bet · H401NU16 · 2017-05-04 00:00:00 — Utskottet har således ingen annan uppfattning än den som uttrycks i flera av de aktuella motionerna att det behövs en effektiv och aktiv regional tillväxtpolitik som kommer hela landet till del. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 19) med stöd av presenterade en modern, aktiv och hållbar tillväxtpolitik. Den regionala tillväxtpolitiken omfattar dessutom åtgärder som finansieras inom andra politikområden. Det gäller inte minst infrastruktur och kommunikationer, jobb och utbildning samt näringspolitiken. Utskottet har tidigare välkomnat de många initiativ med betydelse för en regional tillväxt som presenterats i budgetpropositionen (bet. 2016/17:NU2). När det gäller de särskilda utmaningar som glesbygden inklusive skärgården står inför vill utskottet i sammanhanget, i likhet med föregående år, påminna om det kompletterande stödet till kommersiell service i särskild utsatta glesbygdsområden om –2019 och verksamhetsbidraget till . Utskottet vill avslutningsvis välkomna Parlamentariska landsbygdskommitténs arbete med att ta fram ett förslag på en sammanhållen politik för landsbygder. Genom en mer sammanhållen politik, regional samordning, tvärsektoriella angreppssätt och förbättrade möjligheter till territoriell hänsyn kan politiken på ett mer effektivt sätt bidra till goda framtidsutsikter i hela landet. Utskottet återkommer till flera av de förslag som kommittén presenterar i detta betänkande. Utskottet ser med tillförsikt fram emot kommande behandling av regeringens proposition för en sammanhållen landsbygdspolitik. Mot bakgrund av det pågående arbetet ser utskottet inte något skäl för att rikta några tillkännagivanden till regeringen enligt det som föreslås i de aktuella motionerna. Samtliga motionsyrkanden avstyrks därför. 2016/17:NU16 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN En nationell strategi för tillväxt och grundläggande service Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service. Utskottet hänvisar till regeringens aviserade proposition om en sammanhållen landsbygdspolitik. Jämför reservation 3 (C). I partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) presenteras en politik för att utveckla hela landet. Motionärerna framhåller vikten av att hela landet ska leva och utvecklas och att alla ska ha likvärdiga möjligheter att växa upp, gå i skolan, arbeta, bo och driva företag och konsumera kultur i hela vårt land (yrkande 1). Likvärdiga möjligheter innebär enligt motionärerna en bra skola, tillgång till mobiltelefoni och bredband, drivmedel, livsmedel, offentlig service, kultur och natur utan att det per automatik innebär likformighet. I kommittémotion 2016/17:3096 av och (båda C) yrkande 4 förordas ett tillkännagivande om en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Motionärerna betonar att regional tillväxt handlar om att stärka regioners och individers möjligheter till entreprenörskap, konkurrenskraft och sysselsättning. En tillväxtinriktad regionalpolitik skapar enligt vad som anförs i motionen möjligheter att tillvarata den lokala och regionala miljöns unika förutsättningar i städer, landsbygder och landsorter. Även i motion 2016/17:345 av och (båda C) förordas i likhet med motionen ovan ett tillkännagivande om en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. överlämnade sitt slutbetänkande till regeringen (SOU 2017:1). Av betänkandet framgår bl.a. att den mest grundläggande utgångspunkten för kommittén i dess arbete har varit att landsbygderna ska ges samma förutsättningar att utvecklas som andra delar av landet och ge de som arbetar och bor i landsbygderna likvärdiga förutsättningar till ett gott liv. Kommittén konstaterar att det saknas en sammanhållen politik för landsbygderna som på ett tydligt sätt tar avstamp i de utmaningar och möjligheter som samhället står inför. I slutbetänkandet presenterar kommittén 75 förslag som syftar till att bidra till en sammanhållen politik för en långsiktig hållbar utveckling i landsbygder. föregående avsnittet om vissa övergripande frågor om regional tillväxt redogörs övergripande för kommitténs förslag, och vissa av dessa presenteras närmare i de olika avsnitten som följer. I de aktuella motionerna efterfrågas en nationell strategi för tillväxt och grundläggande service i hela landet. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna att hela landet ska ges samma förutsättningar att leva och utvecklas och att medborgare i landsbygderna ska ha likvärdiga förutsättningar att arbeta, bo och leva som medborgare i övriga delar av landet. Utskottet noterar att detta även har varit den mest grundläggande utgångspunkten för i dess arbete med att föreslå en sammanhållen politik för landsbygderna. Utskottet konstaterar i likhet med kommittén att det saknas en sammanhållen politik för landsbygderna. Som framgår av det föregående avsnittet innehåller kommitténs slutbetänkande 75 förslag som syftar till att bidra till en sammanhållen politik för en långsiktigt hållbar utveckling i landsbygder. Mot bakgrund av att regeringen med utgångspunkt i kommitténs förslag avser att lämna en proposition till om en sammanhållen landsbygdspolitik ser utskottet ingen anledning för att rikta ett tillkännagivande till regeringen enligt vad som förordas i motionerna. Dessa avstyrks därför i de aktuella delarna. Lokalisering och organisering av statliga myndigheter Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om lokalisering och organisering av statliga myndigheter. Utskottet konstaterar att tidigare tillkännagivande på området bereds av regeringen och hänvisar till den pågående beredningen av Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. Jämför reservation 4 (SD) och 5 (C). I motion 2016/17:1011 av m.fl. (S) föreslås att genom ett tillkännagivande ska begära att regeringen ser över möjligheten att ge tydligare uppdrag till landets länsstyrelser att inom det egna länet samordna statliga myndigheters och verks närvaro med syfte att bibehålla och utveckla den regionala arbetsmarknaden. I motion 2016/17:1614 av m.fl. (S) föreslås ett tillkännagivande om att myndigheters och annan statlig verksamhets närvaro i hela landet bör öka. Motionärerna framhåller vikten av tillgång till offentlig service och närvaro av samhällsviktiga myndigheter för medborgare oavsett var i landet man bor och betonar att regeringen alltid bör ha de regionala arbetsmarknaderna och det regionala servicebehovet i åtanke när nya myndigheter ska lokaliseras. I motion 2016/17:1710 av m.fl. (S) konstateras att de flesta statliga myndigheter som tillkommit har lokaliserats Motionärerna framhåller att regeringen bör eftersträva att leva upp till målsättningen om väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknads- regioner med en god servicenivå i alla delar av landet och menar att genom ett tillkännagivande bör uppmana regeringen att se över möjligheten till bättre lokalisering av statliga verk och myndigheter till olika delar av landet (yrkande 1). I motion 2016/17:2187 av (S) föreslås ett tillkännagivande om att utreda förutsättningarna för statlig verksamhet i Motionären framhåller att staten har ett ansvar att se till att det finns tillgång till en grundläggande service runt om i och menar att statens verksamheter spelar en viktig roll för arbetstillfällen, service och kommunernas kompetensutveckling. Regeringen behöver förtydliga sin styrning av förvaltningsmyndigheterna, sägs det i motion 2016/17:2381 av (M). konstaterar att flertalet förvaltningsmyndigheter väljer att organisera sig på ett sätt som går emot de politiska intentioner som varit vägledande för utlokali- seringen och föreslår därför att genom ett tillkännagivande ska uppmana regeringen att återkomma med en redogörelse för hur man tänker säkerställa att inte fler statliga jobb flyttas från mindre orter i till stor- Även i motion 2016/17:2999 av (M) framhålls vikten av statliga myndigheters närvaro i hela landet. Motionären uttrycker en oro för att har aviserat att myndigheten ska genomföra en centralisering, vilket enligt vad som sägs i motionen skulle innebära att ett stort antal arbetstillfällen riskerar att försvinna från mindre städer runt om i . centralisering skulle även påverka negativt genom att servicen försvinner. Motionären föreslår därför ett tillkännagivande om behovet av att statliga myndigheter är representerade i hela (yrkande 2). tillkännagivande om att centralisering av myndigheter bör föregås av en utförlig behovs-, konsekvens- och alternativanalys samt inkludera samråd med berörda aktörer, såväl offentliga som icke-offentliga (yrkande 1). I kommittémotion 2016/17:2225 av m.fl. (SD) framhålls att en omlokalisering av statliga myndigheter ger positiva effekter för de berörda kommunernas skatteunderlag, vilket innebär bättre välfärd i form av skola och omsorg och i förlängningen ökar dessa orters attraktionskraft när det gäller att En omlokalisering bör dock vara ett långsiktigt mål eftersom en snabb förändring skulle innebära ekonomiska, sociala, logistiska och organisatoriska Motionärerna föreslår ett tillkännagivande om omlokalisering av myndigheter (yrkande 4). I kommittémotion 2016/17:3036 av Per Åsling m.fl. (C) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att fler av myndigheternas uppdrag och funktioner ska decentraliseras. Motionärerna framhåller att decentraliseringen kan bidra till att statens resurser används mer effektivt som myndigheterna kommer närmare medborgarna. Huvudregeln bör vara att myndigheter ska samlokaliseras i syfte att åstadkomma decentralisering, effektivisering och synergieffekter. I motion 2016/17:3004 av Per Åsling och (båda C) påtalas liksom i flera av de aktuella motionerna betydelsen av statlig närvaro i hela landet. Motionärerna anser att bör slå fast att en modern lokaliseringspolitik ska verka för att statliga myndigheter, funktioner och verksamheter placeras med hela landet som utgångspunkt, gärna i mindre städer och i landsorten. Nya myndigheter bör regelmässigt placeras utanför . För verksamheter som är lokaliserade till bör den geografiska placeringen prövas löpande, t.ex. i samband med diskussioner om verksamhetens utveckling och finansiering. Endast i undantagsfall och efter tydliga konsekvensanalyser bör statlig verksamhet kunna lokaliseras till huvudstadsregionen. I motion 2016/17:3041 av och (båda C) förordas ett tillkännagivande om utlokalisering av verksamheter inom statliga myndigheter från till andra delar av landet. Motionärerna anser att staten har ett ansvar för att skapa en bättre balans i befolkningsutvecklingen inom landet och framhåller att hur statliga myndigheter lokaliserar sin verksamhet är en viktig del i detta. I motion 2016/17:1998 av (L) yrkande 1 förordas ett tillkännagivande om att nya myndigheter ska placeras i en annan storstadsregion än . Motionären menar att storstadsregioner har bäst möjlighet att erbjuda statliga myndigheter en mångfasetterad arbetsmarknad med många kvalificerade kandidater men påtalar att det finns fler storstadsregioner än . Både och behöver och bör enligt motionären ha fler förvaltningsmyndigheter. Tillkännagivanden om lokalisering av myndigheter tillkännagav för regeringen ett antal principer för såväl lokaliseringsärenden som beslutshanteringen av sådana ärenden (bet. 1996/97:AU2, rskr. 1996/97:106). Utskottet redogjorde för dessa principer i sitt betänkande om regional tillväxtpolitik (bet. 2015/16:NU17). Genom ett tillkännagivande i det nämnda betänkandet påminde regeringen om dessa principer. Utskottet noterade att regeringen gett Statskontoret och Statens servicecenter i uppdrag att genomföra översyner och ansåg att det var positivt och ett steg i rätt riktning. Utskottet konstaterade att utvecklingen inte gått i enlighet med de principer som fastställt, oberoende av regeringar och tidigare uttalade ambitioner om att noga pröva om myndigheter i ökad utsträckning kan lokaliseras till utanför storstäderna i övriga landet. välkomnade Parlamentariska landsbygdskommitténs tydliga ställningstagande i frågan och ansåg i ljuset av detta att även borde påminna regeringen om var står i denna fråga. genom att bifalla ett antal motioner helt eller delvis skulle tillkännage för regeringen att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Vidare anförde utskottet att regeringen i lämpligt sammanhang bör åter- rapportera till vilka åtgärder den har vidtagit och hur de principer som tidigare fastställt tillämpas. Av regeringens skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder 2016/17:75) framgår att regeringen beslutade att lokalisera till och att regeringen den beslutade att lokalisera Fastighetsmäklarinspektionen till Regeringen uppger att ärendet bereds vidare och att tillkänna- givandet därmed inte är slutbehandlat. I sitt slutbetänkande (SOU 2017:1) presenterar Parlamentariska landsbygdskommittén ett antal förslag för att öka den statliga närvaron i landsbygderna (se även avsnittet om kommersiell och offentlig service). När det gäller myndigheters lokalisering föreslår kommittén att statliga tjänster ska omlokaliseras från till s.k. FA-regioner (funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner med arbetspendling över kommungräns som utgångspunkt) i behov av statliga arbetsplatser. derar att 10 000 tjänster vid statliga myndigheter i under en 5–omlokaliseras till FA-regioner i behov av statliga Vid omlokaliseringen bör regeringen enligt kommittén väga in följande tre förutsättningar: • kommuner med en besvärlig arbetsmarknadsstruktur • kommuner som har haft ett minskat antal statligt • kommuner som haft en befolkningsminskning. Vidare föreslår kommittén att en lokalisering till utanför storstadskommun- erna alltid ska vara förstahandsalternativet när en ny myndighet inrättas. Kommittén föreslår också en ny organisering av statlig lokal service. förslaget ska den lokala serviceverksamhet som utförs av Försäkrings- kassan, och överföras och samlas i en ny Detta kan antingen ske genom att en ny servicemyndighet inrättas för uppgiften, eller genom att Statens servicecenter får uppgiften. det är möjligt samlokaliseras Arbetsförmedlingens, och serviceverksamhet med den nya organisationen. lokala serviceorganisationen ska enligt förslaget ha minst ett kontor i varje FA- region. Liberalernas företrädare i kommittén reserverade sig mot detta förslag. Som framgår av utskottets ställningstagande som redovisats i det föregående gav regeringen och Statens servicecenter i uppdrag att genomföra översyner om myndigheters lokalisering. Statskontorets uppdrag bestod av att kartlägga och analysera myndigheters beslut om lokalisering, inklusive en uppföljning av hur dessa beslut påverkar den lokala och regionala arbetsmarknaden. I uppdraget ingick även att lämna förslag på hur myndigheters samverkan och koordinering vid beslut om lokalisering kan utvecklas och föreslå utgångspunkter som kan vara vägledande för statliga myndigheters arbete med frågor som rör lokalisering. Utskottet redogjorde för Statskontorets slutsatser och förslag i föregående års betänkande (bet. 2015/16:NU17). gav regeringen servicecenter i uppdrag att analysera och föreslå vilka funktioner inom de statliga myndigheterna som kan vara lämpliga att bedriva samordnat och utanför storstadsområdena. Uppdraget omfattade främst myndighetsfunktioner där det finns möjligheter till stordriftsfördelar, effektiviseringar och kvalitetsförbättringar genom samordning och koncentration. I uppdraget ingick också att göra en konsekvensanalys av förslaget som bl.a. ska innehålla möjliga besparingar, påverkan på den statliga närvaron i och utanför storstadsområdena samt effekterna för myndigheternas verksamheter och kompetensförsörjning. I en rapport från delredovisade Statens servicecenter uppdraget. I rapporten identifierade myndigheten ett flertal preliminära myndighetsfunktioner som kan vara lämpliga att koncentrera och omlokalisera. Rapporten visar att det finns tre funktioner som enligt Statens servicecenter framstår som särskilt intressanta i ett effektiviserings- och omlokaliseringsperspektiv. Det är en samordnad funktion för delar av de statliga myndigheternas it-verksamhet, en väsentligt ökad samordning av ekonomiadministration för fler statliga myndigheter och en utvidgning av de statliga lokala servicekontorens verksamhet med uppgift bl.a. att underlätta integrationen för nyanlända. Övriga myndighetsfunktioner som kan samordnas och omlokaliseras är genomförandestöd för upphandling och juridiska tjänster, rekrytering och utbildning, e-arkiv, reseadministration, fordonshantering, lokalförsörjning och kontorsstöd. Uppdraget delredovisades i ytterligare en rapport . I rapporten lämnar Statens servicecenter förslag om att det ska inrättas en ny statlig serviceorganisation med lokala kontor i hela som ska säkerställa att alla medborgare, företag och nyanlända har enkel tillgång till tjänster från flera myndigheter. I ett första steg ska de lokala statliga kontoren enligt förslaget erbjuda service från , , , , , Kronofogdemyndig- heten, Polisen och . Den nya verksamheten föreslås organiseras och bedrivas i en befintlig myndighet eller en helt ny myndighet. servicecenter gör bedömningen att det kan vara möjligt för regeringen att besluta om att den nya statliga serviceorganisationen kan påbörja sin Myndigheten föreslår att regeringen ska tillsätta en särskild utredare med uppdraget att förbereda och genomföra bildandet av den nya serviceorganisationen. slutredovisade Statens servicecenter sitt uppdrag i en tredje sammanfattande rapport. I rapporten framhålls att ett operativt upphand- lingsstöd och förvaltningsjuridiskt stöd är ytterligare myndighetsfunktioner som om de samordnas och omlokaliseras kan generera vinster. bedömer myndigheten att en betydande effektivisering skulle kunna uppnås genom samordning, koncentration och omlokalisering av de myndighets- funktioner som den har studerat. Särskilt stora besparingar skulle kunna göras genom att bilda en gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift, vilket enligt myndighetens beräkningar skulle kunna leda till en årlig besparing på 750–. En breddning av Statens servicecenters utbud genom en större samordning inom ekonomiadministration skulle enligt myndighetens beräkningar kunna leda till att staten sparar upp till 400–500 Vidare skulle en omlokalisering enligt myndighetens bedömning kunna generera ca 350–400 årsarbetskrafter utanför storstads- Myndigheten menar att det krävs ytterligare utredningsarbete för att regeringen ska kunna gå vidare med att samordna, koncentrera och omlokalisera enskilda myndighetsfunktioner och föreslår att regeringen tillsätter ett antal utredningar, bl.a. för att inrätta den gemensamma statliga Utöver de utredningar som Statens servicecenter föreslår är dock myndighetens bedömning att effektiviseringspotentialen för samordning och lokalisering av myndighetsfunktioner av stödkaraktär i huvudsak har Myndighetens uppfattning är att regeringen om den vill genomföra ytterligare samordning och omlokalisering bör inrikta åtgärderna på delar av myndigheternas kärnverksamheter eller hela myndigheter. tillkännagav för regeringen, på förslag av utskottet, att den ska pröva möjligheterna att omlokalisera myndigheter. Utskottet påminde om de principer om lokaliseringsärenden och beslutshanteringen av sådana ärenden som tillkännagav för regeringen och anförde också att regeringen skulle återrapportera till vilka åtgärder den hade vidtagit och hur principerna har tillämpats. Utskottet konstaterar att tillkännagivande bereds av regeringen och att det därmed inte är slutbehandlat. Utskottet noterar också att i sitt slutbetänkande har lämnat ett antal förslag för att öka den statliga närvaron i landsbygderna och även föreslår en ny organisering av statlig lokal service. Utskottets uppfattning är att tillkännagivande samt kommitténs förslag som bereds av regeringen i stort svarar mot de tillkännagivanden som förordas i de aktuella motionerna och ser därför inte något skäl för att rikta något förnyat tillkännagivande till regeringen. Därmed avstyrks samtliga motionsyrkanden i avsnittet. Kommersiell och offentlig service på landsbygden Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om kommersiell och offentlig service på landsbygden. Utskottet hänvisar till pågående insatser och beredningen av Parlamentariska landsbygdskommitténs förslag. Jämför reservation 6 (SD), 7 (C) och 8 (KD). I motion 2016/17:632 av m.fl. (S) efterfrågas en översyn av ersättningssystemet till landets lanthandlare och en översyn av ersättningarna. Motionärerna anför att dagens ersättningar till lanthandlare som även sköter t.ex. Systembolagets, Svenska Spels, Postens och apotekens service är mycket låg. Enligt en uppgift från Livsmedelshandlarna som refereras i motionen täcker inte ombudskapen kostnaderna för butiken, framför allt inte i mindre butiker. Motionärerna framhåller lanthandlarnas avgörande roll för landsbygden. I motion 2016/17:988 av m.fl. (S) yrkande 1 efterfrågas en aktiv regionalpolitik för service i hela landet. Motionärerna framhåller att det måste finnas sätt att behålla och utveckla både offentlig och kommersiell service i mindre kommuner och tätorter och därmed trygga arbetstillfällen. För att skapa jämlika livsvillkor för människor oavsett bostadsort behövs det enligt motionärerna en aktiv regionalpolitik. I motion 2016/17:2186 av m.fl. (S) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande om företagande och grundläggande service i hela landet. Motionärerna anför att det krävs grundläggande samhälleliga funktioner för att företagen ska kunna verka och utvecklas. I motion 2016/17:291 av m.fl. (M) yrkande 1 framhålls vikten av god tillgänglighet till olika serviceställen för en levande landsbygd. Motionärerna konstaterar att många bensinmackar försvunnit på landsbygden , vilket får till följd att även annan service som post- och apoteksservice, spel- och Systembolagsombud försvinner. I flera fall sker också samma utveckling med lanthandlare runt om i . konstateras att det fortfarande finns entreprenörer runt om i landet som satsar på att driva vidare lanthandeln, starta en bymack eller liknande. Ett problem är dock, enligt motionärerna, att många inte känner till att det finns stöd för kommersiell service på landsbygden eller hur man söker dem. efterfrågar därför en översyn av hur information och koordinering av landsbygdsstöd till kommersiell service på landsbygden kan förbättras. I kommittémotion 2016/17:2447 av m.fl. (SD) konstateras att många lanthandlare har varit tvungna att stänga ned sin verksamhet. närerna anser därför att möjligheten till ett kompletterande samhällsstöd till lanthandlare utanför kommunernas centralorter bör utredas (yrkande 7). ska betalas ut för de många servicetjänster som många handlare måste erbjuda för att överleva, t.ex. postservice, utlämningsombud och apoteksombud. Regeringen bör intensifiera sitt arbete i syfte att ta fram en strategi som garanterar basservice på landsbygden, sägs det i motion 2016/17:3319 av (MP). En basservice ska enligt motionären garantera att det i alla landets kommuner finns tillgång till godtagbar äldrevård, barnavård, apotek, polis, skola, räddningstjänst, infrastruktur m.m. Servicegraden ska kunna variera beroende på kommunernas invånarantal och ytstorlek. I partimotion 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 26 förordas ett tillkännagivande om att kommersiell och offentlig service ska finnas tillgäng- lig i hela landet. Motionärerna framhåller vikten av service för att en mindre ort på landsbygden ska kunna fungera och framhåller att det politiskt behöver Motionärerna vill bl.a. se över hur stöden till service kan effektiviseras och att lokala förutsättningar beaktas vid en översyn av hur lanthandlare lättare ska kunna bli ombud för statliga tjänster som t.ex. Post- nord, Systembolaget och . Motionärerna anser också att det är viktigt att se över vilka effekter minskad kontanthantering har på mindre sam-