bet · H401KU15 · 2017-04-24 00:00:00 — I sådana situationer är det enligt motionärerna viktigt att och andra myndigheter som får kännedom om problemen kan samarbeta med djurskyddsinspektörer. Ett liknande yrkande framställs av (M) i motion 2016/17:2289 om möjligheten att i OSL införa en sekretessbrytande regel så att hemtjänstpersonal får anmäla djurplågeri. Inom hälso- och sjukvården gäller enligt 25 kap. 1 § OSL sekretess för uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt 6 kap. 12 § första stycket patientsäkerhetslagen (2010:659) får den som tillhör eller har tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen inom den enskilda hälso- och sjukvården inte obehörigen röja vad han eller hon i sin verksamhet har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Detsamma gäller enligt 6 kap. 16 § första stycket samma lag den som, utan att tillhöra hälso- och sjukvårdspersonalen, till följd av anställning eller uppdrag eller på annan liknande grund deltar eller har deltagit i enskilt bedriven hälso- och sjukvård. I lagen informeras om att för det allmännas verksamhet gäller OSL (6 kap. 12 § tredje stycket och 6 kap. 16 § andra stycket patientsäkerhetslagen). Sekretess gäller inom enligt 26 kap. 1 § OSL för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Den som är eller har varit verksam inom yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet som avser insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) får inte heller obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden (se 15 kap. 1 § socialtjänstlagen). I 15 kap. 3 § socialtjänstlagen informeras om att OSL gäller i det allmännas verksamhet. En uppgift som är sekretesskyddad får enligt 8 kap. 1 § OSL inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter om inte något annat framgår av OSL eller av annan lagstiftning som OSL hänvisar till. I vissa fall har det ansetts vara nödvändigt att myndigheter kan utbyta uppgifter. sekretessbrytande bestämmelser införts. Genom en hänvisning till OSL i 12 kap. 10 § socialtjänstlagen erinras om att en socialnämnd i vissa fall utan hinder av sekretess kan anmäla misstankar Av 10 kap. 2 § OSL följer ett s.k. nödvändigt utlämnande av uppgifter, dvs. att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. I 10 kap. 21–23 §§ OSL finns sekretessbrytande bestämmelser som gäller vissa misstankar om brott. gäller dock inte vid misstanke om djurplågeri eller annan form av vanvård av Enligt den s.k. generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL får sekretessbelagd uppgift lämnas till en annan myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgifterna lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska Viss sekretess har emellertid ansetts vara särskilt angelägen att upprätthålla i förhållande till andra myndigheter. sjukvårdssekretessen och socialtjänstsekretessen har enligt 10 kap. 27 § andra stycket OSL därför undantagits från generalklausulens tillämpningsområde. Detta innebär att sekretessbelagda uppgifter på hälso- och sjukvårdens samt områden till andra myndigheter får lämnas ut endast i de fall som anges i OSL eller i annan författning. Bestämmelserna om sekretess och tystnadsplikt för såväl offentliganställd som privatanställd personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst medför således att personalen, om den uppmärksammar misshandel eller annan vanvård av djur, inte kan anmäla detta till kontrollmyndigheten för djurskydd, Utredningen om översyn av djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll (Jo 2009:02, dir. 2009:57, 2010:37 och 2011:11) – – lämnade betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75). Utredaren föreslår bl.a. att en sekretessbrytande bestämmelse införs i 10 kap. OSL, som ger möjlighet för personal i hälso- och sjukvården samt att underrätta en djurskyddskontrollmyndighet om personal i tjänsten upptäcker tydliga fall av vanvård eller misshandel av djur eller om djur uppenbart uppvisar sjukdomssymtom. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . I promemorian Sekretessbrytande bestämmelse för personal inom hälso- och sjukvård och socialtjänst vid vanvård av djur (N2015/07632/RS) föreslås bl.a. att det införs en sekretessbrytande bestämmelse i OSL som gör det möjligt för personal inom hälso- och sjukvården, samt verksamheter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, att lämna en uppgift som är nödvändig för ett ingripande av en kontrollmyndighet för djurskydd eller . Bestämmelsen föreslås bli tillämplig om personal påträffar ett djur som tydligt utsätts för vanvård eller misshandel eller ett djur som uppenbart uppvisar symtom på sjukdom eller är allvarligt skadat. Sådana uppgifter ska dock endast få lämnas om det bedöms att bristen inte kan åtgärdas i samråd med den som håller djuret. Det föreslås också införas bestämmelser om att samma sekretess ska gälla hos kontrollmyndigheten för djurskydd och som hos hälso- och sjukvården, och vid verksamheter enligt LSS för de uppgifter som har lämnats. Sådan sekretess ska dock inte hindra att lämnar uppgifter till djurskyddskontrollmyndigheten. Förslagen har remissbehandlats och bereds inom . Svar på skriftlig fråga besvarade statsrådet en skriftlig fråga om en ny djurskyddslag (fr. 2016/17:21) och anförde följande: har frågat mig när jag avser att presentera en proposition om en ny djurskyddslag. Jag håller helt med om att betänkande är omfattande och innehåller många intressanta och viktiga förslag till hur djurskyddslagen ska kunna förbättras. Varför den tidigare regeringen inte valde att gå vidare med utredningens förslag kan jag naturligtvis inte svara på. Sedan regeringen tog över ansvaret för utredningens betänkande har vi arbetat aktivt med att analysera, bearbeta och komplettera förslagen. I arbetet ingår att överväga alla synpunkter som kom in under remitteringen. De många, och i flera fall omfattande, synpunkterna som kom in måste övervägas och analyseras noggrant och det tar tid. tog också fram ett par nya förslag som innebär kompletteringar och vidareutvecklingar av utredningens betänkande. De förslagen rör kontrollmyndigheternas rätt till tillträde och en sekretessbrytande regel för personal som arbetar inom hälso- och sjukvården, och inom verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Dessa förslag har remitterats och vi arbetar vidare med förslagen och vår avsikt är att lämna en djurskyddsproposition till . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med liknande innehåll. Motionerna avstyrktes då med hänvisning till den då pågående beredningen av utredningsförslag (bet. 2014/15:KU15 s. 24, reservation av M, C, FP, KD, och 2011/12:KU9 s. 25). I relationer där det förekommer våld är det inte ovanligt att det även finns djur som far illa. Våldet mot husdjuret bidrar dessutom ofta till att ytterligare försvåra situationen för den misshandlade partnern eftersom han eller hon av omsorg om djuret inte vågar lämna relationen. I sådana situationer är det viktigt att , och andra myndigheter som får kännedom om problemen kan samarbeta med djurskyddsinspektörer. förslag innebar bl.a. att en sekretessbrytande bestämmelse ska införas i offentlighets- och sekretesslagen så att hälso- och sjukvårdspersonal samt får lämna uppgifter vidare om djurskyddsproblem till den berörda kontrollmyndigheten. Regeringen bör återkomma till med ett sådant förslag. Motionsyrkandena tillstyrks därför. Sekretessbrytande bestämmelse för SOS Alarm Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en ändrad sekretessbestämmelse för SOS Alarm. Jämför reservation 5 (SD). och (båda SD) begär i motionerna 2015/16:2827 yrkande 16 och 2016/17:2284 yrkande 16 att sekretessreglerna och samtalsordningen mellan SOS Alarm och länskommunikationscentralerna ändras så att polisen kan få uppgifter om akuta ärenden som den övriga räddningstjänsten. Motionärerna anför att när en person ringer till SOS Alarm följer samtalet en viss ordning, där operatören ställer de frågor som behövs för att avgöra om en ambulans eller brandbil ska skickas till platsen. Först därefter kopplas samtalet till polisen, som måste ställa många av frågorna en gång till. Detta dubbelarbete riskerar att fördröja polisinsatserna och bidra till att poliserna måste köra så snabbt att det medför risker. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, gäller enligt 1 kap. 1 § myndigheters och vissa andra organs hantering av allmänna handlingar. (SOS Alarm) är inte en myndighet utan ett aktiebolag, som ägs till lika stora delar av staten och Kommuner och Landsting (SKL). Vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter ska enligt 2 kap. 3 § OSL i tillämpliga delar gälla också handlingar hos bl.a. aktiebolag där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Kommuner eller landsting som äger mer än hälften av aktierna i ett aktiebolag ska anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande över bolaget. Enligt en dom från Regeringsrätten (numera ) ska inte , som var en av föregångarna till Kommuner och Landsting innan det slogs ihop med , likställas med landsting i detta sammanhang (RÅ 1997 not. SOS Alarm är därmed inte heller ett sådant enskilt organ som omfattas av OSL, varför lagens sekretessbestämmelser eller sekretessbrytande bestämmelser inte är direkt tillämpliga i SOS Alarms verksamhet. Mellan svenska staten och SOS Alarm finns ett alarmeringsavtal som reglerar SOS-tjänsten och vissa alarmeringstjänster. SOS Alarm ska enligt avtalet driva SOS-centraler som upprätthåller SOS-tjänsten för nödnumret 112 i hela landet. Det är därmed SOS Alarm som tar emot och hanterar alla samtal till nödnumret 112. De larmar sedan vidare till polisen, räddningstjänsten, ambulansen osv. För verksamheten hos SOS Alarm gäller lagen (1981:1104) om verksamheten hos vissa regionala alarmeringscentraler. Enligt 4 § i den lagen får den som är eller har varit verksam hos en alarmeringscentral inte obehörigen röja eller utnyttja vad han eller hon i verksamheten har fått veta om sådant som har yttrats vid ett telefonsamtal där någon vill tillkalla eller komma i kontakt med polisen, räddningstjänsten, ambulansen osv. och som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden eller som rör förhållanden av betydelse för rikets försvar, folkförsörjningen eller förebyggandet och beivrandet av brott. När det gäller vårdärenden omfattas SOS Alarms personal dessutom av den tystnadsplikt som gäller för enskilda vårdgivare enligt patientsäkerhetslagen (2010:659). Dessa bestämmelser innebär att personalen inte obehörigen får röja vad de i verksamheten har fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (1 kap. 4 § 6 och 6 kap. 12 §). lämnade betänkandet En myndighet för alarmering (SOU 2013:33). Där föreslår utredningen att en nationell alarmeringsfunktion inrättas med uppdrag att säkerställa en snabb, säker och effektiv larmbehandling. Verksamheten ska enligt förslaget bedrivas i myndighetsform för att tillgodose behovet av långsiktigt stabila förutsättningar, ge bättre förutsättningar för samverkan samt ge och regeringen bättre möjligheter att styra och granska verksamheten. betänkande har remissbehandlats. Flera remissinstanser har sett behov av att det görs större kompletteringar av utredningens förslag. tillkännagav som sin mening att regeringen bör tillsätta en utredning med uppgift att lämna förslag till hur en sammanhållen myndighet för alarmeringstjänsten bör organiseras (bet. 2014/15:FöU6 s. 23, rskr. 2014/15:104). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och föreslå hur en nationell alarmeringsfunktion ska kunna inrättas för att samhällets alarmeringstjänst ska kunna samordnas på ett bättre sätt (Ju 2016:03, dir. 2015:113). Utredaren ska ur ett effektivitets- och kvalitetsperspektiv analysera vilken organisationsform, dvs. eller ett bolag, som ska förordas för en sådan funktion. oberoende av vilken organisationsform som förordas för uppgiften analysera och utarbeta fullständiga förslag till hur dels en statlig förvaltningsmyndighet, dels ett bolag kan inrättas för att kunna ansvara för den nationella Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget Genom tilläggsdirektiv (dir. 2017:23) har Uppdraget ska således redovisas senast den 31 Utskottet har vid tidigare behandling av en liknande motion inte funnit skäl för ett sådant tillkännagivande som motionärerna efterlyste (bet. 2011/12:KU9 s. 28). Vid senare behandling av motsvarande yrkanden hänvisade utskottet dessutom till beredningen av arbete, som inte borde föregripas, och avstyrkte motionerna (bet. 2013/14:KU25 s. 18 och bet. 2014/15:KU15 s. 34). I betänkande 2014/15:KU15 (s. 34) hänvisade utskottet även till att regeringen tagit initiativ till ytterligare utredningsarbeten, som inte borde föregripas. Även justitieutskottet har avstyrkt likalydande motioner med hänvisning till det då pågående utredningsarbetet (bet. 2012/13:JuU2 s. 23 f.). Mot detta reserverade sig Socialdemokraterna respektive . Utskottet konstaterar att en särskild utredare har i uppdrag att analysera och föreslå hur en nationell alarmeringsfunktion ska kunna inrättas för att samhällets alarmeringstjänst ska kunna samordnas på ett bättre sätt. Detta arbete bör inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därför. Offentlighet i skolor med enskild huvudman Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlighetsprincipens tillämpning i skolor med enskild huvudman. Jämför reservation 6 (SD). m.fl. (SD) begär i motion 2015/16:1686 yrkande 3 att offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, ska gälla även i skolor med enskild huvudman. Motionärerna anför att eftersom även fristående skolor finansieras av skattemedel bör offentlighetsprincipen gälla i deras verksamhet. De kommunala och de fristående skolorna verkar annars inte under jämlika förhållanden. Motionärerna konstaterar att frågan om handlingsoffentlighet är föremål för pågående utredningsåtgärder och ser fram emot skarpa förslag som ett resultat av dessa. Liknande yrkanden finns i motionerna 2016/17:2519 av m.fl. (SD) yrkande 4 och 2015/16:1286 av (SD). Offentlighetsprincipen gäller i skolor som inte drivs i privat regi. Allmänna handlingar ska därmed på begäran lämnas ut av sådana skolor om det inte finns något hinder på grund av sekretess. Sekretess gäller enligt 23 kap. 1 och 2 §§ OSL i förskolan, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i bl.a. elevhälsa och övrig elevstödjande verksamhet, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Vissa privaträttsliga organ kan genom en reglering i OSL vara skyldiga att tillämpa bestämmelserna om allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar (2 kap. 3 och 4 §§ OSL). Skyldigheten gäller bl.a. i sådan verksamhet som anges i bilagan till OSL. Skolor med enskild huvudman, även kallade fristående skolor, är privaträttsliga subjekt. De är dock inte sådana organ som enligt OSL och dess bilaga är underkastade offentlighetsprincipen. Enligt bestämmelser i skollagen (2010:800) har den kommun där en fristående skola är belägen emellertid rätt till insyn i verksamheten (se bl.a. 10 kap. 41 § och 15 kap. 34 §). Den parlamentariskt sammansatta hade till uppdrag att se över regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04, dir. 2011:68, 2012:101, 2013:24, 2013:42 och 2013:69). Kommittén överlämnade betänkandet Friskolorna i samhället (SOU 2013:56). Kommittén menade, bl.a. mot bakgrund av att de fristående skolorna är helt skattefinansierade och att de bedriver myndighetsutövning, att de fristående skolornas verksamhet ska präglas av öppenhet och vara öppen för insyn. Kommittén gjorde därför bedömningen att offentlighetsprincipen ska införas i fristående skolor. Kommittén ansåg dock att vissa praktiska konsekvenser behöver analyseras närmare innan en lagändring kan träda i kraft. Regeringen redovisade i propositionen Villkor för fristående skolor m.m. (prop. 2013/14:112 s. 67 f.) sin bedömning att offentlighetsprincipen bör införas i fristående skolor. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag om hur offentlighetsprincipen i praktiken kan införas i fristående skolor och göra konsekvensanalyser av en sådan reglering (U 2014:12, dir. Utredaren skulle bl.a. utreda hur en reglering för fristående skolor kan utformas för att offentlighetsprincipen ska bli praktiskt tillämpbar på såväl huvudmannanivå som skolenhetsnivå samt överväga om det behöver göras någon ändring i sekretessregleringen och i så fall föreslå hur denna ändring bör se ut. Vidare skulle utredaren bl.a. överväga om och i så fall i vilken utsträckning skollagens bestämmelser om kommuners insynsrätt fortfarande fyller en funktion om offentlighetsprincipen införs. överlämnade utredningen betänkandet Ökad insyn i fristående skolor (SOU 2015:82) till regeringen. Utredningen föreslår att en ny bestämmelse införs i OSL av innebörden att vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen (TF) om rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter i tillämpliga delar ska gälla också handlingar hos huvudmän för Samtliga huvudmän för fristående skolor ska omfattas. Huvudmännen ska vid tillämpningen av OSL jämställas med myndigheter. Några materiella ändringar i OSL bedöms inte vara nödvändiga. bl.a. att elever i fristående skolor kommer att omfattas av samma sekretessbestämmelser i som elever i kommunala skolor. uppdragstagare i de fristående skolorna föreslås omfattas av meddelarskydd. Utredningen föreslår därför att bestämmelsen i 13 kap. 2 § OSL utvidgas till att omfatta även huvudmännen för de fristående skolorna. Utredningen konstaterar att införandet av handlingsoffentlighet i de fristående skolorna för med sig ett antal nya krav på huvudmännen. bl.a. vara skyldiga att registrera sina allmänna handlingar enligt samma principer som gäller för myndigheter. Bestämmelserna i och OSL om tillhandahållande av allmänna handlingar och om tillgänglighet blir tillämpliga på de enskilda huvudmännen. Utredningens bedömning är att det inte bör införas några mer detaljerade bestämmelser om tillgänglighet. kommunala arkivmyndigheten föreslås vara arkivmyndighet för arkiven hos huvudmännen för fristående skolor och därmed också ha tillsyn över arkiven. Det föreslås bli möjligt för bl.a. kommunerna att meddela föreskrifter om Kommunerna föreslås också ges en rätt att meddela föreskrifter om avgifter för tillsyn och förvaring av arkiven. vissa följdändringar i skollagen (2010:800). Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utarbeta ett förslag om hur offentlighetsprincipen i praktiken kan införas i privat utförd offentligt finansierad vård och omsorg, fristående förskolor och fritidshem samt vuxenutbildning m.fl., till den del de erbjuds av privata anordnare (S 2015:04, dir. 2015:92). utredningen betänkandet Ökad insyn i välfärden (SOU 2016:62) till Utredningen föreslår genom tre nya paragrafer i 2 kap. OSL att offentlighetsprincipen i princip ska införas i offentligt finansierad, privat Enskilda juridiska personer som driver sådan verksamhet ska med vissa undantag jämställas med myndigheter vid tillämpningen av OSL. Förslaget medför att enskilda juridiska personer ska iaktta reglerna i OSL om hanteringen av allmänna handlingar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . I proposition 2016/17:31 Stärkt meddelarskydd för privatanställda i offentligt finansierad verksamhet föreslås en ny lag om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter. Lagen innebär att anställda, uppdragstagare och andra som på liknande grund deltar i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet inom skola, vård och omsorg som till någon del är offentligt finansierad ska ha motsvarande rätt som offentligt anställda att lämna uppgifter om verksamheten för publicering i medier som omfattas av TF eller yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver verksamheten förbjuds att efterforska vem som har utnyttjat sin meddelarfrihet eller medverkat till en grundlagsskyddad framställning och får inte heller utsätta den personen för negativa åtgärder på grund av detta. Skyddet begränsas av de regler om tystnadsplikt som finns på respektive område och medför ingen rätt att lämna ut handlingar. Lagen innehåller bestämmelser om straff för den som ingriper eller efterforskar i strid med den. I propositionen nämns bl.a. utredningarna om offentlighetsprincipen i fristående skolor (SOU 2015:82) respektive i offentligt finansierad privat utförd välfärd (SOU 2016:62). I betänkande 2016/17:KU7 föreslog utskottet att skulle anta regeringens förslag till lag om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter med vissa ändringar. följde utskottets förslag (rskr. 2016/17:146). Lagen träder i kraft . Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med liknande innehåll. Motionerna avstyrktes då med hänvisning till den då pågående beredningen av utredningsförslag (bet. 2011/12:KU9 s. 32, bet. 2013/14:KU25 s. 24 och bet. 2014/15:KU15 s. 36 f.). Beredningen av utredningsförslag om offentlighetsprincipens tillämpning i bl.a. fristående skolor bör inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därför. 2016/17:KU15 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en sekretessbrytande bestämmelse för statligt anställningsstöd. Jämför reservation 7 (SD, V). I motion 2015/16:378 yrkande 15 och 2016/17:1196 yrkande 13 av m.fl. (V) begärs att det bör göras möjligt för myndigheter och journalister att granska vilka företag som tar emot statliga lönesubventioner, som skyddet för den enskildes integritet säkras. Motionärerna anför att har betalats ut i statligt anställningsstöd till privata företag. Uppgift om vilka företag som har tagit del av bidragen och hur mycket pengar respektive företag har fått är belagd med sekretess. Motionärerna menar att allmänhetens insyn i hur skattemedel används bör väga tyngre än företagens affärsintressen samt att det finns ett stort samhällsintresse och behov av transparens, öppenhet och insyn när det gäller hur de statliga lönesubventionerna används. Arbetsgivare som anställer personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete på arbetsmarknaden kan få ekonomiskt stöd, s.k. anställningsstöd, från Arbetsförmedlingen enligt vad som närmare anges i bestämmelserna i förordningen (2015:503) om särskilt anställningsstöd, förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb och förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. Statligt anställningsstöd kan utgå i form av särskilt anställningsstöd, extratjänst, traineejobb, instegsjobb, nystartsjobb och lönebidrag. Som redan har nämnts har varje svensk medborgare rätt att ta del av allmänna handlingar om inte sekretess hindrar ett utlämnande. Enligt 28 kap. 12 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:40), förkortad OSL, gäller sekretess i ärende om arbetsförmedling och ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om en enskilds affärs- eller driftförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Något undantag görs inte för beslut i ärendet. Bestämmelsen har ett s.k. omvänt skaderekvisit, som utgår från att sekretess är huvudregel. Sekretessen gäller i ärenden om arbetsförmedling i traditionell bemärkelse, dvs. den som bedrivs av Arbetsförmedlingen.