bet · H401UU10 · 2017-06-05 00:00:00 — Med politik kommer endast de som kommer direkt från ett krigsområde att omfattas av asylrätten, och därför finns det ingen anledning för att framöver delta i utbyggnaden av det gemensamma systemet. I stället för att utforma en gemensam asylpolitik som gång på gång visat sig ha misslyckats anser vi att varje EU-land ska bidra med humanitära medel till krisens närområde. I stället för påtvingade kvotsystem på EU-nivå har varje land möjlighet att utforma bilaterala avtal med FN om mottagande av kvotflyktingar via UNHCR:s vidarebosättningsprogram. Detta riktar sig till de mest utsatta direkt i krisens närområde. Då har varje land möjlighet att bidra utifrån sina egna förutsättningar. Det är uppenbart att unionens senaste strategi och migrationsavtal med saknar grund i beprövad erfarenhet och bygger på önsketänkande. Strategin för att hantera migrationsströmmen bygger på att är en tillförlitlig avtalspart, något vi ser som ett mycket osäkert antagande. ingångsvärde i processen ser ut att vara att skaffa sig medel för utpressning mot , för att på så sätt utverka fördelar och få en s.k. ”gräddfil” in i unionen. Därför bör regeringen verka för att avtalet tidigast möjligt sägs upp. anser att EU har en stark förhandlingsposition för att förhandla fram återtagandeavtal med tredjeländer. Trots detta görs det ytterst lite på det området. och EU har stora problem med att exempelvis återföra marockanska, afghanska och algeriska medborgare till deras respektive hemländer. utgångspunkt är att varje land ska ta hand om sina medborgare. Vi vill att regeringen verkar för att intensifiera förhandlingarna och att regeringen agerar mer offensivt i frågan. EU bör använda sanktioner riktade mot handel och bistånd som påtryckningsmedel. Länder som vägrar att ta tillbaka sina medborgare kan inte få bidrag från EU. Ett annat område som vill att regeringen tittar på är att använda individuella sanktioner mot styrande skikt i de aktuella länderna. anser att något av temaområdena för ramprogrammet för för grundläggande rättigheter borde utvidgas till att omfatta uppföljning av och arbete mot religiös extremism. Vidare borde det framgå uttryckligen att arbete mot hedersrelaterat våld ingår i de temaområden som finns i förslaget. Härutöver delar vi i allt väsentligt bedömningen från rådets rättstjänst och menar, i likhet med flera andra medlemsstater, att det finns en juridisk problematik som bör utredas ytterligare innan frågan om polisiärt samarbete genomförs i FRA:s ramprogram. Rättsliga och inrikes frågor, punkt 9 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1200 av m.fl. (V) yrkandena 5 och 6 samt 2016/17:3661 av (C) yrkande 1 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 12, 17, 27 och 34–37. är mycket kritiskt till avtalet mellan och om hantering av flyktingar . Det bryter mot asylrätten och legitimerar president kamp mot pressfrihet och övergrepp mot den kurdiska befolkningen. är inget säkert tredjeland. Man ger inte flyktingstatus åt icke-europeiska flyktingar, och flera rapporter vittnar om undermåliga asylprocesser samt att man skickat tillbaka flyktingar till krigets och andra länder. Erdoğans har tagit flera betydande steg i auktoritär riktning. Rapporterna om grova kränkningar av mänskliga rättigheter, inskränkt yttrandefrihet och ett växande förtryck av landets kurder avlöser varandra. ska som enskilt land och som medlem i EU verka för att lever upp till sina internationella åtaganden om att skydda pressfriheten och påskynda en förändring av det turkiska rättssystemet till ett system baserat på rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Regeringen bör verka för att avtalet mellan och sägs upp. höjs flera röster för att EU bör teckna ett liknande avtal med , ett land i konflikt som saknar en legitim regering och där olika områden kontrolleras av olika väpnade grupper, bl.a. Daish. Amnesty har larmat om hur landets kustbevakning slagit, skjutit och övergett flyktingar i båtar vid sina ”räddningsaktioner”. rapporter vittnar även om hur tortyr, sexuellt våld och rättsövergrepp är vanligt förekommande i de häkten där förvarar asylsökande som försökt ta sig till . Regeringen bör verka för att överenskommelser liknande EU:s avtal med inte sluts med andra stater. Arbetsliv och hälsofrågor, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 38–40 och 2016/17:1195 av m.fl. (V) yrkande 6. Då ser arbetsmiljöfrågor som en nationell fråga anser vi att ett gemensamt EU-direktiv kommer att försämra skyddet för svenska arbetare eftersom då måste anpassa sig efter länder som har betydligt sämre arbetsmiljölagar. Vi anser även att införandet av gränsvärden och miniminivåer för vissa ämnen som är förbjudna i öppnar för att dessa förbjudna ämnen kan användas igen. vänder sig mot att EU vill inkräkta mer på det nationella självbestämmandet i arbetsmiljöfrågor. är inte negativa till att EU har mål för tillgänglighet, men vi anser att det inte ska vara upp till EU att ställa specifika krav på hur man ska uppnå dessa mål i medlemsländerna. Vi anser att det ska vara upp till respektive medlemsstat att välja vilka egna regler, lagar och förslag på praktiska lösningar som man vill genomföra för att kunna uppnå målen om ökad tillgänglighet. Vad gäller hälso- och sjukvårdsfrågor ska det enligt vara upp till varje medlemsstat att själv besluta hur man vill organisera sin hälso- och sjukvård. Detta ska inte bli ytterligare ett område där EU tillskansar sig mer befogenheter på medlemsstaternas bekostnad. Det finns ett fåtal frågor där det finns viss nytta med gränsöverskridande samarbete, t.ex. antibiotikafrågor och antimikrobiell resistens. Här måste dock lösningar på problemen sökas inom andra multilaterala och/eller bilaterala organisationer och sammanhang. Arbetsliv och hälsofrågor, punkt 10 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1195 av m.fl. (V) yrkande 6 och 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 38–40. De internationella fackliga regelverken förbättras , men fortfarande bryter många länder och företag mot konventioner, även mot dem de valt att ratificera. Med en globalt erkänd rätt till internationella sympatiåtgärder skulle löntagare överallt kunna sätta press på att arbetsgivare måste uppfylla kravet om mänskliga rättigheter i arbetslivet. Detta skulle exempelvis ge facken i möjlighet att vidta sympatiåtgärder till stöd för de arbetstagare som utsätts för kränkningar av sina mänskliga rättigheter i arbetslivet, varhelst i världen detta sker. anser att inom EU bör driva kravet om rätt till sympatiåtgärder över gränserna i . Precis som anser vi att de fyra friheterna inom EU:s inre marknad, fri rörlighet för personer, varor, tjänster och kapital, inte räcker för att åstadkomma rättvisa villkor för löntagarna i . bör inom EU driva att rätten för fackföreningarna att verka över gränserna införs som en femte frihet. Konkurrenskraft, telekom och transport, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 41–43 och 45–53. ser positivt på en stark och konkurrenskraftig inre marknad genom handel med varor och tjänster. Vi vill dock belysa vikten av en generell marknads- och behovsanpassning samt likvärdiga arbetsvillkor och kvalitets- och säkerhetsaspekter, och det bör finnas vissa generella undantag. Vi vill kraftigt poängtera vikten av att åtgärder ska resultera i reell tillväxt och konkurrenskraft samt att sysselsättningsåtgärder inte är någon form av kostnadsdrivande socioekonomiska projekt. ser att den inre marknaden spelar en stor roll för tillväxt och sysselsättning. Vi anser dock att dess strukturreformer och tillväxtfrämjande åtgärder inte får vara kostnadsdrivande och därmed få negativa budgetära konsekvenser på EU-nivå eller nationell nivå. Vi ser en uppenbar problembild med extremt dyra investeringar samt med vilka som ska bekosta utbyggnaden av en total gränsöverskridande energimarknad. Vidare beskrivs konsumentnyttan i alltför generella termer för att kunna vara direkt överförbar till alla medlemsstater. ser i likhet med regeringen vikten av en stark europeisk konkurrenskraft, men sedan går åsikterna isär. Vi väljer att konkretisera de mekanismer, delar, sektorer och områden som faktiskt kraftigt berör konkurrenskraften i i stället för att som regeringen understryka ord som samordning, arbeta för investeringar, hållbar ekonomi, goda ramvillkor, fördjupad inre marknad m.m. Vi menar att fokus ska ligga på vilka åtgärder som har vidtagits eller ska vidtas och vilka positiva eller negativa effekter dessa har för den globala konkurrensen. menar att alla kostnadsdrivande mekanismer måste upphöra och revideras. De olika industrisektorernas konkurrenskraft måste utvärderas när det gäller den europeiska energisituationen. Tillgången till arbetskraft genom snedvridande stödsystem behöver ses över. ser värdet i en utvecklad rymdverksamhet. Vi anser dock att den europeiska rymdsatsningen även fortsättningsvis bör drivas som ett mellanstatligt samarbete och vänder oss mot ett införlivande av i EU. Enligt är den s.k. sammanhållningspolitiken något som inte bör delta i. Vidare bör de fonder som finansierar området avskaffas. inser vikten av ett välfungerande transportnät såväl inom landet som utomlands, men vi ställer oss skeptiska till införandet av ERTMS. Vi anser inte att ska gå i bräschen när det gäller att genomföra signalsystemet, och i de fall vi inför det ska det finnas behov av det, så som när det gäller Öresundsförbindelsen. Vi anser inte att det är ekonomiskt försvarbart att som verka för ett rikstäckande införande, då det tar enorma resurser i anspråk som det försämrar kapaciteten på befintligt nät. vänder sig mot att EU ska lägga sig i hur respektive medlemsland väljer att styra sin järnvägspolitik. Hur en stat vill dela upp ansvaret mellan infrastrukturförvaltare och operatör – eller helt avstå från detta – ska vara upp till respektive medlemsstat. Vi anser inte heller att persontrafiken med nödvändighet måste konkurrensutsättas. anser att det är olämpligt med harmoniserade yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten, med hänsyn till att inlandssjöfarten skiljer sig vida mellan EU:s medlemsländer och att det råder skiftande geologiska förutsättningar i de olika medlemsländerna. I fall har den senaste debatten om användandet av 700-megahertzbandet påvisat behovet av självstyre när det gäller frekvenstilldelningen. anser att så pass viktiga frågor som frekvenstilldelning mycket väl kan samordnas med andra länder, men att länder i slutändan måste ha självbestämmande i frågan om vilka frekvensspann man vill upplåta till frågor om säkerhet. Därför motsäger sig förslag som flyttar makten när det gäller frekvenstilldelning till EU. motsäger sig generellt skapandet av nya myndigheter och utökande av EU:s makt. I fallet med Berec anser vi dessutom att myndigheten är onödig och delar regeringens ståndpunkt att förslaget strider mot proportionalitetsprincipen. Wifi på allmänna platser är generellt sett bra. Däremot ser ingen anledning till att EU ska bestämma om det, eller att detta måste skötas på ett sätt beslutat i . Vi anser att det bör vara upp till enskilda stater, och helst enskilda kommuner, om man väljer att lägga skattepengar på sådana projekt. Energi, punkt 12 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 44 och 54–57 samt 2016/17:1067 av m.fl. (L) yrkande 2, 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 4, 2016/17:2467 av (KD) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2768 av m.fl. (M) yrkande 22. ser positivt på en handlingsplan för den europeiska stålindustrin. Vi ser vikten av att minska koldioxidläckaget, öka konkurrenskraften genom konkurrensneutrala handelsavtal och mer rättvisa handelsmetoder, minska regelbördan för industrin i sin helhet samt satsa på innovation och tillväxt. Vi har dock uttryckt våra kritiska synpunkter på den för industrin så viktiga europeiska energipolitiken. Ökade produktionskostnader, kapacitets- och leveransosäkerhet samt snedvridande subventioner till förnybar elproduktion kommer under oöverskådlig framtid att belasta den europeiska industrins konkurrenskraft. Dessutom genererar den förda energipolitiken ett enormt investeringsbehov av förnybar elinfrastruktur. Det är oklart hur stor kostnaden blir och vilka som ska finansiera detta. Vi sverigedemokrater ser positivt på samarbete länder emellan i energi- och klimatfrågor. Vi ser dock ett antal otydligheter och en brist på realism när det gäller åtaganden inom en gemensam europeisk energiunion och flera av de förslag som kommissionen presenterat i det s.k. vinterpaketet. I motsats till kommissionen hävdar vi, med hänvisning till EU:s ständigt generella kostnadsdrivande projekt, att den administrativa bördan kommer att öka. Vi menar att inte behöver mer tvingande lagstiftningsåtgärder då svensk elproduktion i stort sett är fri från utsläpp av koldioxid. Vi vill i stället lyfta fram betydelsen och vikten av globalt minskat koldioxidläckage och europeisk konkurrenskraft i framtida förhandlingar. Dessutom efterlyser vi en kostnadsanalys när det gäller investeringar i infrastruktur, förnybar energi och subventioner samt fördelning av europeiska fondmedel. Vi anser att försörjningstrygghet är av största vikt och att det i första hand ligger i nationernas intresse att säkra sin egen elproduktion och diversifiering. Vi inser även betydelsen av att minska energiimporten ifrån politiskt instabila stater. Vi ser det som orealistiskt att avveckla kärnkraften och vilja avstå från fossila energislag och ersätta dessa med förnybara, intermittenta energislag. Vi ställer oss frågande till kostnadsdrivande lösningar när det gäller energieffektivisering till liten eller ingen miljönytta alls och är övergripande kritiska till EU:s negativa inflytande på svensk energi- och miljöpolitik. Medlemsländernas olikheter bör återspeglas på ett bättre och mer realistiskt sätt, och målen bör sättas därefter. Vi anser att det är angeläget att EU:s mål för energieffektivisering kan nås på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. För att detta ska kunna ske behöver medlemsstaterna själva utforma styrmedel, detaljregler och konkreta åtgärder som kan bidra till EU:s måluppfyllelse. En detaljstyrning från EU-nivå som inte tillåter nationella, regionala eller lokala lösningar till gagn för en kostnadseffektiv måluppfyllelse bör inte accepteras. Vi är även starkt kritiska till kommissionens förslag till krav på att medlemsstaterna ska öppna sina stödsystem för förnybar elproduktion i andra medlemsstater med minst en viss angiven andel av den kapacitet för förnybar elproduktion som mottagit stöd. Jordbruk, fiske och miljöfrågor, punkt 13 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 58–63. anser att det är en viktig princip att vi i så hög grad som möjligt behåller kontrollen över vår egen livsmedelsproduktion. Det är när maten produceras i som vi har som allra bäst insyn i produktionsförhållandena. Man bör också ifrågasätta orimligt långa transporter som kan bli resultatet av import. Om svenska lantbrukare inte har rimliga villkor för att bedriva sin verksamhet kommer produktionen att flytta till länder med lägre ambitioner, vilket innebär högre miljöbelastning och sämre djurskydd. All myndighetsutövning och politik ska utgå från att vi ska gynna konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i . Det är oacceptabelt att självförsörjningsgraden, dvs. värdet av livsmedelsproduktion som andel av vår konsumtion, har sjunkit till . Vi anser att den gemensamma jordbrukspolitiken har karaktären av en federalistisk icke ändamålsenlig övergripande lösning som inte är anpassad till svenska förhållanden. Ett avskaffande av den gemensamma jordbrukspolitiken skulle leda till en radikal sänkning av medlemsavgifterna till EU. För svenskt vidkommande skulle i stället jordbruksstöden betalas ut direkt från den svenska staten. Det är därför mening att regeringen ska verka för att åternationalisera jordbrukspolitiken. Vi eftersträvar att ska omförhandla villkoren för medlemskapet i Europeiska unionen med det långsiktiga målet att återföra beslutsmakten till . Tills vidare är det dock viktigt att vi på bästa sätt tar vara på de jordbruksstöd som lantbruket kan få del av genom EU för att stärka det svenska jordbruket och försöka påverka EU:s gemensamma jordbrukspolitik i en för positiv riktning. Många jordbruksstöd bidrar till högre arrende- och markpriser, vilket påverkar lönsamheten negativt för aktiva bönder som vill utveckla sin verksamhet och behöver mer mark. anser därför att jordbruksstöden i högre grad bör gå till aktiva lantbrukare. Dessutom måste EU:s byråkrati förenklas, och svenska myndigheters tillsyn ska vara rättssäker, transparent och fri från onödigt betungande byråkrati. Vi vill också förbättra konkurrenskraften genom att sänka dieselskatten för jord- och skogsbruk till dansk nivå och införa en betesersättning för mjölkkor på bete. står i princip bakom höga miljöambitioner för jordbruket och minskningen av övergödningen. Men vi måste skapa oss en realistisk bild av situationen. Det svenska lantbrukets andel av kvävetillförseln till stannar vid endast några procent. Detta bör få konsekvenser exempelvis för genomförandet av det s.k. vattendirektivet. Rådgivning till lantbruket bör vara det huvudsakliga arbetssättet för att nå målen inom vattenförvaltningen i likhet med hur man jobbar i de flesta andra länder inom EU. Det måste också utföras bättre konsekvensanalyser av de åtgärdsförslag som läggs fram av vattenmyndigheterna. Fiske är en fråga som bör regleras genom mellanstatligt och globalt samarbete, vilket i fall innebär samarbete inom och genom EU. Fiskerikontrollen måste dock vara lika effektiv i alla EU-länder. Dagens fiskeripolitik inom EU innebär att svenska fiskare blir särbehandlade och att fisket inte bedrivs på lika villkor i de olika länderna. anser att konsumenternas förtroende för kvaliteten på livsmedlen förutsätter ett starkt djurskydd i och flexibla kontroller utifrån varje EU-medlemsstats specifika behov. Det bästa sättet att uppnå ett starkt djurskydd inom EU är att verka för ett högre djurskydd genom striktare gemensamma regler vid transporter samt att gemensamt motverka undantag för plågsamma slaktmetoder. Krav på ett starkt djurskydd i får heller inte leda till att svenskt jordbruk konkurreras ut av jordbruk i andra EU-länder. anser att de svenska böndernas konkurrenskraft ska stärkas som ett starkt djurskydd bibehålls. Inom ramen för EU vill verka för att varje medlemsstat i högre grad får införa de sjukdoms- och smittkontroller som anses nödvändiga för att förhindra införsel av smittsamma djursjukdomar som kan utgöra ett hot mot djurs eller människors hälsa eller orsaka produktionsförluster. Vi sverigedemokrater anser att en gemensam skogspolitisk strategi kan bli det första steget mot en framtida gemensam skogspolitik inom EU, vilket skulle få betydande negativa konsekvenser för och för den svenska skogsbruksmodellen. påverkas förutsättningarna för att bedriva skogsbruk av flera EU-direktiv och förordningar. Ett EU med allt större inflytande i dessa frågor riskerar att leda till ett större fokus på detaljstyrning och till att ytterligare administrativa och byråkratiska hinder tillkommer. I kommissionens förslag om markanvändning, s.k. LULUCF, föreslås skogliga referensnivåer som anger hur mycket skog som kan avverkas utan att det rapporteras som utsläpp. Varje land ska ha sin referensnivå som anger hur många kubikmeter skog som får avverkas. Förslaget fokuserar på att minska avverkningarna. och , som inte avverkar sin årliga tillväxt, borde kunna öka avverkningen i stället. Förslaget kan ses som en del i en större process som syftar till att införa överstatliga inslag i medlemsländernas skogs- och energipolitik och en överföring av makt från medlemsländerna till EU:s institutioner. motsätter sig denna process och anser att vi i måste fortsätta att värna den nationella beslutanderätten. I frågor som berör viltförvaltning anser vi att det nationella parlamentet alltid ska ha sista ordet och att regeringen därmed tydligt ska verka för att återtar beslutsmakten över dessa frågor. vill se klimatpolitiken i ett globalt perspektiv. Varken eller EU kan påverka koldioxidutsläppen i någon betydande utsträckning utan globala avtal. eftersträvar en miljö- och klimatpolitik där alla världens människor har en okränkbar rätt att eftersträva en mer hälsosam morgondag. Vi avhåller oss emellertid från domedagsprofetior och lägger fokus på realistiska lösningar på verkliga problem. motsätter sig inte , men vi är vaksamma när EU och regeringen använder avtalet till att genomföra saker som inte står där. bör avvakta med att åta sig fler utsläppsminskningar innan detta har utvärderats. anser inte att avtalet som förhandlades fram på COP 21 är att beteckna som rättsligt bindande. Det saknas krav för utsläppsminskningar samt sanktionsmöjligheter mot länder som inte uppfyller de redan lågt ställda kraven. I detta läge bör man inte gentemot medborgarna försöka påskina att vi har ett robust lagligt bindande klimatavtal. Vi anser även att i detta osäkra läge bör vara tydligt med att vi inte är beredda att öppna för diskussioner om att gå längre än redan beslutade utsläppsminskningar på EU-nivå. Vi anser att man bör vara vaksam så att detta dokument inte bakvägen utvecklas till överstatlighet på energipolitikens område, som i allra högsta grad ska vara en nationell angelägenhet. uppfattning är att frågor som inte måste hanteras på EU-nivå för att den inre marknaden ska fungera i stället ska avgöras på nationell nivå. Avfallshantering är t.ex. en fråga som inte lämpar sig för överstatliga lösningar. Det finns ingen anledning att genom överstatlighet tvinga fattigare europeiska länder att prioritera avfallsfrågor högre än t.ex. utveckling av infrastruktur och sociala frågor. Utbildning, ungdom och kultur, punkt 14 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3662 av m.fl. (SD) yrkandena 64–68. Utbildning och forskning är en del av uppföljningen av 2020-strategin. Utbildning 2020-strategin innehåller en del bra förslag, men anser att ett enskilt land avgör bäst själv vilka åtgärder och vilka prioriteringar som landet behöver för att ha en framgångsrik utbildningspolitik. är inte mot samarbete mellan länder, men anser att det inte ska ske på ett överstatligt plan utan genom bilaterala avtal. plus innehåller ett antal förslag som bäst löses på nationell nivå – exempelvis anser att samverkan mellan olika lärosäten bäst sker direkt mellan lärosätena. anser därför att Erasmus-plus-samarbetet bör läggas ned. Kompetensagenda för är ett omfattande dokument och innehåller såväl bra som mindre bra förslag. ställer sig skeptiska till förslagen om flexibla läroplaner. Vi anser att detaljstyrningen gått för långt i den del som handlar om evidensbaserade politiska beslut.