolag ska agera föredömligt. vill se kraftigare tag för att säkerställa att företag respekterar mänskliga rättigheter och bidrar till en hållbar utveckling. Regeringen bör återkomma med mer konkreta förslag på hur svenskt exportfrämjande ska bli samstämmigt med politiken för global utveckling. Handel och innovationer m.m., punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkande 9 och 2016/17:3206 av m.fl. (KD) yrkande 22 och 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 30 och 32 i denna del, 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 9–11 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 31, 33 och 35 i denna del. utgår ständigt från förmågan hos människor att formulera förhoppningar, mål och idéer för sin egen och sina samhällens utveckling. Tillgång till den globala marknaden genom frihandelsavtal ger bättre möjligheter för framgångsrikt företagande i utvecklingsländerna och är centralt för att länder och människor ska kunna resa sig ur fattigdom. Vidare krävs det stöd till kompletterande åtgärder för att gynna handeln, såsom stöd till förädling av produkter och infrastruktur. anser att det är viktigt att stöder upprättandet av frihandelsavtal mellan EU och utvecklingsländerna. Anständiga arbetsvillkor m.m., punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2014/15:2993 av m.fl. (M) yrkande 25 i denna del, 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkandena 31 och 32 i denna del och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkandena 32 och 35 i denna del. Globaliseringen har stora sociala konsekvenser, främst positiva. innebär den nya rörligheten att företag numera relativt enkelt kan flytta produktion, forskning och utveckling mellan länder. Det kan få stora konsekvenser för såväl arbetsmarknad som tillväxt för de länder som inte kan erbjuda attraktiva villkor eller arbetskraft med rätt kompetens. Stora grupper människor riskerar att hamna i långvarig arbetslöshet och ekonomisk utsatthet, vilket skapar sociala spänningar som kan verka destabiliserande på samhället. Den ökade sårbarheten för ekonomiska förändringar i omvärlden medför ett större behov av att säkerställa goda arbetsvillkor för människor i låg- och medelinkomstländer. En väl fungerande ekonomi och väl fungerande institutioner är också centrala för att minska risken för konflikter. Anständiga arbetsvillkor m.m., punkt 7 – motiveringen (V) av (V). Att få organisera sig i fria och oberoende fackföreningar är en grundläggande mänsklig rättighet. Trots detta är det i många av världens länder fortfarande förknippat med stor fara. Runt om i världen avskedas, trakasseras, fängslas och till och med mördas modiga män och kvinnor bara för att de valt att organisera sig på sina arbetsplatser och krävt sina grundläggande rättigheter. Att säkerställa löntagarnas rättigheter på arbetsmarknaden är också centralt för att lägga grunden för en socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveckling. Ska fattigdomen och de ekonomiska klyftorna minska krävs fria fackföreningar som garanterar att den ekonomiska tillväxten kommer fler till del och att företagens vinster fördelas på ett mer rättvist sätt. Klyftorna mellan män och kvinnor kommer inte att kunna bekämpas om man inte säkerställer kvinnors rättigheter på arbetsmarknaden. På den globala arbetsmarknaden ser vi en arbetsfördelning där kvinnor utför de tyngsta arbetena till de lägsta lönerna i den sämsta arbetsmiljön. Kvinnor är överrepresenterade bland osäkra och otrygga anställningar. En samstämmig svensk utvecklingspolitik förutsätter därför att alla politikområden bidrar till att stärka löntagares rättigheter och möjligheter att organisera sig på sina egna arbetsplatser. Ansvaret för att de mänskliga rättigheterna respekteras i arbetslivet vilar inte bara på regeringar, utan också på näringslivet. borde aldrig acceptera att svenska företag bedriver verksamhet eller genomför investeringar som kan bidra till brott mot de fackliga rättigheterna. lanserade regeringen sin handlingsplan för företagande och mänskliga rättigheter. var då det sjätte landet i världen att anta en nationell handlingsplan utifrån FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Som en del av planen kommer regeringen att göra en genomgång av hur svensk lagstiftning står sig mot de vägledande principerna för att se om det finns luckor som behöver åtgärdas. Handlingsplanen är ett välkommet initiativ, och det är bra att regeringen slår fast att den förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter och ska följa FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. Att planen inte klargör hur regeringen avser att säkerställa att detta sker är dock en stor brist. FN:s vägledande principer för företagande säger tydligt att stater bör använda samtliga tillgängliga åtgärder för att se till att kränkningar av mänskliga rättigheter inte sker. menar att den roll som fria fackföreningar spelar för fattigdomsbekämpning och ökad social rättvisa tydligare måste betonas. Likaså måste svenska företags del av ansvaret för att så sker tydliggöras. vill se bindande regelverk eller tydliga mekanismer för ansvarsutkrävande. Inte minst är det viktigt att tydliggöra att multinationella företag bär huvudansvaret för alla delar av sin produktion i de globala värdekedjorna. har yrkat på att regeringen ska verka för att svenska multinationella företag undertecknar s.k. globala ramavtal. Med kärnkonventioner som grund sluter globala branschfack och multinationella företag avtal som omfattar företagets samtliga arbetsplatser och anställda i världen. Avtalen reglerar grundläggande arbetsvillkor om exempelvis fackliga rättigheter, löner, säkerhet, arbetsmiljö och förbud mot barnarbete. menar att avtalen blir allt viktigare verktyg i kampen för att mänskliga rättigheter i arbetslivet ska respekteras, och en stor fördel är att fackföreningarna själva har insyn i hur avtalen efterlevs. Detta gör dem starkare och mer bindande än om företagen bevakar sig själva. Flera svenska företag har redan slutit globala ramavtal, men anser att det borde vara självklart att alla svenska multinationella företag sluter globala ramavtal, och den bör aktivt verka för att så sker. Migration, punkt 8 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 20 och 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13. Inte sedan har så många människor varit på flykt som . En stor andel av världens konflikter bottnar i miljörelaterade faktorer, och den snabba befolkningstillväxten i kombination med klimatförändringar riskerar att leda till ytterligare spänningar med nya konflikter och ökade flyktingströmmar som följd. Migrationspolitiken på europeisk nivå är intimt kopplad till andra sakpolitiska områden, såsom säkerhetspolitik och biståndspolitik. anser att det är mycket angeläget att bejaka detta synsätt när migrationspolitiken utformas såväl på europeisk som på nationell nivå. vill också understryka att de mycket stora utmaningar som och EU står inför när det gäller migrationsströmmar orsakade av exempelvis väpnade konflikter, etnisk och social oro, befolkningstillväxt och olika typer av klimatproblem gör det nödvändigt att ständigt utveckla nya metoder för att göra oss mindre sårbara inför migrationsrörelser som riskerar att skapa politisk oro och orsaka spänningar såväl i det europeiska samarbetet som i EU:s relationer med närområdet och med partnerländer. Vi vill uppmana regeringen att intensifiera arbetet på detta område och att sträva efter holistiska ansatser såväl inom EU som bilateralt för att förebygga och lösa potentiella och existerande problem. Migration, punkt 8 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkandena 12 och 13 samt 2015/16:2971 av m.fl. (M) yrkande 19 och 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 20. Över 65 miljoner människor befinner sig på flykt runt om i världen. Migrationen har många olika orsaker, från människor som tvingas på flykt på grund av förföljelse, förtryck och från miljöförstöring till individer som aktivt valt att lämna sitt land för att förbättra sina livsvillkor. Det är centralt att migrationspolitikens alla delar är samstämmiga med utvecklingspolitiken. Att rekordmånga människor befinner sig på flykt borde leda till att fler stater, framför allt i den rika delen av världen, tar ett större ansvar för att erbjuda människor en , men också för att finna konstruktiva lösningar på hur migrationen ska hanteras. I stället ser vi hur har stängt sig alltmer, genom att införa gränskontroller och sluta avtal med för att de ska stoppa flyktingar från att ta sig in i . Utvecklingspolitiken har en viktig roll i att bekämpa migrationens orsaker som fattigdom, förföljelse, krig, förtryck och miljöförstöring. Men utvecklingspolitiken och biståndsinsatser får aldrig användas för att hindra människor från att fly eller ta sig just till . För är det centralt att det alltid ska vara de fattigas perspektiv på utveckling som styr var och hur biståndet bedrivs. När utvecklingen inom EU går åt fel håll måste stå upp för asylrätten och de grundläggande principerna för effektivt bistånd, samt visa hur migration och utveckling hänger ihop och kan stärka varandra. Regeringen bör slå fast att inte använder bistånd som påtryckningsmedel inom migrationspolitiken. I takt med att antalet flyktingar som kommer till ökat har andelen bistånd som används till att finansiera flyktingmottagandet i enlighet med OECD-Dacs tillåtande principer om avräkningar också ökat. har under en rad år gjort störst avräkningar av alla . Det är en ordning som starkt motsatt sig. som vi slår vakt om en human flyktingpolitik har vi motsatt oss att notan för flyktingmottagande i ska skickas till världens fattiga och förtryckta genom indraget bistånd. Regeringen bör verka för en förändring av OECD-Dacs regler så att de inte tillåter avräkningar från biståndet för mottagande av flyktingar. Utsläpp av växthusgaser, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 14. Situationen i världen kan betecknas som djupt orättvis utifrån ett klimaträttviseperspektiv. Världens rika människor har orsakat klimatförändringarna och har fortfarande störst påverkan på klimatet. De som drabbas är däremot världens fattiga människor. En samstämmig utvecklingspolitik måste därför innebära en ambitiös klimatpolitik. Utifrån ett klimaträttviseperspektiv är det de rika länderna som har det historiska ansvaret för klimatförändringarna och som även har det största ansvaret för att minska sina utsläpp. Dessutom måste de rika länderna ge stöd till de fattiga, som drabbas av klimatförändringarna. Om ska kunna ta sitt klimatansvar måste vårt lands klimatpåverkan synliggöras. Ska vi minska vår klimatpåverkan måste vi se hur både vår konsumtion och vår produktion bidrar till klimatförändringarna. I årliga inrapportering av officiell statistik av växthusgasutsläpp till ingår endast de utsläpp som sker inom . Den bygger med andra ord på ett produktionsperspektiv. Utsläppen från vår konsumtion synliggörs med andra ord inte, och därmed finns inte heller åtgärder och styrmedel för att komma till rätta med dessa snabbt växande utsläpp. anser att regeringen bör ge i uppdrag att i sin årliga officiella statistik över växthusgasutsläpp i som rapporteras till även inkludera de konsumtionsbaserade utsläppen. Kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal, punkt 10 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1073 av m.fl. (L) yrkande 7. Liberalerna har en lång tradition av jämställdhetskamp som förts även på den utrikespolitiska arenan. valdes in i . Som det enda landet med en uttalat feministisk utrikespolitik åligger det att i säkerhetsrådet verka för att förbättra kvinnors utsatta situation. Liberalerna anser att det är viktigt att som medlem i bl.a. arbetar särskilt för att stärka kvinnors roll i konfliktförebyggande och fredssamtal. Krigsmaterielexport och rättvis och hållbar utveckling, punkt 11 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:33 av m.fl. (V) yrkande 15. vill att ska vara ett land som konsekvent står upp för demokrati och folkstyre, ett land som aktivt och konsekvent arbetar för fred och nedrustning samt ett land som fördömer varje brott mot de mänskliga rättigheterna, oavsett var, av vem eller med vilka motiv de begås. har alla möjligheter att vara ett sådant land. För att kunna vara en trovärdig röst för mänskliga rättigheter, nedrustning, fred och jämställdhet krävs att slutar beväpna auktoritära regimer, länder som befinner sig i krig och stater som begår grova och omfattande brott mot de mänskliga rättigheterna. vill se att regeringen lägger fram förslag på en lagstiftning som förbjuder export av vapen till länder som kränker de mänskliga rättigheterna, krigförande stater eller diktaturer samt avvecklar den svenska vapenexporten helt. I de operativa mål som regeringen anger i skrivelsen står att regeringen ska ha bidragit till att stärka förutsättningarna för att kunna bedöma hur exportkontrollärenden i fråga om krigsmateriel påverkar rättvis och hållbar global utveckling. Genom en så pass urvattnad skrivning blundar regeringen för ett av de största hindren för genomförandet av PGU. Det är en försvagning av de redan vaga formuleringarna i slutbetänkande där en stats demokratiska status föreslås utgöra ett centralt villkor vid tillståndsprövningen. menar att det borde vara en självklarhet att man genomför obligatoriska konsekvensanalyser utifrån PGU:s målsättningar varje gång man beviljar tillstånd för export av krigsmateriel. Regeringen bör därför återkomma med förslag som innebär att den svenska krigsmaterielexporten blir samstämmig med politik för global utveckling och inte motverkar en hållbar utveckling. Religionsfrihet och Agenda 2030, punkt 12 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:1936 av m.fl. (KD) yrkandena 6 och 7 samt 2015/16:2678 av m.fl. (KD) yrkande 1. Insatser för att bekämpa förtryck mot minoriteter eller oliktänkande grupper måste prioriteras. Med goda demokratiska värden som grund kommer även den socioekonomiska utvecklingen i världen att gå snabbare framåt, men på alltför många håll förföljs människor för sin tro och drivs på flykt från sina hem under de mest vedervärdiga hot. De mänskliga fri- och rättigheterna är universella och inbördes jämlika i betydelse, men finns skäl att särskilt betona religionsfriheten. Terrororganisationer som Islamiska staten kan inte hejdas genom dialog om religionsfrihet, men extremistiska religiösa rörelser växer inte fram ur ett vakuum. Genom att stärka religionsfrihetens ställning i samhällen runt om i världen minskar risken för att extrema religiösa rörelser uppstår. Det krävs helt uppenbart en mer aktiv politik på området, och det är anmärkningsvärt att religionsfrihet inte uttryckligen nämns bland målen i den antagna Agenda 2030 för hållbar utveckling. Kapital- och skatteflykt, punkt 13 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: