bet · H501FöU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Regeringen vill också säkerställa att polis, räddningstjänst, ambulansverksamhet och alarmeringstjänst på ett effektivt sätt kan dela information med varandra av betydelse för personalens säkerhet och trygghet vid hjälpinsatser samt för ett effektivt genomförande av insatser. Vidare är en säker positionering av nödställda personer av central betydelse för snabba hjälpinsatser. Mot denna bakgrund har regeringen gett utredningen om en samordnad alarmeringstjänst i tilläggsuppdrag att analysera och föreslå hur informationsdelningen mellan aktörerna kan bli mer effektiv i ovanstående avseenden (dir. 2017:84). Regeringen betonar i propositionen vikten av ett aktivt internationellt samarbete inom civil krishantering och krisberedskapsområdet. bör även i fortsättningen delta i det förebyggande arbetet såsom katastrofriskreducering samt vid hantering av kriser och katastrofer, t.ex. inom ramen för EU:s civilskyddssamarbete och till stöd för FN. KBV är en central myndighetsresurs till sjöss. Det behöver skapas förutsättningar för en långsiktigt hållbar finansiering av myndighetens verksamhet, vilket också gäller investeringar. Regeringen har därför gett i uppdrag att föreslå en finansieringsmodell för KBV:s verksamhet. Det är dock angeläget att KBV , inom befintliga ekonomiska ramar, fortsätter att genomföra nödvändiga investeringsprojekt för att kunna upprätthålla sin materiella förmåga, anger regeringen i propositionen. Vidare är det av stor vikt att KBV utvecklar sin förmåga inom brottsbekämpningsområdet, anser regeringen. I detta ingår förberedelser för utökade rättsliga befogenheter att bl.a. leda egna brottsutredningar, vilket regeringen planerar för. En annan viktig del är att KBV tillsammans med och fortsätter att stärka samverkan Det finns också ett behov av förstärkt operativt stöd från KBV till när det gäller insatser mot terrorism och annan allvarlig Regeringen har gett KBV och i uppdrag att närmare analysera formerna för ett sådant stöd. Det svenska engagemanget i frågor som rör gränskontroll och räddningsinsatser är enligt regeringen fortfarande angeläget. att KBV ska fortsätta sin samverkan med och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex). Regeringen har beslutat att förlänga KBV:s bemyndigande att delta i Frontex insatser på Tabell 3 Investeringsplan för Myndigheten för samhällsskydd och Anskaffning och utveckling av nya Summa utgifter för anskaffning och Summa finansiering av anskaffning Summa utgifter för vidmakthållande Totala utgifter för nyanskaffning, utveckling och vidmakthållande av Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget får även användas till kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Anslaget får även användas för finansiering av vissa åtgärder för att stärka samhällets förmåga att bedöma och hantera översvämningsrisker. 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser och finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. civilskyddsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. Anslaget får även i viss utsträckning användas för att finansiera offentliga aktörers kostnader i samband med extraordinära händelser. 2:5 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Regeringen föreslår ett anslag på 1 . Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningsutgifter. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Anslaget får även finansiera utbildningsverksamhet inom området. Anslaget får även finansiera verksamhet med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får även finansiera den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Anslaget får även användas för stöd till frivilliga försvarsorganisationer. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för myndighetens verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samverkan med berörda myndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Regeringen bedömer att strålsäkerheten i är god. Inga tillbud eller haverier inträffade , och regelverket är under ständig utveckling i enlighet med såväl regeringens intentioner som internationella åtaganden. Inga dosgränser har överskridits vid de svenska kärnkraftverken . () har –2017 tillförts ca för att stärka tillsynen inom kärnkraftsområdet, för tillsyn inom radiologisk diagnostik inom hälso- och sjukvård, för att upprätthålla och säkerställa kompetens inom vissa områden, för att möta det ökade behovet av internationellt arbete till följd av händelserna i det japanska kärnkraftverket i samt för att upprätthålla beredskapsorganisationens ledningsförmåga, förmåga till prognostisering och tidig varning. Förstärkningarna av myndighetens anslag och medel har inneburit att myndigheten kunnat öka mängden resurser som används för tillsyn och normering av kärnteknisk verksamhet och för motsvarande uppgifter inom hälso- och sjukvård samt kunnat upprätthålla och utveckla myndighetens förmåga vid nukleära eller radiologiska olyckor. För tillsyn av kärnkraftverk har SSM ökat insatsen från ca 2010 till ca 2016. Förstärkningarna inom kärnkraftsområdet har också gjort det möjligt för myndigheten att hantera stora tillkommande uppgifter utan att det påverkat mängden tillsyn negativt. Bland dessa kan särskilt noteras EU:s stresstester, en genomgripande översyn av myndighetens föreskrifter, genomförandet av de delar av EU:s nya strålskyddsdirektiv (2013/59/Euratom) och det ändrade kärnsäkerhetsdirektivet (2014/87/Euratom) som inte omhändertas på lag- eller förordningsnivå samt genomförandet av en s.k. Service (IRRS) från (). I fråga om internationellt samarbete genomfördes den internationella IRRS- granskningen 2012 på begäran av . genomfördes det sjunde granskningsmötet enligt kärnsäkerhetskonventionen. Den svenska nationalrapporten granskades i sedvanlig ordning, och bland de styrkor som lyftes fram fanns bl.a. de nya kraven på oberoende härdkylning. genomfördes en uppföljande internationell expertgranskning av det svenska systemet för fysiskt skydd av kärntekniska anläggningar och radioaktiva ämnen, en s.k. Ippasgranskning (). Granskningen visade att det svenska systemet för fysiskt skydd och informationssäkerhet vid kärnkraftverken och andra kärntekniska anläggningar samt under transporter fortsätter att utvecklas på ett bra sätt. Nationellt har regeringen i sin proposition (prop. 2016/17:157) om ökad kärnsäkerhet föreslagit ändringar i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Ändringarna innebär att tillståndshavarens ansvar förtydligas och att säkerhetsarbetet fortlöpande ska utvärderas och verifieras. Ändringarna görs bl.a. för att genomföra EU:s ändrade kärnsäkerhetsdirektiv. träffades en ramöverenskommelse (den s.k. energiöverenskommelsen) mellan Socialdemokraterna och samt , och om den långsiktiga energipolitiken. I energiöverenskommelsen är de deltagande partierna eniga om att kärnkraften ska bära sina egna kostnader, och principen om att kärnkraft inte ska subventioneras består. De deltagande partierna kom även överens om att Kärnavfallsfondens placeringsreglemente ska utökas och att driftstiden för beräkning av kärnavfallsavgiften skulle ses över. Regeringen har utifrån överenskommelsen i proposition 2016/17:199 föreslagit ändringar i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet (finansieringslagen). fortsatt det fulla ansvaret för att ta hand om kärnkraftens restprodukter på ett Regeringen anser att förändringarna i finansieringslagstiftningen bör leda till stabilare förutsättningar för fonden och kraftbolagen. Ägarna till de svenska kärnkraftverken har tidigare meddelat att fyra reaktorer kommer att stängas . Driften av två av dessa reaktorer har redan Detta innebär att nu går in i en omfattande avveckling av reaktorer, vilket ger nya förutsättningar för tillsynen, enligt regeringen. Den avveckling av flera reaktorer som ägarna beslutat om kan påverka finansieringen av SSM:s verksamhet. Stora delar av verksamheten finansieras av avgifter från kärnkraftsindustrin. sannolikt även att påverka kärnavfallsavgifterna. då täckas upp av de reaktorer som kommer att fortsätta vara i drift. SSM:s oberoende från industrin är centralt för att upprätthålla förtroende för branschen, anser regeringen. Det är av stor vikt att myndighetens oberoende från industrin förblir intakt . () har ansökt om tillstånd att uppföra, inneha och driva ett slutförvar för använt kärnbränsle. föreslagit att slutförvaret ska byggas i kommun, nära kärnkraftverket i Forsmark. Där är det tänkt att det använda kärnbränslet ska förvaras ner i berggrunden. Ansökan behandlas i två separata processer: en process som bereds av mark- och miljödomstolen om tillstånd enligt (1998:808) och en process om tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen) som bereds av SSM. SSM har lämnat in sina yttranden till mark- och miljödomstolen och planerar att yttra sig till regeringen . och yttra sig till regeringen. en folkomröstning innan yttrandet lämnas till regeringen. regeringen som slutligen fattar beslut om tillåtlighet enligt och tillstånd enligt kärntekniklagen. Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. användas för statsbidrag till () och ideella miljöorganisationer. är tillsynsmyndighet för elektriska anläggningar, personer med behörighet att utföra elinstallationsarbete enligt ellagen samt för utrustning och anordningar enligt lagen om elektromagnetisk kompatibilitet. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll av produkter har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i elektromagnetisk kompatibilitet har fått försäljningsförbud. av tillsynsärendena resulterade i någon form av anmärkning eller åtgärd. Några produktområden sticker ut i marknadskontrollen och behöver förbättras: elsäkerhet hos armaturer för gatubelysning och ljuskällor med LED-belysning. Regeringen menar att behovet av information och marknadskontroll även fortsättningsvis kommer att vara stort. beslutade (prop. 2015/16:163, bet. 2015/16:FöU12, rskr. 2015/16:265) om en ny elsäkerhetslag. utfärdade regeringen en förordning, och utfärdade myndighetsföreskrifter som fullt ut genomför elbehörighetsreformen, som trädde i kraft . I propositionen förtydligas ansvarsförhållandena mellan aktörer som konsumenternas ställning stärks. ges också bättre möjligheter att utöva tillsyn. Den nya elsäkerhetslagen ger också en tydligare och mer överskådlig lagstiftning genom att bestämmelser som är spridda i olika regelverk förs samman i en ny lag. arbete speglas av nya regler och EU-direktiv på området, och tillsyn av elektriska anläggningar utgör en stor del av verksamheten. Den indikationsstyrda tillsynen har ökat jämfört . Denna tillsyn genomförs när myndigheten har fått en indikation, t.ex. genom en elolycka eller ett tillbud. har i standardiseringsarbetet fortsatt att delta och driva frågor inom den nationella och internationella standardiseringen. De har medverkat i tekniska kommittéer och ställt upp med funktionärer i de tekniska kommittéer som har störst betydelse för myndighetens uppdrag. Arbetet har bl.a. omfattat elbilar, laddningsinfrastruktur för elbilar och solcellsanläggningar. Regeringen anger att elsäkerheten i i grunden är god, men att det har funnits utrymme för förbättringar. beslutade därför om en ny elsäkerhetslag som trädde i kraft . har haft i uppdrag av regeringen att säkerställa tillräckliga informationsinsatser i samband med att de nya reglerna för behörighetssystemet införts. Regeringen bedömer därmed att förutsättningarna är goda för en effektiv och lyckad reformering av systemet. Omställningen till ett förnybart elsystem med smarta elnät, batterilagring av el, en ökande andel elfordon, elvägar m.m. medför nya utmaningar ur ett elsäkerhetsperspektiv. Regeringen bedömer att har bidragit med flera värdefulla analyser för det fortsatta utvecklingsarbetet och att myndigheten har en fortsatt viktig roll i omställningsarbetet. pågår ett arbete inom med att effektivisera hanteringen av avgifterna på elområdet. Regeringen ser över elsäkerhetsavgiften, nätöverföringsavgiften och elberedskapsavgiften, vars syfte är att finansiera tillsyn och annan verksamhet hos ansvariga myndigheter. Översynen omfattar både avgifternas nivå och hur de ska administreras . Regeringens proposition 2016/17:201 Elberedskapsavgift lades fram (bet. 2016/17:FöU9). Regeringen föreslår ett anslag på . Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. I motion 2017/18:3864 av m.fl. (M) föreslås att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 1). Motionärerna anser att det fortsatt försämrade säkerhetsläget i närområde gör att vårt försvar måste stärkas. Försvarsuppgörelsen 2017 och de resursförstärkningar som uppgörelsen innebär är ett första viktigt steg mot en stärkt svensk försvarsförmåga. föreslår att försvaret, utöver de ökningar som man kommit överens om i försvarsuppgörelsen, tillförs ytterligare perioden –2020. Utöver det som innefattas av försvarsuppgörelsen yrkar motionärerna på att ställer sig bakom en ändring av anslagsändamålen för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor (yrkande 3). Motionärerna ser behovet av att bredda anslagsändamålen till att även inkludera åtgärder för att hantera vattenbrist och torka, detta med anledning av att flera områden i så gott som hela har drabbats av torka. Vidare anför motionärerna att man bör överföra resurser till anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till stöd för ideella miljöorganisationer så att de kan följa processen med slutförvaring (yrkande 4). I motion 2017/18:3222 m.fl. (M) anförs att man bör återinföra det psykologiska försvaret som en egen myndighet (yrkande 24). Enligt motionärerna har den psykologiska krigföringen kommit alltmer i fokus. Förmågan att sprida desinformation och beskriva verkligheten på ett sätt som gynnar den egna saken och förvirrar fienden är ett kraftfullt vapen i det moderna informationssamhället. Samordningsansvaret för det psykologiska försvaret ligger hos Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, men flera andra aktörer har det praktiska ansvaret. Den nya situationen kräver att tar ett helhetsgrepp kring det psykologiska Därför föreslår motionärerna att det psykologiska försvaret återinförs som en egen myndighet. Motionärerna föreslår att man gör en översyn av drönares påverkan på försvarets verksamhet och att man ser över behovet av att anskaffa motmedel mot drönare (yrkandena 36 och 37). Motionärerna anför vidare att bör ställa sig bakom behovet av att säkra stridsflygförmåga och den samlade luftförsvarsförmågan samt ta fram en plan för att höja krigsdugligheten i JAS Gripensystemet (yrkandena 39–41). I motionen föreslås även att tillkännager att bör behålla och förbandssätta alla de Archerpjäser som skulle ha anskaffat (yrkande 42) och att tillkännager för regeringen vad som anförs i motionen om säkerställandet av förmåga genom investeringar i marin materiel (yrkande 43). I motionens yrkande 38 och i motion 2017/18:3566 av m.fl. (M) yrkande 18 föreslås även att tillkännager behovet av att säkerställa att Försvarsmakten har tillgång till modern och relevant materiel som ger försvaret en god förmåga att hävda sig mot en kvalificerad motståndare. I motion 2017/18:1189 av (M) anför motionären att regeringen bör beakta den svenska marinens luftvärnsförmåga i kommande försvarsbeslut. I motion 2017/18:1783 av (M) anför motionären att bör tillkännage för regeringen att hemvärnets förmåga att strida i mörker är viktig. Enligt motionären saknar flertalet hemvärnsförband förmåga att strida fullt ut i mörker. I motion 2017/18:3105 av m.fl. (SD) föreslår motionärerna att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslag i bilaga 2 (yrkande 10). Vidare yrkar motionärerna på ett bemyndigande till regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 38 (yrkande 6). De yrkar även att ska bemyndiga regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 80 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden (yrkande 8). Motionärerna yrkar att ska bemyndiga regeringen att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som uppgår till högst 3 (yrkande 9). Vidare yrkar motionärerna att regeringen bör bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som uppgår till högst 275 (yrkande 11). Motionärerna aviserar höjda anslag för att upprusta det svenska försvaret till ett starkt nationellt försvar. När det gäller materielförsörjning anför motionärerna att ska godkänna den investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel som finns i motionen (yrkande 3) liksom den bifogade investeringsplanen för anskaffning av försvarsmateriel (yrkande 4). Motionärerna anför även att regeringen bör bemyndigas att besluta om export av 30 stycken JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse (yrkande 7). I motion 2017/18:2017 av m.fl. (SD) understryker motionärerna särskilt vikten av att anskaffa granatkastare, pansarvärnsrobotar och broläggningsförmåga till hemvärnet samt att planera anskaffning av raketartilleri, attackhelikoptrar, fem vardera av Visbykorvetter och ubåtar av modell A26, uppgradering av Torped 45, återintegrering av taktiskt radiosystem och ökad produktionstakt av Gripen E/F (yrkandena 54, 55, 57–59 och 61). Vidare anser de att ska återupprättas (yrkande 29) och att bör tilldelas medel för egen utveckling (yrkande 28). Motionärerna anför även att mer materiel bör tillföras garnisonernas förråd (yrkande 49). samhällsskydd och beredskap bör enligt motionen läggas ned, och verksamheten bör föras över till och en nyinrättad civilförsvarsmyndighet som ska inrättas under en civilbefälhavare (yrkandena 72 och 73). I motionen anförs att en ny myndighet för psykologiskt försvar bör upprättas (yrkande 76). Motionärerna anför även att musikorkestrar i försvaret ska finansieras med statliga kulturbidrag i grunden (yrkande 65). I motionen anförs att utlandsstyrkan ska ha en mindre summa tillgänglig för att hjälpa lokalbefolkningen samt att utlandsstyrkan ska inrättas som en egen myndighet (yrkandena 22 och 24). Även i motion 2017/18:3331 av m.fl. (SD) anförs att extra medel bör tillskjutas Försvarsmakten som kompensation för de ekonomiska konsekvenserna av internationella insatser (yrkande 6). I motion 2017/18:3690 av m.fl. (C) anförs att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i bilaga 2. Motionärerna framhåller att det nya säkerhetspolitiska läget ställer skärpta krav på den svenska försvarsförmågan. Denna ska därför stärkas. Detta innebär bl.a. att försvaret ska finnas i hela landet och att försvaret ska vara tränat för att kunna agera i alla väderförhållanden som finns i vårt land och där det görs insatser. I motion 2017/18:3802 av m.fl. (L) anför motionärerna att vi lever i en säkerhetspolitiskt orolig tid. Den ryska militära aktiviteten i ökar, och det ryska tonläget mot och våra grannländer blir Ryska stridskrafter uppvisar ett alltmer aggressivt militärt övningsmönster över och ökar ständigt sin militära närvaro. Motionärerna anför att svensk försvarspolitik måste ställas om och att den nationella dimensionen ska prioriteras. Försvaret av måste vara Motionärerna välkomnar den föreslagna militära grundutbildningen för både kvinnor och män inom ramen för lagen De föreslår även att det skapas en modern beredskapspolis på 5 000 personer som ska kunna kallas in i fler situationer än I motionen föreslås med ovanstående motivering att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i bilaga 2. I partimotion 2017/18:3629 av m.fl. (L) yrkande 1 och motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkande 3 anförs att bör ställa sig bakom att antalet stridsflygplan ska förbli minst 100 och att möjligheten till 160 stridsflygplan ska studeras. I partimotion 2017/18:3629 av m.fl. (L) anförs även att en studie av återupprättandet av flygflottiljen i bör genomföras samt att bör ställa sig bakom det som anförs i motionen om att militär utrustning måste öka i takt med att flygförsvaret byggs ut (yrkandena 2 och 3). I motion 2017/18:3038 av m.fl. (L) yrkas på att ställer sig bakom att ska förbandssätta de 24 artilleripjäser som avbeställt samt att en bataljonsstridsgrupp vars stomme är tung kustrobot och långräckviddigt luftvärn bör placeras på (yrkandena 2 och 4). I motionen föreslås även att anskaffar (yrkande 5). Man anför även att nedläggningen av kommer att leda till minskad transparens (yrkande 8). I motion 2017/18:3829 av m.fl. (KD) yrkar motionärerna på att anvisar anslagen inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap enligt förslaget i bilaga 2 (yrkande 1). Motionärerna framhåller att läget runt är mer instabilt . försvars- och säkerhetspolitik har inte tillräckligt tydligt anpassats efter den utvecklingen. Många både små och stora händelser målar upp en skrämmande bild av verkligheten.