bet · H401FiU25 · 2017-02-23 00:00:00 — Regeringen har satt upp delmål för de statliga arbetsgivarna, varav ett är att andelen statsanställda i staten med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer. I budgetpropositionen har regeringen följt upp delmålet (prop. 2016/17:1 utg.omr. 2 s. 79). Totalt hade ca 41 100 statsanställda utländsk bakgrund 2015, vilket motsvarar av samtliga statsanställda och en ökning jämfört med . Andelen med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten var 2015, vilket innebär en ökning jämfört med . I staten ökar andelen anställda med utländsk bakgrund snabbare än vad den gör som andel av samtliga förvärvsarbetande. Moderna beredskapsjobb i staten Den satsning på moderna beredskapsjobb som regeringen presenterade i budgetpropositionen och som beslutat om (prop. 2016/17:1 utg.omr. 14, bet. 2016/17:AU2, rskr. 2016/17:128) innebär att de statliga myndigheterna ska erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav åt personer som står långt från arbetsmarknaden. I det uppdrag som regeringen gett till Arbetsförmedlingen med anledning av satsningen framgår att den riktas till personer som är nyanlända eller personer som varit arbetslösa och som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Enligt anställningsförordningen (1994:373) ska myndigheter utöver förtjänst och skicklighet vid anställning också beakta sådana sakliga grunder som stämmer överens med allmänna arbetsmarknads-, jämställdhets-, social- och sysselsättningspolitiska mål. Arbetsförmedlingen genomförde –på regeringens uppdrag ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga (A2012/4066/A). Cirka 60 myndigheter erbjöd och tecknade överenskommelser om ca 1 490 praktikplatser. Totalt tog 37 myndigheter emot ca 500 praktikanter inom programmet. Regeringen beslutade att statliga myndigheter mellan och ska ställa praktikplatser till förfogande åt Arbetsförmedlingen (A2016/00216/A). Syftet är att arbetssökande personer med funktionsnedsättning ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till framtida arbete. ska svara för den information, rådgivning och utbildning som myndigheterna efterfrågar. Statskontoret ska följa arbetet hos myndigheterna och under praktikantprogrammets gång muntligen redovisa hur arbetet fortskrider. ska Statskontoret redovisa sitt uppdrag i en slutrapport. Enligt 12 kap. 4 § regeringsformen får en förvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning endast överlämnas till kommuner, andra juridiska personer och enskilda individer med stöd av lagen. Detta utesluter inte att det förekommer att myndigheter hyr in personal för arbete som utförs under myndighetens kontroll och ledning och som innefattar myndighetsutövning. Någon statistik över i vilken omfattning företeelsen förekommer finns inte. Det kan dock konstateras att myndigheter under regeringen enligt 3 § förordningen (1998:76) om statlig inköpssamordning ska använda de ramavtal som finns om myndigheten inte finner att en annan form av avtal sammantaget är bättre. finns det ett statligt ramavtal inom området Bemanningstjänster. Bemanningstjänsterna avser arbete som utförs under kundföretagets (myndighetens) kontroll och ledning. omfattar tre yrkesområden: Kontorsadministration, Ekonomi och personal samt It. I de två första yrkesområdena ingår kompetensen Handläggare som enligt specifikationen i upphandlingens förfrågningsunderlag bl.a. innefattar att utreda, granska och handlägga ärenden samt fatta beslut i enklare ärenden. Enligt det gällande ramavtalet (punkt 9.4) åligger det beställaren, dvs. den statliga myndigheten, att ansvara för arbetsledning av uthyrd personal, att ansvara för kontroll och uppföljning av den uthyrda personalens arbete och att lämna de instruktioner och den information som behövs för den uthyrda personalens arbetsuppgifter. Vidare ska uthyrd personal behandlas rättvist och jämlikt i relation till den statliga myndighetens egna arbetstagare och i enlighet med lag och god sed på marknaden. Gällande ramavtal löper ut , och Kammarkollegiet har därför genomfört en förstudie som underlag inför beslut om en ny upphandling av bemanningstjänster (dnr 96-19-2015). Av de uppgifter som ramavtalsleverantörerna redovisat om den försäljning som skett på ramavtalen framgår att den totala omsättningen var ca 2014. Fördelningen per yrkesområde visar att utgjorde tjänster inom yrkesområdet Kontorsadministration och yrkesområdet Ekonomi och personal. Resterande avsåg yrkesområdet It. Enligt aktuella uppgifter från Kammarkollegiet var omsättningen 2015 ca . Någon fördelning på yrkesområden finns inte redovisad för . Däremot redovisas en sådan fördelning . Den visar att andelen inom områdena Kontorsadministration och Ekonomi och personal minskat något till av den totala försäljningen på ramavtalet. Enligt Årsredovisning för staten uppgick den totala lönekostnaden för de statliga myndigheterna 2014 och 2015 till respektive år. Statens arbetsgivaransvar sträcker sig över de omkring 250 000 personer som är anställda i staten, vilket motsvarar cirka en femtedel av de sysselsatta i den offentliga sektorn. Regeringens mål för den statliga arbetsgivarpolitiken – En samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål – utgår från den långtgående delegeringen av de arbetsgivarpolitiska frågorna i staten som senast slogs fast av vid behandlingen av den förvaltningspolitiska propositionen 2010. Liksom vid tidigare tillfällen konstaterar utskottet att när det gäller meriter vid offentliga anställningar vid förvaltningsmyndigheter under regeringen ska de enligt regeringsformen bygga på sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. När det gäller öppna och transparenta rekryteringar vill utskottet uppmärksamma granskning av de s.k. öppna rekryteringsförfarandena (bet. 2015/16:KU10) där det konstateras att dessa har inneburit viktiga förändringar, t.ex. att fler och andra kandidater kan bli aktuella än vid ett mer slutet förfarande vid rekryteringarna. Utskottet ser med tillfredsställelse på regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna om att andelen statsanställda med utländsk bakgrund ska öka på alla nivåer, och konstaterar att den satsning på moderna beredskapsjobb som beslutat om innebär att de statliga myndigheterna ska erbjuda jobb med lägre kvalifikationskrav åt personer som står långt från arbetsmarknaden. Utskottet noterar också att regeringen beslutade att statliga myndigheter ska ställa praktikplatser till förfogande fram till slutet av 2018 för att arbetssökande med funktionsnedsättning ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter. Utskottet konstaterar slutligen att det delegerade ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken också innebär att myndigheterna utifrån sina uppgifter har en betydande frihet vad gäller lönebildning. Ett av regeringens delmål för de statliga arbetsgivarna är att den statliga sektorn totalt sett inte ska vara löneledande. Mot denna bakgrund avstyrks samtliga här aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att staten ska avveckla sitt ägande i med hänvisning till att bolaget genom sitt uppdrag bidrar till målet om att stärka som kunskapsnation. I motion 2016/17:1101 av Finn och (båda M) anförs att staten ska avveckla sitt ägande i och att inkomsterna från detta ska öronmärkas till att göra det möjligt för svenska universitet att övergå i en annan drifts- och ägandeform som är friare från statlig styrning. Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet två gånger tidigare (bet. 2014/15:FiU25, bet. 2015/16:FiU25). Motionsyrkandet har båda gångerna avstyrkts av utskottet. bildades sedan 1992 beslutat om en ny organisation för förvaltning av statens fastigheter och lokaler m.m. (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8). Genom beslutet godkände bl.a. att huvuddelen av universitets- och högskolefastigheterna fördes över till en särskild fastighetskoncern, . godkände regeringens förslag till förändring av uppdraget för (prop. 2013/14:1 utg.omr. 24, bet. 2013/14:NU1). En del i det ändrade uppdraget är att bolagets fokus och kärninnehav främst bör finnas inom universitets- och högskoleområdet, i s.k. campus. Universitetens och högskolornas långsiktiga behov av lokaler, förvaltning av specialiserade byggnader samt campusmiljöer bör säkerställas. I regeringens skrivelse om 2016 års redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2015/16:140) framhålls att bolaget genom att utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet spelar en viktig roll för målet att stärka som kunskapsnation. En viktig grund för bolagets verksamhet är att agera hållbart, affärsmässigt och på marknadsmässiga villkor. Utskottet vill liksom regeringen framhålla att genom att utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet spelar en viktig roll för målet att stärka som kunskapsnation. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionsyrkandet. Studentbostäder i uppdraget för Utskottets förslag i korthet avslår olika motionsyrkanden om studentbostäder i uppdraget för bl.a. med hänvisning till att regeringen aviserat att man kommer att se över förutsättningarna för att ge bolaget i uppdrag att bygga, förvalta och utveckla bostadsfastigheter i samarbete med andra statliga bolag. Jämför reservationerna 4 (M) och 5 (L). I partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) yrkande 12 anförs att har fått ett vidgat uppdrag som medger eget byggande och ägande av studentbostäder. Det anser motionärerna är bra, men de vill också att uppdraget förstärks och preciseras genom att ett nytt uppdrag fastställs i . Staten bör på så sätt ta ansvar för att blir en större aktör på den svenska studentbostadsmarknaden. I partimotion 2016/17:3378 av m.fl. (M) yrkande 19 anförs att bristen på studentbostäder i vissa fall kan göra att studenter tvingas tacka nej till en utbildningsplats och att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka antalet studentbostäder. För att nå målet om 20 000 nya studentbostäder till 2020 bör få ett tydligare bostadsuppdrag i form av bl.a. ett volymmål för att öka sitt byggande och ägande av studentbostäder. I motion 2016/17:712 av (M) anförs att bör upplåta mark för att bygga studentbostäder. Med anledning av motionsyrkanden om ett utökat uppdrag för i syfte att bebygga mark i närheten av högskolor med studentlägenheter anförde utskottet (bet. 2014/15:FiU25 s. 19) att uppdraget till gör det möjligt för bolaget att äga, utveckla och förvalta studentbostäder. Studentbostäder är en del av en långsiktig utveckling av campusområden. I detta sammanhang lyfte finansutskottet fram att tillsammans med lärosäten, kommuner och externa bostadsaktörer planerar för närmare 11 000 nya studentbostäder. Eftersom ska följa upp och redovisa vilka åtgärder som vidtagits för fler studentbostäder ansåg finansutskottet att det finns goda förutsättningar för att även framöver följa utvecklingen på området. Av årsredovisning framgår att bolaget bidrar till byggandet av drygt 10 000 studentbostäder inom sina egna campusområden, bl.a. genom att sälja eller arrendera ut mark, genom att samverka i detaljplanearbete och genom att arbeta in bostäder i campusplaner. I årsredovisningen konstateras vidare att bolaget, med det förtydligade uppdrag som gäller , nu har möjlighet att bygga i egen regi och att man vid KTH Campus i och redan planerar för att i egen regi bygga 570 bostäder med plats för ca 840 studenter och gästforskare. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 s. 41) framgår att förutsättningarna för att ge i uppdrag att bygga, förvalta och utveckla bostadsfastigheter i samarbete med andra statliga bolag kommer att ses över. Enligt uppgifter från bereds frågan om översynen . Utskottet konstaterar att bidrar till byggandet av studentbostäder inom sina egna campusområden genom att bl.a. sälja eller arrendera ut mark, samverka i detaljplanearbete och genom att arbeta in bostäder i campusplaner. I budgetpropositionen har regeringen aviserat att man kommer att se över förutsättningarna för att ge i uppdrag att bygga, förvalta och utveckla bostadsfastigheter i samarbete med andra statliga bolag. Utskottet avser inte att föregripa regeringens beredning av frågan och avstyrker mot den bakgrunden de här aktuella motionsyrkandena. Statens fastigheter och statlig mark för bostäder Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om statens fastigheter och statlig mark för bostäder med hänvisning till de åtgärder som regeringen vidtagit i frågan. Jämför reservation 6 (L). I partimotion 2016/17:3192 av m.fl. (L) konstateras att staten har ett omfattande fastighetsbestånd genom sina bolag och ett betydande innehav av obebyggd mark i anslutning till våra städer och tätorter. Motionärerna anför att det behövs en genomlysning av vilka fastigheter som inte längre behövs i detta omfattande fastighetsbestånd (yrkande 13). De fastigheter som inte längre behövs kan i stället säljas till privata aktörer eller kommunala bostadsbolag och göras om till bostäder. Motionärerna anför också att staten på ett mer aktivt sätt bör göra det möjligt att bygga på obebyggd statlig mark genom tillfälliga bygglov (yrkande 14). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 18 s. 41) framhåller regeringen att också staten måste bidra aktivt till att bostadsbyggandet ökar och konstaterar att staten är markägare i många kommuner där det finns intresse av att bygga bostäder. Staten kommer att söka samarbeten för att möjliggöra nyproduktion i stor skala i form av nya samhällen. Regeringen konstaterar vidare att formerna för statens medverkan kan variera beroende på det aktuella projektet. gav regeringen en förhandlingsperson i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statlig mark. I uppdraget ingår att göra en fördjupad inventering av den statliga mark som kommuner bedömt som lämplig att bygga bostäder på. I de fall förhandlaren bedömer att det är lämpligt att bygga bostäder på en fastighet ska relevanta aktörer sammanföras för att realisera bostadsbyggande genom försäljning och upplåtelse av marken. Den fördjupade inventeringen ska delredovisas . Uppdraget ska slutredovisas . I näringsutskottets betänkande 2015/16:NU4 (s. 19) med anledning av regeringens skrivelse om 2015 års redogörelse för företag med statligt ägande behandlades en motion om utökade uppdrag om mark- och lokalinventering för statliga bolag (mot. 2015/16:3210 (C)). framhöll att det är genom bolagsordningen som ägaren bestämmer bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten, och att verksamhetsföremålet i bolag med statligt ägande har sin grund i det uppdrag som har beslutat om. Utskottet var inte berett att förorda att ska göra något uttalande i linje med vad motionärerna begärde och avstyrkte motionsyrkandet. Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att staten är markägare i många kommuner där det finns intresse av att bygga bostäder och delar regeringens syn att staten också i sin roll som markägare måste bidra aktivt till att bostadsbyggandet ökar. Utskottet välkomnar därför att regeringen gett en förhandlingsperson i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statlig mark. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet de här aktuella motionsyrkandena. Föreningslivets möjlighet att använda försvarsmark Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om föreningslivets möjlighet till användning av försvarsmark med hänvisning till att utskottet inte vill föregripa regeringens beredning av en utredning inom området. I motion 2016/17:1470 av (M) anförs att , som har ansvaret för försvarets mark, i ökande utsträckning har avslagit ansökningar från idrottsföreningar som vill låna mark, med hänvisning till kravet på marknadsmässig ersättning vid utlåning av mark. Därför vill motionären att direktiven till ses över så att det blir möjligt för idrottsrörelsen och föreningslivet att använda försvarsmark för träning och tävling. Motsvarande motionsyrkande behandlades av utskottet (bet. 2015/16:FiU25). Motionsyrkandet avstyrktes av utskottet med motiveringen att Utredningen för ett stärkt civilsamhälle, där frågan diskuterats, var under beredning inom och att utskottet inte ville föregripa denna beredning. Enligt uppgifter från bereds utredningens förslag fortfarande inom . Utskottet avstyrker motionsyrkandet och vidhåller sin uppfattning om att inte föregripa regeringens beredning av förslagen om markupplåtelse till allmännyttiga ideella föreningar i Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:13). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag med hänvisning bl.a. till att utskottet inte vill föregripa utredningsförslag inom området. Jämför reservation 7 (SD). I kommittémotion 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkande 3 anförs att det bör göras möjligt att samköra av lägenhetsregistret för att motverka bidragsfusk, svartkontrakt och organiserad brottslighet. Utökade möjligheter för Lantmäteriet att lämna ut uppgifter ur lägenhetsregistret skulle enligt motionärerna möjliggöra en effektivare kontroll för att upptäcka bidragsfusk och svartkontrakt. När finansutskottet behandlade regeringens förslag om att införa ett lägenhetsregister (prop. 2005/06:171, bet. 2005/06:FiU8) avstyrkte utskottet ett motionsyrkande (mot. 2005/06:Fi26 (V)) om att ändamålet för registret även skulle omfatta möjligheten att kontrollera svarthandel och skenbyten med hyresrätter. Motiveringen var att samhället i stället för att bekämpa brotten direkt snarare borde motverka grundorsaken till svarthandeln. Utskottet konstaterade att lägenhetsregistret enligt regeringens lagförslag skulle innehålla uppgifter om bostadslägenheten, entrén, byggnaden och fastigheten. Uppgifter om vem som bor i lägenheten skulle inte finnas med. Enligt utskottet var ändamålsbestämmelsen av central betydelse för den personliga integriteten, och utskottet ansåg att det ur integritetssynpunkt inte var lämpligt att utvidga ändamålet till att omfatta kontroll av svarthandel. Enligt 5 § lagen (2006:378) om lägenhetsregister får uppgifter i lägenhetsregistret behandlas för folkbokföring, framställning av statistik, forskning och planering. Detta är den s.k. ändamålsbestämmelsen. Genom att man anger ändamålet med lägenhetsregistret definieras den yttre ramen för vad uppgifter som finns i registret får användas till. Ändamålsbestämmelsen har avgörande betydelse för vilka uppgifter som får tas in i registret och hur uppgifterna får behandlas. Bestämmelsen är därför av central betydelse för vilka uppgifter om t.ex. fysiska personer som kan tas in och därmed för den personliga integriteten (prop. 2005/06:171 s. 34). I 19 § finns bestämmelser om samkörning, och där framgår att Lantmäteriet och den som enligt lagen får ha direktåtkomst till lägenhetsregistret får samköra uppgifter i registret med uppgifter om namn och personnummer endast om regeringen har utfärdat föreskrifter om det. Enligt förarbetena till bestämmelsen (prop. 2005/06:171 s. 79) innehåller paragrafen en begränsning vid behandlingen av uppgifterna i registret, t.ex. vid urval och bearbetningar. I förarbetena anges att lägenhetsregistret är rikstäckande och av det skälet är särskilt känsligt. Svar på skriftliga frågor om handeln med hyreskontrakt Med anledning av skriftlig fråga 2012/13:495 om åtgärder för att komma till rätta med handeln med hyreskontrakt svarade statsrådet bl.a. att handeln med hyreskontrakt är ett exempel på något som är brottsligt och att hyreslagens regler är tydliga i det avseendet. Statsrådet konstaterade att det är brott som är svåra att komma åt och bevisa som beviskraven måste hållas högt även i sådana här frågor. Detsamma anfördes av statsrådet i ett svar på skriftlig fråga 2012/13:505 som också konstaterade att ett större utbud av bostäder är det bästa sättet att minska handeln med hyreskontrakt. Utredning om åtgärder mot handel med hyreskontrakt beslutade regeringen att ge en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som motverkar olaglig handel med hyresrätter (dir. 2017:9). Utredaren ska bl.a. överväga förändringar av det straffrättsliga ingripandet mot olaglig handel eller förmedling av hyresrätter, i syfte att åstadkomma en skärpt reaktion på allvarliga fall av sådana brott. Utredningen ska redovisas . Liksom när utskottet beredde regeringens förslag om att införa ett lägenhetsregister anser utskottet att ändamålsbestämmelsen i lagen om lägenhetsregister är av central betydelse för den personliga integriteten. Ur integritetssynpunkt är det enligt utskottet inte lämpligt att utvidga ändamålet till att omfatta kontroll för att motverka brotten handel med hyreskontrakt och bidragsfusk på det sätt som motionären föreslår. Utskottet har noterat att regeringen just gett en utredare i uppdrag att föreslå åtgärder som motverkar olaglig handel med hyresrätter. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsyrkandet. Kostnadseffektivitet i de statliga myndigheterna, punkt 2 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 2 och 2016/17:2433 av (SD). De totala lokalkostnaderna för de statliga myndigheterna uppgick till 2013, vilket innebär en ökning . Till största del beror ökningen på att hyran per kvadratmeter ökat, men också på att lokalarean ökat i där kvadratmeterhyran är högre än i övriga landet. har lokalarean minskat i övriga landet. Förutom att det är högst rimligt att myndigheternas lokalisering speglar befolkningsfördelningen och att överrepresentationen av statliga myndigheter i minskas, är omsorg om skattebetalarnas pengar grunden för en ansvarsfull ekonomisk politik. Därför bör regeringen genomföra en översyn av myndigheternas lokalkostnader. I översynen bör regeringen pröva möjligheten att införa en lägre uppräkning av de statliga myndigheternas anslag till följd av lokalkostnader och se över om de s.k. rikthyrorna kan sänkas. Detta skulle ge de statliga myndigheterna incitament att flytta till områden med lägre hyresnivåer. Staten som arbetsgivare, punkt 4 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:47 av m.fl. (V) yrkande 13 och 2016/17:2471 av m.fl. (V) yrkandena 4 och 5 samt 2016/17:1582 av (M), 2016/17:2617 av m.fl. (MP) yrkandena 1 och 2 samt 2016/17:3346 av m.fl. (KD) yrkande 1. Den statliga arbetsgivarpolitiken måste kännetecknas av att de statliga myndigheterna är föredömliga arbetsgivare. Det innebär t.ex. att statliga myndigheter har ett särskilt ansvar för att motverka diskriminering i rekryteringsprocesserna. För att minimera risken att godtyckligt utestänga arbetssökande med utländsk bakgrund bör regeringen återkomma med förslag på hur obligatoriska kravprofiler vid offentliga anställningar bör utformas. Regeringen bör också arbeta för att det blir obligatoriskt för statliga arbetsgivare att upprätta handlingsplaner för etnisk mångfald vid rekrytering. För att vara en föredömlig arbetsgivare bör regeringen även verka för att de statliga myndigheternas användning av bemanningsföretag avvecklas. Undersökningar visar att de statliga myndigheterna i allt större utsträckning anlitar bemanningsföretag, både i myndigheternas stödfunktioner och för arbete i myndigheternas kärnverksamhet, dvs. Vid sidan av det uppenbara problemet att privaträttsliga organ blir en del av myndigheternas kärnverksamhet finns det ytterligare problem med detta. För det första skapar det en uppdelning av personalen där de inhyrda får en högre tröskel till delaktighet och inflytande på jobbet. För det andra innebär det en stor kostnad för staten.