bet · H501UbU2 · 2017-12-05 00:00:00 — Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för . Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får vidare användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Regeringen redovisar inga förändringar inom detta anslag i budgetpropositionen . 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för . Anslaget får användas för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera verksamheten. Med anledning av att antalet studenter som tar del av Myndigheten för tillgängliga mediers tjänster har ökat behöver resurserna förstärkas. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2019. Regeringen anger som skäl för sitt förslag att Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsned-sättning i form av läsnedsättning. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:7 Studiestartsstöd för . Anslaget får användas för utgifter för studiestartsstöd och tilläggsbidrag. Regeringen redovisar en höjning av anslaget med i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:8 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. Regeringen gör bedömningen att ett körkortslån bör införas. Enligt regeringen avser den att införa en möjlighet till lån avseende utbildning för B-körkort för att förbättra möjligheten till etablering på arbetsmarknaden och stimulera en högre genomströmning i gymnasieskolan. Lånet är avsett att finansiera körkortsutbildning vid godkända trafikskolor, och avses i ett första steg riktas till vissa arbetslösa i åldern 18–som ska kunna ta lån för körkorts-utbildning. I ett andra steg utvidgas målgruppen till unga i åldern 19–som avslutat en gymnasieutbildning (se utg.omr. 14 avsnitt 3.5). För att ge CSN möjlighet att utveckla och administrera lånet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 35,9 miljoner 2019 och med . För att CSN ska kunna intensifiera myndighetens arbete med att förbättra återbetalningen från främst utlandsbosatta återbetalare föreslår regeringen att anslaget ökas med 2018 och beräknar att det ökar med 2019–2021. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 223 . Regeringen anger som skäl för förslaget att den totala skulden för studielån hos beräknas uppgå till ca vid utgången av 2017. Nettoupplåningen beräknas till , beslut om återkravskapital till , avskrivningar till och konvertering av äldre lån till lån upptagna i till . Regeringen föreslår att anvisar till anslaget 1:9 för . Anslaget ökar med (1,) till följd av pris- och löneomräkning. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen redovisar en höjning av anslaget med i budgetpropositionen . Lagförslag om ändring i studiestödslagen Studiebidraget inom studiehjälpen höjs Regeringen föreslår att studiebidraget inom studiehjälpen ska höjas med . Ändringen av studiestödslagen ska träda i kraft men den nya bidragsnivån ska tillämpas på bidrag som lämnas för tid fr.o.m. . I skälen för regeringens förslag framgår att studiehjälpen lämnas till elever mellan som läser på gymnasial nivå, främst inom gymnasieskolan. Stödet består bl.a. av ett studiebidrag som lämnas för studier som bedrivs på heltid. Bidraget uppgår till ett belopp som är fastställt i lag. Detta innebär att någon automatisk justering av nivån inte görs i förhållande till barnbidraget. Studiebidrag lämnas med . Som en konsekvens av höjningen av barnbidragsbeloppet med fr.o.m. (utg.omr. 12 avsnitt 3.6) anser regeringen att studiebidragets belopp bör höjas med motsvarande belopp, dvs. Det medför emellertid tekniska och administrativa svårigheter för CSN att hantera en höjning av studiebidraget mitt under en pågående termin. Därför bör ändringen av studiestödslagen träda i kraft först . Den nya bidragsnivån föreslås dock kunna tillämpas på studiebidrag som lämnas för tid fr.o.m. , dvs. från som den föreslagna höjningen av barnbidraget avser. Detta innebär således att de studerande retroaktivt kommer att få del av höjningen. Regeringen föreslår att studiemedlens totalbelopp ska höjas med vid heltidsstudier, vilket motsvarar per studiemånad, genom en höjning av bidragsdelen. Beloppsnivåerna ska anpassas till studieomfattningen. Den nya bidragsnivån ska tillämpas på studiemedel som lämnas för tid fr.o.m. . I skälen för regeringens förslag framgår att studiemedel består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Totalbeloppet (lån och bidrag) och bidragsbeloppen är kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . I syfte att ge den studerande en bättre ekonomisk situation föreslår regeringen att studiemedlens totalbelopp ska höjas. Höjningen bör enbart omfatta bidragsdelen. Studiemedlens totalbelopp höjdes med ca per studiemånad genom en höjning av lånedelen. Regeringen föreslår nu en höjning av totalbeloppet genom en höjning av bidragsdelen. Totalbeloppet inom studiemedlen föreslås höjas från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Det motsvarar eller per studiemånad för en heltidsstuderande oavsett om det är det generella bidraget eller det högre bidraget som lämnas. Förslaget innebär också att bidragsandelen av totalbeloppet justeras. Beloppsnivåerna är knutna till studieomfattningen och bör därför anpassas därefter. Storleken på studielånet är oförändrad. Den nya bidragsnivån bör tillämpas för studier som bedrivs fr.o.m. . Högre bidrag till vissa studerande som läser vidare efter introduktionsprogram i gymnasieskolan Regeringen bedömer att den högre bidragsnivån inom studiemedlen under vissa förutsättningar och inom ramen för anvisade medel bör få lämnas till studerande i åldern 20–som har studerat på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som därefter utan avbrott fortsätter studier på ett introduktionsprogram eller påbörjar studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola. Det bör bl.a. ställas krav på att också de tidigare studierna med studiestöd har bedrivits utan avbrott för att den högre bidragsnivån ska kunna lämnas. De nya bestämmelserna bör tillämpas för studiemedel som lämnas för tid fr.o.m. . I skälen för regeringens bedömning framgår att studiemedlen består av en bidragsdel och en lånedel. Det finns två bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån får enligt studiestödslagen lämnas till studerande fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller för studier på grundskole- och gymnasienivå. Enligt lagen meddelar regeringen föreskrifter om att det högre bidraget även får lämnas till studerande som är och som har ett särskilt behov av ett sådant stöd (se 3 kap. 13 § studiestödslagen [1999:1395]). I propositionen anges det att av de elever som påbörjade ett introduktionsprogram 2011 hade bara knappt en femtedel tagit en gymnasieexamen . Den främsta framgångsfaktorn för att etablera sig på arbetsmarknaden är en fullföljd gymnasieutbildning. Regeringen anser att det därför finns ett särskilt behov av att skapa ytterligare möjligheter för när det högre bidraget bör få lämnas till ungdomar i åldern 20–och på så sätt uppmuntra studerande som studerat på ett introduktionsprogram att direkt fortsätta sina studier inom vuxenutbildningen eller folkhögskola för att fullfölja sin gymnasiala utbildning. En sådan reglering kan också bidra till att bl.a. förbättra samhällets kompetensförsörjning. Denna grupp skulle därigenom inte behöva ta omvägen via arbetsmarknadspolitiken, dvs. skapa onödiga avbrott i utbildningen, för att det högre bidraget ska få lämnas. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör kunna få lämnas till studerande som har läst på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan och som direkt fortsätter till studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola fr.o.m. det andra kalenderhalvåret som han eller hon fyller . För att den högre bidragsnivån ska kunna lämnas bör det dock ställas krav på att de tidigare studierna med studiestöd har bedrivits utan avbrott. Inom t.ex. komvux varierar tidpunkten för kursstarterna och den studerande bör därför ges en rimlig tid att efter studier på ett introduktionsprogram påbörja studier vid komvux under nästföljande termin utan att det räknas som ett avbrott. Det högre bidraget bör även få lämnas till studerande som övergår från studier med studiehjälp till studiemedel, men som fortsätter att studera vid ett introduktionsprogram i gymnasieskolan även efter . Om en sådan studerande, efter fullföljt introduktionsprogram, därefter utan avbrott fortsätter att bedriva studier på grundläggande eller gymnasial nivå inom komvux eller motsvarande utbildning i folkhögskola bör den högre bidragsnivån få lämnas även i fortsättningen, förutsatt att också de studierna bedrivs utan avbrott. Studiemedel med den högre bidragsnivån bör få lämnas för studier som bedrivs fr.o.m. . Studiemedel med den högre bidragsnivån bör vidare lämnas inom ramen för anvisade medel i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Studiestödsförordningen bör därför ändras i enlighet med detta. I kommittémotion 2017/18:3856 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med och anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 1:7 Studiestartsstöd jämfört med regeringens förslag med , vilket motsvarar hela anslagets föreslagna belopp. Vidare föreslår motionärerna en ökning av anslaget 1:1 Studiehjälp med och av anslaget 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk med . Motionärerna konstaterar att regeringen har sänkt åldersgränsen för förtidspensionering och anser att det är fel att stänga dörren till arbetsmarknaden för unga personer med funktionsnedsättning. Motionärerna vill i stället skapa nya vägar till både arbete och studier för alla människor. Vidare anför motionärerna att man avvisar regeringens generella utbyggnad av högskolan och att kostnaden för studiemedel därmed minskar med . Dessutom avvisar motionärerna regeringens förslag om fler utbildningsplatser på folkhögskolan och om utbildningskontrakt, vilket också minskar anslaget 1:2 Studiemedel. Motionärerna avvisar också regeringens satsning på ett studiestartsstöd för att finansiera andra prioriterade satsningar. Motionärerna anser att det måste vara möjligt och attraktivt för fler att studera senare i livet och avsätter till ett omställningspaket för att förbättra möjligheterna att finansiera högre utbildning . Omställningspaketet innehåller medel till fyra förändringar. Motionärerna vill att fribeloppet höjs från till per kalenderår för att öka möjligheterna att kombinera arbete och studier (yrkande 2), att möjligheterna till extra studieveckor för den som fyllt utökas (yrkande 3), att åldersgränsen för studiemedel höjs till (yrkande 4) och att tilläggslånet för studerande med barn höjs från till (yrkande 5). Även i partimotion 2017/18:3592 yrkande 18 av m.fl. (M) föreslås bättre möjligheter att finansiera studier mitt i livet genom omställningspaketet. Vidare begärs i motion 2017/18:2978 av (M) yrkande 1 en höjning av fribeloppet för studerande. I kommittémotion 2017/18:2793 av m.fl. (SD) föreslås en minskning av anslaget 1:2 Studiemedel med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår även en minskning av anslaget 1:7 Studiestartsstöd med jämfört med regeringens förslag, vilket är hela det föreslagna anslagets belopp. Motionärerna föreslår även att medel tillförs två nya anslag: Anslaget 99:1 Teknikbrygga och teknikcollege tillförs och anslaget 99:2 Utbildningspott kompetensunderskott tillförs . Motionärerna föreslår en minskning av studiebidragen eftersom de föreslår en neddragning av antalet platser på folkhögskolan (utg.omr. Motionärerna avvisar också regeringens satsningar på att stödja studerande på gymnasieskolans introduktionsprogram eftersom det ska vara lika villkor för alla att studera. Vidare avvisar motionärerna medel till studiestartsstödet eftersom de anser att det skapar orättvisa mellan de som är hänvisade till lån för att finansiera sina studier och de som med studiestartsstöd inte behöver ta lån . För att ge studenter incitament att välja yrken där det råder brist på personal vill motionärerna införa ett riktat bidrag i form av förhöjt studiebidrag till de studenter som väljer att studera till explicita bristyrken. Bidraget föreslås uppgå till per student och månad. Motionärerna satsar också på att fler ska kunna välja teknikcollege och teknikbrygga (utg.omr. I kommittémotion 2017/18:3702 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås att anslaget 1:1 Studiehjälp ökas med jämfört med regeringens förslag till följd av förslag om reformerade regler för ungas rätt till aktivitetsersättning. Anslaget 1:2 Studiemedel föreslås minskas med sammanlagt jämfört med regeringens förslag. Anslaget föreslås minskas med till följd av att regeringens förslag om studiemedel med den högre bidragsnivån för unga som läst introduktionsprogram i gymnasieskolan avslås, minskas med till följd av att regeringens förslag om höjt studiebidrag avvisas, ökas med till följd av förslag om reformerade regler för ungas rätt till aktivitetsersättning, minskas med till följd av att regeringens förslag om fler yrkeshögskoleplatser avslås, ökas med till följd av förslag om fler yrkeshögskoleplatser, minskas med till följd av att regeringens förslag om fler högskoleplatser med högre studiemedel avvisas, ökas med till följd av att accepterar regeringens förslag om fler högskoleplatser, men inte dess förslag om höjt studiemedel, och minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning avseende lärarutbildningen återställs. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster föreslås minskas med totalt jämfört med regeringens förslag. Anslaget föreslås minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning avseende lärarutbildningen återställs, minskas med till följd av att regeringens förslag om möjlighet till studiemedel på heltid vid deltidssjukskrivning avvisas, minskas med till följd av att regeringens förslag om att höja studiemedlet för vissa unga som läser vidare efter gymnasieskolans introduktionsprogram avvisas, minskas med till följd av förslag om att avskaffa möjligheten till åldersavskrivning av studielån, ökas med till följd av förslag om att förbättra möjligheten för äldre att ta studielån, minskas med till följd av att regeringens förslag om fler yrkeshögskoleplatser avvisas till förmån för satsning på området, ökas med till följd av förslag om fler yrkeshögskoleplatser, minskas med till följd av att regeringens förslag om fler högskoleplatser med höjt studiemedel avvisas till förmån för en satsning med samma antal platser men med lägre studiemedel och ökas med till följd av att regeringens förslag om fler platser på högskolan accepteras, men att förslaget om höjt studiemedel avvisas. Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor föreslås minskas med totalt jämfört med regeringens förslag. Anslaget föreslås minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning avseende lärarutbildningen återställs, ökas med till följd av satsning på förbättrade möjligheter för äldre att ta studielån, ökas med till följd av förslag om fler yrkeshögskoleplatser och ökas med till följd av att regeringens förslag om fler högskoleplatser accepteras, men med nuvarande studiemedelsnivå. Anslaget 1:7 Studiestartsstöd föreslås minskas med hela det föreslagna anslagsbeloppet jämfört med regeringens förslag då motsätter sig införandet av studiestartsstöd. Anslaget 1:8 föreslås minskas med totalt jämfört med regeringens förslag. Anslaget föreslås minskas med till följd av att en tidigare anslagshöjning avseende införandet av studiestartsstöd återställs och minskas med till följd av att regeringens förslag om körkortslån avvisas. Motionärerna föreslår att det ska införas ett nytt anslag 99:3 Incitament avseende skuldavskrivning. Anslaget föreslås tillföras till följd av förslag om att skriva av studielån för deltagare i Teach for . Anslaget föreslås vidare tillföras till följd av förslag om att skriva av studielån för människor som flyttar till glesbygd. Motionärerna föreslår även en lägre uppräkningstakt av pris- och löneomräkningen. Inom detta utgiftsområde påverkas anslagen 1:8 och 1:9. I kommittémotion 2017/18:3702 av m.fl. (C) yrkande 2 avslår motionärerna de delar av regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen som rör höjt studiemedel. I partimotion 2017/18:3683 av m.fl. (C) yrkande 43 vill motionärerna att den som flyttar till en landsbygdskommun för att arbeta efter avslutad utbildning ska få sina studieskulder avskrivna . Det skulle enligt motionärerna underlätta för den som vill flytta tillbaka hem efter avslutad examen och ge bättre förutsättningar till kompetensförsörjning på landsbygden. I kommittémotion 2017/18:3760 av m.fl. (C) yrkande 12 anser motionärerna att det finns ett behov av att ta bort utfasningen av studielånet som börjar och möjliggöra för personer som fyllt att få studiestöd genom att tillåta studielån upp till samt utöka längden så att det blir möjligt att läsa en tvåårig yrkesutbildning eller ett mastersprogram. I kommittémotion 2017/18:3811 av m.fl. (L) föreslås en ökning av anslaget 1:1 Studiehjälp med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår vidare att anslaget 1:2 Studiemedel minskas med 2 , att anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster minskas med , att anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor minskas med , att anslaget 1:7 Studiestartsstöd minskas med och att anslaget 1:8 minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna föreslår en höjning av anslaget 1:1 då man anser att unga som på grund av funktionsnedsättning behöver förlängd skolgång bör få ersättning från studiemedelssystemet i stället för aktivitetsersättning (se även utg.omr. Motionärerna avvisar delvis regeringens förslag om en snabb utökning av utbildningsplatserna inom regionalt yrkesvux, , förarutbildningen, folkhögskolan och högskolan eftersom de anser att en stor och snabb utbyggnad innebär stora risker för sänkt kvalitet i utbildningsväsendet. När det gäller utbyggnaden av föreslår motionärerna en ytterligare utbyggnad jämfört med regeringens förslag. Dessutom avvisar motionärerna regeringens föreslagna höjningar av anslaget 1:2 och föreslår i stället att anslaget tillförs till studiemedel på . Även anslagen 1:3 och 1:4 påverkas. Förslaget om en höjning av studiemedlens bidragsdel med per studiemånad avvisas till förmån för en motsvarande höjning av studiemedlens lånedel med ca . Det innebär en minskning med av anslaget 1:2 och en höjning med av anslaget 1:3. Motionärerna framhåller vidare att antalet sommarkurser vid högskolor och universitet inte är lika högt som tidigare och att det därför finns skäl att utöka dessa. Satsningen innebär en höjning på till studiemedel av anslaget 1:2, en höjning på av anslaget 1:3 och en höjning på av anslaget 1:4. Inom utgiftsområde 16 justeras antalet platser på vissa högskolor för att finansiera en satsning på humanistiska och samhällsvetenskapliga utbildningar, vilket får konsekvenser för anslagen för studiestöd. Anslaget 1:2 minskas därför med 2018. Även anslagen 1:3 och 1:4 påverkas. Motionärerna föreslår att studielån som tas fr.o.m. inte ska kunna skrivas av och bedömer att utgifterna för anslaget 1:3 minskar med till följd av förslaget. Motionärerna avvisar regeringens förslag om studiestartsstöd, vilket innebär en kostnadsbesparing på av anslaget 1:7. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag om införande av ett körkortslån, vilket innebär en kostnadsbesparing på av anslaget 1:8. Motionärerna föreslår att pris- och löneomräkningen justeras ned . Inom detta utgiftsområde påverkas anslaget 1:8. Det behövs enligt motionärerna en ökad tillgång på speciallärare och specialpedagoger i skolan. Som ett sätt att stärka läraryrkets status och minska lärarbristen föreslår motionärerna att det ska införas en premie för den som fullgör speciallärar- eller specialpedagogexamen liksom ämneslärarexamen inom matematik, biologi, kemi, fysik eller teknik. För denna premie satsar motionärerna . I motion 2017/18:3599 av m.fl. (KD) yrkande 1 föreslås att anslaget 1:2 Studiemedel minskas med 2 , att anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster minskas med , att anslaget 1:7 Studiestartsstöd minskas med och att anslaget 1:8 minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna motsätter sig regeringens förslag om en höjning av bidragsdelen i studiemedlen och föreslår i stället att lånedelen i studiemedlet höjs med per studiemånad genom att avsätta för ändamålet. Motionärerna föreslår en 30-procentig minskning av pris- och löneomräkningen och justerar därför ned Centrala anslag. I yrkande 2 vill motionärerna avskaffa åldersavskrivningen av studielånet då man vill värna ett generöst studiestödsystem med målet att så många som möjligt ska återbetala sina studielån. Motionärerna beräknar att ytterligare skulle kunna återbetalas 2018 vid avskaffad åldersavskrivning. Grundprincipen bör vara att alla som kan ska återbetala sina lån. I yrkande 6 begär motionärerna att man ska öka möjligheterna för äldre att studera med studiemedel eftersom behovet av fortbildning ökar högre upp i åldrarna. Det är därför enligt motionärerna rimligt att höja åldern för att kunna få studielån med , till det år en studerande fyller . För detta ändamål tillför motionärerna . Studiestödssystemet i syftar till att möjliggöra för människor att söka sig vidare till studier efter slutförd skolgång eller att senare i livet återuppta studier. Studiestödssystemet är, och ska enligt utskottets mening fortsätta vara, ett av världens mest omfattande. Genom jämlika möjligheter bidrar studiestödssystemet till att stärka vårt gemensamma samhällsbygge med mer kunskap, mer kompetens och mer bildning. Utbildning är avgörande för att skapa aktiva samhällsmedborgare, för enskildas utveckling och arbetsmarknadsutsikter och för att arbetsmarknaden ska fungera väl genom att bidra till samhällets kompetensförsörjning och den svenska modellen. Ett jämlikt och väl utbyggt studiestöd är viktigt för att ska fortsätta vara en kunskapsnation i världsklass som konkurrerar genom kompetens på den globala marknaden. Ett sådant studiestödssystem förutsätter en god återbetalning av studieskulder. När det gäller yrkanden om att höja fribeloppet vill utskottet anföra följande. Studiemedlen är till viss del behovsprövade, vilket innebär att inkomster som överstiger ett visst belopp – fribeloppet – minskar studiemedlen.