bet · H401SoU8 · 2017-03-31 00:00:00 — föräldraskapsstöd som är särskilt utformat för föräldrar och vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning. Om ett sådant behov bedöms finnas ska med utgångspunkt i detta och övrig tillgänglig kunskap inom området ta fram ett kunskapsunderlag och ett metodstöd för särskilt utformat föräldraskapsstöd till målgruppen. Vidare fick i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag och att utveckla ett metodstöd för bättre samordning av insatser för flickor och pojkar med funktionsnedsättning. ska identifiera hinder för samordning och prioritera målgrupper utifrån omfattningen av behov. Samordning av insatser ska syfta till ökade förutsättningar för helhetsperspektiv på insatsernas innehåll, utformning och ändamålsenlighet sammantaget och var för sig. verksamheter kunna bedrivas så effektivt som möjligt. Delrapporten består av två delar, Samordning av insatser och Föräldraskapsstöd till föräldrar till barn med (S2015/07318/FST [delvis]) slutredovisas till () senast den 15 Av regleringsbrev för framgår att fortsätta uppdraget att administrera och hantera utbetalningarna av ersättning till utbildningen för handläggare som prövar ansökningar om insatser enligt LSS. Utbildningen är tidsbegränsad och inleds ska lämna en slutrapport . Vidare ska enligt regleringsbrevet för på ett ändamålsenligt sätt och till berörda aktörer sprida det kunskapsunderlag som slutredovisades (dnr S2014/885/FST) inom verksamhetsområdet stöd till personer med funktionsnedsättning. ska också ta fram ett kunskapsunderlag om metoder för ökad delaktighet och självständighet för personer med kognitiva funktionsnedsättningar. Syftet är att ta fram stöd och vägledning samt samla och sprida verksamma metoder för ökad delaktighet för personer med nedsatt beslutsförmåga. En slutrapport som omfattar kunskapsunderlaget om metoder för delaktighet ska redovisas . Av regleringsbrevet för framgår att ska kartlägga vilket stöd som lämnas av kommuner till personer med funktionsnedsättningar som har behov av hjälp med genomförande av s.k. egenvårdsinsatser. ska också undersöka i vilken utsträckning kommuner samverkar med landstingen i frågor som rör egenvård för denna målgrupp. Uppdraget ska redovisas till () . Vidare ska enligt regleringsbrevet för utreda konsekvenserna av de domar från HFD som rör det s.k. femte grundläggande behovet ”annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade” (bl.a. HFD 2015 ref. 46). Analysen ska omfatta hur domarna påverkat kommunernas beviljanden av insatser enligt LSS och SoL. Vidare ska konsekvenserna för brukare med personlig assistans samt ett barnrätts- och jämställdhetsperspektiv inkluderas i analysen. ska inom ramen för uppdraget samråda med (jämför uppdrag under . Uppdraget ska redovisas till () . har sammanställt en vid handläggning och utförande av LSS-insatser (Stöd till barn och unga med funktionsnedsättning) som uppdaterades 2014. konstaterade i rapporten med personlig assistans – Möjligheter till utveckling, självständighet och delaktighet (2014) att för de allra flesta barn och unga med funktionsnedsättning är personlig assistans en insats som fungerar bra och har inneburit en förbättrad livskvalitet. Med barnets bästa i fokus har dock identifierat ett antal problem och risker i samband med att barn och unga beviljas personlig assistans. Ett problemområde gäller hur unga med funktionsnedsättning ska kunna bli så självständiga som möjligt och hur deras frigörelseprocess kan underlättas. För att öka möjligheterna till delaktighet, självständighet och utveckling för barn och unga med personlig assistans anser bl.a. att det är angeläget att kommunerna i sina bedömningar tar hänsyn till att ungdomar som har personlig assistans även bör få andra insatser som kan underlätta en frigörelseprocess och att såväl privata som kommunala assistansanordnare ska beakta att ungdomar som har anhöriga som assistenter även bör ha externa I rapporten assistent och god man – Är rollerna förenliga? gör bedömningen att en bestämmelse som innebär att en person med funktionsnedsättning inte kan välja att ha sin ställföreträdare som personlig assistent skulle innebära en alltför stor inskränkning i den enskildes rätt att själv bestämma vem som ska utföra den personliga assistansen, utan att riskerna i nuvarande system skulle undanröjas. ombudsmannaskap skulle en sådan inskränkning kunna uppfattas som ett hinder för rätten att sluta avtal. lämnar bl.a. förslag om att utbilda överförmyndare, gode män och förvaltare om LSS och om funktionsnedsättningar och deras konsekvenser samt om att öka kontrollen och tillsynen över hur gode män och förvaltare utför uppdragen att sörja för personen och bevaka hans eller hennes rätt. har redovisat ett uppdrag att kartlägga hur hälso- och sjukvården arbetar med information och säkerhet när det gäller egenvårdsinsatser i enlighet med föreskrifter Bedömningen av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård (SOSFS I rapporten arbetar hälso- och sjukvården med – En kartläggning drar bl.a. slutsatsen att myndigheten behöver ta fram tydligare information om hälso- och sjukvårdens ansvar för bedömning, information och samråd med andra aktörer vid egenvårdinsatser enligt föreskrifterna samt att en ny egenvårdsbedömning ska göras vid förändrade omständigheter. Rapporten är under beredning inom I och stöd till personer med funktionsnedsättning – Lägesrapport beskriver tillståndet och utvecklingen inom funktionshindersområdet och de individuella stöden. Av rapporten framgår att barn, ungdomar och vuxna som bor i en bostad med särskild service enligt LSS blir alltmer delaktiga och har större inflytande över Vidare uppger många brukare att de är nöjda med handläggningen av LSS-ärenden; de kan få tag på sin handläggare vid behov och de är nöjda med beslutet. Men brukare lyfter även fram vissa brister i handläggningen, t.ex. långa handläggningstider och bristande kunskap konstaterade i granskningsrapporten av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning – Ett (o)lösligt problem? 2011:17) att samordningsproblem kvarstår. Mångfalden av huvudmän och aktörer försvårar samverkan och bidrar till problem och förvirring hos alla Förankringen av samverkan uppåt i organisationen brister ofta. Ingen aktör anser sig ha ett uttalat mandat att driva samverkan, och ingen känner sig som huvudansvarig för samordningen av stödet. Föräldrar bär fortfarande ett tungt samordningsansvar. Av granskningsrapporten till anhöriga omsorgsgivare (2014:9) framgår att övergripande slutsats är att staten inte har gett goda förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. Granskningen visar att anhörigas behov av stöd ofta handlar om att den närstående får en god vård och omsorg men också om ett individanpassat och flexibelt stöd till dem själva. rekommenderar bl.a. regeringen att överväga om 5 kap. 10 § SoL behöver förtydligas, och om regeringen vill möjliggöra uppföljning, ökad kunskap samt tillsyn av anhörigstödet i kommunerna bör regeringen ta ställning till hur anhörigstödet som ges som service och bistånd ska dokumenteras av kommunerna. I granskningsrapporten – en ersättning utan aktivitet? (RiR 2015:7) är övergripande slutsats att syftet med aktivitetsersättningen inte uppnås och att ersättningen inte lever upp till och regeringens mål om ett aktivt förhållningssätt för unga med nedsatt arbetsförmåga. bedömer att regeringen har varit alltför passiv i sin styrning, trots uppenbara och påtalade problem i nuvarande system med aktivitetsersättningen. granskning visar att det behov av insatser som finns för gruppen med aktivitetsersättning inte motsvaras av det utbud som tillgodoses vare sig genom kommunernas dagliga verksamhet, Arbetsförmedlingens arbetslivsinriktade rehabilitering eller de aktiviteter som beviljar särskild ersättning för. För att de personer som befinner sig i kommunens dagliga verksamhet ska ha samma möjligheter att komma vidare till studier eller arbete som övriga personer med aktivitetsersättning är det enligt en förutsättning att både handläggarna på och handläggarna i kommunen arbetar med denna grupp utifrån ett arbetslivsinriktat perspektiv. rekommenderar bl.a. regeringen att se över ansvariga aktörers uppdrag när det gäller samordning av insatser till personer med aktivitetsersättning. utbetalningar inom socialförsäkringen – kontrollverksamhet (RiR 2016:11) är inriktad på de förmåner som ansvarar för, varav en är assistansersättning. Övergripande konstaterar att genomför många insatser och åtgärder för att minska felaktiga utbetalningar, t.ex. att motverka brottslighet inom assistansersättningen och att automatisera förmåner. rekommenderar bl.a. regeringen att se till att regelbundet mäter storleken på de felaktiga utbetalningarna. Inspektionen för vård och omsorg Av regleringsbrevet för för Inspektionen för vård och omsorg () framgår att myndigheten ska ta fram en handlingsplan för hur myndigheten avser att utveckla arbetet med tillståndsprövning och tillsyn av assistansanordnare enligt SFB samt LSS. ska vidare redovisa vidtagna åtgärder och resultatet av de åtgärder som vidtagits . Handlingsplanen ska redovisas , och en samlad redovisning ska lämnas . Båda redovisningarna ska lämnas till (). har haft i uppdrag att förstärka upphandlingskompetensen hos myndigheter som upphandlar verksamhet som berör äldre och personer med funktionsnedsättning. Uppdraget gavs inledningsvis till . I samband med bildandet av gick uppdraget över till den nya myndigheten. Myndigheterna har bl.a. planerat och genomfört utbildningar och tagit fram en vägledning som vänder sig till kommuner som stöd vid upphandling av omsorgs- och stödinsatser till personer med funktionsnedsättning. De har även kartlagt och inventerat problem när det gäller upphandling av välfärdsteknik och hjälpmedel. (Brå) publicerade 2015 rapporten som dörröppnare till välfärdssystemet – En rapport om välfärdsbrott med felaktiga intyg (2015:8). Av rapporten framgår att felaktiga intyg utnyttjas för utbetalningar från myndigheterna inom välfärdssystemet. Beslut på en myndighet påverkar beslut på en annan, och får dessutom konsekvenser även på . I rapporten identifieras problem och presenteras förslag till åtgärder. Regeringen har gett ett antal statliga myndigheter i uppdrag att mellan och ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och ta emot arbetssökande personer med funktionsnedsättning från Arbetsförmedlingen för praktik (A2016/00216/A). Myndigheterna ska , och redovisa till Statskontoret hur uppdraget genomförs och vilka resultat som nåtts enligt instruktion från Statskontoret. Regeringen har gett myndigheterna i tilläggsuppdrag att mellan och sammanlagt ta emot i genomsnitt minst 1 000 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik (A2017/00238/A). Uppdrag att analysera införandet av vissa skyldigheter för och kommunerna i samband med att assistansersättning har dragits in och fick i uppdrag av regeringen att analysera om bör få en specifikt angiven skyldighet att skyndsamt anmäla till kommunen när en person som har beviljats assistansersättning enligt SFB får sin ersättning indragen. Vidare ska analysera om kommunen bör få en skyldighet att när en sådan anmälan mottagits ta kontakt med den enskilde i fråga ifall en utredning om insats enligt LSS ska initieras. Myndigheterna ska vid behov lämna författningsförslag. Myndigheterna ska gemensamt redovisa uppdragets första del, och ska självständigt redovisa uppdragets andra del till () (S2016/07876/FST [delvis]). SKL publicerade 2015 rapporten på assistansen – En handledning för kommunens analys. Av rapporten framgår att personlig assistans är en av kommunernas större verksamheter. Det har inte tidigare gjorts något mer omfattande försök att förklara skillnader i kostnader för utförande av assistans vare sig mellan kommuner eller mellan kommunerna sammantaget och privata utförare. bedrev SKL ett projekt tillsammans med ett antal kommuner med syfte att analysera och försöka förklara dessa kostnadsskillnader. Syftet med rapporten är att ge vägledning för de kommuner som vill arbeta med att ur ett ekonomiskt perspektiv analysera och effektivisera sin verksamhet inom personlig assistans. Frågor om stöd till personer med funktionsnedsättning har debatterats vid ett flertal tillfällen under frågestunder i kammaren. På begäran av hölls en aktuell debatt om personlig assistans. Interpellationer och skriftliga frågor Statsrådet har 2016 och 2017 besvarat ett stort antal skriftliga frågor och interpellationer om stöd till personer med funktionsnedsättning. Några av dem återges nedan. besvarade statsrådet en interpellation om besparingar i assistansersättningen (ip. 2015/16:745, prot. 2015/16:129). Statsrådet anförde att det är angeläget att värna denna reform. Reformen har på avgörande sätt förbättrat levnadsvillkoren och möjliggjort ökat självbestämmande för många flickor, pojkar, kvinnor och män med omfattande funktionsnedsättningar. Det är enligt statsrådet självklart att välfärd får kosta. ska alla i vårt land känna sig trygga med att pengarna i vår skattefinansierade välfärd används på ett ändamålsenligt sätt. Vidare besvarade statsrådet en interpellation om överutnyttjande av assistansersättningen (ip. 2016/17:207, prot. 2016/17:58), en interpellation om träffsäkra insatser inom LSS (ip. 2016/17:215, prot. 2016/17:58) och en interpellation om tilläggsdirektiv till (ip. 2016/17:216, prot. 2016/17:58). Statsrådet anförde bl.a. att hennes bedömning är att utredningen har ett omfattande uppdrag med möjlighet att lämna förslag på alla de områden som interpellanten efterfrågar. Exempelvis omfattar utredningsuppdraget redan att göra samhällsekonomiska konsekvensanalyser av de förslag som lämnas. Sammanfattningsvis är det enligt statsrådet inte motiverat med tilläggsdirektiv till utredningen på de områden som interpellanten efterfrågar. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:1059) om ojämlika LSS-insatser uttalade statsrådet att det enligt statistiken är uppenbart att det finns skillnader mellan kvinnor och män, flickor och pojkar när det gäller beviljande av insatser enligt LSS. Det är däremot osäkert i vilken utsträckning detta beror mer på strukturella faktorer än naturliga variationer i befolkningen. Det kan antas att det beror på både och. Det är också känt att i samband med att LSS trädde i kraft och vårdhemsavvecklingen påbörjades var en stor del av de kvinnor och män som omfattades av lagstiftningen ojämnt fördelade över landet. Det berodde huvudsakligen på landstingens tidigare lokalisering av vårdhem och andra verksamheter för LSS till vissa kommuner. Från början hanterades olikheterna mellan kommunerna dels genom avtrappande länsvisa mellankommunala utjämningar, dels genom avtal om kostnadsansvar mellan kommuner. (ändrat 2009) finns ett särskilt utjämningssystem för insatser enligt LSS som ska utjämna de skillnader som finns. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:1178) om assistansbehov uttalade statsrådet att hon vill betona att alla kvinnor och män, flickor och pojkar som har behov av stöd och service har rätt till detta genom den lagstiftning som finns i vårt land, närmast SoL och LSS. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2015/16:1526) om rätt till stöd från uttalade statsrådet att det är viktigt att påpeka att kommunerna enligt LSS har ett grundläggande ansvar för personlig assistans när behovet av personlig assistans för de grundläggande behoven inte överstiger . Kommunerna gör en egen utredning av behovet, även om utrett frågan först och kommit fram till att personen inte är berättigad till assistansersättning. Barn med behov av stödinsatser kan således få andra insatser än personlig assistans via den statliga assistansersättningen. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:226) om beslut i fråga om LSS uttalade statsrådet att för att öka förutsättningarna för likvärdighet i kommunernas beslut enligt LSS har regeringen beslutat om en kompetenssatsning för LSS-handläggare med tonvikt på den allmänna inriktningen i LSS samt om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. avsatte regeringen även för en kunskapssatsning riktad till verksamheter inom äldreomsorgen och funktionshindersomsorgen. Satsningen möjliggör för kommunerna att fortsätta att utveckla kompetenssatsningar riktade till personal inom äldre- och funktionshindersområdena. Regeringens insatser genomförs utifrån ett jämställdhetsperspektiv, inte minst inom biståndsbedömning där skillnader särskilt uppmärksammats. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:353) om fortsatta oklarheter när det gäller underlag om personlig assistans uttalade statsrådet att man i betänkandet Åtgärder mot fusk och felaktigheter (SOU 2012:6) pekar på att den sammantagna bedömningen är att kostnader för överutnyttjande kan ligga i intervallet 13–av kostnaderna för assistansersättningen 2010. Man pekar särskilt på att de ekonomiska drivkrafterna i ersättningssystemet kan leda till överutnyttjande. I detta intervall ingår flera delar, även t.ex. övervältring av kostnader mellan huvudmän. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:774) om åtgärder mot fusk uttalade statsrådet att det är angeläget att assistansersättningen utformas så att utbetalningarna endast kommer dem till del som medlen är avsedda att stödja så att förtroendet för den skattefinansierade välfärden upprätthålls. Som svar på en skriftlig fråga (fr. 2016/17:904) om åtgärder mot fusk uttalade statsrådet att regeringen ser allvarligt på brott mot välfärdssystemen eftersom dessa finansieras med våra gemensamma medel som är avsatta för dem som behöver samhällets stöd mest. En rad åtgärder har därför vidtagits . En effektiv brottsbekämpning är nödvändig för att upprätthålla dessa systems legitimitet och trovärdighet. Detta gäller också för assistansersättningen. Motionsyrkanden om stöd till personer med funktionsnedsättning behandlades av utskottet i bl.a. betänkande 2014/15:SoU8 Funktionshindersfrågor. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden, främst på grund av pågående arbete på området, och följde utskottets förslag. Enligt utskottets mening borde det vara självklart att alla brukare har likvärdiga möjligheter att bestämma över sin personliga assistans. Även den som får sin personliga assistans från kommunen bör få en rätt att välja utförare genom att lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. därför att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att alla personer med funktionsnedsättning som har beviljats en insats ska få möjlighet att välja utförare. bör ställa sig bakom det som utskottet anför och tillkännage detta för regeringen. Motionerna 2015/16:2484 (M) yrkandena 1 och 6, 2015/16:3212 (C) yrkande 1, 2016/17:314 (C) yrkande 1 och 2016/17:3268 (KD, M, C, L) yrkande 3 bör bifallas. Ett motionsyrkande tar upp frågan om personlig budget. ta något initiativ i denna fråga , och därför bör motion 2015/16:1471 (FP) yrkande 3 avslås. Utskottet välkomnar att regeringen har gett i uppdrag att se över assistansersättningen i socialförsäkringsbalken (SFB) och delar av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad Mot denna bakgrund finns det inte anledning att föreslå någon åtgärd från när det gäller motionsyrkandena om en översyn av LSS m.m. Motionerna 2015/16:1007 (S) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:2192 (S) bör Vidare anser utskottet inte att det finns behov av tilläggsdirektiv till LSS- utredningen, och motion 2016/17:3031 (L) yrkande 1 bör avslås. När det gäller motionsyrkanden om behovsbedömning vid personlig assistans konstaterar utskottet inledningsvis att det i uppdrag ingår att lämna förslag till hur de kriterier som ska ligga till grund för bedömningen av rätt till och omfattning av insatser kan definieras tydligare och mer transparent. Vidare konstaterar utskottet att det framgår av att myndigheterna har i uppdrag att utreda konsekvenserna av de domar från som rör det s.k. femte grundläggande behovet (annan hjälp som förutsätter ingående kunskaper om den funktionshindrade). Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd Motionerna 2015/16:752 (V) yrkande 1, 2015/16:1471 (FP) yrkande 2, 2015/16:1648 (SD) och 2016/17:918 (SD) bör därför avslås. Några motionsyrkanden tar upp olika aspekter på kvalitet. välkomnar att regeringen i regleringsbrev för budgetåret 2017 som mål för assistansersättningen har angett att arbete med assistansersättning ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet så att rätt person får rätt ersättning, såväl flickor och pojkar som kvinnor och män. I regleringsbrevet anges även att besluten ska vara likvärdiga över hela landet. Vidare ska verka för att utredningar, försäkrings- medicinska utredningar och läkarutlåtanden håller hög kvalitet. således inte ta något initiativ i denna fråga, och därför bör även motionerna 2015/16:2484 (M) yrkandena 4 och 7 samt 2015/16:2539 (S) yrkande 1 avslås. Utskottet konstaterar vidare att regeringen i ovannämnda regleringsbrev har förtydligat målet för assistansersättningen. Yrkande 2 i motion 2016/17:3031 (L) får därmed anses tillgodosett och bör Ett av de genomgående perspektiven i ska vara en analys av hur lagstiftningen i ökad utsträckning kan bidra till att underlätta möjligheterna till studier, arbete eller annan sysselsättning. Regeringen har dessutom gett ett antal statliga myndigheter i uppdrag att 2016–2018 ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen och ta emot arbetssökande personer med funktionsnedsättning från Arbetsförmedlingen för praktik. Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknas skäl för ett sådant tillkännagivande om arbete som begärs i motion 2015/16:2484 (M) yrkande 3. Motionsyrkandet bör avslås. I uppdraget till ingår även att lämna förslag på eller ange kriterier för vad som bör gälla för den som utför insatserna enligt LSS, t.ex. krav på viss kompetens. Inte heller på detta område anser utskottet således att bör ta något initiativ. Motion 2015/16:2484 (M) yrkandena 8 och 9 bör avslås. Ytterligare ett genomgående perspektiv i ska vara en analys av hur barn- och ungdomsperspektivet kan stärkas i lagstiftningen. Utredaren ska bl.a. analysera hur det tydligare kan regleras vad som ska avses med vårdnadshavares ansvar vid bedömning av behovet av personlig assistans. Dessutom konstaterar utskottet att har fått i uppdrag att undersöka behovet av föräldraskapsstöd som är särskilt utformat för föräldrar och vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning. Enligt utskottet finns det således inte anledning att föreslå någon åtgärd från i frågan om barn med personlig assistans. Motionerna 2015/16:1002 (S) och 2016/17:2740 (S) bör avslås. Vidare välkomnar utskottet att har fått i uppdrag att ta fram ett kunskapsunderlag och att utveckla ett metodstöd för bättre samordning av insatser för flickor och pojkar med funktionsnedsättning. bör inte ta något initiativ i denna fråga och motionerna 2015/16:1844 (SD), 2015/16:2070 (SD), 2015/16:3212 (C) yrkande 4, 2016/17:314 (C) yrkande 4, 2016/17:755 (SD) och 2016/17:1373 (SD) bör avslås. Utskottet delar inte uppfattningen i motion 2015/16:1922 (M) om ett . Motionsyrkandet bör avslås. Utskottet konstaterar att ytterligare ett genomgående perspektiv i LSS- utredningen ska vara en analys av orsaken till skillnader mellan flickor och pojkar, kvinnor och män när det gäller kvaliteten i, tillgången till och omfattningen av insatser. bör således inte ta något initiativ i denna fråga, och därför bör även motion 2015/16:748 (V) yrkande 3 avslås. När det gäller motionsyrkanden om statligt huvudmannaskap konstaterar utskottet att det i uppdraget till ingår att se över ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning att föreslå någon åtgärd från . Motionerna 2015/16:752 (V) yrkande 3 och 2015/16:1471 (FP) yrkande 1 bör avslås.