bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Vi är inte heller av någon annan uppfattning än att långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. Vi vill även peka på att Europeiska kommissionen inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) har antagit reviderade regler för stöd till flygplatser. Regeringen har framhållit att de nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet när det gäller möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små regionala flygplatser. Vi välkomnar detta. Vi vill i sammanhanget även peka på de ytterligare medel som regeringen föreslår i budgetpropositionen som ska kunna tillföras icke-statliga flygplatser i för att säkerställa att flygskatten inte innebär ökade driftsunderskott. Mot denna bakgrund delar vi regeringens bedömning om att tillkännagivandet är slutbehandlat. 2017/18:TU1 RESERVATIONER 3.Riksrevisionens rapport om underhåll av vägar, punkt 3 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2017/18:3909 av m.fl. (V) och lägger skrivelse 2017/18:13 till handlingarna. Vi inom anser att ett fungerande och effektivt underhåll av våra vägar är centralt för en fungerande infrastruktur i hela landet. Om detta brister får det stora negativa konsekvenser inte minst för stora delar av vår landsbygd där vägnätet är helt avgörande för resor och transporter. I konstateras att tillståndet för det lågtrafikerade vägnätet har försämrats . Vi menar att detta inte är acceptabelt om vi menar allvar med en politik där hela ska leva och där stad och landsbygd håller ihop. har föreslagit att regeringen bör sätta upp en målsättning om en väl fungerande infrastruktur i hela landet utifrån en mer långsiktig samhällsnytta där även andra aspekter än befolkningstäthet prioriteras. För att verka i en sådan riktning och minska klyftan när det gäller underhållstillståndet på högtrafikerade respektive lågtrafikerade vägar anser vi att regeringen bör följa rekommendation att förbättra metodik för bedömningar av eftersläpande underhåll och att kunskapsbrister i underlag tydligt ska redovisas till regeringen. har enligt inte redovisat dessa brister i underlagen till regeringen. Vi delar därför inte regeringens bedömning i skrivelsen att det är tillräckligt att hänvisa till det arbete som redan pågår inom när det gäller register och data om underhåll. Vi inom anser följaktligen att regeringen bör ge i uppdrag att förbättra metodiken för bedömningar av eftersläpande vägunderhåll och tydligt redovisa kunskapsbrister i underlagen till regeringen. Vad jag nu har anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. RESERVATIONER 2017/18:TU1 4.Vissa organisatoriska frågor, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1140 av m.fl. (V) yrkande 1 och avslår motion 2017/18:641 av (KD). Jag vill inledningsvis framhålla att det är viktigt att verka för en ekologiskt hållbar handelsflotta med en stor andel svenskflaggade handelsfartyg där goda arbetsvillkor råder och där det dessutom ges större utrymme att öka volymen på inrikes sjöfart. En väl fungerande sjöfart till och från svenska hamnar är en avgörande förutsättning för svensk industris möjligheter att frakta sina varor hållbart till världsmarknaden. Sjöfarten är ett energieffektivt trafikslag, och förutom muddring och isbrytning är vattenvägar i princip underhållsfria och investeringskostnaderna därmed låga. Dessutom är trafiksäkerheten hög. har mycket långa kuststräckor, farbara insjöar och goda djupförhållanden till farleder i många hamnar. Utöver det transporteras ett mycket stort antal passagerare mellan och utlandet. För att svensk sjöfart ska vidareutvecklas behövs det en förbättrad sjöinfrastruktur. Jag kan konstatera att inte finansieras som via anslag utan i huvudsak genom avgifter som verket tar ut för farledstrafikering etc. Därutöver är av staten ålagt vissa avkastningskrav. Denna finansieringsmodell leder till ojämlika konkurrensvillkor mellan trafikslagen och försvårar styrning mot våra trafik- och miljöpolitiska mål. Det leder också till att man inte tar ansvar för farleder i hela . Regeringen bör därför utreda förutsättningar och konsekvenser av att överföra finansieringen av verksamhet till statsbudgeten. Vad gäller motionsförslaget om sammanslagning av myndigheter delar jag utskottsmajoritetens syn. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 2017/18:TU1 RESERVATIONER 5.Trafikverkets underhållsanslag, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3758 av m.fl. (C) yrkande 25. Jag kan konstatera att det i fråga om anslag för investeringar är möjligt att förskjuta medel över budgetår för att på så sätt kunna utforma längre och långsiktigare kontrakt med leverantörer. För årsvisa underhållsanslag är detta dessvärre inte möjligt, vilket resulterar i mer kortsiktiga kontrakt och svårigheter att göra en god långsiktig planering av nödvändiga underhållsarbeten. Jag föreslår därför att även underhållsanslaget, i likhet med investeringsanslaget, ska vara möjligt för att flytta över budgetår. Vad jag nu anfört bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. 1.En strategi för luftfarten, punkt 1 (V) (V) anför: Jag anser att regeringens flygstrategi i delar innehåller en inriktning för att bidra till att göra till ett mer hållbart samhälle socialt, miljömässigt och ekonomiskt. Flygstrategin saknar dock en tydlig målformulering om hur flygsektorns klimatpåverkan ska minska. De internationella överenskommelserna, som t.ex. ICAO-överenskommelsen, är inte tillräckliga för att hindra de ökade utsläppen från flygresandet. behöver i ökad utsträckning ta nationella initiativ för att minska flygets klimatpåverkan, som t.ex. den beslutade flygskatten som ger en viktig signal om att vi behöver flyga mindre. Vi i vill också se en successiv minskning av flyget och ersätta det med andra trafikslag där det är möjligt, t.ex. en utbyggd tågtrafik. 2.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (M) (M), (M), (M) och (M) anför: beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. I motionen Vi tror på – budgetmotion (2017/18:3681) presenteras budgetförslag och Alliansens riktlinjer för den ekonomiska politiken. utgångspunkt är det ska löna sig bättre att jobba och att statens kärnuppgifter, som skola, vård och trygghet, måste stärkas. Vårt budgetalternativ innehåller därför reformer för att öka jobbchanserna och satsningar för att återupprätta kunskapsskolan, halvera vårdköerna och stärka primärvården samt den största trygghetssatsningen . behöver vi också rusta inför nästa lågkonjunktur. När den kommer ska kunna möta den med en aktiv stabiliseringspolitik som inte drabbar samhällets svagaste. Det kräver en mer återhållsam inriktning på politiken i dagens högkonjunktur. Vi moderater har därför ett finansiellt sparande som är starkare än regeringens . Kombinationen av offensiva satsningar och en stramare finanspolitik blir möjlig genom tydliga prioriteringar där jobb, trygghet och välfärd alltid går före bidrag och subventionspolitik. har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och opposi- tionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten be- slutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budget- politiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslags- fördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:3832. En fungerande infrastruktur är en förutsättning för att och svenska företag ska kunna stå sig väl i en allt hårdare global konkurrens, och den lägger grunden för fler jobb och tillväxt. När människor enkelt och smidigt kan arbetspendla längre avstånd och när företag tryggt och snabbt kan frakta sina varor från norr till söder öppnar det upp arbetsmarknader, skapar arbets- tillfällen och binder samman landet. Vi i menar att regeringens transportpolitik ställer trafikslag mot varandra och gör våra transporter dyrare. Regeringens politik riskerar i flera avseenden att slå mot både industri och Försenade infrastrukturinvesteringar, höjd dieselskatt, dyrare energi- produktion och hotet om en lastbilsskatt slår mot industrijobben. politik som inte har råd med. Vi är också emot regeringens förslag om flygskatt och föreslår därför att anslaget om ersättning till icke-statliga flygplatser minskar med . Genom kloka infrastrukturinvesteringar kan vi bygga ett mer hållbart trans- portsystem som blir mer sammankopplat och mer kon- Nya tekniska lösningar och innovationer hjälper oss att nå dit, och politik tar sin utgångspunkt i detta. Vi tror inte att straff- skatter som hindrar människors mobilitet är rätt väg att gå; vi tror i stället på dagens och framtidens teknik, där vi kan fortsätta resa och fortsätta frakta varor – fast på ett klimatsmart sätt. Vi är starkt kritiska till regeringens brist på transparens i hanteringen av Vår bedömning är att behoven av kapacitetsökningar i andra delar av transportsystemet är mer motiverade och avslår därmed reger- ingens satsning på stadsmiljöavtal. vill i stället satsa 1 000 mil- joner kronor på utveckling av statens transportinfrastruktur och återkommer framöver med besked om vad vi avser att satsningen ska gå till. Att tillåta tyngre lastbilar, upp till , är en viktig reform för jobben, miljön och industrin i . Detta har gjorts i t.ex. , som därmed har fått en viktig konkurrensfördel för skogsindustrin. investera för att göra det möjligt för tyngre lastbilar att trafikera våra vägar. Tyngre lastbilar leder till att samma trans- porter som görs kan göras av färre lastbilar, vilket är bra för såväl miljön som industrins konkurrenskraft. De utvärderingar som har gjorts visar att tyngre och längre lastbilar sänker koldioxidutsläppen per transporterat ton med , ökar företagens produktivitet med 20–och sänker deras kostnader med 8–. Vår förslagna satsning inkluderar att stärka vägar och broar för att kunna höja maxvikten för lastbilar upp till . Vi vill betona att ett väl fungerande vägnät är av avgörande betydelse för jobb och tillväxt i hela . Regeringen har uppgett att vägkvaliteten sett till andelen väg som inte uppfyller underhållsstandard har försämrats . vill bryta denna negativa utveckling. Därför satsar vi på drift och underhåll av vägnätet för att stärka kvaliteten i hela landet. Tillsammans med bl.a. vår vägförstärkning för tyngre och effektivare transporter om innebär det att vi satsar totalt mer än regeringen på drift, underhåll och förstärkning av vårt vägnät . Vi vill vidare satsa på att tillsätta och finansiera ett transportpolitiskt råd. Vårt förslag innebär att en ständig kommitté av oberoende experter ska granska hur medlen till infrastrukturen används. Likt ska det även utvärdera hur regeringen har skött infrastrukturarbetet i stort samt vilka större projekt som valts och på vilka grunder dessa val har gjorts. Samhällsekonomiska nyttokalkyler och de transportpolitiska målen ska vara utgångspunkten för rådets granskning av regeringen. Vi anser att ett transportpolitiskt råd kan leda till en effektivare användning av infrastrukturmedel och bidra till att varje investerad skattekrona gör maximal samhällsnytta. Finansiering görs genom att anslaget 1:13 minskas med och att anslaget 1:9 minskas med . I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 13 förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser Transportpolitiskt råd (nytt anslag) 3.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (SD) Per Klarberg (SD) och (SD) anför: I budgetmotion, Budgetpropositionen (2017/18:2487), presenteras vårt budgetförslag. beslutade om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en beräkning av statens inkomster. ställde sig då bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på budgetpolitiken. I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. budgetförslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, rambeslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 22. I stället redovisar vi i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som presenterar i motion 2017/18:2532. Vår gemensamma infrastruktur betingar ett enormt värde och är en resurs utan vilken staten som sådan är omöjlig. För att hålla jämna steg med statens ambition att ständigt erbjuda bättre och effektivare service för medborgarna måste infrastrukturen kontinuerligt utvecklas. Minst lika viktigt är att satsningarna görs samhällsekonomiskt sunt och med inriktning på de projekt som är mest brådskande, lönsamma och som skapar störst nytta, som man tar hänsyn till aspekter som landsbygd, familjeliv och företagande. Vi anser att regeringens extrasatsningar på cykelinfrastruktur och hållbara stadsmiljöer är en allvarlig felprioritering i ett läge där svensk infrastruktur på många plan står inför en stor utmaning. I det ansträngda läge som landet befinner sig i vill vi därför skära ned på detta för att i stället omfördela medlen till mer akuta områden. Järnvägsunderhållet i är inte tillfredsställande. En alltför stor del av arbetet utgörs av akuta åtgärder i stället för förebyggande arbete, mycket på grund av att infrastrukturen har använts som en budgetregulator. Därför vill i stället kraftigt satsa på järnvägsunderhållet i väntan på regeringens tillförda medel efter innevarande mandatperiod. För att ytterligare stärka svensk infrastruktur vill även satsa på en särskild marknadspott för att åtgärda hastigt uppkomna flaskhalsar som exempelvis står i vägen för betydande näringslivssatsningar. Vi menar att detta nya anslag ska disponeras av och konstaterar att vårt förslag ligger i linje med vad som har framförts av Näringslivets Transportråd. kan konstatera att sjöfarten är ett underutnyttjat och underprioriterat trafikslag. Sjötransporter skulle kunna avlasta våra ansträngda vägar och järnvägar, som de också är positiva för miljön. sammanhanget konstatera att till stor del är avgiftsfinansierat. Det betyder att sjöfarten, trots dess samhällsekonomiskt positiva effekter, bär en stor del av sina kostnader. vill hjälpa sjöfarten genom att låta staten ta en större andel av kostnaderna för farleder, lotsar och andra avgiftsbelagda delar av sjöfarten. Vårt mål är att helt anslagsfinansiera . Därför vill vi i årets budget skjuta till betydande belopp för att i större utsträckning anslagsfinansiera och minska sjöfartens kostnader. Vi vill också lyfta fram att flyget, liksom alla andra trafikslag, har en viss miljöpåverkan och att därför ser positivt på satsningar på t.ex. förnybara flygbränslen och andra miljövänligare tekniker inom flygindustrin. är emot ett införande av flygskatt. kommer, med regeringens förslag, en ny typ av beskattning av nya bilar införas, s.k. bonus–malus. anser att det är positivt att fossilberoende minskar men att den föreslagna skatten är felaktigt utformad. Vidare planerar regeringen att införa en skatt som ska betalas av åkerierna för varje avverkad kilometer. motsäger sig denna s.k. kilometerskatt. När det gäller cabotagetransporter förespråkar att ett elektroniskt system införs i för bilar som väger över för att säkerställa att avgifter betalas och att cabotageregler samt kör- och vilotidsdirektivet efterlevs. För att beivra fusket på vägarna kommer det framöver även att krävas stora satsningar på trafikpolisen. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 14 förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Marknadspott (nytt anslag) Anslag för att avskaffa avgiftsfinansiering (nytt anslag) 4.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (C) (C) anför: I budgetmotion , Nytt ledarskap för (2017/18:3716), presenteras vårt budgetförslag. om ramar för statsbudgetens utgiftsområden och om en be- räkning av statens inkomster. ställde sig då bakom regeringens förslag till utgiftsramar, beräkning av statens inkomster och inriktning på I enlighet med rambeslutsprocess ställs regeringens budgetförslag och oppositionspartiernas budgetförslag mot varandra som helheter, och budgeten beslutas i två steg. förslag är en sammanhållen helhet, och eftersom i steg ett, ram- beslutet, har ställt sig bakom regeringens förslag till ekonomiska ramar för statsbudgeten och inriktning på budgetpolitiken, deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagens fördelning inom utgiftsområde 22. I stället redovisar jag i detta särskilda yttrande den anslagsfördelning och de förslag som Center- partiet presenterar i motion 2017/18:3699. En välfungerande transportinfrastruktur är en förutsättning för att det ska gå att bo, leva och arbeta i hela landet. fungerar är likaledes viktigt för att möjliggöra företagsamhet och arbete i hela Teknikutveckling, effektivisering, digitalisering, regelförenklingar och en omställning till biobaserade drivmedel gör att fortsatt goda kommunika- tioner i hela landet kan ske utan att miljö- och klimatpåverkan ökar. partiet driver på för att ska nå målet om en fossiloberoende fordons- I det arbetet har de statliga infrastrukturinvesteringarna en viktig roll att prioriterar ett ökat underhåll av järnvägen, ökade och tidigarelagda investeringar i transportinfrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar och ytterligare investeringar i it- och bredbands- Eftersom värnar hela landets utveckling är det också av största vikt att de resurser som satsas på infrastruktur fördelas över hela Vi i vill ha en väl utbyggd infrastruktur som knyter ihop Sve- rige och skapar förutsättningar för fler jobb och företag i hela landet. räcker järnvägens kapacitet inte till. Systemet har blivit mycket känsligt för störningar, och slutresultatet blir låg pålitlighet och lågt förtroende för tågen. är därför positivt till höghastighetsjärnvägar, och vi är måna om en hållbar finansiering. Det finns därför anledning att pröva såväl lösningar med offentlig-privat samverkan (OPS) som att placera projektet i ett separat Vi vill prioritera ökade och tidigarelagda investeringar i transport- infrastruktur med hjälp av alternativa finansieringslösningar. slår vi att anslaget 1:1 minskas med sammanlagt till budgetpropositionerna respektive 2017 som gällde stadsmiljöavtal. Vi föreslår vidare att anslaget minskas med till följd av en återställning av en tidigare anslagshöjning från budgetpropositionen för 2016 som gällde kollektivtrafik på landsbygden. Vi föreslår också en minskning av anslaget med eftersom vi avvisar regeringens förslag om en utökad satsning på kollektivtrafik på landsbygden och med till följd av att avvisar regeringens förslag om avgiftsfri kollektivtrafik för skolungdomar. Vi föreslår även att anslaget minskas med till följd av förslag om att skjuta upp införandet av det europeiska signalsystemet för järnväg (ERTMS). Sammantaget föreslår vi att anslaget 1:1 minskas med jämfört med regeringens förslag. vill prioritera ett ökat underhåll av järnvägen. Vi konstaterar att järnvägsinfrastrukturen är i dåligt skick och otillräcklig på många ställen i . Därför föreslår vi ett järnvägslyft för punktlighet och driftssäkerhet. Som en del av detta behövs en förstärkning av det existerande signalsystemet ATC och ledningar, med fokus på ökad driftssäkerhet, samt att banvallar med hjälp av stängsel säkras så att personer inte vistas på spåren. vill stärka underhållet av järnvägen med resurser som är öronmärkta till att rusta upp lokala och regionala lågtrafikerade banor på landsbygden. Detta är bansträckor med stor betydelse för jobb och tillväxt. lyfter även fram de enskilda vägarna som en viktig del i den infrastruktur som är en grundläggande förutsättning för en levande landsbygd. Det är bl.a. viktigt att de enskilda vägarna ges förutsättningar att rusta sig inför införandet av 74 tons lastbilar. Vi föreslår därför att underhållet av de enskilda vägarna förstärks med under kommande . Vi vill öka anslaget 1:2 med 2018. föreslår vi att anslaget minskar med 2018 till följd av att en tidigare anslagshöjning ämnad att kompensera järnvägsföretag för höjda banavgifter återställs. Sammantaget innebär detta en ökning av anslaget 1:2 med . konstaterar att regeringen har aviserat två skatteförslag som är skadliga för den regionala tillväxten och som beskattar avstånd. Det handlar dels om en kilometerskatt som beskattar tunga transporter per kilometer, dels om en skatt på flygresande som drabbar alla flygresenärer i hela landet. Vi föreslår att anslaget 1:6 minskar med till följd av att avvisar regeringens förslag om flygskatt. Vi vill vidare framhålla att den digitala infrastrukturen är nödvändig för att det ska gå att arbeta och bo i hela landet. För att digitaliseringen av hela ska ta ytterligare fart krävs utbyggnad av fiber och annan modern kommunikationsteknik i hela landet. föreslår därför att ytterligare medel avsätts för detta inom landsbygdsprogrammet (utgiftsområde 23). Vi föreslår avslutningsvis en lägre pris- och löneomräkning , vilket påverkar anslagen 1:3, 1:9, 1:12, 1:13 och 2:1. I nedanstående tabell redovisas sammanfattningsvis förslag till anslagsändringar jämfört med regeringens förslag. Tabell 15 förslag till ändrade anslag 2018 inom utgiftsområde 22 Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning avseende icke statliga flygplatser 5.Anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (L) (L) anför: I motionen En budget som håller ihop – Liberalernas budgetmotion (2017/18:3752), presenteras vårt budgetförslag. De offentliga finanserna är i ordning, sysselsättningen växer och ekonomin befinner sig i en högkonjunktur. Men i stället för att använda högkonjunkturen för att bygga en buffert för sämre tider väljer regeringen att elda på ekonomin och presentera ofinansierade bidragshöjningar. I stället krävs en liberal ekonomisk politik där utbildning belönas, där skatten på jobb är lägre än och där det alltid är lönsamt att gå från bidrag till jobb. Det är tydligt att reformerna som genomfördes inte räcker för att klara de nya utmaningar vi står inför. För att vända utvecklingen behövs en ny vision för vad ska vara och nya och kraftfulla förslag för att nå dit. Vi i Liberalerna lägger fram en budget med reformer för framtiden. Vi satsar på bättre kunskaper i skolan, bättre möjlighet för företag att anställa, en fungerande polis i hela landet och ett försvar med kapacitet att försvara . Dessutom presenterar vi en integrations- och migrationspolitik som bygger på lika delar humanism och realism, som fokuserar på jobb och skola och som motverkar parallellsamhällen och hedersvåld.