bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Regeringens handlingsplan: En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet anger hur regeringen avser att arbeta för att målen och visionen i livsmedelsstrategin ska uppnås. I handlingsplanen anges att strategins huvudsakliga syfte är att öka produktionen, bidra till en konkurrenskraftig livsmedelskedja, öka sysselsättningen, exporten, innovationskraften och lönsamheten som relevanta miljömål nås. Det innebär större produktion för såväl inhemska som utländska marknader, högre tillväxt och sysselsättning i berörda näringar, ökad andel ekologisk produktion och konsumtion av livsmedel samt bättre möjligheter för konsumenterna att göra medvetna val. När det gäller de svenska miljökvalitetsmålen är livsmedelsproduktionen genom jordbruket kopplade till flera av dem. Generationsmålets övergripande mål, att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser, är enligt regeringen av fundamental betydelse för jordbrukets miljöarbete. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin beskrivs ett fyrtiotal åtgärder som ska bidra till att målen för livsmedelsstrategin nås, och satsningarna realiseras allteftersom de beslutas. fattade regeringen beslut om ett första åtgärdspaket med nio satsningar för totalt , och tog regeringen beslut om ett andra åtgärdspaket om 13 åtgärder för sammanlagt . Vidare framgår att regeringen satsar en dryg miljard inom ramen för livsmedelsstrategin. För insatser direkt relaterade till arbetet med livsmedelsstrategin finns enligt regeringen avsatta under anslag 1:15 Konkurrenskraftig livsmedelssektor. Anslag 1:15 återfinns inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Utöver dessa medel finns, genom regeringsbeslut (N/2016/00265/HL), öronmärkta för arbetet med genomförandet av livsmedelsstrategin inom ramen för landsbygdsprogrammet –2020. Utöver medlen ovan som är mer direkt avsatta för livsmedelsstrategins genomförande finns enligt regeringen inom ramen för främst landsbygdsprogrammet ytterligare medel och insatser som stöder syften och mål i livsmedelsstrategin. Regeringen betonar i handlingsplanen att landsbygdsprogrammet är ett kraftfullt verktyg i det viktiga arbetet för att nå relevanta miljömål, öka den ekologiska produktionen samt stärka livsmedelssektorns konkurrenskraft. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anges att verksamheten inom landsbygdsområdet till stor del består av åtgärder inom landsbygdsprogrammet för 2014–2020. Programmets övergripande mål är att främja jordbrukets konkurrenskraft, säkerställa hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder samt uppnå en territoriellt balanserad utveckling av ekonomier och samhällen på landsbygden. Även programmet för lokalt ledd utveckling och havs- och fiskeriprogrammet bidrar enligt regeringen till utveckling på landsbygden. Vidare anges att regeringens övergripande mål är att till 2020 ska ha den lägsta arbetslösheten i EU. För att nå målet behövs enligt regeringen en livskraftig, hållbar och aktiv landsbygd. Utvecklingen inom bl.a. jordbruk, skogsbruk, fiske, livsmedelsindustri, turism och besöksnäring påverkar sysselsättningen på landsbygden. Regeringen betonar att politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till goda förutsättningar för arbete, tillväxt och välfärd i alla delar av landet. Det framhålls även att regeringen utifrån det övergripande målet har tagit tre initiativ som var för sig kan bidra till fler jobb och hållbar tillväxt i landsbygder: en sammanhållen landsbygdspolitik, en nationell livsmedelsstrategi och ett nationellt skogsprogram. Slutligen anförs att de gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås bl.a. genom ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Regeringen värnar därför goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna samt fortsatta forsknings- och innovationsinsatser som är nödvändiga för att möta framtida klimatförändringar och stärka konkurrenskraften. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag att lämna förslag till en sammanhållen politik för långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Kommittén antog namnet . överlämnades delbetänkandet På väg mot en ny politik för landsbygder – landsbygdernas utveckling, möjligheter och utmaningar (SOU 2016:26). Därefter överlämnade kommittén sitt slutbetänkande För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1). I sitt slutbetänkande gör kommittén bl.a. bedömningen att ett viktigt delmål i en sammanhållen landsbygdspolitik är att landsbygdernas förutsättningar ska tas till vara för att skapa ett mångsidigt, konkurrenskraftigt och hållbart näringsliv med god förmåga till förnyelse. En sådan målsättning styr bl.a. mot att öka produktionsvärdena och skapa nya jobb. Vidare styr den mot en ökad inhemsk produktion av exempelvis livsmedel och energi, som minskar vår nationella sårbarhet vid eventuella kriser. Den parlamentariska landsbygdskommitténs slutbetänkande har remitterats, och regeringen planerar att lämna en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik till . beslutades även en nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020 som ska bidra till att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Strategin är vägledande och styrande för inriktningen och genomförandet av det regionala tillväxtarbetet samt för användningen av de medel som satsas för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. I strategin beskrivs utförligt regeringens prioriteringar och de verktyg och processer som behövs i arbetet för en hållbar regional tillväxt och attraktionskraft . När det gäller skatter och avgifter har skatteutskottet yttrat sig över den aktuella propositionen i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde och kommittémotionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 3, 2016/17:3615 (KD) yrkande 23, 2016/17:3616 (L) yrkande 11, 2016/17:3618 (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3620 (M) yrkande 1 (yttr. 2016/17:SkU7y). När det gäller förslagen om att avskaffa indexomräkningen av drivmedelsskatterna, om sänkt dieselskatt för jord- och skogsbruk, om höjd återbetalning av koldioxidskatt på diesel inom jord- och skogsbruk, om att slopa skattereduktionen på fossila bränslen vid användning inom jord- och skogsbruk, om att inte införa en skatt på handelsgödsel, bekämpningsmedel och socker, om att införa en läckageskatt, om att inte införa en avståndsbaserad vägslitageskatt och en livsmedelsskatt på animalieproduktionens klimatkostnader samt om att förändra beskattningen av generationsskiften i fåmansföretag anför skatteutskottet att motsvarande förslag avstyrkts (bet. 2016/17:SkU23, bet. 2016/17:SkU24 och yttr. 2016/17:SkU1y). finner inte skäl att ändra sina ställningstaganden och anser inte heller att övriga motionsyrkanden motiverar någon åtgärd. anför att samtliga yrkanden därför bör avstyrkas och har i övrigt inte något att anföra med anledning av regeringens förslag. Av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning framgår att en myndighet ska utreda föreskrifternas kostnadsmässiga och andra konsekvenser i en konsekvensutredning, och ge statliga myndigheter, kommuner, landsting, organisationer, näringslivet och andra som berörs tillfälle att yttra sig i frågan och om konsekvensutredningen. Vidare framgår att en konsekvensutredning bl.a. ska innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. stöder myndigheter, departement och kommittéer i konsekvensutredningsarbetet genom utbildning och rådgivning. erbjuder bl.a. en heldagsutbildning som riktar sig till myndigheter med föreskriftsarbete med koppling till EU-bestämmelser där de med utgångspunkt i förordningen diskuterar hur myndigheter kan arbeta med EU-perspektivet vid utarbetande av föreskrifter. I fråga om nationell överreglering, s.k. gold-plating, kan konstateras att och () 2012 publicerade rapporten tydliggöra gold-plating – ett bättre genomförande av EU-lagstiftning. I rapporten beskrivs problematiken med gold-plating, dvs. att ytterligare regler tillkommer när införs i svensk rätt utöver vad som krävs för att regelverket ska anses vara infört. Ett av förslagen i rapporten var att regeringen borde ändra förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Den dåvarande regeringen valde trots allt att inte ändra förordningen i enlighet med förslaget, eftersom den ansåg att de åtgärder som skulle vidtas, t.ex. i form av att gold-plating blev ett stående inslag i utbildningar för regelgivare, var tillräckliga. Startup-företag är fristående, yngre, innovativa företag med ambitionen att växa och en konkurrenskraftig, skalbar affärsmodell med internationell tillväxtpotential. Företagen är kunskapsintensiva och utvecklar nya koncept och produkter i gränssnittet mellan tjänste- och varubranscher, vilket skiljer startup-företag från de flesta andra unga företag. Enligt uppgifter från är regeringens roll bl.a. att skapa goda förutsättningar för startup-företag. De viktigaste utmaningarna för startup-företag är tillgång på kompetens, kapital och kunder. Regeringens politik handlar om att säkerställa att ramvillkor och insatser stöder att svenska startup-företag kan vara fortsatt internationellt konkurrenskraftiga och växa i . Förutom generella åtgärder där regeringen bl.a. har omstrukturerat det statliga riskkapitalet för att bättre möta unga innovativa företags behov av kapital, är innovationsvänliga regelverk för nya livsmedel och en väl fungerande europeisk inre marknad centrala frågor för unga innovativa startup-företag inom livsmedelssektorn. har även en startup-ansvarig som ska vara noden mellan och startup-sektorn. Det innebär att personen i fråga ska ha en löpande dialog med startup-företag för att förstå de utmaningar de har och ha en kontakt med olika aktörer inom för att förmedla en djupare förståelse för de utmaningar som finns. Syftet är att säkerställa att startup-företag blir en del av de insatser och strategier som tas fram inom . I meddelande om initiativet för startup-företag och expanderande företag (KOM(2016) 733) redogörs för ett antal hinder som trots insatser på både nationell och europeisk nivå gör att startup-företag och expanderande företag i inte når sin fulla potential. Kommissionen presenterar därför en samordnad strategi för för att underlätta för startup-företag och expanderande företag. Meddelandet innehåller bl.a. förslag för att avlägsna hinder för startup-företag att växa och expandera inom EU samt förslag för att underlätta startup-företagens möjligheter till finansiering. Regeringen välkomnar att kommissionen prioriterar arbetet med att undanröja hinder och underlätta för startup-företag och expanderande företag inom EU men betonar att medlemsstaternas befogenheter på exempelvis skatteområdet måste respekteras (fakta-PM 2016/17:FPM47). I fråga om anställningsformer är huvudregeln enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) att anställningsavtal gäller tills vidare. Tillsvidareanställning är också den vanligaste anställningsformen på den svenska arbetsmarknaden. Vid tidsbegränsade anställningar är anställningen begränsad i tiden genom anställningsavtalet. Tidsbegränsade anställningar måste vara tillåtna enligt LAS eller gällande kollektivavtal och särskilt avtalade mellan arbetsgivaren och den anställde. Ett kollektivavtal är ett skriftligt avtal mellan arbetsgivaren och en facklig organisation och innehåller regler om bl.a. löne- och anställningsvillkor. Följande tidsbegränsade anställningsformer är tillåtna enligt LAS: – tidsbegränsad anställning för den som är . Vid en allmän visstidsanställning behöver arbetsgivaren inte ange något skäl till tidsbegränsningen. Om en anställd haft en allmän visstidsanställning i sammanlagt hos samma arbetsgivare övergår dock anställningen automatiskt till en tillsvidareanställning. Säsongsarbeten är sådana arbeten som på grund av årstidernas växlingar bara kan utföras av året. För säsongsanställningar kan företrädesrätt till återanställning föreligga om personen varit anställd . Kollektivavtal kan innehålla andra regler om vilka tidsbegränsade anställningar som är tillåtna. Det övergripande målet för livsmedelsstrategin är en konkurrenskraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Som regeringen framhåller innebär det bl.a. större produktion för såväl inhemska som utländska marknader och högre tillväxt och sysselsättning i berörda näringar. Regeringen beskriver i sin handlingsplan ett fyrtiotal åtgärder som regeringen avser att vidta för att bidra till att målen för livsmedelsstrategin nås. Vidare framgår att regeringen satsar en dryg miljard inom ramen för livsmedelsstrategin. Inom landsbygdsprogrammet finns dessutom ytterligare medel och insatser som stöder syften och mål i livsmedelsstrategin. Utskottet noterar även att regeringen planerar att lämna en proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik till . Med det anförda och det omfattande arbete som pågår på området anser utskottet att motionerna 2016/17:820 (C) yrkande 19, 2016/17:1190 (C), 2016/17:2008 (C), 2016/17:2010 (C) yrkande 22, 2016/17:2078 (M), 2016/17:2446 (SD) yrkande 1, 2016/17:2659 (KD) yrkande 5, 2016/17:2878 (M) yrkande 1, 2016/17:2936 (M) yrkande 1, 2016/17:3075 (C), 2016/17:3379 (C, KD) yrkande 1, 2016/17:3620 (M) yrkande 7 kan lämnas utan vidare åtgärd. Även motion 2016/17:3618 (C) yrkandena 22 och 81 avstyrks. Regelverk som angår företag i primär- och livsmedelsproduktionen är i hög utsträckning gemensamma för EU:s inre marknad. Det medför att alla nationella regler och krav som går utöver den EU-gemensamma lagstiftningen riskerar att försämra konkurrenssituationen för svenska företag i livsmedelskedjan. I fråga om konkurrenskraftiga regler och villkor vill utskottet därför poängtera vikten av att det finns goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Utskottet anser att nationella, mer långtgående regler alltid ska vara väl motiverade och prövas noga. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker således motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 1, 2016/17:3616 (L) yrkande 1, 2016/17:3618 (C) yrkande 1 och 2016/17:3620 (M) yrkande 1 i denna del. Med det ovan anförda anser utskottet att motionerna 2016/17:3173 (M) yrkande 4, 2016/17:3618 (C) yrkande 41 och 2016/17:3620 (M) yrkande 10 kan lämnas utan vidare åtgärd. I fråga om motionsyrkanden om skatter och avgifter konstaterar utskottet att skatteutskottet avstyrkt motsvarande förslag (bet. 2016/17:SkU23, bet. 2016/17:SkU24 och yttr. 2016/17:SkU1y). fann inte skäl att ändra sina ställningstaganden och anförde att samtliga yrkanden därför borde avstyrkas. Utskottet finner inte skäl att göra någon annan bedömning än skatteutskottet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2016/17:3614 (SD) yrkande 3, 2016/17:3615 (KD) yrkande 23, 2016/17:3616 (L) yrkande 11, 2016/17:3618 (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3620 (M) yrkande 1 i denna del. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om regelförenkling och regelutveckling, om byråkrati, om regelbördan och kostnadsbördan för företag i livsmedelskedjan, om en statlig parlamentarisk utredning, om dispens för nystartade livsmedelsföretag och om konsekvensutredningar. Jämför reservation 16 (M), 17 (SD), 18 (C) och 19 (KD). I propositionen framhålls att företag i livsmedelskedjan berörs av ett stort antal regler som i hög grad är EU-styrda. Regelverken är komplexa, och det finns därför anledning att fortsätta att utveckla det arbete som de svenska myndigheterna gör på EU-nivå och på nationell nivå för att förenkla för företagen. Det betonas att det är viktigt att reglerna är långsiktiga och tydliga för att företagen ska ha möjlighet att utveckla sin verksamhet och därmed öka konkurrenskraften. Det bör även vara lätt för företagen att förstå och följa reglerna. Vidare anges att regeringen har antagit mål för arbetet med att förenkla för företagen. Av budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24) framgår att förenklingsarbetet –2018 särskilt ska inriktas mot områdena Bättre service och Mer ändamålsenliga regler. Målen för området Bättre service är att det ska bli enklare att lämna uppgifter samt att servicen ska förbättras och handläggningstiderna bli kortare. För området Mer ändamålsenliga regler är målen att regler ska främja företagens tillväxt samt att kostnaderna till följd av regler ska minska. Regeringens mål innebär att regler och processer bör utformas så att de, som de är relevanta för de verksamheter som de omfattar, även är anpassade till företagens villkor och verklighet. Om dessa mål uppnås skapas enligt regeringen goda förutsättningar för fler och växande företag i hela landet. Regeringens bedömning är därför att det är av stor vikt att arbetet med att förenkla för företagen fortsätter att vara högt prioriterat. Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 6 bör myndigheterna eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning och skjutmåttsjustis. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 15 föreslås att en parlamentarisk statlig utredning tillsätts för att ta ett samlat grepp för att minska regelbördan och föreslå förenklingar. Regler och villkor är ett av strategins huvudområden och därför enligt motionärerna mycket viktigt för lönsamheten och konkurrenskraften. Motionärerna i kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 10 betonar att regelbördan och kostnadsbördan för företag i livsmedelskedjan bör minska. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Motionärerna anför att det därför är viktigt att underlätta för allt företagande inom livsmedelskedjan genom att sänka kostnader och minska regelkrånglet. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas påtalas även behovet av att fortsätta med regelförenklingar för animalieproducenter (yrkande 17). Det anförs att det behövs en som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin utan syftet med reglerna som står i fokus. Enligt kommittémotion 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 11 bör tillståndsprocesser påskyndas. I jämförelse med de flesta andra länder ligger långt fram i arbetet med att förenkla för företagarna, men mer kan göras. tvingas svenska företagare lämna in över 90 miljoner blanketter till minst 70 olika myndigheter. I kommittémotion 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 18 påtalas behovet av att verka för att minska onödig byråkrati för lantbruksnäringen. De landsbygdsnära näringarna berörs av ett mycket omfattande regelverk, och enligt motionärerna upplever många lantbrukare att de är underkastade en rent drakonisk byråkrati. Enligt kommittémotion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 15 anförs att man bör se över möjligheterna att ge nystartade livsmedelsföretag dispens från vissa krav i uppstartsskedet. Att starta företag i livsmedelsbranschen kan vara tufft, särskilt för små företag som arbetar i liten skala. Motionärerna anser att det ska bli lättare att starta företag, och en del i det är att se över möjligheterna att ge företag som är i uppstartsskede dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. I yrkande 19 föreslås att konsekvenserna av alla skärpta regler ska analyseras noga och att företag i primär- och livsmedelsproduktionen alltid ska ges en rimlig tidsram för att ställa om sin verksamhet. När nya regler kommer på plats eller befintliga regler skärps, finns en risk att lagstiftaren och myndigheterna har väl bråttom att genomföra dessa. Enligt motionärerna medför det att företag inom primär- och livsmedelsproduktionen får svårt att på ett rimligt sätt genomföra nödvändiga förändringar i sin verksamhet. I motion 2016/17:2936 av (M) yrkande 2 efterfrågas en fortsatt minskning av regelkrånglet för jordbruket. En avbyråkratisering av de gröna näringarna skulle enligt motionären frigöra ytterligare resurser till ökad tillväxt och fler jobb. På liknande sätt föreslås även i motion 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 2 en fortsatt minskning av regelkrånglet för jordbruket. I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) lyfter regeringen fram att en viktig faktor för tillväxt och sysselsättning är att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. Regler som omfattar företagande är en sådan faktor, och det är därför enligt regeringen centralt att reglerna är ändamålsenliga för att begränsa den administration som krävs för att följa regelverken. Men även service, bemötande och korta handläggningstider är av stor vikt för ett konkurrenskraftigt företagsklimat. Stort fokus i regeringens arbete är att förenkla för företagen genom att fler myndighetskontakter hanteras digitalt. Regeringen framhåller att den fortsätter sitt arbete med att göra det enklare för små och medelstora företag att utveckla och driva sin verksamhet, bl.a. genom att främja digitalisering och förenkla uppgiftslämnande och myndighetskontakter. Regeringen kommer därför att styra relevanta myndigheter mot att digitala lösningar ska vara förstahandsval samt ställa krav på att myndigheter ska samordna sina uppgiftskrav med varandra. Enligt regeringen finns det en outnyttjad potential i digitaliseringen som hjälpmedel för att göra det enklare för företagen. Digitalisering kommer därför först i regeringens målbild för förenklingsarbetet som är att ”ska vara digitalt, transparent och innovationsfrämjande för ett enklare och konkurrenskraftigt företagande”. Tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) har regeringen initierat ett arbete för ett digitaliserat och förenklat uppgiftslämnande för restaurangföretagare. Enligt regeringen kommer liknande lösningar att tas fram för fler branscher, t.ex. inom besöksnäringen, handeln och byggbranschen, där uppgiftslämnandet är omfattande och där standardiserade digitala processer skulle kunna förenkla uppgiftslämnandet och förkorta handläggningstiderna. Överenskommelsen anger att det vid utgången av 2017 ska finnas digitala tjänster för restaurangföretagare som gör det enklare att starta och driva sin verksamhet. och fick parallellt med detta i uppdrag att verka för att syftet med överenskommelsen nås. Eftersom livsmedelskedjan är ett av fyra områden som regeringen prioriterar för digitalisering –2018 har fått i uppdrag att verka för digital utveckling i livsmedelskedjan, Digitalt först – för en smartare livsmedelskedja (N2016/01646/EF). Uppdraget gäller 2016–2018 och innebär att , i nära samarbete med , ska främja en digital förnyelse genom att tillgängliggöra information i livsmedelskedjan för att bl.a. synliggöra hållbarhetsaspekter och öka konkurrenskraften inom sektorn. Målsättningen med uppdraget är att göra det enklare, öppnare och effektivare för medborgare, myndigheter och aktörer att ta del av information och data i livsmedelskedjan. Uppdraget ska främja nya innovativa och samverkande digitala tjänster som bidrar till en ökad tillväxt inom livsmedelsindustrin. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin och för att främja regelförenkling och regelutveckling: – inrätta ett vetenskapligt råd som stöd för regelgivningen inom djurskyddsområdet – fortsätta att utveckla regelverken för djurhållning, inriktat på en flexibel och målstyrd lagstiftning med en bibehållen djurskyddsnivå