bet · H401SoU9 · 2017-03-30 00:00:00 — Samarbete i interdisciplinära team växer fram runt om i landet för att svårt sjuka äldre ska kunna erbjudas medicinsk bedömning och behandling i hemmet som ett alternativ till vård på sjukhus. Avgiftsfri öppenvård för personer som är Regeringen föreslog i budgetpropositionen att öppenvård inom högkostnadsskyddet ska bli avgiftsfri för personer som är . beslutade i enlighet med regeringens förslag. [2] Syftet med denna reform är att förbättra hälsan hos äldre personer som har ett omfattande vårdbehov. Utskottets utvärdering av samverkan mellan kommuner och landsting runt enskilda Utskottet beslutade att utvärdera beslut om en lagändring som trädde i kraft och som innebär att gemensamma individuella planer ska upprättas för enskilda som har behov av insatser från både och hälso- och sjukvården. Arbetet beräknas vara klart . De mest sjuka äldre är beroende av ett effektivt samarbete och en sammanhängande vård- och omsorgskedja. Det är även viktigt att vården och omsorgen utgår från varje individs behov. Enligt utskottet behövs det ett bättre och mer samlat omhändertagande av äldre med sammansatta behov av både medicinska och sociala insatser. Utskottet noterar att det i den överlämnade propositionen 2016/17:106 Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård finns förslag som syftar till detta. Utskottet kommer att behandla propositionen . Utskottet noterar även att regeringen tillsatt en utredning som ska leda arbetet med att förändra svensk hälso- och sjukvård med en starkare primärvård som mål. Utskottet välkomnar detta arbete, som ska utföras med utgångspunkt i de förslag som presenterades i betänkandet Effektiv vård. Vidare ser utskottet positivt på arbetet för att stödja Samordnad individuell plan för äldre och mobila team inom bl.a. SKL. Utskottet noterar även att arbetar brett för att förbättra situationen för äldre personer som har omfattande behov av sjukvård och omsorg. Mot denna bakgrund anser utskottet inte att bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:888 (KD) yrkande 2, 2015/16:1328 (M) yrkande 10, 2015/16:1480 (FP) yrkande 10, 2015/16:2568 (KD) yrkande 27, 2015/16:2589 (M) yrkandena 18–20, 2015/16:3050 (C) yrkande 4, 2016/17:279 (M), 2016/17:315 (C) yrkande 4, 2016/17:1064 (L) yrkande 8, 2016/17:2465 (KD) yrkande 2, 2016/17:3225 (M) yrkande 5 och 2016/17:3305 (KD) yrkande 31. Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om anhörigvård. Jämför reservationerna 6 (L) och 7 (KD). I partimotion 2016/17:1064 av m.fl. (L) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om ett förbättrat anhörigstöd. I partimotion 2015/16:1480 av m.fl. (FP) yrkande 9 föreslås ett tillkännagivande om bättre stöd till anhörigvårdare. Motionärerna anför att rekommendationer (RiR 2014:9) bör förverkligas. I motion 2016/17:3305 av m.fl. (KD) yrkande 38 föreslås ett tillkännagivande om anhörigvård. I motion 2015/16:2568 av m.fl. (KD) yrkande 36 föreslås ett likalydande tillkännagivande. Motionärerna anför bl.a. att anhörigvårdarna måste få de verktyg och det stöd de behöver för att vilja och orka fortsätta i sin ovärderliga gärning. Enligt 5 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, ska socialnämnden erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en långvarigt sjuk eller äldre närstående eller som stöder en närstående som har funktionsnedsättning. Utskottet behandlade i betänkande 2014/15:SoU4 regeringens skrivelse 2014/15:11 om stödet till anhöriga omsorgsgivare (beslut i kammare ). I (RiR 2014:9) drogs slutsatsen att staten inte har gett goda förutsättningar för ett stöd till anhöriga omsorgsgivare som motsvarar behoven. Granskningen visade att anhörigas behov av stöd i grunden handlar om att den närstående får tillgång till en god vård och omsorg men också om ett individanpassat och flexibelt stöd till dem själva. I den ovannämnda skrivelsen anförde regeringen att mycket av det som rekommenderade redan var föremål för utredning eller ingick i befintliga uppdrag till myndigheter. Utskottet välkomnade i sitt betänkande detta arbete och lyfte särskilt fram Nationellt anhörigas (NKA) arbete med att samla in, strukturera och sprida kunskap samt stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. Motionsyrkandena avstyrktes (två reservationer M, SD). Bakgrund och pågående arbete Stöd till personer som vårdar eller stöder närstående gav ut en vägledning till kommunerna för tillämpning av bestämmelserna i 5 kap. 10 § SoL om stöd till anhöriga, en rapport med fördjupade analyser av anhörigomsorgens omfattning och konsekvenser samt en slutrapport med titeln personer som vårdar eller stödjer närstående. I slutrapporten pekade bl.a. på vikten av att fortsätta utveckla stöd för anhöriga för att säkerställa att den omsorg som de ger till närstående är frivillig och inte upplevs som påtvingad eller övermäktig. publicerade även en skrift med information till anhörig-, brukar- och patientorganisationer om bestämmelsen i 5 kap. 10 § SoL. Nationellt anhöriga (NKA) ska enligt instruktioner medverka till en långsiktig kunskapsuppbyggnad kring frågor som rör anhörigas situation och hur stödet till anhöriga kan ges på bästa sätt. Centret ska bidra till en högre kvalitet och produktivitet i vården av äldre personer i hela landet med inriktning på frågor som rör anhörigas situation genom att skapa en nationell överblick inom verksamhetsområdet, samla in, strukturera och sprida kunskaper och erfarenheter på anhörigområdet, stimulera och stödja utvecklingsarbete och spridning av kunskaper om anhörigas situation, bidra till högre kvalitet och produktivitet i vården och omsorgen och ta del av internationella erfarenheter och forskningsresultat. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) I direktiven till utredningen om att ta fram förslag till en nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) anges att äldre ofta får betydande hjälp från sina barn eller andra närstående. Anhörigvård är vanligare inom lägre inkomstgrupper, och av vårdgivarna är kvinnor. I direktiven anförs att det är centralt för en jämlik äldreomsorg att anhörigas insatser är, och också ska vara, grundade på frivillighet. En jämlik äldreomsorg och hur jämställdhet mellan kvinnor och män påverkas är också faktorer som behöver följas upp och analyseras bättre. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Av socialtjänstlagen framgår att socialnämnden i kommunen har det yttersta ansvaret för att alla som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Vidare är det kommunernas ansvar att utforma och organisera ett stöd till anhöriga. Utskottet anser att det är viktigt att kommunerna informerar om vilket stöd och vilken hjälp kommunen och frivilligorganisationer kan ge för att hjälpa anhörigvårdare att lättare klara sin situation. Utskottet vill i detta sammanhang även lyfta fram NKA:s viktiga arbete med att samla in, strukturera och sprida kunskap samt stimulera utvecklingsarbete i kommunerna. Utskottet anser inte att det är nödvändigt för att ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:1480 (FP) yrkande 9, 2015/16:2568 (KD) yrkande 36, 2016/17:1064 (L) yrkande 7 och 2016/17:3305 (KD) yrkande 38. Kvalitet och tillsyn inom äldreomsorgen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om förbättrad kvalitet, tillsyn och uppföljning inom äldreomsorgen. Jämför reservationerna 8 (M) och 9 (M, C, L, KD). I motion 2015/16:2780 av m.fl. (KD, M, C, FP) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om förbättrad kvalitet och uppföljning genom att utveckla bättre bedömningsverktyg – såsom e-hälsa, öppna jämförelser och ett bedömningsstöd för handläggare – i syfte att bättre kartlägga anhörigas behov och situation vid en biståndsbedömning. I motion 2016/17:3225 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en nationell handlingsplan för att stärka äldreomsorgens kvalitet. I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om vikten av att sträva efter kvalitet, trygghet och kontinuitet i äldreomsorgen och . I yrkande 33 föreslås ett tillkännagivande om ett stärkt uppdrag till Inspektionen för vård och omsorg när det gäller uppföljning och tillsyn. I yrkande 34 föreslås ett tillkännagivande om vikten av öppna jämförelser som en del i en kontinuerlig och systematisk uppföljning av vården och äldreomsorgen. I yrkande 35 föreslås ett tillkännagivande om att språkkompetenser bör framgå i jämförelsetjänster vid val av exempelvis hemtjänst eller boende inom vård och omsorg. Motionärerna anför att öppna jämförelser bidrar till att stimulera positiva drivkrafter till ständig utveckling och förbättring. I motion 2015/16:2876 av m.fl. (M) yrkande 8 föreslås ett tillkännagivande om satsningen på äldreomsorg av hög kvalitet och kompetensförsörjning. Även i motion 2016/17:179 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att förstärka kvaliteten i omsorgen genom att stimulera till bättre jämförelser mellan verksamheter. I motion 2016/17:209 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om höjda sanktioner för kommuner som inte tillgodoser äldres omsorgsbehov. I yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att införa statliga kvalitetsgränser inom äldreomsorgen. Motionären anför att sådana föreskrifter ska fastslå en miniminivå på kvalitet, tillgänglighet och tillgodosedda omsorgsbehov som alla kommuner minst måste nå upp till. I yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att förstärka den statliga tillsynen inom äldreomsorgen. I motion 2016/17:1522 av (M) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om avvikelserapportering som en del av kvalitetsarbetet. I motionerna 2015/16:1965 och 2016/17:280, båda av (M), föreslås ett tillkännagivande om att verka för högre kvalitet i genom att sprida exempel på välfungerande hemtjänstverksamheter. I motion 2016/17:177 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att förstärka äldres inflytande och valfrihet i omsorgen genom att införa äldrecoacher. Dessa ska enligt motionären hjälpa de äldre att göra ett upplyst val och informera om olika omsorgsverksamheter. Bakgrund och pågående arbete Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg bedriver tillsyn över bl.a. handläggning av ärenden, hur kommunerna bedriver uppsökande verksamhet samt själva utförandet av insatserna. Det innebär t.ex. tillsyn över äldreboenden. Tillsynen ska bidra till en säker vård och omsorg av god kvalitet och gå till på det sätt som bäst gagnar vård- och omsorgstagarna. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) Av direktiven till utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) framgår bl.a. att utredaren ska lämna förslag på insatser och åtgärder som kan stärka kvaliteten och förstärka effektiviteten i äldreomsorgen. Förslagen ska även avse insatser för förbättrad uppföljning av äldreomsorgens kostnader och resultat. Regeringen anför i direktiven att en dimension av kvalitet är att de som befinner sig inom äldreomsorgen är nöjda med verksamheten. En aspekt av detta är att den äldre blir bemött på ett bra och respektfullt sätt och är delaktig i beslut som rör den egna omsorgen. Ytterligare en aspekt är att de äldre får tillgång till god och näringsriktig mat. Regeringen anför vidare att en annan dimension är att verksamheter som håller god kvalitet inte skapar övervältringar gentemot andra verksamheter. Om håller hög kvalitet är det möjligt för äldre att i högre utsträckning bo kvar i det ordinära boendet, och en äldreomsorg med hög kvalitet genererar färre akuta sjukhusbesök. Uppdraget ska redovisas . Så tycker de äldre om äldreomsorgen 2016 – En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och särskilt boende har regeringens uppdrag att undersöka hur de äldre uppfattar äldreomsorgen. Undersökningen är ett underlag till flera av arbeten, bl.a. öppna jämförelser. Den ger grundläggande information om äldreomsorgens tillstånd och är ett verktyg för att följa upp hur väl de äldre får sina behov och önskemål tillfredsställda. Undersökningen utförs i samråd med SKL, Famna och Vårdföretagarna. I undersökningen ingår äldre med stöd av hemtjänst och äldre som bor på särskilda boenden. Bland de äldre med hemtjänst ingår inte de som enbart har trygghetslarm eller matlåda. Den senaste rapporten tycker de äldre om äldreomsorgen 2016 – En rikstäckande undersökning av äldres uppfattning om kvaliteten i hemtjänst och särskilt boende publicerades . Rapporten 2016 fokuserar på äldre som upplever ett dåligt välbefinnande, eftersom värdegrunden är att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (5 kap. 4 § SoL). För äldre och deras anhöriga har något som kallas Äldreguiden på sin webbplats. Äldreguiden kan användas för information om hemtjänstverksamheter och äldreboenden. Den innehåller uppgifter från både undersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? och Enhetsundersökningen om äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Öppna jämförelser 2015 – Vård och omsorg om äldre publicerade Kommuner och Landsting och den gemensamma rapporten jämförelser 2015 – Vård och omsorg om äldre. Syftet med indikatorbaserade jämförelser är att ge beslutsfattare ett underlag för att följa upp och förbättra verksamhetens egna resultat. De indikatorer som rapporten beskriver är möjliga för både kommunerna och landstingen att påverka. Rapporten ger en bild av såväl vården av som omsorgen om äldre, och i fokus är indikatorer som belyser den sammanhållna vården och omsorgen. Rapporten belyser också särskilt boende samt hemtjänst och hemsjukvård i ordinärt boende. Indikatorerna visar på stora resultatmässiga skillnader mellan kommunerna. Det finns därför enligt rapportförfattarna stor anledning att titta på resultaten per kommun. Orsakerna bakom skillnaderna behöver analyseras lokalt och regionalt, i vissa fall tillsammans med företrädare för landstingen, eftersom sådana analyser kräver kunskap om lokala förutsättningar. Mätning av kvalitet i äldreomsorgen – test och utvärdering av vinjettmetoden Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) har på regeringens uppdrag tagit fram och utvärderat en metod för att med hjälp av s.k. förankringsvinjetter analysera skillnader i kvalitet inom äldreomsorgen ur ett brukarperspektiv (S2012/4535/FST). En forskargrupp vid har genomfört studien som presenteras i pm 2015:1 Mätning av kvalitet i äldreomsorgen – test och utvärdering av vinjettmetoden. Pm:et ligger till grund för slutsatserna och rekommendationerna i Vårdanalys slutredovisning. Vårdanalys rekommenderar inte att vinjettmetoden används i brukarundersökningar inom äldreomsorgen . Trots att metoden har flera fördelar i jämförelse med traditionella brukarundersökningar uppväger fördelarna inte de problem som finns. Vårdanalys anser att fortsatt vidareutveckling av undersökningsmetodiken i nationella brukarundersökning och jämförelser av nuvarande enkät med andra metoder är angeläget för att få fram verktyg som så långt möjligt återger brukarnas upplevelser av den vård och omsorg som ges. beslutade regeringen att bevilja (Sis) medel för att fortsätta att utveckla nationella standarder för kvalitetssäkring av verksamhet inom bl.a. äldreomsorgen. Syftet med utvecklingsarbetet är att ge kommuner och enskilda utförare likvärdiga verktyg för kvalitetssäkring, utveckling och uppföljning av sina verksamheter. Sis är utsett av regeringen att vara nationellt standardiseringsorgan och är medlem i () och Internationella standardiseringsorganisationen (Iso). Sis har utarbetat en kvalitetsstandard för äldreomsorgen tillsammans med ca 50 intresseorganisationer, fackförbund, kommuner, landsting, privata företag, myndigheter och högskolor på uppdrag av . En nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen tas nu fram för att inom strategiskt viktiga områden långsiktigt säkra en god kvalitet och förstärkt effektivitet i äldreomsorgen. Planen ska syfta till ökad jämlikhet, inflytande och valfrihet för äldre. Utskottet ser mycket positivt på detta uppdrag, vilket ska presenteras . undersökningar av hur de äldre uppfattar äldreomsorgen, liksom öppna jämförelser utgör viktiga underlag för att följa upp hur de äldre upplever den vård och omsorg som ges och för att förbättra kvaliteten. Vidare har IVO:s tillsynsarbete en stor betydelse i arbetet med att förbättra kvaliteten. Utskottet noterar även att Sis arbetar med att utveckla nationella standarder för kvalitetssäkring inom äldreomsorgen. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:1965 (M), 2015/16:2589 (M) yrkandena 1 och 33–35, 2015/16:2876 (M) yrkande 8, 2016/17:177 (M), 2016/17:179 (M), 2016/17:209 (M) yrkandena 1–3, 2016/17:280 (M), 2016/17:1522 (M) yrkande 1 och 2016/17:3225 (M) yrkande 1. Motionerna bör avslås. Även motion 2015/16:2780 (KD, M, C, FP) yrkande 14 bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om biståndsbedömningar inom äldreomsorgen. Jämför reservation 10 (M). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 11 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra för kommuner att fatta övergripande beslut om en generell bedömning när det gäller äldreomsorgstjänster. I yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande om att möjliggöra för kommuner att separera biståndshandläggarens olika uppgifter. I motion 2016/17:3242 av (M) föreslås ett tillkännagivande om att även trygghetsprövning som avser larm- och brandskydd bör ingå i hemtjänsternas biståndsprövningar. Ett likalydande yrkande finns i motion 2015/16:239 av (M). Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. insatser för den enskilde ska enligt 3 kap. 5 § SoL utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Enligt 3 kap. 6 § SoL bör socialnämnden genom hemtjänst, dagverksamheter eller någon annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller någon annan liknande verksamhet. Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) Av direktiven till utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen (dir. 2015:72) framgår att utredaren bl.a. ska lämna förslag på flexibla former för beslut om äldreomsorg. I direktiven anförs att många kommuner vill kunna erbjuda tjänster inom äldreomsorgen genom en handläggningsprocedur som upplevs som mindre krånglig eller kontrollerande. Skälen för kommunerna kan vara att minska det administrativa arbetet och att öka självbestämmandet och delaktigheten för de äldre. Flera kommuner tillämpar någon form av s.k. förenklad handläggning eller biståndsbedömning. Enligt direktiven finns det dock stora skillnader mellan kommunernas sätt att arbeta för att förenkla möjligheterna att få hjälp i hemmet samt i fråga om vilken flexibilitet och möjlighet till brukarinflytande som erbjuds vad gäller tjänsternas innehåll och utformning. Det finns också många kommuner som uppfattar rättsläget som osäkert och därför har avstått från att tillämpa liknande arbetssätt. Utredaren ska om det bedöms lämpligt lämna förslag som innebär att kommunerna kan besluta om omsorg och annan service till äldre på ett enklare och mer flexibelt sätt än . En förutsättning är att rättssäkerheten för den enskilde inte ska försämras. Uppdraget ska redovisas . Utskottet noterar att utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen bl.a. ska lämna förslag på flexibla former för beslut om äldreomsorg. Utredningens förslag och beredningen av dem bör inte föregripas. Utskottet anser därför att inte bör ta några initiativ med anledning av motionerna 2015/16:239 (M), 2015/16:2589 (M) yrkandena 11 och 14 och 2016/17:3242 (M). Motionerna bör avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om rätt till äldreboende och om investeringsstöd till trygghetsbostäder. Jämför reservationerna 11 (M), 12 (SD, C) och 13 (V). I motion 2015/16:2589 av m.fl. (M) yrkande 7 föreslås ett tillkännagivande om en äldreboendegaranti. I motion 2016/17:506 av (M) yrkande 2 föreslås ett likalydande yrkande. I motion 2016/17:315 av m.fl. (C) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om att se över möjligheten att införa en äldreboendegaranti för personer , så att de själva kan bestämma när det är dags att flytta till ett trygghetsboende eller till ett boende för vård och omsorg. I motion 2016/17:1982 av och (båda C) föreslås ett tillkännagivande om att äldre som på ålderns höst vill och behöver bo på trygghetsboende med andra ska ha rätt att göra det. I motion 2015/16:148 av m.fl. (V) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande om en översyn av bedömningskriterierna för beviljandet av plats på äldreboende. Motionärerna menar att det inte bör finnas möjlighet för kommunerna att neka äldre plats på ett boende. I motion 2016/17:2009 av (C) yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande om att utreda möjligheten till ett investeringsstöd till trygghetsbostäder, enligt förslagen i SOU 2015:85. Socialtjänstlagen (2001:453) Av 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, framgår att den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på något annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. ska enligt 5 kap. 5 § SoL verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor som behöver särskilt stöd. Vidare ska den äldre personen, så långt som möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. För den som har beviljats eller beviljas bistånd i form av boende i en sådan särskild boendeform som avses i 5 kap. 5 § SoL ska det ingå i en skälig levnadsnivå att kunna sammanbo med make eller sambo. Detta gäller under förutsättning att paret varaktigt har sammanbott eller, om den ena parten redan bor i ett sådant boende, att paret varaktigt har sammanbott. Detta gäller oavsett om maken eller sambon har behov av boende i särskild boendeform (4 kap. 1 c § SoL). Förordning (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer Enligt 1 § förordningen (2016:848) om statligt stöd för att anordna och tillhandahålla bostäder för äldre personer är syftet att främja en ökning av antalet bostäder för äldre personer. Stödet lämnas till en fastighetsägare, tomträttshavare eller någon som avser att anordna bostäder på ofri grund. Enligt 3 § får stöd, i mån av tillgång på medel, lämnas för att stimulera ny- eller ombyggnad av hyresbostäder som utgör sådana särskilda boendeformer som avses i 5 kap. 5 § SoL, ny- eller ombyggnad av hyresbostäder för äldre personer på den ordinarie bostadsmarknaden eller anpassning av gemensamma utrymmen i eller i anslutning till byggnad som upplåts med hyresrätt, kooperativ hyresrätt eller bostadsrätt. Bakgrund och pågående arbete Regeringen beslutade om en förordning om ett nytt investeringsstöd (se ovan). Stödet ska stimulera ombyggnation och nybyggnation av särskilt boende samt bostäder på den ordinarie bostadsmarknaden som riktar sig till personer . Denna del av stödet begränsas till hyresbostäder. Stödet ska även lämnas för att främja kvarboende för äldre genom mindre anpassningar av gemensamma utrymmen i det befintliga bostadsbeståndet. Denna del omfattar fastigheter där bostäderna är upplåtna med hyres- eller bostadsrätt. Syftet med investeringsstödet är att öka antalet bostäder för äldre och därigenom förbättra tillgängligheten samt öka möjligheterna till gemenskap och trygghet för äldre personer. Förordningen trädde i kraft .