bet · H401UU3 · 2017-05-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottet har utifrån motionsyrkandenas innehåll valt att behandla fyra områden i sitt utlåtande. Dessa områden är det nordiska samarbetet, inklusive det arktiska samarbetet, gränshinderarbetet, nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård samt nordiskt samarbete inom försvar. konstaterar att det nordiska samarbetet vilar på en djup folklig förankring och en bred förgrening av samarbetsområden. Utskottet välkomnar att alltmer fokus har lagts på det nordiska samarbetets utåtriktade dimension. Genom det nordiska samarbetet kan de nordiska länderna visa för omvärlden vad uppnått på många områden. konstaterar att det nordiska samarbetets betydelse blir än mer aktuellt när tar över ordförandeskapet i 2018. I betänkandet finns tio reservationer (M, SD, V, KD). Redogörelse /17:NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten . Skrivelse 2016/17:90 Nordiskt samarbete 2016. Tolv yrkanden i en följdmotion. Ett tjugotal motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll Det nordiska samarbetet m.m. Nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård Nordiskt samarbete inom försvar 1.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (M) 2.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (SD) 3.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (V) 4.Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (KD) 5.Gränshinderarbetet, punkt 2 (SD) 6.Gränshinderarbetet, punkt 2 (V) 7.Gränshinderarbetet, punkt 2 (KD) 8.Nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård, punkt 3 (KD) 9.Nordiskt samarbete inom försvar, punkt 4 (M) 10.Nordiskt samarbete inom försvar, punkt 4 (SD) Gränshinderarbetet, punkt 2 (C) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2016/17:90 Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut Det nordiska samarbetet m.m. 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 14–16, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 13, 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.1, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 2–10. Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (V) Reservation 4 (KD) 2016/17:2027 av (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2474 av m.fl. (V) yrkande 20, 2016/17:2589 av och (båda C), 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 5 (SD) Reservation 6 (V) Reservation 7 (KD) Nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 17. Reservation 8 (KD) Nordiskt samarbete inom försvar 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.2 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 11 och 12. Reservation 9 (M) Reservation 10 (SD) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. lägger skrivelse 2016/17:90 och redogörelse /17:NR1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (S), (M), (S), (SD), (M), (S), (MP), (M), (S), (SD), (L), (V), (KD), (S), (M), (C) och (S). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet /17: NR1 svenska delegations berättelse om verksamheten och regeringens skrivelse 2016/17:90 Nordiskt samarbete 2016. Utskottet behandlar även 20 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17 och 12 yrkanden i en följdmotion. Fokus för utskottets beredning blir framför allt de nordiska samarbetsområden som berörs i de motioner som behandlas. besökte den 3–. besökte talman utrikesutskottet, försvarsutskottet och . En delegation från utrikesutskottet deltog i en internationell konferens om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete i 19–. Ledamöter från utrikesutskottet deltog i septembermöte i och möte om röst i världen – och G20 . En av utskottets ledamöter deltog i en konferens om nordisk försvars- och säkerhetspolitik i 9–, anordnad av och det nordiska försvarssamarbetet Nordefco (Nordic Defence Cooperation). Utskottets presidium deltog vidare i det nordisk-baltiska NB8-mötet i . besökte norska försvarets operativa högkvarter den 30–. Finska utrikesutskottet besökte utrikesutskottet den 16–. har behandlat ett meddelande från och höga representant för utrikes- och säkerhetspolitik om en integrerad EU-politik för (2016/17:UU6). Redogörelsens och skrivelsens huvudsakliga innehåll I svenska delegations berättelse om verksamheten (2016/17: NR1) redogörs för huvuddragen i verksamhet och dess session den 1–, den svenska delegationens arbete och rådets övriga verksamhet . Berättelsen omfattar även redogörelser för verksamheten i den parlamentariska , den arktiska parlamentarikerkonferensen och den parlamentariska . I skrivelse 2016/17:90 Nordiskt samarbete 2016 redogör regeringen för samarbetet inom , inklusive inriktningen på och omvärlden samt gränshinderarbetet. Vidare innehåller skrivelsen en redogörelse för det nordiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap, bilaterala samarbete med övriga nordiska länder, Öresundssamarbetet, Nordområdessamarbetet samt för förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet i 2018. Det nordiska samarbetet m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om reformering av det nordiska samarbetet samt motionsyrkanden om det nordiska samarbetets innehåll och inriktning. Jämför reservation 1 (M), 2 (SD), 3 (V) och 4 (KD). I kommittémotion 2016/17:812 yrkande 14 anför m.fl. att regeringen ska verka för en konvention för partnerskap och samkönade äktenskap inom ramen för det nordiska samarbetet. I samma motion yrkande 15 anförs att regeringen där även bör verka för att förordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption och förmynderskap ska gälla för partnerskap såväl som för samkönade äktenskap. Dessutom anförs i yrkande 16 att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för att man i samarbetet med de baltiska staterna ska lyfta fram frågor om sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck. I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. yrkande 13 anför att regeringen bör arbeta för att tillsätter ett program för ökat industrisamarbete, forskning och innovation i . I kommittémotion 2016/17:2768 av m.fl. yrkande 12 anför bl.a. att ska fortsätta arbeta för att effektivisera, stärka och modernisera det nordiska samarbetet inom ramen för . I kommittémotion 2016/17:3208 yrkande 24 anför m.fl. att regeringen bör fortsätta att vara pådrivande för att reformera vårt nordiska samarbete för att det ska bli så effektivt och relevant som möjligt. I kommittémotion 2016/17:3678 av m.fl. yrkande 2 anför att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för ett fördjupat samarbete och kraftfulla åtgärder för att motverka radikalisering, terrorism och terrorresor. I yrkande 3 i samma motion anför motionärerna att det tydligare ska definieras hur Nordiska ministerrådets budgetpost för integration ska användas. Vidare, i yrkande 4, anförs att regeringen ska verka för att marknadsföra som besöks- och turistmål. Motionärerna anför i yrkande 5 att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för att ytterligare stärka den nordiska närvaron i de baltiska länderna närvaron i är begränsad. I yrkande 6 anförs att regeringen inom det nordiska samarbetet ska stärka och bevara det nordiska kulturarvet. Vidare anför motionärerna i yrkande 7 att regeringen ska verka för en bred nordisk kulturkanon som ett led i strategin för det nordiska kultursamarbetet. anför i yrkande 8 att regeringen ska verka för att stärka nordisk språkförståelse. I yrkande 9 anförs att inom det nordiska samarbetet bör arbeta för att ska vara världsledande inom frågor som rör djurskydd och djurens välbefinnande. Vidare, i yrkande 10, anförs att inom ramen för det nordiska samarbetet bör arbeta för att de nordiska länderna i högre utsträckning än harmoniserar djurskyddslagstiftningen och regelverket för uppföljande kontroller så att bristande djurskydd inte ska kunna utgöra en konkurrensfördel inom . konstaterar att det nordiska samarbetet vilar på en djup folklig förankring och en bred förgrening av samarbetsområden. Utskottet håller med regeringen om att det i ljuset av ökade nationalistiska och protektionistiska strömningar är allt viktigare att värna om ett starkt, öppet och värdegrundsbaserat nordiskt samarbete. har alltmer fokus lagts på det nordiska samarbetets utåtriktade dimension, vilket utskottet välkomnar. Genom det nordiska samarbetet kan de nordiska länderna visa för omvärlden vad uppnått på många områden. Nordiskt samarbete är också av betydelse i internationella forum, såsom FN, där de nordiska rösterna sammanvägt har en större tyngd. konstaterar att det nordiska samarbetets betydelse blir än mer aktuell när tar över ordförandeskapet i 2018. kommer att ha samordningsansvar för de utrikes- och säkerhetspolitiska mötesformaten i nordisk krets (N5) och i nordisk-baltisk krets (NB8). Samarbetet inom nordiska ministerrådet har inlett sin andra fas i arbetet med att reformera och modernisera . Reformarbetet syftar bl.a. till stärkt politiskt samarbete, en effektivare budget och en mer målinriktad användning av nordiska projekt. Med anledning av ett motionsyrkande om Nordiska ministerrådets budget konstaterar utskottet att det är som föreslår hur medel ska fördelas mellan sina olika verksamheter i den totalbudget som presenteras. De nordiska medlemsländerna beslutar därefter gemensamt om budgeten. Nordiska ministerrådets budget , som finns redovisad i detalj på rådets webbplats, uppgår till – samma nivå som . Nordiska ministerrådets arbete med internationell profilering och positionering av fortsatte . Profileringsaktiviteter genomfördes i , , , , och . De nordiska statsministrarna lanserade 2015 initiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar. Inom detta samarbete finns projekt som bl.a. fokuserar på nordisk kunskapsexport av klimat- och energilösningar och lösningar för hållbara städer. –2017 finns ett nordiskt samarbetsprogram för innovations- och näringspolitik som bedrivits genom Nordiska ministerrådets institution innovation, och pågår arbetet med att ta fram ett nytt samarbetsprogram –2021. Ett projekt inom samarbetet är , som bl.a. syftar till att stärka den nordiska gruv- och mineralnäringens konkurrenskraft. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap, och kultursamarbetet är en av hörnstenarna i samarbetet. Inriktningen på det nordiska samarbetet inom kultursektorn styrs av Nordiska ministerrådets strategi för kultursamarbete 2013–2020. Av den framgår att språkförståelsen i ska främjas. Därför finns det bl.a. pilotprogram för barn och unga inom det nordiska kultursamarbetet. enades nordiska utbildnings- och kulturministrar om en deklaration om nordisk språkpolitik med mål som att alla nordbor ska kunna kommunicera med varandra, i första hand på ett skandinaviskt språk. Till session 2015 tog fram en redogörelse för uppföljningen av språkdeklarationen. har tidigare tagit ställning till motionsyrkanden om att införa en nordisk kulturkanon och om nordisk språkförståelse, och utskottet avstyrkte då yrkandena (2014/15:UU9). Den s.k. Växjödeklarationen om djurskydd och livsmedel från nordiska ministermötet understryker bl.a. position som en föregångsregion när det gäller djurhälsa och djurskydd. Det framgår även att ett gott djurskydd anses vara en viktig nordisk konkurrensfördel. Utskottet har i tidigare betänkanden behandlat motionsyrkanden om djurskydd, och utskottet (2014/15:UU9) avstyrkte då ett likalydande yrkande. De nordiska ländernas justitieministrar diskuterade vid ministerrådet för lagstiftningsfrågor hur samhället kan förebygga radikalisering. Även på tjänstemannanivå utbyter man erfarenheter kring lagstiftningsarbete i frågan om utländska terroriststridande. lanserade ett brett samarbetsprogram för integration och flyktingmottagande baserat på erfarenhetsutbyte mellan de nordiska länderna. Det norska ordförandeskapet kommer att ha fortsatt fokus på integration . I samtliga nordiska länder kan två personer av samma kön ingå äktenskap på samma villkor som par av olika kön. Det får antas att de länder som har infört samkönade äktenskap kommer att respektera ett äktenskap ingånget i . delar civilutskottets uppfattning i betänkande 2016/17:CU10 om att det även fortsättningsvis är en uppgift för att i internationella förhandlingar verka för en reglering på internationell nivå som möter de behov av rättssäkerhet som finns för samkönade par och som jämställer dem med par av olika kön. Detta bör enligt utrikesutskottet också inkludera det nordiska samarbetet. , i vilket alla nordiska länder ingår, antog 2010 en rekommendation med riktlinjer för hur medlemsstaternas lagar och regler ska förbättras när det gäller hbtq-personer. Utskottet förutsätter att regeringen inom internationella forum såsom t.ex. fortsätter att aktivt arbeta för att utöka skyddet mot diskriminering. Utskottet understryker vikten av att såväl i nordisk-baltiska samarbeten som bilateralt med nordiska och baltiska länder fortsätter att uppmana regeringar att förhindra diskriminering och att arbeta för en attitydförändring gentemot hbtq-personer. Nordiska ministerrådets samarbete med och m.fl. har ett omfattande samarbete med de baltiska länderna med kontor i samtliga baltiska länder. fortsatte att stödja oberoende ryskspråkiga medier i de baltiska länderna genom stöd till journalistutbildning för ryskspråkiga journalister samt till uppbyggnad av en ryskspråkig tv-kanal i . Sedan ryska registrerade som ”utländsk agent” och avbröt sin verksamhet vid sina kontor i nordvästra har fortsatt sin verksamhet i via nordiska förvaltningsorgan och genom journalist-och parlamentarikerutbyten samt samarbetsprojekt inom hälsa, miljö, mänskliga rättigheter och kultur. Möjligheterna att stödja demokratiska institutioner är centrala teman. välkomnar att samarbetet kunnat fortsätta inom parlamentariska forum såsom Östersjösamarbetet, samt det arktiska samarbetet. Såsom grannar till behöver de nordiska länderna upprätthålla relationer och kontakter med , särskilt på regional nivå, men utan att ge avkall på en principiell hållning. Utskottet framhåller värdet i att samarbeta mer med frivilligorganisationer, civilsamhället och kultursektorn i för att stödja mellanfolkliga kontakter. Utskottet har tidigare uttalat att regeringen regelbundet bör informera om utvecklingen i det arktiska området (bet. 2011/12:UU3, bet. 2013/14:UU14, bet. 2015/16:UU11 och bet. 2015/16:UU18). Utskottet konstaterar att regeringen inte tagit till sig utskottets uttalande. Med hänsyn till det arktiska samarbetets strategiska betydelse står utskottet fast vid att regeringen i en skrivelse till ska redogöra för utvecklingen i det arktiska området och för verksamheten i och . Det bör ske i samband med den årliga skrivelsen till om det nordiska samarbetet. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:812 yrkandena 14–16, 2016/17:1737 yrkande 13, 2016/17:2768 yrkande 12 i denna del, 2016/17:3208 yrkande 24 och motion 2016/17:3678 yrkandena 2–10. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om gränshinder, gränsstatistik och nordisk yttre gränsbevakning. Jämför reservation 5 (SD), 6 (V) och 7 (KD). I motion 2016/17:2027 yrkande 1 anför att regeringen ska ta krafttag för att stärka integrationen i . I samma motion yrkande 2 anförs att regeringen ska säkerställa att en handlingsplan för hur Öresundspendlingen kan förbättras skyndsamt tas fram. I kommittémotion 2016/17:2474 yrkande 20 anför m.fl. att regeringen bör arbeta för bilaterala avtal mellan de nordiska länderna om gränsstatistik så att de som arbetar i ett annat nordiskt land syns i det egna landets statistik. I motion 2016/17:2589 anför och att gränshindren för näringslivet mellan och ska minskas. I kommittémotion 2016/17:3208 yrkande 23 anför m.fl. att regeringen bör ge fortlöpande rapportering om de framgångar som det nordiska gränshinderrådet åstadkommer. I kommittémotion 2016/17:3678 yrkande 1 av m.fl. anför att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för en gemensam nordisk yttre gränsbevakning. En av det nordiska samarbetets grundläggande hörnstenar är de öppna gränserna mellan de nordiska länderna. betonar vikten av att det ska vara fullt möjligt att flytta, pendla, studera och driva företag över de nordiska landgränserna utan att hamna i en gråzon eller hindras av otydliga lagar eller regler. Arbetet med att bekämpa gränshinder i syfte att främja jobb och tillväxt i de nordiska länderna är en av de nordiska samarbetets viktigaste utmaningar. De nordiska grannländerna utgör en mycket stor andel av varje nordiskt lands export- och importmarknad. Utskottet konstaterar att det ligger i samtliga nordiska länders intresse att det nordiska näringslivet ska kunna operera så obehindrat som möjligt. De nordiska regeringarna tillsatte 2014 för att avskaffa gränshinder mellan de nordiska länderna, förebygga att gränshinder uppkommer och förbättra informationen om den fria rörligheten mellan de nordiska länderna. Regeringen har i skrivelsen om nordiskt samarbete (2016/17:90) informerat om att tolv gränshinder har lösts eller avskrivits av . Den stående målsättningen är att fem till tio gränshinder ska lösas . Bristen på en långsiktigt finansierad gränsregional statistik är upptagen som ett gränshinder inom det nordiska samarbetet. Frågan om en samnordisk finansieringslösning för detta bereds inom där det även pågår ett projekt om utbyte av data om sysselsättning mellan de nordiska länderna . noterar regeringens beslut om att slopa identitetskontroller för inresande över till . I samma regeringsbeslut skärptes även de tillfälliga gränskontrollerna mot andra Schengenländer. uppmanar regeringen att fortsätta värna den nordiska mobiliteten i relation till de tillfälliga gränskontrollerna. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2016/17:2027 yrkandena 1 och 2, 2016/17:2474 yrkande 20, 2016/17:2589, 2016/17:3208 yrkande 24 och motion 2016/17:3678 yrkande 1. Nordiskt samarbete inom hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkande om en nordisk beredningsgrupp om högspecialiserad behandling inom hälso- och sjukvården. Jämför reservation 8 (KD). I kommittémotion 2016/17:3305 yrkande 17 anför m.fl. att regeringen ska utreda förutsättningarna för att etablera en nordisk beredningsgrupp på hög nivå som kan stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet om högspecialiserad behandling inom hälso- och sjukvården. Beträffande förslaget i kommittémotion 2016/17:3305 om att utreda förutsättningarna för att etablera en nordisk beredningsgrupp på hög nivå som kan stärka och vidareutveckla det nordiska samarbetet om högspecialiserad behandling inom hälso- och sjukvården, noterar utskottet att det arbete som inleddes med rapporten Det framtida nordiska hälsosamarbetet fortsätter. för social- och hälsopolitik har tillsammans med ministerrådet för livsmedels- och lantbruksfrågor etablerat en tvärsektoriell nordisk strategigrupp mot antimikrobiell resistans och en nordisk folkhälsoarena bestående av regeringstjänstemän med ansvar för folkhälsa. En nordisk grupp för högspecialiserad behandling och ett nordiskt nätverk för sällsynta sjukdomar inledde sitt arbete . Det norska ordförandeskapet initierade 2017 ett treårigt projekt: Nordiskt forskningssamarbete för bättre hälsa. Två toppmöten har arrangerats om psykisk hälsa. Med hänvisning till att insatser redan har inletts avstyrker utskottet motionen 2016/17:3305 yrkande 17. Nordiskt samarbete inom försvar Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motionsyrkanden om nordiskt försvarssamarbete, inklusive frågan om ömsesidiga försvarsgarantier. Jämför reservation 9 (M) och 10 (SD) I kommittémotion 2016/17: 2768 yrkande 12 anför m.fl. att ska fortsätta verka för ett fördjupat nordiskt samarbete också på det säkerhetspolitiska området och stärka det bilaterala samarbetet med de nordisk-baltiska länderna. I kommittémotion 2016/17:3678 yrkande 11 anför m.fl. att regeringen inom det nordiska samarbetet ska verka för ökade insatser för att uppnå ett samordnat luftförsvar och en samordnad luftövervakning. I samma motion yrkande 12 anför motionärerna att regeringen långsiktigt ska skapa förutsättningar för ett nordiskt försvarssamarbete som också omfattar ömsesidiga försvarsgarantier. Utskottet delar motionärernas uppfattning om det nordiska försvarssamarbetets betydelse. Det finns ett behov av ett allt närmare försvarssamarbete och en stärkt säkerhetspolitisk dialog mellan de nordiska länderna. Utskottet konstaterar att samarbetet inom Nordefco (Nordic Defence Cooperation) har utvecklats positivt inom områden som internationella operationer, logistik, utbildning och förmågeutveckling. De nordiska försvarsministrarna har ingått avtal om att förenkla för de nordiska ländernas försvarsmakter att verka på varandras sjö-, luft- och landområden i fredstid. Avtal om alternativbaser på flygsidan, som ingicks 2016, gör det möjligt att använda ett annat nordiskt lands närliggande flygbaser. Arbetet med att etablera utbyte av luftlägesinformation har fördjupats. Ett övergripande avtal mellan , , och undertecknades 2015 om samarbete inom försvarsmaterielområdet. Enligt utskottets bedömning har det nordiska samarbetet bidragit till försvarsmaktens operativa förmåga och till att höja tröskeln för incidenter, kriser och konflikter i närområdet. Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet har tidigare behandlat frågan om nordiskt samarbete i betänkande 2014/15:UFöU5 och såg då stora möjligheter till ett än mer fördjupat nordiskt försvarssamarbete men med den principiella begränsningen att samarbetet inte bör innebära ömsesidiga försvarsförpliktelser. Säkerhetsläget i det svenska närområdet har försämrats . konstaterar att det i en osäker omvärld är viktigt att den svenska säkerhetspolitiska linjen är fast och tydlig. Säkerhet byggs solidariskt med andra. Den svenska solidaritetsförklaringen intar en central position i säkerhetspolitik och har ett brett stöd i riksdag. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett nordiskt land, och vi förväntar oss att övriga nordiska länder agerar på samma sätt om skulle drabbas. ska därför kunna såväl ge som ta emot militärt stöd. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17: 2768 i denna del och motion 2016/17:3678 yrkandena 11 och 12. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår de motionsyrkanden som anges i bilaga 2. Utöver de yrkanden som behandlats tidigare i detta betänkande finns i betänkandet även motionsyrkanden som är föremål för förenklad motionsbehandling enligt promemorian Förenklad motionsberedning –2018 som utskottet antog . Utskottet har vid en genomgång funnit att de yrkanden som anges i bilaga 2 inte kan vara aktuella för något tillkännagivande från . Efter denna behandling avstyrker ett enigt utskott motionerna i bilaga 2. Utskottet föreslår att skrivelse 2016/17:90 och redogörelse /17:NR1 läggs till handlingarna. Det nordiska samarbetet m.m., punkt 1 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 12.1 och 2016/17:812 av m.fl. (V) yrkandena 14–16, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 13, 2016/17:3208 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:3678 av m.fl. (SD) yrkandena 2–10. har och ska fortsätta arbeta för att effektivisera, stärka och modernisera det nordiska samarbetet inom ramen för .