bet · H501JuU1 · 2017-12-06 00:00:00 — När det gäller rekryteringsfrågor delar utskottet motionärernas uppfattning att det är viktigt att öka antalet lämpliga kandidater till polisutbildningen. Som framgått har regeringen gett i uppdrag att stärka kompetensförsörjningen och bl.a. ta fram en långsiktig plan för att säkerställa att rätt kompetens finns att tillgå i verksamheten. Enligt utskottet bör redovisningen och beredningen av detta arbete inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motionerna 2017/18:1397 (S) yrkande 1, 2017/18:1156 (M) yrkande 3 och 2017/18:3576 (L) yrkande 17. Urvalet av elever till polisutbildningen hanteras av (s. 75). Trots ett högt söktryck fylls inte alla platser på polisutbildningen, vilket förstås påtagligt försämrar möjligheterna att öka antalet poliser. Enligt utskottets mening finns det anledning att utreda orsakerna till varför platser står tomma och vilka åtgärder som bör vidtas för att fylla platserna. Ett första steg är att se närmare på roll i detta. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en myndighetsöversyn av , i avsikt att förbättra myndighetens verksamhet när det gäller rekryteringen till polisutbildningen, och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motion 2017/18:3739 (M) yrkande 6. Slutligen håller utskottet fast vid sin tidigare uppfattning att det är som är bäst lämpad att avgöra rekryteringsbasen för högre chefsbefattningar inom liksom karriärmöjligheterna för polismän i yttre tjänst. Motionerna 2017/18:3576 (L) yrkande 9 och 2017/18:2187 (M) avstyrks därför. En lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet I ett stort antal motioner tas frågor upp om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Motionärerna lyfter bl.a. upp frågor om att polisen ska vara tillgänglig och synlig även på mindre orter och i glesbygd, att polisen ska få en större lokal koppling, att den polisiära närvaron i hela landet bör stärkas och att man bör omfördela resurser till vissa delar av landet. I samband med behandlingen av budgetpropositionen gjorde , som redovisats ovan, ett tillkännagivande till regeringen om att den skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att öka antalet lokala poliser. Även i samband med behandlingen av fjolårets budgetproposition gjorde, som framgått ovan, ett tillkännagivande till regeringen om vikten av att uppnå målet om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet. Utskottet anförde då att utgångspunkten för den nya organisation var att polisens kärnverksamhet skulle utföras närmare medborgarna. Enligt utskottet var det, inte minst av trygghetsskäl, viktigt att allmänheten upplevde att polisen var närvarande och synlig. Detta gällde enligt utskottet såväl i storstäder som i mindre orter och på landsbygden. Utskottet anförde att frågan var så viktig att det fanns skäl för ett nytt tillkännagivande i saken till regeringen. Utskottet vidhåller sin uppfattning om den lokala polisens betydelse. Den lokala polisnärvaron brister dock på många håll i landet och många poliser upplever att de egna resurserna inte räcker till. Lokalt arbetande poliser flyttas inte sällan till andra arbetsuppgifter som gränskontroller eller hantering av gängskjutningar och annan grov kriminalitet i andra delar av landet. Enligt utskottet ska man kunna känna trygghet i att polisen är närvarande oavsett var i man bor. Poliser ska vidare vara lokalt förankrade och de som bor i området ska veta vilka poliserna är. Med kontinuitet och erfarna poliser som stannar i samma tjänst kan långsiktiga kontakter mellan polisen och medborgarna skapas. Därmed underlättas det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. Medborgarnas förtroende för polisen bygger på att man inte bara hinner med att bekämpa grov kriminalitet utan även s.k. vardagsbrottslighet som skadegörelse, stölder och buskörningar. Utskottet ansåg, som framkommit ovan, att de åtgärder som regeringen vidtagit inte var tillräckliga för att tillkännagivanden om en lokalt förankrad polis skulle kunna anses vara tillgodosedda. Även om tidigare tillkännagivanden åter står som öppna anser utskottet att frågan är så angelägen att det finns anledning att åter uppmärksamma regeringen på vikten av en lokalt närvarande polis. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:3739 (M) yrkande 2, 2017/18:3685 (C) yrkande 1, 2017/18:3576 (L) yrkande 2 och 2017/18:3377 (SD) yrkande 1 samt delvis motionerna 2017/18:1156 (M) yrkande 1, 2017/18:1269 (M), motion 2017/18:1336 (M), 2017/18:1924 (M), 2017/18:1950 (M), 2017/18:3201 (M), och 2017/18:3727 (C) yrkande 4. Utskottet finner däremot inte skäl för att ta något initiativ med anledning av motionsyrkanden om att varje kommun ska ha rätt till en lagstadgad minimibemanning av poliser, möjligheterna till kontakt med polisen, samhällen som anlitar privata väktarbolag eller om öppettiderna för polisstationerna på landsbygden. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom motionsyrkanden om en polishelikopterresurs avdelad för norra , en översyn av möjligheten till tidsatta krav för polisiär utryckning, polisens situation i eller om att omfördela mer resurser till Polisregion . Övriga motioner som behandlas i detta avsnitt avstyrks därför. Införande av områdespoliser, kommunpoliser och medborgarlöften ska som en del av omorganisationen av polisen förstärka det lokala brottsförebyggande arbetet och bidra till att polisen kommer närmare medborgarna. Att polisen känns närvarande i alla delar av landet är enligt utskottet viktigt för människors känsla av trygghet. Det är därför viktigt att åtgärder vidtas för att åtgärda de brister som redovisats i Statskontorets delrapport när det gäller områdespoliser och kommunpoliser. konstaterar utskottet att det tillkännagivande som gjorde med anledning av liknande motionsyrkanden som de nu aktuella om fler områdespoliser och kommunpoliser åter är öppet. Regeringen har anfört att man kommer att avvakta vidare redovisning från i årsredovisningen och Statskontorets slutrapport för att därefter ta ställning till eventuella åtgärder. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottet inte anledning för utskottet att nu föreslå ytterligare tillkännagivanden i dessa frågor. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2017/18:2625 (S) och 2017/18:3685 (C) yrkande 9. Utskottet, som noterar att det vid utgången av fanns medborgarlöften i 275 av landets 290 kommuner, ser positivt på att användningen av medborgarlöften ökar. Dessa kan enligt utskottet bidra till att utveckla kontakterna mellan polisen och medborgarna. Som framgår ovan har Brå påbörjat ett flerårigt arbete med att utvärdera metodiken kring medborgarlöften. Den första rapporten finns nu publicerad på Brås webbplats. Något tillkännagivande till regeringen om att medborgarlöftena ska utvärderas löpande i enlighet med vad som efterfrågas i motion 2017/18:3739 (M) yrkande 18 är enligt utskottet inte nödvändigt. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och är inte berett att ställa sig bakom vad som anförs i motionerna 2017/18:2404 (M) och 2017/18:3743 (KD) yrkande 4 om att utreda frågan om att införa en polis. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sin uppfattning att frågan om och i vilken omfattning poliser ska ges tillfälle att arbeta deltid är en fråga för att besluta om. Utskottet anser således inte att det bör göras något tillkännagivande till regeringen om att se över möjligheten att införa ett system med deltidspoliser. Motionerna 2017/18:3739 (M) yrkande 11, 2017/18:3569 (M) yrkandena 10 och 11 samt 2017/18:3727 (C) yrkande 5 avstyrks därför. Polisens samverkan med Hemvärnet m.fl. Utskottet anser att det är viktigt att polisen i olika situationer kan samverka med andra myndigheter och på annat sätt få avlastning och hjälp i olika situationer. Polisen har också möjlighet att t.ex. förordna ordningsvakter att medverka till att upprätthålla den allmänna ordningen. Polisen samarbetar också i många sammanhang med olika frivilligorganisationer. Det finns även ett samarbete mellan polisen och Hemvärnet i olika situationer, t.ex., vid eftersökning efter försvunna personer. Mot denna bakgrund finner utskottet, liksom , inte anledning att föreslå några sådana tillkännagivanden om polisens samarbete som motionärerna efterfrågar. Utskottet anser inte heller att det har framkommit något som ger anledning att föreslå att ett särskilt polishemvärn inrättas. Motionerna 2017/18:3222 (M) yrkande 23 och 2017/18:3739 (M) yrkande 8 avstyrks därmed. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom motionärernas begäran i motion 2017/18:3739 (M) yrkande 12 om att utbildad militärpolis ska erbjudas en kompletterande civilpolisiär utbildning. Utskottet ser, bl.a. mot bakgrund av det här anförda, inte heller skäl för ett sådant tillkännagivande som efterfrågas i motion 2017/18:3899 (KD) yrkande 11. Som redovisats ovan har gjort tillkännagivanden till regeringen om vikten av polisens närvaro i särskilt brottsutsatt områden. har ansett att flera av de åtgärder som regeringen vidtagit visserligen är viktiga i sig men inte tillräckliga för att punkten med tillkännagivandena ska anses vara slutbehandlad. Regeringen har också redovisat punkten som åter öppen. Utskottet anser att det är angeläget att öka tryggheten och minska brottslighet och segregation i socialt utsatta områden. Problemen i dessa områden måste bemötas från flera håll. Det är av stor betydelse att polisen är närvarande i områden där kriminella nätverk har en stor negativ påverkan på lokalsamhället och där misstron mot samhället är utbredd. Det är också viktigt att polisen samverkar med andra myndigheter för att vända utvecklingen i dessa områden. Vidare bör polisen arbeta med att etablera kontakt med de boende i områdena för att förtroendet för polisen ska öka. De åtgärder som regeringen har genomfört samt de åtgärder som regeringen har aviserat är enligt utskottet inte tillräckliga. För att bryta den negativa utvecklingen i särskilt brottsutsatta områden bör ges i uppdrag att etablera en mer permanent närvaro i dessa områden. Utskottet vill på så vis säkerställa att arbetet med att skapa trygghet och säkerhet sker långsiktigt. Utskottet föreslår därför att ställer sig bakom vad utskottet anför om en mer permanent polisnärvaro i utsatta områden för att säkerställa ett långsiktigt arbetssätt för en långsiktig trygghet och säkerhet och tillkännager detta för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2017/18:2815 av m.fl. (L) yrkande 25, 2017/18:3192 av m.fl. (M,C, L, KD) yrkande 8, 2017/18:3685 av m.fl. (C) yrkande 13, 2017/18:3735 av m.fl. (M) yrkande 1, 2017/18:3751 av m.fl. (KD) yrkande 1 och tillstyrker delvis motion 2017/18:168 av och (båda SD) yrkande 3. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom motionerna 2017/18:47 av (L) yrkandena 1 och 4, 2017/18:154 av (L), 2017/18:2127 av och (båda M) yrkandena 1 och 2 samt 2017/18:2571 av och (båda S). Dessa motioner avstyrks därför. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motionerna 2017/18:3833 (M) yrkande 21, 2017/18:1981 (M), 2017/18:1344 (M) och 2017/18:1589 (SD) yrkande 1 att det kan vara av intresse att studera hur andra länder, t.ex. , har organiserat sin trafikpolis. Utskottet vidhåller dock sin uppfattning att det bör vara upp till att avgöra hur trafikpolisen bör organiseras och hur dess arbete ska bedrivas. Motionerna avstyrks därför. Av samma skäl bör inte något tillkännagivande göras med anledning av vad som anförs om en ändamålsenlig organisation för trafikpolisen m.m. i motionerna 2017/18:1485 (M), 2017/18:746 (S) eller 2017/18:714 (S). Några motionsyrkanden, 2017/18:989 (M), 2017/18:36 (KD) yrkande 3 och 2017/18:3766 (KD) yrkande 48, handlar om att det bör finnas fler trafikpoliser som ägnar sig åt trafikbrott. Även dessa bör enligt utskottet avstyrkas mot bakgrund av det som anförts ovan. Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion 2017/18:3766 (KD) yrkande 9 att det är viktigt att polisen har tillräckliga resurser för nykterhetskontroller och för att beivra överträdelser. Utskottet anser dock att det är uppgift att inom ramen för tilldelat anslag fördela sina medel så att verksamheten fungerar så bra som möjligt. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandet bör därför inte göras. Motionsyrkandet bör avslås. Två motioner, 2017/18:513 (M) och 2017/18:2490 (M), rör uppdelningen i behörighet mellan polismän och bilinspektörer. Enligt utskottet har det inte framkommit något som ger utskottet anledning att föreslå något initiativ i denna fråga. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2017/18:2746 (MP) yrkande 4 att de poliser som är lämpade ska få fortbildning för att få föra sin egen talan vid trafikbrott. Det är enligt utskottet väsentligt att komma till rätta med problematiken med tvångsäktenskap. I avvaktan på den utredning som tillsatts (dir. 2017:25 och dir. 2017:78) är utskottet dock inte berett att föreslå något initiativ med anledning av de motioner om att inrätta en tvångsäktenskapsenhet, liknande den s.k. forced marriage unit som finns i . Motionerna 2017/18:3685 (C) yrkande 43 och 2017/18:499 (L) yrkande 8 avstyrks därför. Utskottet anser att även arbetet mot våld mot kvinnor är av största vikt, liksom att samarbetet mellan myndigheterna på området fungerar. Utskottet ser därför positivt på att det bedrivs ett omfattande arbete på området och noterar i sammanhanget särskilt regeringens tioåriga nationella strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 2017/18:3625 (KD) yrkande 27 är därför enligt utskottet inte nödvändigt. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom begäran i motion 2017/18:1145 (V) yrkande 4 om att inrätta en fristående myndighet som handlägger brottsanmälningar mot poliser. Även detta motionsyrkande avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet ställer sig bakom det som utskottet anför om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv och tillkännager detta för regeringen. ställer sig även bakom det som utskottet anför om statistik om angrepp mot blåljuspersonal och tillkännager detta för regeringen. avslår övriga motionsyrkanden om brottskoder och statistik. Jämför reservation 41 (SD, -), 42 (M) och 43 (V). (Brå) ansvarar för den officiella kriminalstatistiken i . Kriminalstatistiken indelas i statistikområdena anmälda brott, handlagda brott, personer misstänkta för brott, personer lagförda för brott, kriminalvård och återfall i brott. Brå producerar även statistik som bygger på enkätundersökningar och annan särskild datainsamling, som Nationella trygghetsundersökningen (NTU) och den s.k. hatbrottsstatistiken. Statistiken över anmälda brott redovisas för hela landet och per region, vanligtvis där brotten anmälts, samt per kommun där brottet har begåtts. är indelad i sju polisregioner, i stället för de tidigare 21 länspolismyndigheterna. Dessa sju polisregioner har helhetsansvar för polisverksamheten inom ett angett geografiskt område. redovisas brottsstatistiken efter de sju regionerna i stället för efter län. I Brås publikation Klassificering av brott finns anvisningar och regler för hur brott ska kodas av de myndigheter inom rättsväsendet som registrerar brott. Klassificeringen utgår från gällande lagstiftning och görs utifrån den information som finns om brottet vid anmälningstillfället. Klassificeringen kan även grunda sig på uppgifter om t.ex. offer, brottsplats och gärningspersonens tillvägagångssätt. Brå gör eller vid behov, i samråd med , , , och Säkerhetspolisen, översyner av brottskoderna. Nya brottskoder kan införas som en följd av lagändringar. De kan också införas efter att statistikanvändare har uttryckt angelägna behov av nya eller förändrade brottskoder. Hedersrelaterat våld och förtryck Amineh Kakabaveh (V) anför i motion 2017/18:3186 yrkande 5 att regeringen bör tillsätta en utredning för att skapa en brottskod för det som i dagligt tal benämns hedersvåld och hedersmord. Även i partimotion 2017/18:3586 av m.fl. (L) yrkande 6 anförs att det bör finnas särskilda brottskoder för brott med hedersmotiv. (L) anger i motion 2017/18:499 yrkande 3 att flaggning vid misstanke om hedersbrott bör införas så att man lättare ska kunna övervaka och följa ärenden med hedersrelaterade motiv. I motion 2017/18:3642 av (M) begärs att Brå ska ges i uppdrag att genomföra en studie om hur den registrerade brottsligheten ser ut fördelat på personer födda i och i utlandet. Motionären anför att den senaste studien på området gjordes 2005 och att det därför är hög tid att genomföra en ny sådan undersökning. Även i motion 2017/18:2272 av (M) och i motion 2017/18:896 av och (SD, -) efterfrågas en ny rapport med brottsstatistik uppdelad på personer födda i respektive i utlandet. I motion 2017/18:312 av (SD) anförs att Brå bör åläggas att ta fram statistik över brott och nationalitet på gärningsmännen fördelat på de olika brottsområdena som saknas . I motion 2017/18:891 av och (SD, -) anförs att fördjupad statistik om nationalitet och invandrarbakgrund bör tillåtas. Motionärerna vill att Kriminalvården ska tillåtas och även ges i uppdrag att föra statistik om ursprunglig nationalitet även inom gruppen svenska medborgare. I motion 2017/18:1959 av (M) anförs att brottsstatistik bör redovisas länsvis. Motionären anför att statistiken sedan den nya polisorganisationen trädde i kraft i stället utgår från de nya polisregionerna. I partimotion 2017/18:3569 av m.fl. (M) yrkande 26 begärs att Brå ska ges i uppdrag att kartlägga brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal för att få en samlad bild av utvecklingen . I motion 2017/18:3738 av m.fl. (M) yrkande 5 efterfrågas en översyn av brottskoderna för tillgreppsbrott. Motionärerna anför att de internationella brottsnätverken har kunnat växa sig starka i eftersom rättsväsendet inte har haft tillräckligt god överblick över deras verksamhet. Till skillnad från exempelvis våldtäkt och misshandel finns det inte lika tydliga och avgränsade brottskoder för tillgreppsbrott. Det är därför svårt att uppskatta omfattningen av metallstölder, bildelsstölder, dieselstölder och andra väldigt specifika men mycket omfattande stöldtyper. (C) anför i motion 2017/18:3472 yrkande 1 att polisen bör införa och använda sig av en särskild brottskod för brott som bedöms ha koppling till djurrättsrelaterad brottslighet. I motion 2017/18:3881 av m.fl. (V) yrkande 1 anförs att regeringen bör vidta åtgärder som syftar till att hatbrott ska kunna registreras på ett tydligare sätt vid polisanmälan, exempelvis genom att hatbrott ges en egen brottskod. (S) anför i motion 2017/18:479 yrkande 2 att det bör sammanställas en bedömning av det totala belopp som svindeln mot olika typer av välfärdstjänster uppgår till. Hedersrelaterat våld och förtryck Det finns inte någon enhetlig definition av hedersrelaterad brottslighet. Enligt polisen rör det sig om brott riktade mot någon, vanligtvis en familjemedlem, som enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning anses ha vanärat eller riskerar att vanära familjens heder. Brottslighetens motiv är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Ofta kan det vara flera, främst närstående män och kvinnor, som är involverade i att planera, besluta, sanktionera och utöva hedersrelaterat våld och förtryck. Regeringen presenterade en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor i skrivelse 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. I arbetet mot mäns våld mot kvinnor ingår hedersrelaterat våld och förtryck. Strategin löper och började gälla . Regeringen anger i skrivelsen bl.a. att den avser att ge lämplig myndighet i uppdrag att genomföra särskilda kartläggningar av frågor som rör hedersrelaterat våld och förtryck. Utskottet har tidigare behandlat frågor om statistik över hedersrelaterat våld och förtryck. I förra årets budgetbetänkande 2016/17:JuU1 föreslog utskottet ett tillkännagivande om kartläggning av, uppföljning av och statistik om hedersrelaterad brottslighet. Utskottet uttalade bl.a. att tillförlitlig statistik är av största betydelse i arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck samt att regeringen bör kartlägga omfattningen av det hedersrelaterade våldet och hur utvecklingen ser ut . biföll utskottets förslag (rskr. 2016/17:90). Regeringen har i sin redovisning av vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av de riksdagsskrivelser som överlämnats till regeringen (skr. 2016/17:75) hänvisat till att i beslut har fått i uppdrag att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck. Kartläggningen ska utformas med hänsyn till möjligheten att genom senare undersökningar göra jämförelser . Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen gav vidare en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder för att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25 och tilläggsdir. Utredaren ska bl.a. analysera och ta ställning till hur möjligheten att erkänna utländska barnäktenskap ytterligare bör begränsas, utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa, undersöka i vilken utsträckning hedersmotiv beaktas av polis, åklagare och domstolar samt ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § . Utredaren ska även analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram. Uppdraget ska slutredovisas . Av regeringens skrivelse framgår att punkten om kartläggning, uppföljning och statistik om hedersrelaterad brottslighet inte är slutbehandlad. Någon särredovisning av vad de dömda och misstänkta har för ursprung förekommer inte i kriminalstatistiken. Brå presenterade däremot 2005 rapporten bland personer födda i och i utlandet (Rapport 2005:17). Rapporten var en uppföljning av rapporten och invandrares barns brottslighet – En statistisk analys som Brå publicerat (Rapport 1996:2). Utskottet har tidigare behandlat motioner om att Brå bör få i uppdrag att genomföra en ny studie om brottslighet bland personer födda i och i utlandet samt att statistik bör föras över misstänkta och dömda personers nationalitet och ursprung, senast i förra årets budgetbetänkande 2016/17:JuU1 (s. 80 f.). Utskottet fann inte anledning att ställa sig bakom motionerna. Angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal Brå har i sin kunskapssammanställning Hot och våld (Rapport 2015:12) studerat utsatthet för våld och hot för personer som är särskilt avgörande för demokratin, t.ex. polisen. Även i studien påverkan mot myndighetspersoner (Rapport 2016:13) har Brå närmare studerat polisers utsatthet för brott. Det kan även nämnas att regeringen beslutade att en särskild utredare ska överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner, dvs. yrkesutövare som bl.a. har till uppgift att hjälpa andra (dir. 2016:115). Uppdraget ska redovisas . Frågan om att kartlägga brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal behandlades av utskottet i förra årets budgetbetänkande 2016/17:JuU1 (s. 80 f.). Utskottet, som noterade att Brå hade studerat polisers utsatthet för brott i de två ovan nämnda rapporterna, fann inte anledning att vidta någon åtgärd i frågan och avstyrkte därför en motion om detta.