bet · H501UbU1 · 2017-12-08 00:00:00 — Det infördes , men det kommer att bli en mycket större möjlighet för ungdomar och lite äldre som står en bra bit ifrån utbildningen att ta det här steget att via utbildning komma in på arbetsmarknaden. Inom ramen för ett annat utgiftsområde diskuterade vi här i kammaren de mycket stora satsningar som regeringen gör på folkbildningen, på folkhögskolor och studieförbund. De ger goda möjligheter för ungdomar och äldre som tyvärr står långt från arbetsmarknaden att komma närmare och via en inkluderande och tillåtande pedagogik komma närmare den utbildning som behövs för att man ska kunna klara sig på arbetsmarknaden i . Men är större än så. Genom ges människor en chans att utbilda sig för att utvecklas inom yrket. Det handlar om att inte bara kunna få ett jobb utan kunna utvecklas inom jobbet, till exempel omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till en eftergymnasial utbildning, vidareutbilda sig för bättre karriärmöjligheter eller varför inte bilda sig för ett ökat och förbättrat deltagande i samhällsdebatten. Samhällsdebatten präglas av svartvita enkla lösningar. Då är betydelsen av en sann och äkta folkbildning större . Via ger vi människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden, men också att komma igen i yrkeslivet. är inte bara ett ord, utan det innebär också avsevärda resurser. Räknar vi ihop regeringens sammanlagda satsningar omsluter totalt 10 miljarder , och med dagens satsningar är vi 2021 uppe i så mycket som 12 miljarder. De satsningar som görs är i stor utsträckning permanenta och statligt finansierade utbildningsplatser. Jag vill gärna ta tid i anspråk för att nämna två särskilt viktiga satsningar inom som syftar till att råda bot på de kompetensförsörjningsproblem vi har. Den första är den stora satsning som görs på yrkesinriktad vuxenutbildning. förstärker vi regionalt yrkesvux, som det kallas, med 6 750 nya platser. En del av dessa har reserverats för att man ska kombinera dem med sfi. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Dessa pengar ger inte bara nya platser, utan de går också till en kvalitetsförstärkning. Det här är satsningar som kommer att underlätta rekryteringen av framtidens snickare, kallskänkor, industritekniker, elektriker, undersköterskor och anställda inom den växande besöksnäringen. Det råder stor brist på arbetskraft med kvalificerad yrkeskompetens, vilket är ett stort problem på arbetsmarknaden. Dessa förslag kommer att leda till en förbättrad matchning. Den andra satsning som jag vill nämna är förstås den mycket välkomna satsningen på . Det är en utbildningsform som har vuxit rejält , och vi bygger vi nu ut den ytterligare. Den ger väldigt goda resultat. Nio av tio är i jobb året efter att de har slutfört sin utbildning. En viktig del av framgångsreceptet handlar förstås om arbetsgivarnas engagemang i utbildningen. I när utbildning krävs för att man ska få en stark ställning på arbetsmarknaden är det med stor stolthet regeringen lägger fram en sådan stark utbildningsbudget på bord. Också jag - metoo - har med förfäran men inte med förvåning tagit del av de upprop som har kommit på skolans område. Skolan är en del av samhället och speglar det, men skolan är också en arena där vi kan och ska göra skillnad. Skolan har haft ett starkt uppdrag att motverka traditionella könsmönster. De upprop vi nu har sett visar klart och tydligt att vi inte är i närheten av att vara framme. Vi vuxna har ett stort ansvar att säkra att inga unga någonsin ska utsättas för kränkningar, övergrepp eller sexism i skolan. Det ansvaret ska vi ta. De ungdomar, lärare och skolledare som har skapat dessa upprop har verkligen gjort sig förtjänta av att vi ger dem det stöd vi kan. Vi ska göra allt vi kan för att säkra en trygg skola. Jag vill tacka för en trevlig, debattglad och intressant termin tillsammans med utbildningsutskottet och tillönska alla kära kollegor i utskottet en god jul. Tack, statsrådet, för julhälsningen och för inlägget! Detta är såklart saker och ting som hänger samman: behörighet till gymnasiet, förmågan att sedan genomföra gymnasiet, att introduktionsprogrammet växer och att kunskapslyft måste byggas ut. Allt detta hänger som sagt samman. kan man fundera över robustheten i ett system och hur man prioriterar mellan att göra nya saker och att se till att underhålla infrastrukturen. Det är inte utan att man kommer att tänka på andra system i samhället där vi har glömt bort att se till att infrastrukturen har hög kvalitet och där det sedan fallerar. Avvägningen mellan nya satsningar och kvalitet - behovet av att se att det inte bara handlar om nya resurser utan att man också ska ha kvalitet i resurserna - är något som jag funderar på när det gäller hela utbildningssystemet. I regeringens utbildningsbudget finns en otroligt intressant tabell som visar att de elever som går i skolor i utsatta områden också är de elever som har lärare och rektorer med kortast erfarenhet. Om skolan ska ha en kompensatorisk kraft och om man ska se till att det finns möjligheter för alla elever att lyckas, att fler blir behöriga till gymnasiet och att fler sedan också klarar gymnasiet måste man rikta kvaliteten i resursen dit där den verkligen behövs. Vi ser rätt tydligt att så inte är fallet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Att lärarutbildningen byggs ut och fylls av luft i stället för av elever med höga kunskapsresultat från gymnasiet kommer också att underminera systemet på lång sikt. Jag vill höra statsrådet filosofera något om behovet av att ha kvalitet i resurserna, och inte bara att i budgeten tänka på kvantitet i resurserna. Vi behöver verkligen se till att systemet håller ihop och att vardagen i varje klassrum är av väldigt hög kvalitet. Tack, , för möjligheten att få filosofera lite! Det är en chans man inte tackar nej till. Ofta hör man att den svenska skolan inte lider brist på resurser. Det här är ett ofta upprepat ställningstagande. Jag minns mycket väl den intressanta genomgång vi fick från OECD-forskarna och den forskargrupp som hade samlat när man granskade den svenska skolan efter det katastrofala PISA-resultatet 2012. Jag hade trott att vi skulle få höra detta även från dessa forskare, men vi fick höra något annat. Vi fick höra att den svenska skolan visserligen har rätt gott om resurser men att den inte ens låg i närheten av toppen när det gällde resurserna till undervisning och elevhälsa. Det här är något som är värt att ta på mycket stort allvar. Jag är övertygad om - och regeringens satsningar visar att detta är en övertygelse som delas av hela regeringen - att ska vi få bukt med skolans resultatproblem, fortsätta höja kunskapsresultaten och därtill stärka likvärdigheten är det kvaliteten i undervisningen som måste stärkas. Om kvaliteten i undervisningen ska stärkas måste den stärkas i alla klassrum i alla skolor. Det finns ett finskt mantra som säger att varje skola ska vara en bra skola. Att detta mantra bör genomsyra hela skolväsendet är jag fullkomligt övertygad om. Därför är de satsningar som görs för att säkra en långsiktig finansiering av just undervisning och elevhälsa väldigt viktiga. Det finns ett avtryck av detta i den stora skolsatsning som görs i budgeten. Det här ger en signal till skolans huvudmän, kommuner och fristående skolor, om att den satsning som regeringen gör är avsedd att vara långsiktig. Kvalitet skapas med resurser, men det skapas med långsiktiga resurser som huvudmännen kan lita på finns kvar även efter ett regeringsskifte. Kvalitet och resurser hör ibland ihop, men de behöver inte göra det. Om vi har problem med matematikundervisningen är det inte självklart rätt att sätta in ytterligare människor som inte kan något om matematik i ett sådant klassrum. Kvaliteten i resurserna måste säkras om man ska få effekt när resurserna sätts in. Därför funderar jag rätt mycket över hur vi ser till att rätt kvalitet hamnar på rätt ställe så att fler elever lär sig mer. Jag funderar också över vad det innebär för resurserna där de behövs allra mest när regeringen nu successivt, tydligt och skarpt bygger ut alla system . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Kan det vara så att den kraftiga utbyggnaden av innebär att kvalitetsresurser som skulle ha behövts någon annanstans i samhället inte kommer att finnas där, till exempel i eller gymnasiet? Statsrådet har rätt i att har låg arbetslöshet nu i högkonjunktur. Men kan det vara så att när resurserna är väldigt ansträngda i samhället så är det svårt att bygga ut utbildningssystemet med hög kvalitet? Lurar man dem som går in i utbildningssatsningar i stället för att hjälpa dem? Enligt min gamla erfarenhet ska man när det är väldigt hett på arbetsmarknaden se till att de som är långt ifrån nya jobb befinner sig så nära arbetsmarknaden som möjligt. Men om de inte gör det utan i stället går en fortbildnings- eller utbildningssatsning som har låg kvalitet blir de inlåsta i den, och då missar de den skarpa högkonjunktur som vi har just . Det här är otroligt avgörande i konjunkturpolitiken. Eftersom har ansvar för många av de verktyg som finns inom konjunkturpolitiken vill jag höra hur denna avvägning sker. Finns det en risk att den kraftfulla satsning som görs, med alltifrån lärarutbildningen till yrkesvux och andra insatser i , innebär att de som skulle vara nära arbetsmarknaden, när det är som hetast där, missar chansen att få in en fot på nya jobb? I så fall blir det ännu svårare för dem att klara sig när lågkonjunkturen kommer. Jag har mycket stor respekt för det som formulerar i frågan. Jag har också noterat att jag inom ramen för den diskussion vi hade på folkbildningens område hörde ett liknande resonemang från Liberalernas representant i kulturutskottet. Där gick resonemanget ut på att man visserligen tyckte att det var rätt med den stora satsning som regeringen gjorde på studieförbund och folkhögskolor. Men ändå tillförde man inte några pengar eftersom man tyckte att det var fel tajmning. Bekymret är bara, , att just den satsningen på innebär att de som står längst ifrån arbetsmarknaden får bättre, större och rikare möjligheter att komma till arbetsmarknaden via utbildning. Den satsning som till exempel görs via folkhögskolor är som gjord för, och också designad för, att säkerställa att just de som står allra längst ifrån får lättare att komma till utbildningen. Den dystra läxa som vi lär oss av dagens arbetsmarknad är att vi politiker må säga vad vi vill. Arbetsgivarna har redan bestämt att det krävs en fullständig gymnasieutbildning för att människor ska ha en stark ställning på arbetsmarknaden. Då blir det upp till oss att säkerställa att alla kan få denna gymnasieutbildning och att de som inte får en fullständig gymnasieutbildning vid sitt första stora försök får många möjligheter att komma tillbaka och göra den. Det är just precis det som handlar om. Inom ska vi göra så gott vi kan för att säkra kvaliteten. Vi ska lägga stora och goda resurser, vilket det också görs, på att säkra kvaliteten i undervisningen. Jag vill här hänvisa till den mycket viktiga satsning som görs i budgeten på det som kallas nationella skolutvecklingsprogram där man via en gedigen, evidensbaserad och forskningsbeprövad kompetensutveckling säkerställer att lärarna kan stärka sin undervisning i dagens skola. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag tycker att satsningarna hänger ihop. Jag är inte orolig över att de ska motverka varandra. Jag vill ta upp en sak som jag inte hörde att kunskapsministern tog upp i sitt anförande och som jag i stället lyfte fram. Det gäller antimobbningsarbetet. Att barn mår bra och känner sig trygga är en förutsättning för att de ska kunna lära sig någonting över huvud taget i skolan och för den kommande utvecklingen. Jag sa i mitt anförande att den senaste PISA-undersökningen talade om att var sjätte svensk 15-åring har blivit mobbad minst . Det kan vi inte acceptera. Det ska vara nolltolerans mot mobbning och andra kränkande beteenden och trakasserier av olika slag. Det krävs att skolorna använder sig av ett systematiskt arbete mot mobbning. När självt gjorde utvärderingen om de antimobbningsprogram som används i skolorna visade det sig inte bara att de inte hjälpte så mycket utan också att de kunde ha motsatt effekt. Jag är nyfiken på om kunskapsministern tycker att man har åtgärdat de här problemen man såg när man utvärderade det 2011. Om man inte är nöjd, vilka åtgärder ser kunskapsministern behövs för att vi ska kunna få ett fungerande antimobbningsarbete ute på skolorna? Tack, , för den väldigt angelägna frågan! Den tid vi lever i visar med all önskvärd tydlighet hur viktigt det är med ett arbete för att säkra trygghet och säkerhet på våra skolor. Det är inte bara den rapport som hänvisar till som har gjort ett djupt avtryck på mig. Det gäller också de studier som gjorts via som visar vilken utsatt situation många lärare och ibland också rektorer har på våra skolor. Jag finner ändå en viss tröst i att den svenska skolans antimobbningsarbete har blivit väldigt mycket bättre. Den som följer stora enkätstudie - i hastigheten tappar jag namnet på den - där man återkommande mäter vad elever, föräldrar, lärare och också skolledare tycker om skolan, attityderna till skolan, ser att både lärare och föräldrar uppfattar att arbetet mot mobbning har blivit bättre. Ska man därmed vara stolt och nöjd? Nej, jag är nog rätt stolt över det antimobbningsarbete som görs i svenska skolor, men absolut inte nöjd. Man kan inte vara nöjd så länge vi fortfarande har de väldigt besvärliga siffror vi har. Men vi ska nog ta fasta på det positiva arbete som har gjorts i många skolor och se till att det finns förutsättningar att stärka det. För att göra det krävs det en huvudmannaorganisation - kommuner och fristående skolor - som tar sitt arbete med att säkra trygghet och kvalitet på skolan på allra största allvar. Det krävs ett systematiskt kvalitetsarbete och en utvärdering av det egna arbetet som kan gå framåt. Här är de stora insatser som görs inom nationella skolutvecklingsprogram och också inom Samverkan för bästa skola väldigt viktiga för att ge rektorer och lärare de verktyg de behöver i det här arbetet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Det är lovande att det börjar kännas positivare och att man börjar uppleva att antimobbningsarbetet går framåt. Men det är så pass viktigt att vi inte bara kan gå på känsla. menar att det ska vara obligatoriskt för skolhuvudmännen att enbart använda evidensbaserade antimobbningsprogram. Frågan är alldeles för viktig för att man bara ska känna någonting. Vi måste använda metoder som är grundade i vetenskap och beprövad erfarenhet. I mitt anförande tidigare var mitt förslag att bör få ett uppdrag att göra en uppföljning av den utvärdering av metoder mot mobbning som gjordes 2011 och att det också kan rekommendera de program som kan användas och som vilar på vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag är nyfiken på kunskapsministerns åsikt om det. Jag tänker inte stå här och lova nya uppdrag till . Det jag kan lova är att regeringen kommer att fortsätta det ihärdiga arbete som vi har lagt ned på att säkerställa att det finns bra material för skolorna att arbeta med. I det förra replikskiftet med var vi inne på betydelsen av kompetensutveckling för att stärka kvaliteten i undervisningen. Den kompetensutveckling som vi har satsat mycket är de nationella skolutvecklingsprogrammen. Där får lärarna möjlighet att tillsammans i kollegialt samarbete med stöd av skolledningen säkerställa att de på ett evidensbaserat och på forskningen baserat sätt arbetar med att stärka kvaliteten i undervisningen. Kvaliteten i undervisningen är vad antimobbningsarbete går ut på. Det ska inte bedrivas som projekt vid sidan av. Det ska inte hanteras på temadagar och i särskilda satsningar. Det ska genomsyra hela skolans arbete och vara en fråga som är en kärnuppgift i undervisningen. Skolutveckling bygger på kvalitet i undervisning. Det bygger också på att värdegrundsuppdraget och kunskapsuppdraget förstärker varandra och går hand i hand. Jag är övertygad om att vi bäst stärker det arbetet genom att säkerställa att lärare och rektorer har de verktyg de behöver för att i undervisningen och i skolans vardag på ett systematiskt sätt stärka det här arbetet. Det ska inte ske via olika tomtebloss som kommer, tänds och försvinner igen. Här är de nationella skolutvecklingsprogrammen väldigt viktiga men också Samverkan för bästa skola. Vi vet att svaga kunskapsresultat och otrygghet ofta går hand i hand. Vi vet också att på de skolor där utmaningarna är som störst kanske också behovet av ett antimobbningsarbete är extra viktigt att möta. Tack vare Samverkan för bästa skola har ett stort arbete igång med att stärka kvaliteten i undervisningen också när det gäller att motverka mobbning. Låt mig inledningsvis tacka statsrådet för att hon tar sig tid, deltar i debatten och visar budgeten, och de folkvalda den respekt och det allvar de förtjänar. Det är glädjande att ni är här under hela denna långa debatt som äter upp vår lunchtid. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Ordning och reda, trygghet och arbetsro är nödvändigt för att man ska ha en fungerande lärmiljö. Det gäller inte bara för elever utan också för att det ska vara en dräglig och bra arbetsmiljö även för lärarna. Enligt har den föga smickrande positionen som världsledande när det gäller raka motsatsen. Vi är världsledande i sen ankomst, vi är världsledande i oordning och vi har väldigt hög frånvaro för väldigt många av våra elever, I Skolinspektionens enkät uppger hälften av eleverna att de störs på lektionerna på ett sådant sätt att det skadar undervisningen. En av fyra lärare uppger att man har utsatts för hot eller våld i samband med sin tjänsteutövning. Det är inte en trygg arbetsmiljö - där man kan leverera och där man kan fokusera på kunskapsuppdraget - när man ständigt behöver vara orolig eller vara på vakt i förhållande till sin omgivning. Alliansens och uppfattning är att det behövs reformer för att förtydliga befogenheter och ansvar i skolan. Vi behöver omdömen i ordning och uppförande. Vi behöver evidensbaserade arbetssätt när det gäller hot, trakasserier och kränkande behandlingar, som vi hörde redogöra för. Och vi behöver återupprätta lärarnas auktoritet så att de kan ha det ledarskap som behövs i klassrummet. Jag tänker inte ställa den retoriskt tråkiga frågan om regeringen tänker ta detta på allvar, utan jag tänker ställa den ärliga frågan: När och hur tänker man ta detta bekymmer på allvar? Tack för frågan, ! Den svenska skolan ska präglas av ordning och reda. Hot och våld ska inte ha någon plats i svensk skola. De möjligheter som finns för lärare och rektorer att säkerställa att hot och våld inte förekommer ska användas. Lektioner ska börja . Lektioner ska sluta . Lektioner ska genomföras. Den som bekymrar sig över ordningen och redan i skolan kan med fördel studera en granskning som Skolinspektionen presenterade för . Man hade gjort flygande inspektioner i ett antal fristående gymnasieskolor för att se hur det såg ut på lektionerna. Det visade sig att en hel del lektioner inte var lektioner. En hel del lektioner innebar helt enkelt att ungdomar satt i uppehållsrum och höll på med sina mobiltelefoner. I den svenska skolan ska det inte bara vara ordning och reda. Det ska faktiskt också vara ett fokus på kunskap och bildning. Vi ska från regeringens, och gärna också från , sida inskärpa och framhålla hur viktigt det är att skolans uppdrag är fokuserat på kunskap och bildning, att lektionerna används till undervisning, att undervisningen håller en hög kvalitet och att undervisningen leder till goda resultat som eleverna kan använda sig av i yrkeslivet, i kommande studier och som ansvarskännande samhällsmedborgare. Men vi ska också ge de rektorer och lärare som verkar i svensk skola den kraft och den självständighet som de behöver för att kunna upprätthålla dessa regler. Där inger den svenska skolan, som ibland styr mot annat än kunskap och bildning, en viss oro. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Tack, statsrådet, för svaret! Det är mycket glädjande om vi kan få en mer seriös och mer framåtsyftande diskussion när det gäller just fokus på kunskapsuppdraget. Det behövs ordning och reda i skolan för att man ska kunna uppnå det. Det känns som att statsrådet är på rätt spår när det gäller att hitta vägarna framåt. Men det behövs fortfarande konkreta åtgärder för att säkerställa att vi får den ordning och reda som behövs i klassrummen. Jag ska ge ett par exempel. Lärarnas kompetens på området behöver stärkas. Lärarutbildningen innehåller alldeles för lite klassrumskunskap, alldeles för lite ämnesdidaktik och alldeles för lite ledarskap för att man ska vara väl när man kliver in i klassrummet. Många lärarstudenter vittnar om att de inte upplever att den utbildning de får, oavsett om de tycker att den är bra eller inte, rustar dem för klassrumssituationen. Alliansen har föreslagit förändringar. Från regeringen är beskedet än så länge det rakt motsatta: Inga förändringar av lärarutbildningen ska göras, och ingen uppdatering behövs. Sedan gäller det att återupprätta lärarnas auktoritet i klassrummet, vilket är nödvändigt för att kunna skapa ordning och reda och för att kunna ha en effektiv undervisning. Då krävs det att lärarna får chansen att verkligen utveckla sitt ledarskap på plats. Det handlar om att ta bort onödiga arbetsuppgifter, att ta bort administration och att se till att lärarna har kompetensen, som jag var inne på tidigare, och att de får fokusera på kunskapsuppdraget. Här har det tyvärr gått åt fel håll . Båda lärarfacken vittnar om att administrationen ökar. Detta är två tydliga medskick till ministern när hon går på julledighet. Det finns två konkreta förslag från Alliansen som man kan få stöd för och ta tag i omgående när vi ses igen. Tack, , för möjligheten att tala om behovet av ordning och reda i skolan! Jag minns mycket väl ett möte som jag var . Det gällde ett samarbetsprojekt. Dåvarande hade gjort en genomgång av hur man skulle arbeta för att skapa trygghet i hela samhället och ville beskriva hur man skulle samarbeta med skolan. Det visade sig att det var svårt att få skolan att vara med på den typen av samarbete. Skälet var att skolorna var rädda om sitt marknadsvärde. De ville inte synas tillsammans med polisen. De ville inte tala om att de samarbetade med polisen. Det kunde nämligen göra att söktrycket minskade. Det kunde leda till att marknadsföringen av skolan blev svårare. Jag har en mycket stor respekt för våra lärare och rektorer som ska upprätthålla ordentliga ordningsregler på våra skolor som de sneglar på vad som gör en skola till en populär skola. Detta är ett av många exempel på hur det kan gå när skolor strävar efter att till exempel vara en skola som lockar många elever i stället för att vara en skola som säkerställer att det är kunskap och bildning som står i centrum. föreslår nu omdömen i ordning och reda. Det är ett förslag som jag aldrig har hört en lärare eller rektor framställa. talar också om behovet av auktoritet. Självklart ska lärare ha auktoritet i klassrummet, men den auktoriteten skrämmer man inte fram. Den skapar man genom respekt och genom att lärarna har en god förmåga att undervisa. Men det handlar också om att lärarna har inte bara föräldrarnas utan också rektorns och samhällets stöd i fråga om att upprätthålla skolans regler. Där är vår marknadsstyrda skola - som ibland strävar efter marknadsföring och popularitet snarare än efter kunskap, bildning, ordning och reda - ett bekymmer. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Utbildning och universitetsforskning Jag vill också tacka för deltagandet i debatten. Det var många viktiga frågor som statsrådet lyfte i sitt inlägg, men jag skulle ändå vilja få det förtydligat.