bet · H401SkU23 · 2017-03-31 00:00:00 — Beskattning av företag, kapital och fastighet I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från allmänna motionstiden om beskattning av företagande, kapital och fastigheter. Utskottet hänvisar i flera fall till det arbete som pågår på de områden motionerna tar upp. I betänkandet finns 15 reservationer (M, SD, C, V, L, KD). Cirka 70 yrkanden i motioner från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ärendet och dess beredning Företagande och investeringar, allmänna frågor Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Förutsättningar för generationsskiften i fåmansföretag Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital Arvs-, gåvo- respektive förmögenhetsskatt Företags rätt till avdrag för gåvor och donationer till lärosäten Enskilda näringsidkares personliga friskvård 1.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (M) 2.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (SD) 3.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (C) 4.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (V) 5.Företagande och investeringar, allmänna frågor, punkt 1 (KD) 6.Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag, punkt 2 (C) 7.Förutsättningar för generationsskiften i fåmansföretag, punkt 3 (M, C, L, KD) 8.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 4 (SD) 9.Kapitalvinst vid fastighetsförsäljning, punkt 4 (C) 10.Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital, punkt 5 (V) 11.Fastighetsskatt på elproduktion, punkt 6 (SD) 12.Boendebeskattning, punkt 7 (SD) 13.Boendebeskattning, punkt 7 (KD) 14.Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning, punkt 9 (C) 15.Konstinköp, punkt 10 (C) Bilaga Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Utskottets förslag till riksdagsbeslut Företagande och investeringar, allmänna frågor 2016/17:116 av m.fl. (SD), 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7, 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1, 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8, 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10, 2016/17:1943 av m.fl. (M), 2016/17:1947 av och (båda M), 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2, 2016/17:2157 av Boriana (M), 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14, 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4, 2016/17:2645 av (M), 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2, 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3, 2016/17:2948 av och (båda C), 2016/17:3010 av Per Åsling (C), 2016/17:3153 av m.fl. (M), 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 7 och 2016/17:3359 av (KD). Reservation 1 (M) Reservation 2 (SD) Reservation 3 (C) Reservation 4 (V) Reservation 5 (KD) Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag 2016/17:3032 av Per Åsling (C) och 2016/17:3270 av (KD) yrkande 2. Reservation 6 (C) Förutsättningar för generationsskiften i fåmansföretag 2016/17:3270 av (KD) yrkande 1 och 2016/17:3402 av Per Åsling m.fl. (C, M, L, KD). Reservation 7 (M, C, L, KD) 2016/17:532 av (M), 2016/17:1369 av (SD), 2016/17:1552 av (M) yrkande 2, 2016/17:1877 av (M), 2016/17:2405 av och (båda SD), 2016/17:2590 av m.fl. (SD), 2016/17:2647 av (M), 2016/17:3118 av m.fl. (C) yrkande 1 och 2016/17:3264 av och (båda M) yrkandena 1 och 2. Reservation 8 (SD) Reservation 9 (C) Ränteavdrag samt skattereduktion för underskott av kapital 2016/17:200 av m.fl. (V), 2016/17:615 av och (båda S), 2016/17:1150 av (S), 2016/17:1570 av (M) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1788 av (M), 2016/17:2153 av (M), 2016/17:2420 av och (båda SD) och 2016/17:2750 av (M). Reservation 10 (V) 2016/17:1772 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2016/17:2898 av m.fl. (SD) yrkande 4. Reservation 11 (SD) 2016/17:696 av (M), 2016/17:960 av och (båda S), 2016/17:1507 av (M), 2016/17:1554 av och (båda M) yrkandena 1 och 3, 2016/17:2214 av m.fl. (S) yrkande 1, 2016/17:2366 av (SD), 2016/17:2411 av (SD) yrkandena 4 och 5, 2016/17:2421 av och (båda SD), 2016/17:2516 av och (båda SD) yrkande 5, 2016/17:2731 av (M), 2016/17:3347 av m.fl. (KD) yrkande 43, 2016/17:3351 av och (båda SD) yrkandena 10 och 14 samt 2016/17:3353 av m.fl. (KD) yrkande 9. Reservation 12 (SD) Reservation 13 (KD) Arvs-, gåvo- respektive förmögenhetsskatt 2016/17:2632 av och (båda MP) yrkandena 1 och 2. Avdrag för sponsring, representation, gåvor och forskning 2016/17:2479 av (KD) yrkande 2 och 2016/17:3038 av m.fl. (C) yrkande 8. Reservation 14 (C) 2016/17:2950 av Per Lodenius m.fl. (C) yrkande 5. Reservation 15 (C) Enskilda näringsidkares personliga friskvård 2016/17:365 av (C) yrkande 3 och 2016/17:3323 av m.fl. (M). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: Per Åsling (C), (S), (M), (S), (M), (S), (SD), (M), (MP), (M), (SD), (L), (V), (KD), (S), (S) och (S). Ärendet och dess beredning Under höstens behandling av statsbudgeten ställde sig bakom skattepolitikens inriktning och de förslag till ändringar på skatteområdet som lades fram i budgetpropositionen. avslog de motioner som väckts under den allmänna motionstiden och som innehöll förslag om skatteändringar som borde prövas tillsammans med beslutet om fastställande av regeringens förslag till inkomstberäkning (prop. 2016/17:1, yttr. 2016/17:SkU1y, bet. 2016/17:FiU1, rskr. 2016/17:49). I detta betänkande behandlar skatteutskottet kvarvarande motionsyrkanden från den allmänna motionstiden om beskattningen av företag, kapital och fastigheter. Motionerna innehåller huvudsakligen förslag om tillkänna-givanden till regeringen om ändringar eller utredningar av olika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, eller andra skattelagar. Företagande och investeringar, allmänna frågor Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om inriktningen av det fortsatta arbetet med företags- och kapitalbeskattning. Jämför reservationerna 1 (M), 2 (SD), 3 (C), 4 (V) och 5 (KD). antog nya riktlinjer för skattepolitiken (prop. 2014/15:100, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254). Av dessa framgår att skattepolitikens främsta syfte är att finansiera den gemensamma välfärden, olika samhällsfunktioner och andra offentliga utgifter. Skatterna ska tas ut på ett sätt som är förenligt med de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik. Skattepolitiken ska vid sidan om att säkra goda och stabila skatteintäkter även skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt, hög sysselsättning och ett rättvist fördelat välstånd samt bidra till ett miljömässigt och socialt hållbart samhälle. Skattepolitiken bör därutöver utformas enligt ett antal vägledande principer som handlar om ett legitimt och rättvist skatte-system, generella och tydliga regler, beskattning i nära anslutning till inkomsttillfället samt hållbara regler i förhållande till EU. Regeringen anser att skatteutgifter, dvs. stöd till hushåll och företag på budgetens inkomstsida till följd av särregler, t.ex. nedsatt skatt på vissa varor och tjänster, regelbundet bör omprövas. I kommittémotion 2016/17:116 av m.fl. (SD) anförs att regeringen bör utreda införandet av innovationsboxar. I kommittémotion 2016/17:350 av m.fl. (C) yrkande 1 föreslås att regeringen skyndsamt ser över beskattningen av företag. I kommittémotion 2016/17:1196 av m.fl. (V) yrkande 8 anförs att det bör utredas om inkomstskattelagens bestämmelser om fast driftsställe är ändamålsenligt utformade för att täcka in utländska företag som i stor omfattning verkar i . I partimotion 2016/17:1737 av m.fl. (V) yrkande 10 föreslås att regeringen utreder möjligheterna att skattemässigt gynna företag inom basindustrin som väljer att förlägga förädling av råvaror i . I motion 2016/17:1947 av och (båda M) föreslås att regeringen ser över skattesystemet ur ett socialt och ekologiskt hållbarhetsperspektiv för att se hur man bättre kan främja en positiv utveckling genom exempelvis skatteavdrag eller andra ekonomiska incitament. I motion 2016/17:2157 av Boriana (M) anförs att företags-beskattningen bör reformeras så att en del av beskattningsrätten av företag överförs till kommunerna. I motion 2016/17:2645 av (M) anförs att regeringen bör överväga att göra det lika lönsamt att investera i kompetensutveckling som i maskiner. Motionären menar att investeringar i kompetensutveckling bör kunna skrivas av på samma sätt som investeringar i maskiner, för att öka produktiviteten, höja kvaliteten och inte minst för att stärka konkurrenskraft. I kommittémotion 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 2 föreslås att regeringen minskar regelbördan och ser över skattesituationen för besöksnäringen. I kommittémotion 2016/17:3153 av m.fl. (M) anförs att skattereglerna som berör svenska lantbrukare bör ses över. I motion 2016/17:3359 av (KD) föreslås att konsekvenserna av att införa ett grundavdrag för juridiska personer utreds. Flera motionärer har lämnat förslag på utformningen av ett s.k. skogskonto och skogsavdrag. I kommittémotion 2016/17:1955 av m.fl. (C) yrkandena 1 och 2 föreslås att regeringen ser över möjligheten att införa ett miljöanpassat skogsavdrag. Motionärerna anser att systemet med skogskonto och skogsskadekonto bör behållas i ett övergångsskede mellan nuvarande och kommande system. I kommittémotion 2016/17:2450 av m.fl. (SD) yrkande 14 anförs att skogskontot är ett skattesystem som möjliggör en mer långsiktig och ändamålsenlig beskattning vid avverkning av skog och därför inte bör avskaffas. Liknande yrkanden återfinns i motion 2016/17:2948 av och (båda C) och 2016/17:3353 av m.fl. (KD). I kommittémotion 2016/17:2551 av m.fl. (KD) yrkandena 1–4 anförs att skogskontot och skogsskadekontot behövs eftersom skogsbruket har specifika förutsättningar i och med skogens långsamma tillväxttakt. Motionärerna föreslår att regeringen utreder möjligheten att överlåta skogskonto och skogsskadekonto genom arv eller gåva och att stormskogslikvid ska kunna avsättas till ersättningsfond. Vidare vill motionärerna göra det möjligt att avsätta ersättningen som ges för naturvårdsavtal, naturreservat och dylikt till en periodiseringsfond, i likhet med dagens skogskonton. I motion 2016/17:3010 av Per Åsling (C) anförs att det är motiverat att förslaget om ett nytt stickår bryts ut från beredningen av förslag och genomförs . Vidare handlar flera motionsyrkanden om förändringar av investerar-avdraget. I kommittémotion 2016/17:119 av m.fl. (SD) yrkandena 4, 5 och 7 föreslås att möjligheten för juridiska personer att använda investerar-avdraget utreds och att nivån på investeraravdraget ökas. Vidare föreslår motionärerna att beräkningen av avgiftsunderlaget för investeringssparkonton återställs till den ursprungliga nivå som gällde vid införandet. I motion 2016/17:1943 av m.fl. (M) anförs att regeringen bör se över möjligheterna att utöka och utveckla investeraravdraget så att det även omfattar investerare som har sitt kapital knutet i bolag. I motion 2016/17:2926 av i (M) yrkandena 1–3 föreslås att tillgången till riskkapital stärks, att entreprenörskonton införs som skapar möjlighet för privatpersoner och företag att skjuta vinstskatt framför sig och att ett generösare riskkapitalavdrag införs. Skattepolitiken bör sträva efter en ökad enhetlighet. Enkla, tydliga och hållbara regler med få undantag samt breda skattebaser är grundläggande principer. Utskottet konstaterar att ett flertal utredningar på företags-beskattningens område bereds i . överlämnade sitt slutbetänkande Neutral bolagsskatt – för ökad effektivitet och stabilitet till regeringen. Kommitténs uppdrag var att lämna förslag på ett nytt system för beskattning av bolag. De föreslagna reglerna ska enligt direktiven öka den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital och om möjligt ersätta de nuvarande reglerna för ränteavdragsbegränsningar. Utöver detta har kommittén haft i uppdrag att mot bakgrund av den ökade internationaliseringen se över de nuvarande reglerna för koncernbidrag och underprisöverlåtelser. Dessutom hade kommittén i uppdrag att lämna ett förslag om källskatt på ränta. I två delbetänkanden har kommittén lämnat förslag på skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3) och skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66). Ett av förslagen var riktat till företagen i form av ett anstånd med betalning av svenska arbetsgivaravgifter, kallat emissionskredit. överlämnade sitt förslag till förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag till regeringen (SOU 2014:68). Utredningen föreslår bl.a. att en ny avsättningsmöjlighet införs, s.k. företagsfond, som ersätter reglerna om skogskonto, skogsskadekonto, upphovsmannakonto och expansionsfond. Reglerna om periodiseringsfond slopas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Två modeller för att beräkna positiv räntefördelning införs, fullständig och förenklad räntefördelning. Negativ räntefördelning slopas. Även detta förslag bereds i . Utskottet har tidigare betonat det angelägna i att skattereglerna underlättar ett aktivt sparande. finns en schablonbeskattad sparform för enskilda personer, ett investeringssparkonto, med syftet att göra det enklare att spara i aktier och andra värdepapper. Reglerna om investeringssparkonto är ett parallellt system till dagens regler om kapitalbeskattning av värdepapper. Det innebär att sparandet på ett investeringssparkonto är frivilligt. Spararen behöver inte redovisa kapitalvinst eller kapitalförlust på varje avyttring, vilket innebär att det blir lättare att deklarera. Spararen slipper skattekonsekvenser av att t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- eller kapitalförsäkringar. Inte heller beskattas ränta, utdelning eller annan avkastning som lämnas på de tillgångar som förvaras på kontot. Det går att ta ut pengar från kontot helt fritt, och de uttagna beloppen ska inte heller beskattas. Utskottet anser att detta är en välkommen reform eftersom reglerna för beskattning av aktier och andra finansiella instrument är komplicerade och inte sällan leder till misstag och felaktigheter. För att uppnå effektivitet i beskattningen och upprätthålla neutraliteten i skattesystemet gjordes även vissa ändringar i beskattningen av kapitalförsäkringar. infördes en omläggning av beskattningen av svenskregistrerade investeringsfonder till följd av . Dessa ändringar innebär att investeringsfonder är skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. I stället ska den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, ta upp en schablonintäkt som beräknas på grundval av värdet på delägarens fondandelar vid kalenderårets ingång. Investeraravdraget infördes för att främja tillgången till kapital för mindre företag och tillväxtföretag. Investeraravdraget ger tillväxtföretagen goda villkor att växa, utvecklas och anställa i . Genom att skapa incitament att tillföra eget kapital i dessa företag ökar soliditeten i företagen, vilket gör företagen mer robusta och livskraftiga. Vidare bidrar investeraravdraget till att den skattemässiga behandlingen av investeringar som finansieras med eget respektive lånat kapital jämnas ut och sänker småföretagens kapitalkostnader. antog så sent som regeringens förslag till anpassning av investeraravdraget till kommissionens riktlinjer om statligt stöd för riskfinansieringsinvesteringar. Investeraravdrag får därmed inte göras om den skattskyldige eller någon närstående under något av de två beskattningsåren närmast före det år förvärvet sker (förvärvsåret) eller under förvärvsåret fram till tidpunkten för förvärvet direkt eller indirekt innehar eller har innehaft andelar i det företag i vilket andelar har förvärvats eller i ett annat företag inom samma koncern. Den nya bestämmelsen trädde i kraft . tillstyrkte i betänkande 2015/16:NU23 regeringens förslag på en struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt med motiveringen att det har förts en viktig diskussion om hur de statliga kapitalförsörjningsinsatserna kan förbättras. Ett syfte med förslaget är att tydliggöra och förenkla det tidigare systemet för statliga finansieringsinsatser. Detta är ambitioner som näringsutskottet ställde sig positivt till. Utskottet ansåg att det statliga riskkapitalet ska vara marknadskompletterande och gå in i tidiga utvecklingsfaser för företagen, som insatsernas främsta syfte ska vara att stimulera fram mer privat riskkapital på marknaden. Ett alternativ som förts fram är en s.k. fond-i-fond-lösning, där det statliga riskkapitalet samverkar med privata fonder för att nå mindre och växande företag och på så sätt bidrar till att få ut mer privat kapital på marknaden. biföll regeringens förslag . Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att flera av de frågor om villkoren för investeringar, sparande och företagens kapitalförsörjning som har tagits upp i motionerna gäller eller har anknytning till redan vidtagna reformer eller det arbete som pågår. bör därför inte överväga något tillkännagivande till regeringen i dessa hänseenden. presenterade en handlingsplan med 15 punkter för att motverka erosion av skattebaser och otillbörlig vinstförflyttning (Base Erosion and Profit Shifting, BEPS). Resultatet av arbetet ger bättre möjlighet att kontrollera att företag inte flyttar sina vinster till andra länder utan att de bedriver någon verksamhet där, och nya verktyg för att motverka företags skatteundandragande. En av punkterna har varit att se över och harmonisera definitionen av fast driftsställe i modellavtal. Utskottet förutsätter att regeringen tillsammans med kommer att fortsätta arbetet med att jämna ut villkoren mellan de företag som använder sig av aggressiv skatteplanering och de företag som inte använder sig av sådana upplägg. Vidare antog rådet direktivet mot skatteundandraganden. Direktivets syfte är att motverka skatteundandraganden i företagssektorn på den inre marknaden, och innefattar bl.a. en regel om utflyttningsbeskattning som ska förhindra att företag flyttar tillgångar till ett annat land enbart för att undvika beskattning. Den allmänna regeln mot missbruk ska motverka aggressiv skatteplanering när andra regler inte gäller. Regeln om kontrollerade utländska bolag (CFC-regeln) ska förhindra vinstöverföring till länder med ingen eller låg skatt. Direktivet ska, med vissa undantag, vara genomfört . Mot denna bakgrund finner utskottet inte att det är nödvändigt att nu rikta ett tillkännagivande till regeringen om en översyn av reglerna om fast driftsställe i inkomstskattelagen. Utskottet finner i övrigt inte anledning att föregå beredningen av ovan beskrivna utredningar och avstyrker samtliga motionsyrkande under detta avsnitt. Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om en översyn av fåmans-företagens skatteregler. Jämför reservation 6 (C). De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från ett fåmansföretag och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett sådant företag tillkom vid skattereform. Syftet är primärt att förhindra att arbetsinkomst omvandlas till lägre beskattad kapitalinkomst (prop. 1989/90:110 s. 467). Utgångspunkten var att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget ska beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster. De särskilda skattereglerna, som brukar kallas 3:12-reglerna, återfinns i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Ett typiskt fåmansföretag är ett aktiebolag eller en ekonomisk förening där fyra eller färre delägare har mer än hälften av rösterna. Om en av delägarna har den verkliga bestämmanderätten över en oberoende verksamhetsgren räknas bolaget eller föreningen som ett fåmansföretag även om det första villkoret inte är uppfyllt. Vid bedömningen av hur många personer som äger en del i företaget ska personer som ingår i samma krets av närstående anses som en person. Reglerna om utdelning och kapitalvinst gäller enbart personer med s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretaget. En andel är kvalificerad om delägaren eller någon närstående till denne har varit verksam (aktiv) i betydande omfattning i företaget under beskattningsåret eller något av de fem föregående åren. En delägare eller en närstående till denne anses vara verksam i betydande omfattning om hans eller hennes arbetsinsatser har stor betydelse för vinstgenereringen i företaget. Det är den ekonomiska betydelsen av arbetsinsatsen som är avgörande, inte delägarens formella ställning. Som närstående räknas maka eller make, föräldrar, far- och morföräldrar, barn, barnbarn osv. samt deras respektive maka eller make, syskon och deras makar, barn, barnbarn samt dödsbo som någon i närståendekretsen är delägare i. Om en aktiv delägare tar ut lön från sitt eget bolag beskattas den på vanligt sätt och beläggs med arbetsgivaravgifter. De särskilda reglerna gäller inte löneuttag utan tar sikte på belopp som ägaren lyfter som utdelning eller tillgodogör sig som kapitalvinst vid försäljning av aktier i fåmansbolaget. I avsaknad av de särskilda reglerna skulle utdelning och avyttringar beskattas som inkomst av kapital. De s.k. 3:12-reglerna medför att den del av bolagets inkomster som ägaren tillgodogör sig som utdelning eller kapitalvinst i stället fördelas mellan inkomstslagen tjänst och kapital. När delägaren lyfter utdelningar från företaget eller säljer andelar i bolaget ska alltså utdelningen respektive kapitalvinsten delas upp i en tjänsteinkomstbeskattad del och en kapitalinkomstbeskattad del. 3:12-reglerna används för att bestämma hur mycket av en utdelning från företaget eller en kapitalvinst från sålda andelar som ska tas upp till progressiv beskattning i inkomstslaget tjänst och hur stor del som ska tas upp till proportionell beskattning i inkomstslaget kapital. Upp till en viss nivå (ett schablonmässigt beräknat gränsbelopp) som bestäms med hänsyn till storleken av det insatta kapitalet och utbetalda löner beskattas utdelning och aktiva delägares vinst vid försäljning av aktier i bolaget med skattesatsen . Utdelning och kapitalvinst över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringar i reglerna fr.o.m. Genom en reformering av reglerna fr.o.m. utvidgades utrymmet för det som kan tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Det infördes också en schablonregel, den s.k. förenklingsregeln, med tanke främst på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda, t.ex. nystartade företag. I stället för att beräkna utrymmet för kapitalbeskattning enligt de ordinarie, mer komplicerade reglerna tilläts en ägare av en kvalificerad andel att använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp som gränsbelopp, dvs. det utrymme som anger hur mycket det är möjligt att ta ut ur bolaget till kapitalinkomstskatt. Schablonbeloppet har därefter höjts . Syftet med höjningarna av schablonbeloppet har varit att stimulera nyföretagande och förenkla för företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda. Andra förändringar som har införts gäller det löneuttagskrav som tillämpas för att nivån på företagets löneutbetalningar ska få räknas aktiva delägare till godo vid beräkningen av hur mycket som ska kapitalinkomstbeskattas hos ägaren. Många företagare ansåg att löneuttagskravet var alltför högt. Kritiken gick bl.a. ut på att höga löneuttag riskerar att leda till likviditetsproblem och att ett högt lönekrav leder till svårigheter för medarbetarägda konsultföretag. Vidare var det svårt för företagare som arbetar deltid att utnyttja löneunderlagsregeln. Det maximala löneuttagskravet sänktes från 15 till 10 inkomstbasbelopp . Från och med samma tidpunkt gäller även enklare regler för beräkning av gränsbelopp och att rätten till årets gränsbelopp inte går förlorad efter förvärv genom arv, testamente, gåva, bodelning eller liknande. I 57 kap. 22 § IL finns en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst.