bet · H401TU10 · 2017-03-09 00:00:00 — Utskottet vill även peka på att utskottet har framhållit betydelsen av och att den är viktig för tillgängligheten i både och övriga landet. Vidare vill utskottet här även påminna om att riktade ett tillkännagivande till regeringen om att verka för en fortsatt utveckling av . Det är därför med stor förvåning som utskottet kan konstatera att regeringen i flyg-strategin när det gäller endast hänvisar till den statliga samordnarens rapport flyg och bostäder som presenterades samt att rapporten därefter har remitterats och att regeringen avser att återkomma i frågan. Då utskottet menar att den flygstrategi som regeringen har presenterat inte kan bedömas vara tillräcklig anser utskottet att de former och riktlinjer som den nuvarande regeringen har som inriktning i arbetet för en flygstrategi bör ändras och ges en ny inriktning. Utskottet anser att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. Utskottet anser därför att bör rikta ett tillkännagivande till regeringen om att det bör utformas en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 18 och 2016/17:3374 (L) yrkande 15 och avstyrker motion 2016/17:1657 (S). Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om regionala flygplatser. Utskottet framhåller att de regionala flygplatserna både har haft och har en mycket stor betydelse. Utskottet framhåller också det angelägna i att statliga myndigheter, kommuner och landsting även fortsättningsvis vidtar de åtgärder som behövs för att främja att verksamheten kan fortgå vid de regionala flygplatserna i olika delar av landet och att resenärerna därmed kan erbjudas väl fungerande möjligheter att resa och förflytta sig. Utskottet hänvisar vidare till kommande utredningsinsatser som regeringen och myndigheter aviserar. Jämför reservationerna 2 (M, C, L, KD) och 3 (SD). Det finns knappt 300 flygplatser och flygfält i . De flesta av dessa är mycket små och används främst av flygklubbar och enskilda individer. I finns det tio flygplatser som utgör det nationella basutbudet av flygplatser som regeringen har fastställt för att säkerställa ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem som garanterar en grundläggande interregional tillgänglighet i hela landet. Dessa flygplatser är Göte-borg/, , , , , /, /, , och Åre–. Svenska regionala flygplatser (SRF) är ett samarbetsorgan för icke-statliga flygplatser som verkar för att utveckla flygtrafiken och därmed tillgängligheten för alla regioner. SRF arbetar för att ge de icke-statliga flygplatserna förutsättningar att kunna bevara och utveckla sin verksamhet. SRF har 34 medlemsflygplatser över hela . Icke-statliga flygplatser med upphandlad flygtrafik kan ansöka om årligt statligt driftbidrag för att täcka delar av underskott i flygplatsens drift. Syftet med driftbidraget är att bidra till att säkerställa en interregional flygtrafik-försörjning i hela landet. Driftbidraget beräknas enligt en fördelningsmodell som bygger på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelas schablon-värden för att avspegla flygplatsernas verkliga kostnader och intäkter. Bidraget kan aldrig bli högre än det verkliga underskottet. Tanken är att modellen ska vara transparent och enkel i sin utformning och ge incitament till effektivisering av flygplatsdriften. antog nya riktlinjer som innebär att offentligt stöd till drift av flygplatser tillåts . De föregående riktlinjerna tillät under vissa förhållanden investeringsstöd till flygplatser. Exempel på driftsstöd i är driftbidrag till icke-statliga flygplatser med upphandlad trafik som fördelar, och kommunala bidrag. Statsstöd till investeringar i flygplatsinfrastruktur är tillåtet om det finns ett verkligt transportbehov och offentligt stöd är nödvändigt för att säkerställa en regions förbindelse med omvärlden. Detta omfattar alla typer av offentliga bidrag, både statliga och kommunala. De nya riktlinjerna definierar maximalt stöd i relation till flygplatsens storlek. Syftet är att säkerställa en så korrekt blandning av privata och offentliga investeringar som möjligt. Stödmöjligheterna är därför större för mindre flygplatser än för större. Det finns även särregler som tillåter mer stöd för flygplatser i glesbefolkade och avlägsna områden. och (båda M) påtalar i motion 2016/17:321 att drygt 115 000 passagerare reste till och från . Motionärerna pekar vidare på att flygplatsen vid den stora skogsbranden som härjade i kom att spela en central roll i räddningsarbetet och att detta aktualiserade vikten av regionala flygplatser. Utöver att regionala flygplatser behövs ur ett säkerhetsperspektiv anser motionärerna att är en stor stad som behöver en flygplats liksom att behöver en flygplats för att kunna utvecklas och säkra tillväxt och arbetstillfällen nu och . Även ur ett säkerhetsperspektiv är flygplatsen mycket betydelsefull. Med tanke på eventuella kommande naturkatastrofer och bränder finns det ett stort behov av väl fungerande regionala flygplatser. Motionärerna efterfrågar därför att tillgången till och andra regionala flygplatser värnas. Finn m.fl. (M) framhåller i motion 2016/17:444 att regionala flygplatser är av yttersta vikt i den svenska infrastrukturen men att den nuvarande regeringens politik har lett till en oro i många städer i för vad som kan hända med de citynära flygplatserna i dessa städer. Motionärerna menar att den oro som har skapats av turerna runt och diskussionerna kring andra regionala och citynära flygplatser innebär att det finns ett behov av ett tydligt ställningstagande från om Airport. Motionärerna pekar på att flygplatsens ägare, och , har som långsiktig inriktning att bevara Airport och anser att det är ägarna som ska avgöra flygplatsens framtid. Motionärerna anser att staten inte bör ha någon annan utgångspunkt och framhåller därför vikten av Airport. (M) pekar i motion 2016/17:505 på att är ett avlångt land där människor och företag är beroende av goda kommunikationer i såväl glesbygd som stad och att goda kommunikationer skapar förutsättningar för långvarig tillväxt och fler jobb. Motionären menar att allra viktigast är flyget för län som , där ingen möjlighet finns att ta tåg till övriga delar av landet. Vidare framförs att frågan om berör hela landet men att det står klart att med sitt öläge har särskilda förutsättningar och behov. Motionären anser att inrikesflyget har stor betydelse för och landet i övrigt och att flygplatsen, hellre än att läggas ned, bör värnas och utvecklas för att bidra till en konkurrenskraftig flygtrafik. Motionären påtalar därför särskilda behov av konkurrens-kraftig flygtrafik. Även (S) framhåller i motion 2016/17:1631 att långsiktiga och hållbara förutsättningar för flygtrafiken till och från är avgörande för regionens utveckling och tillväxt . Motionären menar att de framväxande möjligheterna att resa med flyg till och från skapar gynnsamma förutsättningar både för besöksnäringen, privatresandet och resten av det gotländska näringslivet. Trafiksystem som omfattar måste enligt motionären klara av att upprätthålla en tät och regelbunden trafik året om, men framför allt måste det klara av de tillfälliga kraftiga volym-ökningar av resande under de perioder då resandet till är som allra störst. Således är flygtrafiken till och från ett oundgängligt komplement till färjorna för att binda samman med resten av och skapa goda förutsättningar för näringsliv, utveckling och tillväxt. Motionären anser att det är av yttersta vikt att staten tar ett huvudsakligt ansvar för att effektivt binds samman med resten av och att regeringen kontinuerligt bör följa upp de gotländska kommunikationernas utveckling i allmänhet och flygets förutsättningar i synnerhet. Mot denna bakgrund efterfrågar motionären att luftburen trafik till och från behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur. och (båda SD) pekar i motion 2016/17:1755 på att flygplats (South Lapland Airport) är en av de flygplatser som har störst upptagningsområde: fem kommuncentrum . Alter-nativen till som tar större flygplan är flygplatsen i eller Åre–, vilket tar vardera från . Motionärerna pekar vidare på att EU beslutat om ett regelverk om att harmonisera klassificeringen av flygplatser inom gemenskapen. Regelverket träder i kraft och kan innebära att kapaciteten begränsas på så sätt att flygplan med maximalt 19 sittplatser kan trafikera South Lapland Airport. Kommersiella alternativ till flygplatsen är som endast är öppen och Lapplandspilen med avgångar och från . Motionärerna anser att South Lapland Airport behöver en ny längre landningsbana som ger möjlighet att kunna ta emot direktflyg från hela . Motionärerna efterfrågar därför en utredning om ekonomisk hjälp vid byggandet av ny landningsbana i . m.fl. (M, C, L, KD) framför i kommittémotion 2016/17:2530 att de stora avstånden i innebär att ett fungerande flyg för att lätt kunna ta sig till och övriga världen är helt avgörande för både befolkningen och näringslivet och att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Motionärerna pekar på att genomför granskningar av en rad regionala flygplatser som erhåller statsstöd och att detta innebär att det råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa flygplatser. Motionärerna menar att de problem som de regionala flygplatserna upplever bör tas upp i den kommande flygstrategin och att regeringen bör arbeta systematiskt för att stärka villkoren för svenskt flyg. Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att de regionala flygplatserna och deras fortlevnad värnas (yrkande 22). m.fl. (S) påtalar i motion 2016/17:2804 att det är av stor vikt för näringslivet, sysselsättningen och utvecklingsmöjligheterna i , , , och –att flygtrafiken till och från omgående får en långsiktig lösning så att tillgängligheten till och övriga världen blir acceptabel även från norra och västra länsdelar. Motionärerna menar att utan trafik ökar skadan i förtroendet för flygtrafiken mellan och . Att allmän trafikplikt införs på är, som motionärerna ser det, det enda som kan skapa en långsiktig och stabil lösning för reguljära flygförbindelser mellan norra länsdelar och . Mot denna bakgrund efterfrågar motionärerna att möjligheterna till trafikplikt för ses över i infrastruktur-planeringen samt om flygplatsen kan få tillgång till flygtrafik upphandlad av . (C) anför i motion 2016/17:2966 att Mora-Siljan flygplats är en öppen regional flygplats som har reguljär trafik, chartertrafik, ambulans-flyg och organtransport och att den även är en viktig flygplats för ad hoc- operatörer inom (Search and Rescue), polis, flygskolning, brand-bevakning och andra flyganknutna verksamheter. Upptagningsområdet för flygplatsen är kommunerna , –, och . Enligt gällande EU-regler ska frågan om en planerad trafikplikt är nödvändig och adekvat bedömas av medlemsstaterna, och hänsyn ska bl.a. tas till möjligheten att anlita andra transportsätt samt transportsättens ändamålsenlig-het när det gäller att tillgodose de aktuella transportbehoven. har och i flera omgångar upphandlat flygtrafik på sträckan –men under inneliggande avtalsperiod sade upp avtalet. har därefter upphandlat ett längre avtal 2015–2019 för flygtrafik mellan och . Den nuvarande operatören visade ingen avsikt att mellanlanda i , vilket resulterade i att fick upphandla trafik mellan och . Kostnaden för operatören som trafikerar –får kommun bära. Denna extra kostnad hade enligt motionären kunnat undvikas om hade belagt Mora-Siljan flygplats med trafikplikt. Till detta kommer enligt motionären att nu hävdar att eftersom inte har trafikplikt får inte upphandla flygtrafik, och därmed riskerar flygtrafiken att stoppas mellan och , vilket i sin tur kan få skadliga följdverkningar. Motionären efterfrågar därför att ges i uppdrag att utreda möjligheten att belägga Mora-Siljan flygplats med trafikplikt och tillgång till flygtrafik upphandlad av . (L) framhåller i kommittémotion 2016/17:3374 att tillgång till flyg har stor regional betydelse då det bidrar till den regionala kon-kurrenskraften och att de mindre flygplatserna som ofta delfinansieras av kommuner är viktiga för landets ekonomi. Enligt motionären gynnas även andra flygplatser genom att de erhåller intäkter genom resande till och från regionala flygplatser. Mot denna bakgrund påtalar motionären att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten (yrkande 14.2). m.fl. (KD) framhåller i kommittémotion 2016/17:3399 den stora betydelse som de svenska regionala flygplatserna har för kommunikationen med och andra orter i och världen. Enligt motionärerna kommer behovet av offentlig finansiering av infrastruktur-investeringar på grund av höga fasta kostnader att variera efter flygplatsens storlek och normalt alltid vara större för mindre flygplatser. Mot bakgrund av de återkommande förslag som på olika sätt hotar de regionala flygplatsernas existens, anser motionärerna att statliga insatser behövs för att jämställa villkoren för de regionala och statliga flygplatserna. En möjlig organisation skulle kunna vara att staten finansierar och säkerställer drift av brand- och räddningstjänst, tull, polis, säkerhetskontroll, snöröjning och möjligen flygtrafikledning inom alla områden som är avgörande för att bedriva flygverksamhet medan den övriga driften finansieras av en lokal eller regional aktör. Motionärerna anser att en sådan konstruktion troligtvis skulle accepteras av och hänvisar till att liknande arrangemang finns i andra länder. Motionärerna påtalar mot denna bakgrund att finansieringsformen för de icke-statliga regionala flygplatserna behöver ses över (yrkande 6). Finansieringen av icke-statliga flygplatser När det gäller frågor om finansiering av de icke-statliga flygplatserna har utskottet behandlat sådana , när utskottet behandlade regeringens infrastrukturproposition (prop. 2016/17:21). I propositionen framhöll regeringen att tillgång till välfungerande flygförbindelser är viktigt för en grundläggande tillgänglighet till områden där alternativa transportsätt med realistiska restider saknas. Regeringen konstaterade också att de icke-statliga flygplatserna har en viktig roll att spela för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet vid sidan av det statliga basutbudet av flygplatser och att de statliga bidragen till icke-statliga flygplatser är betydelsefulla för finansieringen av driften vid dessa flygplatser. Vidare framhölls att stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Regeringen påminde också om att aktörerna med regionalt utvecklingsansvar i respektive län, inom ramen för länsplanerna för regional transportinfrastruktur, får besluta om bidrag för icke-statliga flygplatser som bedöms strategiskt viktiga för regionen. Regeringen pekade även på arbetet med att ta fram en svensk flygstrategi och att detta även inbegriper att behandla bl.a. förutsättningarna för och betydelsen av de icke-statliga flygplatserna. Med anledning av infrastrukturpropositionen beslutade om att rikta ett tillkännagivande till regeringen om att den i sin kommande flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). pekade i underlaget till riks-dagsbeslutet bl.a. på att är ett glest befolkat land med stora avstånd, och på att därför är helt beroende av ett fungerande flyg. Utskottet betonade att de regionala icke-statliga flygplatserna spelar en mycket betydelsefull roll i det svenska transportsystemet och att ett väl sammanhållet flygplatssystem är en nödvändighet för såväl tillväxt som utveckling. Utskottet pekade vidare på att de regionala flygplatserna binder samman , skapar arbetstillfällen och ökar möjligheterna till turism i hela landet. Utskottet framhöll att transportpolitiken ska präglas av ett starkt trafikslagsövergripande perspektiv och ett stort regionalt och lokalt inflytande över infrastruktur-investeringar. Utskottet framhöll vidare att det därför är viktigt att regeringen systematiskt arbetar för att stärka villkoren för svenskt flyg. När det gäller den ekonomiska situationen vid de svenska flygplatserna konstaterade utskottet att den är bekymmersam för många regionala flygplatser. Utskottet hänvisade även till en rapport från Trafikanalys (rapport 2016:4) där det uppmärksammas att de allra flesta icke-statliga flygplatser med linjetrafik redovisar ett ekonomiskt underskott, vilket gör att många av dem är beroende av statliga och kommunala åtgärder för att överleva. Utskottet påtalade också att de granskningar som genomför av ett antal regionala flygplatser som erhåller statsstöd innebär att det råder en osäkerhet kring hur framtiden ska bli för dessa. Mot denna bakgrund framförde utskottet att det är angeläget att regeringen i sin aviserade flygstrategi tar hänsyn till de problem som de regionala flygplatserna upplever och att regeringen bör värna de regionala flygplatserna och deras fortlevnad. I den flygstrategi som presenterades pekar regeringen på att ansvaret för flygplatser som huvudsakligen betjänar allmänflyget är en angelägenhet eller en angelägenhet för enskilda intressenter. Med hänvisning till propositionen Vissa luftfartspolitiska frågor (prop. 1981/82:98), där den dåvarande regeringen fastslog att behov och förutsättningar för allmänflyget bedöms bäst på lokal eller regional nivå, konstaterar regeringen att det inte finns anledning att ändra detta synsätt. I flygstrategin framhåller regeringen vidare att det statliga nationella basutbudet av flygplatser ska utgöra stommen i ett effektivt och långsiktigt hållbart flygtransportsystem och säkerställa en grundläggande interregional och internationell tillgänglighet. Regeringen konstaterar också att en översyn bör göras av de svenska flygplatserna med utgångspunkt i att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. Utskottet välkomnar detta. Regeringen anser vidare att långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och ny teknik bör kunna minska behoven av offentligt stöd till flygplatser. Med utgångspunkt i utskottets tidigare uttalanden om de regionala flyg-platsernas betydelse välkomnar utskottet flygstrategins fokus på flygets stora betydelse för att tillgodose människors och näringslivets behov av långväga resor och transporter. Utskottet anser även att det är bra att flygstrategin upp-märksammar det faktum att det i delar av landet finns få eller inga alternativ till flyget eftersom restiderna skulle bli för långa. Utskottet vill även framhålla att det delar regeringens uppfattning att flygstrategin behöver följas upp och utvärderas för att säkerställa att den bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling av flyget och att detta bör göras tillsammans med aktörerna i flygbranschen. Utskottet påminner om att har ett uppdrag att verka för en grundläggande tillgänglighet i interregional kollektivtrafik där ett sätt att lösa tillgänglighetsproblem kan vara att avtala om trafik som inte kan upprätthållas kommersiellt. Innan ett avtal om trafik upphör görs en utredning om vilka brister som finns i tillgängligheten för berörda kommuner. Sådana utredningar följer en fastställd rutin som är lika för alla utredningar oavsett trafikslag. Tillgängligheten till interregionala resmål mäts i en särskild modell för att avgöra om det är motiverat med en insats. Tillgängligheten i hela landet mäts enligt åtta kriterier som är framtagna under med flera utredningar och remissomgångar, där kommuner och regioner haft möjlighet att ge syn-punkter. Utskottet vill här peka på att i tillgänglighetsmodellen beaktas till-gängligheten lika för hela landet och i de fall det finns stora problem med tillgängligheten kan göra insatser för att skapa en grundläggande tillgänglighet. De förslag som utredningar kommer fram till måste även följa förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhanda-hållande av lufttrafik i gemenskapen (EU-lufttrafikförordningen). Den reglerar bl.a. under vilka förutsättningar och på vilket sätt en medlemsstat kan köpa regelbunden flygtrafik. Medlemsstaten måste först införa allmän trafik-plikt på flyglinjen. Den allmänna trafikplikten ska införas endast i den utsträckning som är nödvändig för att på flyglinjen säkerställa ett minimiutbud av regelbunden lufttrafik som uppfyller fastställda normer för kontinuitet, regelbundenhet, prissättning eller minikapacitet. EU-lufttrafikförordningen fastställer även ramarna för när den planerade allmänna trafikplikten är att bedöma som nödvändig och adekvat. uppdrag innebär att inte göra större insatser än vad som krävs för att upprätthålla en grundläggande tillgänglighet. har skrivit avtal som gäller till och med på följande linjer, där den upphandlade trafiken i princip ska motsvara två dubbelturer på vardagar och en dubbeltur : har därefter upphandlat trafikavtal för –till och med . Mellan och gällde ett s.k. korttidsavtal på sträckan. När det gäller Mora-Siljan flygplats kan utskottet konstatera att tillgänglighetsundersökning (Flygutredning –2019) visar att det inte finns grund för att införa trafikplikt för . Däremot ger trafikplikten i fråga om sträckan –möjlighet till en mellanlandning i . kommer inför nästa avtalsperiod 2019–2023 åter att genomföra en flygutredning för att kartlägga behovet av flygtrafik för att förbättra till-gängligheten. Utredningen som planeras att genomföras omkring 2017–2018, dvs. före utgången av dagens avtal, kommer enligt uppgift från att omfatta och förutsättningarna för att införa en eventuell trafikplikt. Utskottet vill liksom tidigare framhålla att de regionala flygplatserna både har haft och har en mycket stor betydelse för att utveckla sysselsättningen och näringslivet, och därmed kunna bo och leva i olika delar av . Utskottet har förståelse för att den ekonomiska situationen för många regionala flyg-platser är bekymmersam och att de därför behöver statliga och kommunala åtgärder för att överleva. Utskottet vill i likhet med tidigare i denna fråga framhålla det angelägna i att statliga myndigheter, kommuner och landsting även fortsättningsvis vidtar de åtgärder som behövs för att främja att verksamheten kan fortgå vid de regionala flygplatserna i olika delar av landet och att resenärerna därmed kan erbjudas väl fungerande möjligheter att resa och förflytta sig. När det gäller finansiering av icke-statliga regionala flyg-platser ser utskottet fram emot den översyn som regeringen aviserar i den presenterade flygstrategin och som har som utgångspunkt att tydlig-göra statens ansvar och roll som stödgivare till icke-statliga flygplatser. När det gäller upphandlad flygtrafik vill utskottet peka på att har aviserat att en flygutredning kommer att initieras –2018 inför nästa avtalsperiod. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning att ta några initiativ på området och avstyrker därmed motionerna 2016/17:321 (M), 2016/17:444 (M), 2016/17:505 (M), 2016/17:1631 (S), 2016/17:1755 (SD), 2016/17:2530 (M, C, L, KD) yrkande 22, 2016/17:2804 (S), 2016/17:2966 (C), 2016/17:3374 (L) yrkande 14.2 och 2016/17:3399 (KD) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om och . Utskottet pekar på den inriktning som regeringen ger uttryck för när det gäller fokusområden och prioriteringar i den presenterade flygstrategin och att regeringen aviserar att den avser att återkomma i frågan om . Jämför reservation 4 (M). enades stadshusmajoriteten i om en ny s.k. plattform för .