bet · H401KU18 · 2017-04-26 00:00:00 — Riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2012:9) om upplåtelse av innehåller bestämmelser om hur en lokal får användas, vem som får använda den, var man bokar lokalen och vem som beslutar om lokalanvändningen. De stora sammanträdeslokalerna, dvs. de båda kammarsalarna, L4-17 och Skandiasalen, får upplåtas för sammankomster som hålls på inbjudan av Därutöver får lokalerna upplåtas om en sammankomst ska arrangeras av riksdagspartiernas riksorganisationer, partigrupper, interparlamentariska delegationer, utskotten, eller Ämnet för sammankomsten ska ha ett samband med verksamhet, och sammankomsten ska vara av intern karaktär. Vidare får dessa lokaler upplåtas för presskonferenser och offentliga utfrågningar som anordnas av utskott, statsråd, riksdagspartierna samt särskilda utredare, kommittéer och delegationer tillsatta av eller En sammankomst får inte genomföras när större debatter eller andra viktiga sammankomster äger rum i plenisalen eller på annan plats i De mindre sammanträdeslokalerna, dvs. sammanträdeslokaler, får bokas för sammankomster som hålls på inbjudan av talmannen eller som arrangeras av riksdagsledamöter, partigrupper, utskotten, , , nämnder, särskilda utredare eller kommittéer. upplåtas som sammanträdeslokal. Bankhallen får upplåtas för aktiviteter som inte har partipolitisk prägel och som är av intern karaktär. Även Nubiska rummet får upplåtas för sammankomster, om det inte stör verksamheten i övrigt. sessionssal disponeras av Riksbanksfullmäktige. användas av talmannen, vice talmännen, de särskilda företrädarna för partigrupperna, riksdagsdirektören och biträdande riksdagsdirektören. Sammanbindningsbanan får användas av talmannen och i anslutning till en sammankomst av den som fått tillåtelse att använda någon av kammarsalarna. Även i övrigt får Sammanbindningsbanan användas om det finns särskilda Templum får upplåtas för sammankomster med inbjudna utländska besökare och för andra sammankomster anordnade av riksdagsledamöter, chefer i partigruppernas kanslier eller chefer i . partigrupper har företräde till de lokaler som de disponerar för Ett utskott har företräde att använda sin sessionssal. Riksbanksfullmäktige har företräde att använda Bancofullmäktiges Sammankomster som hålls med anledning av externa representation har företräde till . Chefen för enheten intern service beslutar om upplåtelse av samtliga med undantag av matsalarna. Beslut kan på initiativ av en gruppledare överprövas av talmannen efter samråd med övriga gruppledare. får upplåtas för sammankomster som anordnas av riksdagsledamöter, chefer i partigruppernas kanslier eller chefer i beslutar om användningen av matsalarna. Inom pågår ett arbete med en översyn av Riksdagsstyrelsens föreskrift (RFS 2012:9) om upplåtelse av . Beslut av riksdagsstyrelsen är planerat att fattas . Utskottet vill påminna om att det är riksdagsstyrelsen som genom en föreskrift beslutar om hur en lokal i får användas, vem som får använda den, var man bokar lokalen och vem som beslutar om lokalanvändningen. Enligt denna föreskrift beslutar chefen för enheten intern service om upplåtelse av samtliga med undantag av matsalarna. Beslut kan på initiativ av en gruppledare överprövas av talmannen efter samråd med övriga gruppledare. Utskottet har tidigare i detta betänkande framhållit att ledamöterna via sina partigrupper har möjlighet att framföra synpunkter till gruppledarna. Utskottet har också påmint om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet avslår en motion om att en riksdagshörna bör inrättas i . I motion 2016/17:1684 av (S) begärs att en riksdagshörna inrättas i . har riksdagshörnor på stadsbiblioteken i , , och där man kan träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor om det politiska arbetet. Det är också möjligt att använda datorer för att söka information via webbplats och titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Dessutom finns tillgång till allt tryckt informations- och undervisningsmaterial från . avstyrkte i betänkande 2012/13:KU17 en motion om riksdagshörna i med hänvisning till tidigare ställningstaganden (bet. 2005/06:KU21 s. 80, 2006/07:KU4 s. 40, bet. 2008/09:KU15 s. 43). Utskottet redovisade då att det finns riksdagshörnor på stadsbiblioteken i , och . I riksdagshörnorna kan allmänheten träffa lokala riksdagsledamöter och samtala, diskutera och ställa frågor om det politiska Det är också möjligt att använda datorer för att söka information via webbplats och titta på debatterna i kammaren eller öppna utskottsutfrågningar via webb-tv. Dessutom finns tillgång till tryckt informations- och undervisningsmaterial från . riksdagshörnorna är att stärka demokratin, att ge riksdagspolitiker en lokal bas för möten med allmänheten, att öka förståelsen för de politiska processerna och att föra riksdagsarbetet närmare medborgarna. Bland annat genomfördes en enkätundersökning bland ledamöterna i de valkretsar som har riksdagshörnor. ledamöterna besvarade enkäten. Av svaren framgick bl.a. att av ledamöterna inte upplevde att riksdagshörnorna underlättade kontakten med väljarna och att endast ledamöterna från ansåg att målen med Det framkom vidare vid utvärderingen att verksamheten vid riksdagshörnorna skilde sig åt. debatter med ledamöter från alla partier medan i stort höll fast vid grundkonceptet att en ledamot åt gången träffade allmänheten. Resultatet av utvärderingen presenterades i ledamotsrådet, och utifrån de synpunkter som framkom beslutades att verksamheten i riksdagshörnorna fr.o.m. ska ändras på så sätt att temadebatter ska genomföras två gånger per termin och riksdagshörna. inga debatter genomförs i en riksdagshörna under ett kalenderår på grund av lågt intresse från allmänheten eller problem att hitta lämplig tidpunkt eller ämne ska verksamheten avvecklas i den aktuella riksdagshörnan. kan verksamheten fortgå på de orter där intresse finns. riksdagshörnorna skulle utvärderas /15. Våren och avstyrkte motioner om utveckling av riksdagshörnorna med hänvisning till att det är en fråga för 2005/06:KU21 s. 80 och bet. 2006/07:KU4 s. 41). Frågan om att inrätta en riksdagshörna i behandlades av utskottet i förenklad ordning (bet. 2008/09:KU15 s. 43). inga nya omständigheter tillkommit som föranledde utskottet att omvärdera Det framgår av utvärdering av riksdagshörnorna 2011 och 2012 som nämns ovan att avsikten var att det förändrade arbetssättet skulle utvärderas /15, men detta gjordes inte. Riksdagshörnan i är nedlagd efter önskemål från eftersom intresset från ledamöterna varit för lågt i kombination med bristande interna resurser. gjordes en sammanställning av de temadebatter och ledamotsträffar i riksdagshörnorna som ägt rum . Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat att regeringen genom beslut gav en särskild utredare i uppdrag att utarbeta förslag till åtgärder för att öka och bredda engagemanget inom den representativa demokratin och att stärka individens möjligheter till delaktighet i och inflytande över det politiska beslutsfattandet mellan de allmänna valen. Utredningen överlämnade betänkandet Låt fler forma framtiden (SOU 2016:5) till regeringen. Utredaren anför under rubriken i riksdagsarbetet (s. 43) att mot bakgrund av att de informella kontakterna mellan intresseorganisationer och har ökat kan det finnas skäl att vidta åtgärder för att försäkra att maktutövandet sker i transparenta former. För att medborgarna ska ha möjlighet att framföra sina åsikter och intressen på nationell nivå är det också viktigt att riksdagsledamöterna har goda förutsättningar för kommunikation med medborgarna. I syfte att underlätta kontakten med väljarna anser utredaren att det kan finnas skäl att se över ledamotsstödet och om delar av detta stöd bör knytas till en finansiering av kansliresurser i ledamöternas valkretsar. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu i . Utskottet, som noterar att Demokratiutredning bereds inom , vidhåller sin tidigare uppfattning att frågan om att inrätta riksdagshörnor är en fråga för . Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en översyn av hur det kan säkerställas att Europaparlamentariker är berättigade till föräldraledighet. och (båda S) begär i motionerna 2015/16:850 yrkande 2 och motion 2016/17:2803 av yrkande 2 en översyn av hur det kan säkerställas att Europaparlamentariker är berättigade till föräldraledighet. Valet till genomförs numera med listval i alla EU-länder. regler skulle därför enkelt kunna tjäna som förebild i formulerandet av ett liknande system för med rätt till föräldraledighet och tjänstgörande ersättare under föräldraledigheten. krav bör regeringen sedan driva igenom i EU. En riksdagsledamot har rätt till bl.a. föräldraledighet och ersättning under ledigheten. Dessa frågor regleras av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, förkortad ersättningslagen. Ersättningen motsvarar enligt 3 kap. 8 § ersättningslagen den ersättning som lämnas vid föräldraledighet till anställda vid . I artikel 3 i beslut av om antagande av ledamotsstadga (2005/684/EG), ledamotsstadgan, anges att ledamöterna ska rösta individuellt och personligen. I artikel 177 i arbetsordning föreskrivs att rösträtten är personlig. I ledamotsstadgan finns bestämmelser om bl.a. arvode, pension, övergångsersättning och stöd för att anlita medarbetare. Enligt artikel 148 i arbetsordning ska det antecknas om en ledamot är närvarande vid sammanträden, och det ska även anges om en ledamot är närvarobefriad. I artikel 31 i tillämpningsföreskrifterna till ledamotsstadga (tillämpningsföreskrifter för ledamotsstadga, presidiets beslut av 2008) finns bestämmelser om att en ledamots ekonomiska ersättning minskar om ledamoten varit frånvarande under omröstningar. Enligt ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter kan en ledamot vara frånvarande med läkarintyg före beräknad nedkomst och efter barnets födelse utan att det räknas som frånvaro. Enligt tillämpningsföreskrifterna artikel 31 punkt 4 ska en ledamot som är gravid nämligen befrias från skyldigheten att närvara vid parlamentets officiella sammanträden före barnets födsel. Ledamoten ska lämna in läkarintyg som anger beräknat datum för nedkomsten. Efter nedkomsten ska ledamoten befrias från skyldigheten att närvara vid officiella sammanträden . Ledamoten ska lämna in en kopia av barnets födelseattest. Generaldirektoratet för unionens interna politik har på uppdrag av utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (FEMM) utarbetat ett policydokument (PE 556.937) om medlemsstaternas och bestämmelser om föräldraledighet. I dokumentet konstateras att innebörden av bestämmelserna i ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter är att ledamöter får vara frånvarande före och efter barnafödande även om det inte finns någon officiell föräldraledighet eller möjlighet till ersättare i röstningssammanhang (artikel 148 i arbetsordning). Det är som beslutar om sin arbetsordning och ledamotsstadgan. Enligt det redovisade policydokumentet är innebörden av bestämmelserna i ledamotsstadgan och dess tillämpningsföreskrifter att ledamöter får vara frånvarande före och efter barnafödande även om det inte finns någon officiell föräldraledighet eller möjlighet till ersättare vid omröstningar. Frågor om att ändra dessa bestämmelser kan tas upp i . Utskottets förslag i korthet avslår motioner om en konsttävling för gymnasieungdomar, presentutbud, en souvenirbutik i , visitkort med punktskrift, om hur och regeringen kan stödja personer med synnedsättning som vistas i eller besöker och om att solceller bör installeras för elförsörjningen i . I motion 2015/16:184 av (M) begärs att riksdagsstyrelsen bör ta initiativ till en konsttävling riktad till ungdomar på gymnasiet för att uppmärksamma teman som demokrati och mänskliga rättigheter. I motion 2015/16:1560 av och (båda SD) begärs att breddar sitt presentutbud. Vid besök av dignitärer från andra länder och när svenska dignitärer företar officiella besök utomlands utbyts presenter. Ofta får den svenska parten en fin present men ger en lite enklare. Genom att ta fram bordsflaggor, minnesmynt och statyetter av våra hjältekonungar skulle sortimentet vara rikare. I motion 2016/17:2220 av m.fl. (S) begärs att en souvenirbutik öppnas i . fanns möjligheten att köpa hem en minnessak från , men den souvenirbutiken är stängd. De flesta parlament har en liten souvenirbutik i anslutning till allmänhetens entré. Även och museerna har en souvenirbutik. I motion 2015/16:1956 av Per Lodenius och (båda C) begärs att visitkorten för ledamöter ska kompletteras med punktskrift. ska vara tillgänglig för alla, och alla ska kunna ta kontakt med riksdagsledamöterna. Ett sätt att göra detta möjligt är att de visitkort som trycks för riksdagsledamöterna kompletteras med punktskrift. I motion 2015/16:809 av (S) yrkande 2 begärs en översyn av hur och regeringen på ett bättre sätt kan stödja personer med synnedsättning som vistas i eller besöker och regeringens lokaler. I motionens yrkande 3 begärs att visitkort som används av ledamöter, ministrar och tjänstemän i och regeringen förses med punktskrift. I motion 2016/17:2 av (MP) begärs att en process inleds för att installera solceller för den egna elförsörjningen i . I motion 2016/17:1339 av (MP) begärs att fastigheter bör signalera framåtskridande genom att förses med modern solenergiteknik. i detta betänkande har redogjorts för att det enligt 14 kap. 2 § riksdagsordningen är uppgift att ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och och bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Enligt 18 § lagen (2011:745) med instruktion för är riksdagsdirektören chef för , och hon eller han ansvarar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv. Riksdagsstyrelsen utser ett råd (ledamotsrådet) som tillsammans med riksdagsdirektören ska bereda ledamotsnära frågor (14 § lagen med instruktion för ). I ledamotsrådet ska det ingå en representant för varje partigrupp. har i tidigare betänkanden avstyrkt motionsyrkanden med förslag om bl.a. olika miljöförbättrande åtgärder, visitkort med punktskrift, dagpassning av riksdagsledamöters hundar och som rökfri arbetsplats (t.ex. bet. 2014/15:KU6 s. 23 f., 2012/13:KU17 s. 34 och 2010/11:KU19 s. 22 f., 2008/09:KU15 s. 34 f.). Motionerna tar upp frågor som på olika sätt avser verksamhet. Beslutanderätten i dessa frågor ligger i första hand hos ledning. Utskottet vill, liksom vid tidigare behandling av liknande motionsyrkanden, påminna om de kanaler som finns för att framföra synpunkter till ledning, exempelvis ledamotsrådet. Motioner som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motioner om riksdagsledamöternas placering i kammaren, motionsrätten, 100-årsminnet av kvinnors lika rösträtt, register över lobbyister i , statistik i utskott, rökförbud i och dagpassning av riksdagsledamöters hundar. I betänkandet behandlas motionsförslag som rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet tidigare behandlat . Detta har gjorts i betänkandena /15:KU6 och 2015/16:KU16. har i enlighet med utskottets förslag avslagit motionsyrkandena. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker motionerna 2015/16:464 (S), 2015/16:1330 (M), 2015/16:2015 (SD), 2015/16:2181 (MP) yrkandena 1 och 2, 2015/16:2557 (M), 2015/16:2707 (KD), 2015/16:2750 (SD), 2015/16:2837 (SD) yrkande 1, 2016/17:43 (SD), 2016/17:1313 (MP) yrkandena 1 och 2, 2016/17:1340 (MP), 2016/17:2428 (SD) yrkande 1, 2016/17:2635 (MP), 2016/17:2696 (S), 2016/17:2797 (S) och 2016/17:2851 (KD). 1.EU-flagga i kammaren, punkt 4 (SD) (SD) och (SD) anför: I plenisal hänger både en svensk flagga och en . Det är talmannen som beslutar om flaggning i plenisalen, men enligt vår uppfattning borde EU-flaggan inte finnas i plenisalen. 2.Frågor som rör riksdagsuppdraget, punkt 5 (SD) (SD) och (SD) anför: Ersättningen till riksdagsledamöterna saknar koppling till ledamöternas faktiska arbetsinsats. Exempelvis kan en politisk vilde som inte deltar i riksdagsarbetet få lika mycket ersättning som hårt arbetande ledamöter. Det finns visserligen en viss differentiering i ersättningen i och med att tilläggsarvoden och särskilda arvoden betalas ut för vissa uppdrag. Uppdraget som utskottsordförande är ett exempel på det. Den differentieringen är dock rudimentär och tar ingen hänsyn till ledamöternas totala arbetsinsats. Här finns alltså utrymme för utveckling. För att det ska vara möjligt krävs dock att det finns något att jämföra med. Ett sätt att kunna göra det vore att ta fram en standardiserad arbetsbeskrivning för riksdagsledamöterna. Arbetsbeskrivningen bör knytas till en ersättningstrappa med olika ersättningsnivåer. Skulle det visa sig att en ledamot inte lever upp till förväntningarna enligt arbetsbeskrivningen borde man kunna jämka ersättningen nedåt i motsvarande mån. Som vi har framfört i annat sammanhang bör , i samråd med bl.a. , ta fram en sådan arbetsbeskrivning samt ersättningsnivåer. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /16 2015/16:184 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdagsstyrelsen bör ta initiativ till en konsttävling riktad till ungdomar på gymnasiet för att uppmärksamma teman som demokrati och mänskliga rättigheter och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:464 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och i stället ge möjlighet till en friare motionsrätt över året och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:680 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att riksdag i riksdagskammaren på lämpligt sätt ska hedra och uppmärksamma och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:790 av (FP): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om utdelning av medalj vid öppnande och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:809 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om en översyn av hur och regeringen på ett bättre sätt kan stödja personer med synnedsättning som vistas i eller besöker och regeringens lokaler, och tillkännager detta för regeringen. 3.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om punktskrift på visitkort som används av ledamöter, ministrar och tjänstemän i och regeringen och tillkännager detta för regeringen. 2015/16:850 av och (båda S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över hur det kan säkerställas att Europaparlamentariker är berättigade till föräldraledighet och tillkännager detta för regeringen. BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2015/16:1076 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om möjligheten att pröva riksdagsvotering på distans och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1330 av och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över placeringen i kammaren och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1444 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en trohetsed som nyvalda riksdagsledamöter ska svära vid mandatperiodens början och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1560 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bör bredda sitt presentutbud och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:1956 av Per Lodenius och (båda C): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att visitkorten för ledamöter ska kompletteras med punktskrift och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2015 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2146 av och (båda S): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över röstregler och andra processuella regler i riksdagsordningen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2181 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyism och tillkännager detta för regeringen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 2015/16:2557 av Finn och (båda M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av en kontinuerlig fristående motionsrätt i riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2707 av Skånberg och (båda KD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa allmänna motionstiden och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2750 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att utreda möjligheten att erbjuda hunddagis för riksdagsledamöters hundar till självkostnadspris och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2015/16:2837 av (SD): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att föra statistik i utskott och i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. Motioner från allmänna motionstiden /17 2016/17:2 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inleda en process för att installera solceller för den egna elförsörjningen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:43 av och (båda SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om placering i plenisalen och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:76 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om verklighetsförankring och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:688 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa en trohetsed som nyvalda riksdagsledamöter ska svära vid mandatperiodens början och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. BILAGA FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG 2016/17:1293 av (MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att avskaffa närvarokontrollen vid öppnande och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om ändring av metod för närvarokontroll av valda ledamöter vid det årliga uppropet inför öppnandet av nytt riksdagsår och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1313 av och (båda MP): 1.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ökad transparens kring lobbyism och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om register över lobbyister vid riksdag och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1339 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att fastigheter bör signalera framåtskridande genom att förses med modern solenergiteknik och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1340 av (MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa totalt rökförbud i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1595 av (S): 2.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att bidra till det demokratiska samtalet och det öppna samhället genom att tillgängliggöra för stiftelser och organisationer som verkar i demokratisk anda och som står bakom principen om alla människors lika värde, och detta tillkännager för riksdagsstyrelsen. 2016/17:1684 av (S): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att inrätta en riksdagshörna i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. FÖRTECKNING ÖVER BEHANDLADE FÖRSLAG BILAGA 2016/17:1928 av Finn (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om ett arbete för en demokratisk förstärkning inom det rådande systemet och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:1994 av och (båda L): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att upprätta en minnesplats för veteransoldater i och tillkännager detta för riksdagsstyrelsen. 2016/17:2220 av m.fl. (S):