bet · H401FiU20 · 2017-06-19 00:00:00 — Utskottet noterar dock att detaljeringsgraden i oppositionspartiernas motioner är hög och i något fall behandlas till endast ett område, vilket försvårar en övergripande diskussion om de samlade politiska alternativen. För att utskottet ska kunna upprätthålla syftet med beredning och koncentrera själva budgetarbetet är det enligt utskottet viktigt att såväl vårpropositionen som oppositionspartiernas motioner utgör ekonomiskpolitiska dokument av övergripande och långsiktig karaktär som till både form och innehåll tydligt skiljer sig från budgetpropositionen. Den ekonomiska utvecklingen i har varit bland de absolut bästa i . Utskottet konstaterar att regeringens ansvarsfulla finanspolitik i kombination med en betydande sysselsättningstillväxt har gjort RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN det möjligt att både utradera det stora underskottet och finansiera angelägna samhällsinvesteringar. Steg för steg har ekonomiska styrka byggts upp igen, och utskottet håller med regeringen om att och svensk ekonomi är i ett helt nytt läge. Som ett resultat av att regeringen har ordning och reda i de offentliga finanserna kommer de att uppvisa överskott under hela mandatperioden. Utskottet anser därför, liksom regeringen, att nu har styrkan och resurserna för att genomföra angelägna reformer som tryggar investeringsklimatet, jobben och välfärden. Utskottet välkomnar att regeringen avser att fortsätta pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen. skatteutskottet som i sitt yttrande (2016/17:SkU6y) anger att nya, stora och ofinansierade skattesänkningar inte är en väg framåt för att fler ska komma i arbete, tryggheten ska öka och välfärden förbättras. utrymmet ska användas för att ta itu med de utmaningar och problem som står inför som vi bygger upp skyddsvallar ska vara ett land i arbete och sammanhållning, i jämlikhet och med en hållbar utveckling. Offentliga finanser och budgetpolitiska mål Utskottet konstaterar att det finansiella sparandet förstärktes relativt kraftigt trots att kostnaderna på migrationsområdet ökade till följd av det stora antalet människor som sökte asyl i . finansiella sparandet kommer successivt att förstärkas under de kommande åren, vilket tillsammans med en förväntat god BNP-tillväxt bidrar till att den offentliga sektorns skuldkvot förväntas minska i snabb takt. att prognosen för det finansiella sparandet reviderats upp jämfört med prognosen i budgetpropositionen , bl.a. till följd av att utgifterna för integration och migration beräknas bli lägre. Utskottet delar regeringens bedömning om att någon tydlig avvikelse från överskottsmålet inte längre föreligger. Både det finansiella och det strukturella sparandet bedöms 2016 och framåt ligga i linje med överskottsmålet, även om en temporär nedgång väntas 2017. Justerat för temporärt höga utgifter för flyktingmottagningen bedöms det strukturella sparandet uppgå till respektive av potentiell BNP 2017 och 2018. Utskottet noterar att det strukturella sparandet, dvs. konjunkturläget, har förbättrats avsevärt . Sammantaget har det förbättrats av potentiell BNP. kan utskottet inte hålla med , , Liberalerna och om den kritik de framför i sina respektive partimotioner om att den finanspolitik regeringen fört inte varit väl avvägd och hade behövt vara mer åtstramande. Enligt utskottet hade det inte varit väl avvägt att införa omfattande besparingar för att förbättra det strukturella sparandet ytterligare. För det första anser utskottet att det är rimligt att exceptionella händelser som t.ex. ett stort antal människor på flykt, hanteras utan krav på kortsiktiga RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN För det andra hade en mer åtstramande finanspolitik inneburit att ett av de största tillskotten till kommunsektorn sedan det generella statsbidraget infördes, de 10 välfärdsmiljarderna till kommunerna, inte hade genomförts. Mot bakgrund av ökade krav på kommunerna i takt med att befolkningen växer, det stora ansvar kommunerna har för att ta hand om de nyanlända och det statsfinansiella läget hade det enligt utskottet inte varit en väl avvägd finanspolitik att på bekostnad av denna reform föra en mer åtstramande finanspolitik. Utskottet noterar dessutom att enligt prognoserna för den offentliga sektorns finansiella sparande 2019 och 2020 uppgår det strukturella sparandet till över ⅓ procent av BNP över en konjunkturcykel, vilket är den nya nivå på överskottsmålet som enligt regeringens bedömning i vårpropositionen bör införas . Marginalerna till gränsvärdena i stabilitets- och tillväxtpaktens korrigerande del är också goda, och enligt regeringen förväntas uppfylla kraven i den förebyggande delen av stabilitets- och tillväxtpakten. Eftersom i sin partimotion begränsat sig till ett antal detaljerade förslag inom endast ett område, är det inte möjligt för utskottet att föra den övergripande diskussion om motionärernas samlade politiska alternativ för den övergripande ekonomiska politiken och budgetpolitiken som vårens budgetarbete i ska ägnas åt. Ändringar i det finanspolitiska ramverket I propositionen ställer sig regeringen bakom förslag och bedömningar i betänkandet En översyn av överskottsmålet (SOU 2016:67). Regeringen ansluter sig därmed till den breda parlamentariska uppslutningen i om att ändra överskottsmålets nivå till ⅓ procent av BNP, komplettera det finanspolitiska ramverket med ett skuldankare och införa ett ordnat system för återkommande översyner av målnivån. Utskottet välkomnar detta. Ett förutsebart och brett politiskt förankrat system för en regelbunden översyn av överskottsmålet gagnar trovärdigheten för målet. Utskottet ser därför positivt på förslaget att överskottsmålets nivå bör ses över varannan mandatperiod och att en eventuell ny nivå bör träda i kraft första året efter ett ordinarie val. Det är som regeringen konstaterar också viktigt att eftersträva ett brett politiskt stöd för eventuella förändringar för att värna stabiliteten i ramverket. Genom att regeringen nu i vårpropositionen aviserar vilket överskottsmål som bör gälla efter nästa val och avser att återkomma med det skarpa förslaget i budgetpropositionen handlar man i enlighet med modell för en återkommande översyn, vilket välkomnas av utskottet. Utskottet anser vidare att det nya finanspolitiska ramverket kommer att innebära en förstärkt uppföljning och utvärdering av överskottsmålet, bl.a. genom att det läggs ett större fokus på budgetåret vid bedömningen av målavvikelsen. framhåller i sitt betänkande RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN är det i beslutet om statens budget som det i praktiken avgörs om Det medelfristiga perspektivet är dock även i fortsättningen helt centralt i den statliga budgetprocessen, vilket budgetkommittén också framhåller. Mot bakgrund av det ovan anförda vill utskottet betona att en förstärkt uppföljning och utvärdering av budgetpropositionen av budgeteffekter av regeringens förslag. Avslutningsvis välkomnar utskottet regeringens avsikt att överlämna en skrivelse om det finanspolitiska ramverket i vilken gällande regler och riktlinjer presenteras samlat. Nuvarande ramverksskrivelse (skr. 2010/11:79) behöver uppdateras när man gör förändringar i ramverket för att den ska behålla och stärka sin status som bedömningsnorm mot vilken kan följa upp finanspolitiken. Inriktningen på den ekonomiska politiken Utskottet konstaterar att inriktningen på den ekonomiska politiken har lagts om från ofinansierade skattesänkningar till investeringar och en starkare välfärd. har politiken styrts mot ett hållbart samhällsbygge med investeringar i jobb, skola, välfärd och klimat. Enligt utskottet har det varit angelägna investeringar som bidragit till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet som politiken krävde höjda skatter. Utskottet står bakom regeringens förslag om att inriktningen på den ekonomiska politiken ska ligga fast och att ett samhälle för trygghet och hållbar utveckling och minskade orättvisor ska fortsätta att byggas. Arbetslösheten ska fortsätta att minska Den svenska arbetsmarknaden fortsätter att utvecklas starkt. Sedan regeringen tillträdde har arbetslösheten sjunkit och sysselsättningen har ökat med 150 000 personer och är den högsta i EU. Arbetslösheten för ungdomar är den lägsta och prognosen visar på en fortsatt förbättring. Trots den goda utvecklingen på arbetsmarknaden konstaterar utskottet att arbetslösheten fortsätter att vara hög i vissa grupper, särskilt bland personer med kort utbildning och som varit i landet. Utskottet delar regeringens bedömning om att mer måste göras för att få grupper med en svagare ställning på arbetsmarknaden i arbete, så att arbetslösheten kan fortsätta att minska. Som regeringen framhåller är en av de viktigaste uppgifterna att bekämpa ojämlikheten, och den största ekonomiska klyftan går enligt utskottet mellan dem som har ett arbete och dem som inte har det. Eftersom många av de arbetslösa saknar den kompetens som efterfrågas anser utskottet, i likhet med regeringen, att det är viktigt att ge arbetslösa rätt kompetens och att förbättra matchningen på arbetsmarknaden genom en aktiv arbetsmarknadspolitik med utbildning, praktik och subventionerade anställningar. RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN Ett sysselsättningspolitiskt ramverk med ett tydligt mål är en viktig del för att nå resultat. Målet att ska ha EU:s lägsta arbetslöshet 2020 tydliggör prioriteringarna och ska vara vägledande för den ekonomiska politiken. Alla som kan jobba ska jobba, både kvinnor och män. Trots att målet har blivit svårare att nå som en följd av det historiskt stora antalet asylsökande som kom till , finns det enligt utskottet ingen anledning att revidera målet. Genom att fokusera de politiska åtgärderna på människor som har låg utbildning, unga som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och nyanlända anser utskottet, i likhet med regeringen, att det skapar förutsättningar för att arbetslöshetsmålet ska nås. Utskottet står bakom regeringens jobbagenda som består av insatser för ökad kompetens och en aktiv arbetsmarknadspolitik, investeringar i bostäder och infrastruktur samt en aktiv näringspolitik. Genom investeringar i både infrastruktur och bostäder ökar rörligheten på arbetsmarknaden. Enligt den senaste statistiken från SCB som utskottet tagit del av har såväl antalet färdigställda lägenheter som antalet påbörjade lägenheter i nybyggnation ökat kraftigt. Inte har så många lägenheter färdigställts som . Bostadsbehovet är emellertid fortfarande stort, varför utskottet välkomnar regeringens s.k. 22-punktsprogram för ett fortsatt ökat byggande. Programmet ligger också i linje med de rekommendationer som har fått av den Europeiska kommissionen inom ramen för den ekonomiska terminen. Flera av oppositionspartierna anser att regeringens politik inte leder till en minskad arbetslöshet utan att den i stället riskerar att öka utanförskapet och fördjupa det de kallar tudelningen på arbetsmarknaden. Politiken föreslås i stället inriktas på att förbättra drivkrafterna för att arbeta genom lägre skatter och stramare bidragsnivåer. Utskottet delar inte den inriktningen på politiken utan anser i likhet med regeringen att staten ska fortsätta att understödja jobbtillväxten genom en väl avvägd finanspolitik med åtgärder inom ramen för regeringens jobbagenda. En grundpelare i den svenska arbetsmarknadsmodellen är att arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen. Staten har ett övergripande samhällsekonomiskt ansvar men huvudansvaret för lönebildningen ligger hos parterna. Att från politiskt håll sänka människors löner ligger enligt utskottet inte i linje med den svenska modellen och skulle dessutom leda till ökade klyftor i samhället. Utskottet anser inte att det är en politik som gynnar . I likhet med regeringen anser utskottet att det snarare finns ett behov av att se över anställningsstöden och göra dem mer ändamålsenliga samt att skapa nya enklare vägar till arbete med lägre kvalifikationskrav inom t.ex. statliga myndigheter för personer som har det behovet. Vidare vill utskottet, i likhet med regeringen, framhålla vikten av ett konkurrenskraftigt och dynamiskt företagsklimat. Det utgör grunden för tillväxt och jobbskapande. Politiken bör därför fortsätta att inriktas på att stärka konkurrensfördelar bl.a. genom att öka samarbetet mellan RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN politiker, näringsliv och myndigheter, underlätta rekrytering av nyckelpersoner samt förbättra och effektivisera utbudet av statligt riskkapital. Högre kvalitet i skola och välfärd ska ha en välfärd av hög kvalitet och därför har stora satsningar genomförts på vård, skola och omsorg. I likhet med regeringen anser utskottet att välfärden ska fortsätta att prioriteras eftersom den lägger grunden till ett samhälle som präglas av högt ekonomiskt välstånd, sammanhållning, jämlikhet och jämställdhet. Det är också centralt att resurserna till välfärden används till just det som de är avsedda för. När det gäller skolan anser utskottet, i likhet med regeringen, att den är avgörande för att ska kunna hålla ihop och att målet därför ska vara att uppnå en jämlik kunskapsskola för alla. Utskottet noterar att den under flera år nedåtgående kunskapstrenden verkar ha brutits, bl.a. visar den senaste PISA-undersökningen att svenska 15-åringars kunskaper har förbättrats. noterar utskottet att ojämlikheten inom skolan ökar. därför fortsätta att inriktas på att ytterligare förbättra kunskaperna och minska ojämlikheterna, bl.a. genom att utbilda fler lärare och öka lärartätheten och attraktiviteten i yrket. kommunerna bättre förutsättningar i deras arbete att nå målet om en jämlik Mot den bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl för att tillstyrka motionärernas förslag som också delvis förordar en politik med inriktning på att förbättra skolan med fokus på lärarna. Även vården och omsorgen ska vara jämlik och trygg. Mot bakgrund av de utmaningar som finns inom hälso- och sjukvården med t.ex. stress, tuffa arbetsvillkor och brist på arbetskraft anser utskottet i likhet med regeringen att politiken bör inriktas på att öka resurserna till vården. Genom att bättre utnyttja e-hälsoundersökningar och digitaliseringens möjligheter finns det enligt regeringen en stor potential för att effektivisera vården, en bedömning som ska ha en ledande roll i klimatomställningen Utskottet håller med regeringen om att klimatet är vår tids ödesfråga. och klimatet behöver därför fortsätta att integreras i de politikområden där drivkrafterna och lösningarna till miljöproblematiken finns. regeringen anser utskottet att det övergripande målet för miljöpolitiken ska vara att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Som regeringen framhåller bör ett klimatpolitiskt ramverk med en klimatlag, nya klimatmål och ett klimatpolitiskt råd vara vägledande i ska skattesystemets miljöstyrande effekt öka och styra mot mer klimatsmarta transporter och energislag. regeringens ambition att ska utvecklas till ett av världens första ett av världens första fossilfria RIKTLINJER FÖR DEN EKONOMISKA POLITIKEN OCH BUDGETPOLITIKEN välfärdsländer visar globalt ledarskap, vilket också är en central del i det moderna samhällsbygget. Det är också en omställning som leder till fler jobb, när investeringar görs i järnväg och tåg och när export av miljöteknik ökar. Det är nödvändigt att rika länder går före och sprider lösningar som utvecklingsländer får stöd för klimatomställning. från är en viktig milstolpe i detta arbete. Utskottet delar vidare regeringen bedömning om att klimatinvesteringsstödet, det s.k. Klimatklivet, som infördes skapar förutsättningar för att hela landet ska kunna delta i att minska klimatutsläppen så att vi når det nationella utsläppsmålet till 2020. Utskottet välkomnar också den redovisning som regeringen lämnar i propositionen för att ge en kompletterande bild av regeringens arbete för att nå de nationella miljömålen som har beslutat om t.ex. begränsad klimatpåverkan, frisk luft, bara naturlig försurning, en giftfri miljö och ett skyddande ozonskikt. ska vara ett tryggt land. Som regeringen framhåller måste samhället stå upp mot brottsligheten genom brottsbekämpning, brottsförebyggande arbete och lagföring av de individer som begår brott. Utskottet kan också notera att straffen har skärpts för de grova brotten och att polisen har fått mer resurser. har även fått medel för att fortsätta arbetet med att få fler poliser närmare medborgarna. I likhet med regeringen anser utskottet att en ökad polisnärvaro är angelägen. Utskottet delar också regeringens ambition att motverka segregation och ekonomiska klyftor genom att arbeta för att fler av de nyanlända kommer i arbete göra insatser för en jämlik skola, åtgärder för att bygga bort bostadskrisen och vidta satsningar på trygga bostadsområden. Nya mått på välstånd I likhet med regeringen anser utskottet att BNP som mått på välståndet i ett land har vissa begränsningar. Utskottet välkomnar därför regeringens arbete med att ta fram kompletterande indikatorer som belyser ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter av livskvalitet. Genom indikatorerna skapas bättre förutsättningar att följa reformers effekter på välståndet. Indikatorerna ska täcka in både befolkningens livskvalitet och ekonomins långsiktiga hållbarhet. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet propositionens riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. De alternativa förslagen till riktlinjer i oppositionspartiernas motioner avstyrks, liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. 3 Transparensen i budgetpropositionen för publicerade granskningsrapporten av budgetpropositionen (RiR 2016:27). överlämnade regeringen sin skrivelse med anledning av granskningsrapporten (skr. 2016/17:138) till . En motion, 2016/17:3702 av m.fl. (M, C, L, KD), har väckts med anledning av skrivelsen. För att hålla ihop utskottets överväganden om transparensen i budgetpropositionen behandlas i detta kapitel ärendena samlat men under separata rubriker då de i utskottets förslag till riksdagsbeslut utgör tre separata förslagspunkter. 3.1 Transparensen i budgetpropositionen Utskottets förslag i korthet lägger skrivelse 2016/17:138 om transparensen i budgetpropositionen till handlingarna. anser att det inte framgår tydligt i de ekonomiska propositionerna att förstärkningen i den offentliga sektorns finansiella sparande uppstår till följd av antaganden som görs i beräkningarna. Enligt uppstår den största effekten av de antaganden som görs vid beräkningen av den kommunala konsumtionen där utgångspunkten är att kommunerna respekterar balanskravet och att den genomsnittliga kommunala skattesatsen är oförändrad. Andra antaganden som ger en åtstramande effekt är de regler som styr framskrivningen av utgifterna för de statliga transfereringssystemen och den s.k. pris- och löneomräkningen (PLO) av myndigheternas förvaltningsanslag. menar inte att budgetberäkningen borde genomföras på något annat sätt i budgetpropositionen, men att ett utvecklat resonemang om beräkningsmetodernas innebörd och regelbundet redovisade alternativa beräkningar skulle främja diskussionen om den framtida finanspolitiken. Den modellberäkning av demografiskt motiverad efterfrågan på kommunala välfärdstjänster som regeringen redovisar i budgetpropositionen är enligt föredömligt utformad och rekommenderar regeringen att också inom andra områden redovisa alternativa beräkningar i de ekonomiska propositionerna för att belysa konsekvenserna av att utgå från oförändrade regler i de offentliga välfärdssystemen. 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 Regeringen delar inte bedömning och hänvisar till vad man tidigare anfört i skrivelse 2015/16:179 med anledning av granskning Transparens i budgetpropositionen (RiR 2016:1). Regeringen betonade där att utgångspunkten för finanspolitiken i de kommande ekonomiska propositionerna måste vara en prognos som är baserad på den politik som har beslutat om och den nya politik som regeringen föreslår i den aktuella propositionen, inte antaganden om vilken budget som kan tänkas besluta framåt i tiden (s. 6). Regeringen anför vidare att den svenska budgetprocessen bygger på en tydlig åtskillnad mellan å ena sidan en bedömning av utvecklingen av de offentliga finanserna givet gällande regler och en avstämning av denna mot de finanspolitiska målen och å andra sidan en beredning av förslagen till ny finanspolitik, som sker mot bakgrund av bedömningen och avstämningen. Den årligt återkommande processen för beredning av ny politik genomförs samlat för att säkerställa att alla förslag till inkomster och utgifter prioriteras vid samma tillfälle. När det gäller systemet för pris- och löneomräkning av de statliga myndigheternas förvaltningsanslag framhåller regeringen att det s.k. produktivitetsavdraget stimulerar till en successiv effektivisering av de statliga myndigheterna. Systemet leder därför enligt regeringen normalt inte till en minskning av servicenivån över tiden i den statliga sektorn. Däremot bidrar det till att det utrymme som den successivt ökande produktiviteten genererar kan användas för andra prioriterade offentliga åtaganden. I prognoserna för kommunsektorn utgår regeringen från att gällande regelverk för sektorn följs, dvs. att balanskravet följs och att kommuner och landsting strävar mot en god ekonomisk hushållning. Regeringen redovisar också utvecklingen av konsumtionsbehovet enligt det demografiskt motiverade resursbehovet. Några antaganden om framtida förändringar av de kommunala skattesatserna gör regeringen emellertid inte. Enligt regeringen ger redovisningen en god bild av hur kommunsektorns finanser utvecklas, givet dagens regler och skattesatser, som utmaningarna inom sektorn åskådliggörs. Eftersom välfärdsproduktionen huvudsakligen sker i kommunsektorn anser regeringen att denna redovisning ger en tydlig indikation på det reala kostnadstrycket. Ett riktmärke för offentliga sektorns finansiella sparande 2018 konstaterar att det finns ett brett parlamentariskt stöd för att övergå till ett nytt överskottsmål 2019. Myndigheten anser dock att justeringen av målnivån bidrar till att regeringens framåtblickande uppföljning av överskottsmålet blir otydlig, då det är oklart vilket mål regeringen avser att nå. Därför är det enligt angeläget att beslut om att införa det nya målet kan fattas skyndsamt så att oklarheterna om vilket mål som ska gälla framöver kan elimineras. rekommenderar regeringen att utveckla den bakåtblickande analysen av avvikelser från överskottsmålet i syfte att identifiera anledningen 3 TRANSPARENSEN I BUDGETPROPOSITIONEN FÖR 2017 till varför en avvikelse skett, som ett underlag för hur politiken ska bedrivas framöver för att överskottsmålet ska nås. att regeringen, i samband med att det nya målet föreslås för , anger att en viss nivå på det strukturella sparandet ska nås 2018. Denna nivå bör vara en del i anpassningen till det nya målet och kompletteras med en redogörelse för vilka omständigheter som skulle kunna motivera en Utfästelsen bör sedan följas upp i budgetpropositionen . Regeringen instämmer inte i bedömning att den bakåtblickande analysen av avvikelser från överskottsmålet behöver utvecklas för att identifiera varför en avvikelse skett. Enligt regeringen finns det även utan en sådan utvecklad redogörelse ett tillräckligt underlag för att bedöma hur politiken ska bedrivas framöver för att överskottsmålet ska nås. hänvisar till analysen i budgetpropositionen som bygger på redovisningen av utfallsdata för det genomsnittliga finansiella sparandet under den senaste tioårsperioden och de indikatorer som används för att bedöma budgetutrymmet mot målet i ett framåtblickande perspektiv. Inte heller delar regeringen bedömning att det är oklart vilket mål som regeringen avser att nå. Uppföljningen sker i förhållande till det av beslutade överskottsmålet.