bet · H501MJU5 · 2017-10-19 00:00:00 — Som framgått slutredovisade ett regeringsuppdrag om prövning av miljöfarliga verksamheter och krav på bl.a. upprättande av miljökonsekvensbeskrivning. I likhet med anser vi att det är det faktiska behovet av en miljökonsekvensbedömning och en miljökonsekvensbeskrivning som, sett till vilken miljöpåverkan en verksamhet eller åtgärd kan antas få, ska vara styrande för kategoriseringen. Vi anser också att om värdet av miljönyttan bedöms överstiga de kostnader och eventuella andra nackdelar som verksamhetsutövarna kan komma att drabbas av kan det finnas starka skäl att, med stöd av bemyndigandet, låta det svenska regelverket gå längre än vad MKB-direktivets miniminivå kräver. Regeringen har gett i uppdrag att se över den del av slutredovisningen som innehöll förslag till kategorisering av verksamheter utifrån krav på miljökonsekvensbeskrivningar. Mot bakgrund av vad vi har anfört och i avvaktan på slutredovisningen av det senaste regeringsuppdraget till bör motion 2016/17:3758 (C, M, L, MP) yrkande 2 avstyrkas. Innehållet i miljökonsekvensbeskrivningen inom ramen för den specifika miljöbedömningen, punkt 4 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (S), (V), (S) och (MP). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1. När väljer att överlåta viss normgivningskompetens till regeringen ligger det i sakens natur att det inte är möjligt att helt förutspå vilka föreskrifter regeringen kan behöva utfärda. Alternativet till att överlåta viss normgivningskompetens till regeringen är att den ytterligare detaljreglering som kan komma i fråga skulle behöva genomföras i lag, vilket ofta är både opraktiskt och tidskrävande. Vi anser att om antar ett förslag till normgivningsbemyndigande för regeringen innebär det i sig att utgår från att regeringen kommer att tillämpa bemyndigandet på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt. Vi ser inte framför oss att regeringen, utom om det finns tungt vägande miljöskäl, kommer att utfärda föreskrifter som ställer fler eller högre krav än vad som följer av MKB-direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Mot denna bakgrund föreslår vi att motion 2016/17:3758 (C, M, L, KD) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Miljöorganisationers tillgång till rättslig prövning, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3757 av m.fl. (V) yrkande 2. I departementspromemorian Miljöbedömningar (Ds 2016:25), som togs fram inför denna proposition, föreslås ändringar som gäller talerätten för miljöorganisationer. I promemorian föreslås att 16 kap. 13 § om miljöorganisationers rätt att överklaga ändras på så sätt att miljöorganisationer ges en uttrycklig rätt att överklaga fler beslutstyper. Det innebär bl.a. en utökning när det gäller tillsynsbeslut och beslut som innebär ett försämrat områdesskydd. Med förslaget ges också fler miljöorganisationer rätt att överklaga. delar uppfattning i remissvaret över promemorian att de ändringar som föreslås är angelägna för att möjliggöra ett uppfyllande av såväl internationella som EU-rättsliga förpliktelser och att promemorians förslag i denna del bör tillstyrkas. Promemorians förslag behöver även kompletteras eller förändras i vissa delar för att bli ändamålsenliga och uppfylla de krav som följer av och . delar även vissa remissinstansers bedömning att det inte är förenligt med internationella förpliktelser att generellt undanta domar och beslut som rör t.ex. Försvarsmakten från miljöorganisationers rätt att överklaga. Detta generella undantag bör ses över. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar: 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i . 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder för utnyttjande av vattenkraft vid krig m.m. 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1977:439) om energiplanering. 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn. 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i minerallagen (1991:45). 10.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1140) om ekonomiska zon. 11.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. 12.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 13.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning. 14.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403). 15.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2016/17:3757 av m.fl. (V): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utreda hur undantag från krav på strategisk miljöbedömning och krav på undersökning i fråga om miljöpåverkan för totalförsvar och räddningstjänst gällande planer och program kan begränsas i lagstiftningen för att minska risken för negativ miljöpåverkan och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma till med förslag på lagstiftning som uppfyller tillgång till rättslig prövning för miljöorganisationer i enlighet med internationella och EU-rättsliga förpliktelser och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3758 av m.fl. (C, M, L, KD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kraven på miljökonsekvensbeskrivningens innehåll endast ska avse sådant som krävs för ett korrekt genomförande av direktiv /52/EU och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att regeringens kategorisering av verksamheter som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåverkan ska vara i enlighet med direktivet och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att i ange en maximal tidsfrist för att fatta beslut i enlighet med direktivet och tillkännager detta för regeringen. 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att den nya lagstiftningen och dess tillämpning bör utvärderas senast och tillkännager detta för regeringen. yttrande 2017/18:CU2y Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 5 Miljöbedömningar. Den proposition som ligger till grund för betänkandet innehåller förslag som framför allt rör miljökonsekvensbeskrivningar. Ett nytt sjätte kapitel föreslås till . Den trädde visserligen i kraft , men beslutet fattades 1998 av utredningar och beredning. Det var en viktig förändring av svensk miljölagstiftning. Självklart fanns lagstiftning redan innan kom, men syftet med var att samla det regelverk som fanns i en övergripande lagstiftning och att göra lagen och tillämpningen mer enhetlig över olika sektorer. De värderingar om naturens skyddsvärde och om människans ansvar att förvalta naturen som kommer till uttryck i lagen är viktiga grundbultar för den svenska miljöpolitiken - och för den svenska näringspolitiken. Det går nämligen inte att separera näringspolitiken från frågor om miljö och hållbarhet. Det går inte att tala om och föra en politik i termer av gröna jobb och sektorer som separata små grenar. Hållbarhetsagendan måste omfatta alla företag och alla jobb. Där är det oerhört viktigt med en lagstiftning som är skarp och som tillämpas med både rättssäkerhet och lyhördhet inför olika branschers specifika förutsättningar. Den miljölagstiftning vi har i har hjälpt till att skapa framgångsrika företag som är föregångare på den internationella marknaden. Det är ett viktigt perspektiv att bära med sig i debatten. Förutom de framgångar och innovationer som kan sporras av en välutvecklad miljölagstiftning kan en sådan också ha en stor betydelse för som politiskt föredöme för andra länder och regioner. Det är en roll som har spelat och som vi fortsätter att spela. Men, fru talman, det kräver såklart också att lagstiftningen fungerar som det är tänkt: att det hela är enhetligt och förutsägbart, att handläggningen inte tar och att reglerna inte tillämpas i onödan. Det finns anledning att förbättra detta i flera avseenden. De långa handläggningstiderna är en fråga som har varit uppe för debatt i kammaren vid ett flertal tillfällen tidigare, och där har en rad initiativ tagits av regeringen. Vad gäller förutsägbarhet och enhetlighet tas steg i propositionen även för att minska onödig regeltillämpning. Propositionen innehåller förvisso anpassningar till förändringar i EU-direktiv, men förslagen innebär också förbättringar och ett mer samlat regelverk. Till att börja med tydliggörs vad en miljökonsekvensbeskrivning ska innehålla. Det är efterfrågat och viktigt för att tillämpningen ska bli mer enhetlig och förutsägbar för de verksamhetsutövare som behöver göra en miljökonsekvensbeskrivning. Det görs också i lagen en särskillnad mellan strategiska och specifika miljöbedömningar, där strategiska miljöbedömningar handlar om dem som görs i anslutning till planer och program medan de specifika rör tillståndsprövningar för verksamheter. De har olika karaktär, och det är därför rimligt att de hålls isär. Det blir tydligare att en miljökonsekvensbeskrivning bara ska göras när det är miljömässigt motiverat. Enbart när det kan antas att en plan eller ett tillstånd kommer att ge betydande miljöpåverkan ska en miljökonsekvensbeskrivning göras. I annat fall föreslås att en liten miljökonsekvensbeskrivning ska göras som beslutsunderlag. Alla förslag i propositionen är tillstyrkta i betänkandet. Ändå har vi socialdemokrater tillsammans med och känt oss tvungna att reservera oss. Det handlar om en mer principiell fråga: hur vi ser på möjligheten och ansvaret att gå före. De borgerliga partierna och har enats om två tillkännagivanden om att regeringen inte ska ta initiativ till att gå utöver de krav som ställer på oss. Det är inte så att det finns planer från regeringens sida på att göra det, vilket framgår av betänkandet. Därför måste tillkännagivandena tolkas som en principiell hållning från de borgerliga partierna och . Där skiljer vi oss åt. Vi anser att det är viktigt att kunna gå före när det är befogat. Det man bör fråga sig med anledning av Alliansens och SD:s tillkännagivanden är: Var hade varit om denna hållning hade varit den rådande ? Jag är rätt säker på att åtminstone flera av allianspartierna anser att har gjort nytta genom att gå före och att det har varit viktigt. Varför skulle det inte vara det framöver? Med det, fru talman, vill jag ställa mig bakom propositionen och yrka bifall till reservation 2. Vi är här för att debattera miljöbedömningar. Det är miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 5. Där finns förslag som syftar till att man ska genomföra och rådets direktiv om bedömningar av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt. Precis som föregående talare redogjorde för är det en proposition där det föreslås att vi ska få ett nytt kapitel i . Sedan blir det förstås följdändringar av det. Det blir en ny struktur och nya ord. Det blir helt enkelt en lagstiftning som är up to date i förhållande till hur det ser ut . finns det två direktiv om miljöbedömningar. Det ena är - jag ber om ursäkt för att det är mycket förkortningar här - SMB-direktivet, som är och som handlar om planers miljöpåverkan. Det andra är MKB-direktivet, miljökonsekvensbeskrivningsdirektivet. Efter det har det kommit en del följdlagar, följddirektiv och andra saker. Dessutom finns det bestämmelser som handlar om allmänhetens deltagande när man gör planer och program. Esbokonventionen finns - den handlar om hur detta tas fram i gränsöverskridande sammanhang. Allt detta ska nu bakas ihop så att det blir en lagstiftning och ett nytt kapitel i . Det är en väldigt bra grej. Vi får en lagstiftning som är relevant för hur det ser ut . är, som vi precis hörde, en väldigt viktig lagstiftning som har tjänat oss väl och som gör att har en stor konkurrenskraft. Det ger en förutsägbarhet när vi får nya regler och allting samlat på ett ställe för de företag och projekt som pågår. Det blir en tydlighet. Vi ser att vi tar miljön på allvar. Vi får också en lagstiftning där man ser vad detta ska innehålla. Har det en betydande miljöpåverkan ska det vara en stor miljökonsekvensbeskrivning. Men det finns också möjlighet, om det inte uppnår de kriterierna, att göra en mindre, en liten. Jag tycker att förslaget i betänkandet är bra. Det blir bra för alla som bygger. Det blir bra för miljön. Trots detta har, som sa, en del principiella skillnader visat sig i vårt utskott. Allianspartierna har tillsammans med SD lagt fram tillkännagivanden. Det handlar om att inte ska kunna gå före. Regeringen ska inte kunna visa att man tycker att detta är viktigt. Så är det trots att har utrett frågan om hur man ska göra med miljökonsekvensbedömningar och beskrivningar när det är miljöpåverkan av en verksamhet som kan vara styrande. Här har man sett att det kan finnas behov av att kunna göra en nationell lagstiftning. Det är inte sagt att det ska göras, men det kan finnas en möjlighet. Man har också fått ett tilläggsdirektiv att utreda vidare hur det skulle kunna vara. Trots detta vill allianspartierna tillsammans med inte ha detta. Vi har också en annan reservation, men den kommer jag inte att yrka bifall till. Vi ser att det finns en skiljelinje här i svensk politik. Det finns de som vill gå före på sätt som har tjänat väl och som har gjort att vi har en stor konkurrenskraft. Det har också gjort att vi har företag som är ledande i fråga om detta. Ändå litar man inte på att de kan ta det ansvaret. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Vi är överlag rätt eniga i kammaren om de förändringar i som regeringen föreslår, och det är bra. Vi i tycker att det är bra med den tydlighet som vi nu får i med dessa ändringar. Vi får en bättre definition av vad miljöbedömningar egentligen är. Det handlar om när och hur en miljökonsekvensutredning ska göras och om vad den ska innehålla. Men det finns ett antal saker i förslaget som hade kunnat vara bättre. Det finns också några delar, efter miljö- och jordbruksutskottets behandling, som gör att utskottet lägger fram ett förslag till kammaren som faktiskt innebär försämringar av regeringens förslag. De tidigare talarna var inne på just det. De borgerliga partierna har tillsammans med lagt in två tillkännagivanden i betänkandet. Det handlar om att , som jag förstår det, under inga omständigheter ska kunna gå utöver EU:s miniminivåer på detta område. Det specificeras egentligen inte vad det handlar om, utan det är mer en principiell hållning, som jag förstår det, från de borgerliga och SD: ska lägga sig på EU:s miniminivå. Detta tycker jag är ett tydligt avsteg från det som har varit svensk miljöpolitik, nämligen att vi ska vara pådrivande internationellt. Vi ska gå utöver det som EU, FN och andra internationella organ säger, eftersom vi vet att det är bäst för miljön. Det är också ett väldigt bra sätt att påverka andra länder att gå före på miljöområdet. Det ska bli väldigt intressant att lyssna på de borgerliga partierna och på . Jag hoppas verkligen att ni kan motivera varför under inga omständigheter ska kunna gå utöver EU:s minimikrav. I det avseendet vill jag yrka bifall till reservation 2. Där säger , Socialdemokraterna och att vi ska kunna göra detta ifall det finns sådana behov. Det finns en annan del i förslaget som jag bedömer som en missad möjlighet. I förslaget skriver regeringen att Försvarsmakten och räddningstjänsten ska vara undantagna från krav på strategiska miljöbedömningar och krav på undersökningar av deras miljöpåverkan. Jag tycker att det är olyckligt, i synnerhet att man undantar Försvarsmakten från dessa helt rimliga miljökrav som alla andra verksamheter måste uppfylla i . Försvaret är nämligen en väldigt stor miljöpåverkare i . Jag skulle säga att det är i en industriell omfattning. Det är väldigt viktigt att försvaret tar samma miljöhänsyn och ansvar som alla andra verksamheter. Jag tycker att det är fullt rimligt att vi därmed ska ställa krav på att Försvarsmakten ska presentera samma slags miljöplaner och undersökningar som andra verksamheter. Vi vet också att det kan gå riktigt fel ibland när det är för få som har insyn och för få som vet vad Försvarsmakten sysslar med. Jag tänker till exempel på skandalerna med kemikalien PFOS, som Försvarsmaktens flygflottiljer har använt i en stor omfattning i brandsläckningsskum. har de här skandalerna uppdagats när man har mätt kvaliteten på vattnet till exempel i området i i , i söder om och i . Vattnet innehåller för höga mängder av den farliga kemikalien PFOS, som är förbjuden, och måste man lägga stora summor pengar på att rena och filtrera vattnet. Invånarna i dessa områden nära flygflottiljer är rädda för att deras barn ska drabbas, eftersom denna mycket farliga kemikalie kan leda till nervskador, cancer och så vidare. Det här tror jag kan ha att göra med att vi helt enkelt har för lite insyn i Försvarsmaktens verksamheter. Samma krav ska alltså ställas på försvaret som på alla andra verksamheter. Jag skulle också vilja ta upp ännu en viktig fråga som jag bedömer som en missad möjlighet från regeringen. I förarbetena till den här lagändringen togs det fram en promemoria som även den heter Miljöbedömningar. I promemorian föreslogs att miljöorganisationers möjligheter att involvera sig i den här verksamheten ska stärkas och att miljöorganisationer ska kunna överklaga och tycka till i ärenden som rör områdesskydd, till exempel om något område ska bli naturreservat eller om det inte längre ska vara ett skyddat område. Miljöorganisationerna i tyckte att det här var ett väldigt bra förslag. Det är också helt i linje med internationella konventioner om att miljöorganisationer på ett tidigt plan ska kunna involvera sig i processer och föra miljöns talan. Döm om min förvåning, fru talman, när jag ser att regeringen i den här propositionen inte stärker miljöorganisationernas möjlighet att involvera sig i olika miljöprocesser. Det tycker vi i att man borde ha gjort. Därför har vi motionerat om den saken, och vi lyfter även upp det i reservation 4, som jag härmed vill yrka bifall till. Efter att ha lyssnat på företrädarna från Socialdemokraterna, och kan jag tyvärr konstatera att de rödgröna partierna tycks blunda för det faktum att svenska företag, liksom miljön och klimatet, faktiskt får lida rejält på grund av en sjuka som är ack så vanligt förekommande i , nämligen överimplementering av gemensam EU-rätt. , och försöker framställa och övriga allianspartier som bromsklossar för en ambitiösare miljö- och klimatpolitik och en tuffare miljöprövning, något som är helt felaktigt. Vad den motion som vi fyra allianspartier har lagt syftar till är att säkerställa att svensk implementering av EU-rätt inte missgynnar svenska företags konkurrenskraft. Jag upprepar: att svensk implementering av EU-rätt inte missgynnar svenska företags konkurrenskraft. Mer specifikt rör det ändringar i två EU-direktiv, dels det så kallade SMB-direktivet, dels och framför allt det så kallade MKB-direktivet, vilka båda rör miljöbedömningar. För oss är det nämligen självklart att slå vakt om svenska företags konkurrenskraft och möjlighet att konkurrera på sjysta villkor på EU:s gemensamma inre marknad. Detta förutsätter att vi i inte inför en massa särlagstiftning eller går längre i implementering på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Det handlar alltså om svenska jobb, om välstånd och välfärd men också såklart om miljö. Eftersom svenska företag i regel ligger i miljömässig framkant är värnandet av svenska företags konkurrenskraft också ett värnande om vår miljö. Detta glöms tyvärr ofta bort, i alla fall av de rödgröna partierna. ska vara ett föregångsland inom miljö och klimat, och det förutsätter att vi lyckas förena en minskad negativ miljöpåverkan med ekonomisk tillväxt. Det i sin tur förutsätter, bland mycket, en välsmord och ändamålsenlig miljöprövning med rimliga krav på miljöbedömningar. Det ska ärligt sägas att EU är tämligen tacksamt att skylla på för oss nationella politiker. När vi exempelvis möter företagare som lyfter problem med snåriga regelverk och orimliga krav är det lätt och bekvämt att säga att det är EU:s fel. Faktum är dock att problemen inte alls kan skyllas på EU. Faktum är att problemen ofta, kanske till och med oftare, handlar om hur vi i har valt att implementera de regelverk som gemensamt har förhandlats fram inom EU. Inte sällan har vi krånglat till det eller valt att gå längre genom att exempelvis lägga till regelkrav som inte krävs i de gemensamma EU-direktiven, genom att inte utnyttja undantag eller genom att behålla svenska nationella regelverk som är mer omfattande än EU-direktivet, eller så väljer vi att tidigarelägga införandet av nya bestämmelser och inför tuffare sanktionsmöjligheter än andra länder. Självfallet, fru talman, är det ibland rätt och riktigt att gå längre än vad EU-direktiv kräver, liksom att ha nationella särkrav. Men det får inte göras slentrianmässigt, utan det måste alltid kunna motiveras, och konkurrenskraften måste alltid värnas. Annars skjuter vi oss själva som land i foten, liksom miljön. Det är viktigt att komma ihåg att en förutsättning för att EU:s inre marknad ska fungera som den är tänkt är att EU:s alla 28, snart 27, medlemsländer följer samma regler. När gemensamma regler implementeras på väldigt olika sätt skapas handelshinder, och den fria rörligheten försvåras. Det är, fru talman, mot den bakgrunden som vi fyra allianspartier skrev den motion som ligger bakom de tre tillkännagivanden som miljö- och jordbruksutskottet nu vill göra till regeringen. Det blir kanske lite tekniskt, men utskottet uppmanar regeringen att säkerställa att det svenska regelverket för vilka verksamheter och åtgärder som kan, eller inte kan, antas ha betydande miljöpåverkan ska anpassas till bestämmelserna i att det svenska regelverket om krav på innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning inom ramen för den specifika miljöbedömningen bör överensstämma med MKB-direktivets krav att det ska göras en utvärdering av den nya lagstiftningen. Jag beklagar att Socialdemokraterna, och har valt att reservera sig mot de två förstnämnda tillkännagivandena. Dessa två tillkännagivanden handlar i grunden om att miljöprövningen särskilt bör fokusera på de verksamheter som verkligen har betydande miljöpåverkan. Att prioritera de verksamheter som har störst miljöpåverkan ger självfallet störst miljönytta men bidrar dessutom till att skapa bättre förutsättningar för överlag snabbare processer vad beträffar miljötillstånd. har vi en situation där det tar att få miljötillstånd. tar det i snitt att genomföra en åtgärd som kräver miljötillstånd. Det tycker inte jag och är rimligt. Med ändringarna som görs i MKB-direktivet ges möjlighet till ett förenklat förfarande vad beträffar miljökonsekvensbeskrivningen. Denna förändring är bra. Det är bra att EU-direktiv förändras i syfte att minska byråkratin och göra regelverk mer träffsäkra, men då gäller det också att vi i tar vara på de möjligheter som direktivet öppnar upp för.