bet · H401CU14 · 2017-04-20 00:00:00 — Utredningen menade dock att det krävs en större enhetlighet mellan landets kommuner när det gäller plan- och markanvisningsprocesserna för att undvika fragmentering. Om en högre grad av enhetlighet och transparens uppnås ges förutsättningar för att byggnader kan upphandlas och byggas i hela landet, ansåg utredningen. Den konstaterade att för en större enhetlighet krävs det en koordination och samordning mellan kommuner och myndigheter. För att möjliggöra en större enhetlighet mellan kommuner krävs enligt utredningen också att det sker en nationell samordning om vilka åtgärder som skulle kunna skapa förutsättningar att bygga flerbostadshus som uppfyller kraven för ett slags nationellt typgodkännande. Utredningen föreslog därför att regeringen skulle ta initiativ till en nationell strategi som involverar kommunerna och som syftar till att säkerställa enhetliga kommunala krav som gör det möjligt att bygga typgodkända flerbostadshus i hela landet. Vidare pekade utredningen på att en digitalisering av planprocessen sannolikt kan öka dess effektivitet väsentligt och dessutom ge goda förutsättningar för att främja enhetlighet och utjämna förutsättningarna för olika aktörer på byggmarknaden. Utredningen föreslog därför att regeringen skulle stödja utvecklingen mot en digital planprocess. Betänkandet har varit ute på remiss och bereds nu inom . Några av frågorna som tas upp i betänkandet ses också över inom ramen för andra utredningar. lämnade två statliga samordnare sin rapport till regeringen med slutsatser och förslag om hur kompetensförsörjningen inom bostadsbyggandet kan säkras (N2016/05027/PUB). Samordnarna konstaterar att det är svårt att rekrytera inom hela byggsektorn, oavsett yrke, och att den höga byggproduktion som ändå råder förklaras med att andelen utländsk arbetskraft har ökat, att den arbetskraft som ändå finns arbetar under ansträngda arbetsförhållanden och att delvis nya produktionsmetoder har utvecklats. Samordnarna konstaterar att kompetensförsörjningen inte kommer att kunna lösas med enbart inhemsk arbetskraft och att de ansträngda arbetsförhållanden som råder inom branschen inte är hållbara i längden. Samordnarna föreslår bl.a. insatser som handlar om att tillvarata och stimulera inflödet av utländsk arbetskraft och nyanländas kompetens, ökad bostadsproduktion genom exempelvis ökat industriellt byggande och mer prefabricering, att få in och behålla fler yrkesutbildade kvinnor, satsningar och främjande av utbildningar, möjlighet till karriärskifte och vidareutbildning samt att man anpassar utbildningarna till arbetslivets krav. Regional planering och kommunernas bostadsförsörjningsansvar Varje kommun ska enligt bostadsförsörjningslagen (2000:1383) anta riktlinjer för att planera för bostadsförsörjningen i kommunen. Syftet är att skapa förutsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. beslutade om ändringar i bostadsförsörjningslagen (prop. 2012/13:178, bet. 2013/14:CU5, rskr. 2013/14:39). Ändringarna trädde i kraft och innebar att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciserades. Nytt var att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. Genom detta infördes ett regionalt perspektiv i riktlinjerna. och andra kommuner och regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen ska regeringen ha möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Vidare innebar riksdagsbeslutet att bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet ska föras in i (PBL) som ett sådant allmänt intresse som kommunerna ska främja bl.a. vid planläggning. I de sammanhangen är kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen avsedda att vara ett vägledande underlag. tillsattes som hade i uppdrag att utreda och föreslå sådana ändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Kommittén lämnade sitt betänkande En ny regional planering – ökad samordning och bättre bostadsförsörjning (SOU 2015:59) i i vilket kommittén föreslog en ny regional planering för ökad samordning och bättre bostadsförsörjning. Kommittén lämnade förslag om krav på ökad samordning mellan ett antal utpekade planeringsslag (regional planering för transportinfrastruktur, tillväxt och kollektivtrafik samt kommunernas planering för bostadsförsörjning), en regional fysisk planering samt en nationell strategi för fysisk planering och bostadsförsörjning. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag på hur bedömningar av bostadsbyggnadsbehovet framtagna av ska fördelas på kommunerna (dir. 2017:12). Förslaget ska tas fram i dialog med kommuner och regionala företrädare. Vidare ska utredaren föreslå ändringar i bostadsförsörjningslagen och PBL som gör det tydligt att det av kommunens översiktsplan ska framgå hur man avser att lösa de bedömda Syftet är att etablera en ordning där staten gör bedömningar av behovet av nya bostäder i hela landet som kommunerna tillgodoser genom att i sin planering avsätta mark för ett bostadsbyggande som Vad gäller länsstyrelsernas roll kan bl.a. följande nämnas. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att för respektive kommun inom länet redovisa och bedöma om de har antagit riktlinjer för bostadsförsörjningen som uppfyller kraven i 2 § bostadsförsörjningslagen eller om de kan antas göra det –2018. Länsstyrelserna ska även redovisa sin bedömning av vilka effekter 2014 års ändringar i bostadsförsörjningslagen har haft på kommunernas arbete. bostadsmarknadsanalyserna som ska lämnas till . Länsstyrelserna ska också redovisa arbetet med att identifiera förorenade områden som är lämpliga att sanera för att bygga bostäder. I regleringsbrevet för länsstyrelserna har också inriktningsmålen för länsstyrelsernas handläggning av överklagade ärenden enligt PBL ändrats så att ärenden som avser byggandet av permanentbostäder ska prioriteras tydligare. Vidare beslutade regeringen om ändringar i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion för att tydliggöra att länsstyrelserna ska verka för att behovet av bostäder tillgodoses. Pågående utredningar och uppdrag Det pågår flera utredningar och uppdrag som syftar till att skapa fler bostäder. Nedan följer en redogörelse för utredningar och uppdrag av särskild relevans för de motionsförslag som behandlas i betänkandet. Bostadsbyggande på statlig mark lämnade över sitt slutbetänkande Bättre samarbete mellan stat och kommun – vid planering för byggande (SOU 2015:109). I betänkandet identifierade utredningen 39 kommuner där det på statlig mark fanns en möjlighet för bostadsbyggande. gav regeringen en särskild utredare och förhandlingsperson i uppdrag att verka för att få till stånd bostadsbyggande på statlig mark (dir. 2017:7). I uppdraget ingår att göra en fördjupad inventering av den statliga mark som kommuner bedömt som lämplig att bygga bostäder på. I de fall förhandlaren bedömer att bostadsbyggande är lämpligt på en fastighet ska relevanta aktörer sammanföras i syfte att realisera bostadsbyggande genom försäljning eller upplåtelse av marken. Den fördjupade inventeringen ska delredovisas . Uppdraget ska slutredovisas . Möjlighet till större exploateringar Regeringen tillsatte en särskild samordnare med uppgift att identifiera kommuner där det finns framtagna planer för en större mängd bostäder som av något skäl inte kan genomföras (N2016/07177/PBB). Samordnaren ska också identifiera områden som inte finns med i befintliga planer där det på finns möjlighet till helt nya städer. Det kan t.ex. handla om platser vid nya järnvägssträckningar där staten kan hjälpa till med exempelvis infrastruktur för att fler bostäder ska byggas. Regeringens samordnare ska bl.a. identifiera en eller flera kommuner där den här typen av ny stadsbebyggelse kan passa, där det finns planer på ny stadsbildning men där planerna inte har kunnat genomföras på grund av att det t.ex. saknas relevant statlig infrastruktur eller lämplig kompetens. Samordnaren ska för regeringen presentera en eller flera lämpliga exploateringar som staten kan medverka till att få till stånd . En förutsättning för att exploateringen ska kunna presenteras för regeringen är att det finns en analys av exploateringens lämplighet och långsiktiga hållbarhet utifrån ett regionalt perspektiv (i fråga om arbetsmarknad, befolkning, transportsystem och pendlingsmönster). Analyserna kan bl.a. ta sin utgångspunkt i länets regionala utvecklingsstrategi och relaterade plandokument. Samordnaren ska samråda med den s.k. Sverigeförhandlingen och med styrelsen för uppföljning m.m. av Stockholmsförhandling samt under uppdragets genomförande informera som bereder ett förslag till en ny nationell trafikslagsövergripande plan för transportinfrastrukturen för perioden –2029. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare och förhandlingsperson för den s.k. Sverigeförhandlingen (dir. 2014:106). Sverigeförhandlingen har regeringens uppdrag att möjliggöra ett snabbt genomförande av nya höghastighetsjärnvägar i . också att förhandla om åtgärder i storstäderna som ska förbättra tillgängligheten och öka bostadsbyggandet. satsningarna runt om i möjliggöra byggandet av ca 100 000 nya När det gäller den del av förhandlingen som avser storstadsåtgärder är staten medfinansiär, medan kommunerna står för huvudkostnaden. inleddes förhandlingarna och flera överenskommelser har därefter nåtts. Dessa ska tecknas ned i avtal och därefter godkännas av respektive förhandlingsparts beslutande organ, dvs. berörda kommunfullmäktige, region- eller och Förhandlingspersonen ska slutredovisa sitt uppdrag Översyn av systemet med kreditgarantier och statliga lån Regeringen tillsatte en särskild utredare som ska se över systemet med kreditgarantier och statliga lån för bostadsbyggande (dir. 2017:1). Utredaren ska utvärdera de befintliga kreditgarantierna och vid behov föreslå hur dessa ska utvecklas. I uppdraget ska utredaren särskilt analysera och vid behov lämna förslag om hur man kan säkerställa långsiktig finansiering av byggande även med ekonomisk instabilitet, hur byggandet av bostäder på svaga bostadsmarknader kan underlättas och hur man kan göra det lättare för mindre byggföretag att få bostadsfinansiering för Utredaren ska även lämna förslag på ett system med förmånliga statliga topplån för att underlätta finansieringen av nyproduktion av hyresbostäder och bostäder för studerande. Uppdraget ska redovisas senast Kartläggning av hyresvärdars krav på blivande hyresgäster I regleringsbrevet har fått i uppdrag av regeringen att kartlägga de krav och villkor som fastighetsägare ställer på blivande hyresgäster, exempelvis inkomstkrav, inför tecknandet av ett hyreskontrakt. redovisningen ska fastighetsägarnas krav och villkor framgå, hur stor del av hyresbeståndet kraven och villkoren omfattar, om kraven och villkoren skiljer sig åt mellan olika kommungrupper samt en analys av eventuella skillnader i påverkan på kvinnor och män. ska utifrån kartläggningen vid behov lämna förslag på åtgärder som underlättar inträdet på bostadsmarknaden och tillvaratar fastighetsägarnas intressen. Nationell arkitekturpolicy för mer hållbara stadsmiljöer gav regeringen i uppdrag att ta fram ett underlag som tillsammans med andra underlag ska ligga till grund för en nationell arkitekturpolicy för mer hållbara stadsmiljöer. Arkitekturpolicyn ska bl.a. bidra till att skapa mer hållbara stadsmiljöer som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer, en ökad social hållbarhet och en minskad klimatpåverkan. Uppdraget ska slutredovisas . Reformprogrammet för minskad segregation presenterade regeringen ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation. Reformprogrammet sträcker sig mellan åren 2017–2025 och fokuserar på fem politiska områden varav ett är att stärka samhällsservicen och minska bostadssegregationen. För genomförandet av programmet tillsätts en ny myndighet – Delegationen mot segregation. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda och bilda den nya myndigheten (dir. 2017:33). Delegationen ska i samverkan med kommuner, landsting, regioner, myndigheter, forskare, näringsliv och organisationer i det civila samhället verka för genomförandet av reformprogrammet genom ett långsiktigt utvecklingsarbete. Den ska bl.a. initiera och finansiera utvecklingsarbete, nätverk och erfarenhetsutbyten mellan kommuner. För ändamålet har det avsatts 2017. är anslaget beräknat till och . Kopplad till reformprogrammet är också den del av uppdraget till utredningen om en utvecklad översiktsplanering (dir. 2017:6) som avser kommunernas möjlighet att reglera upplåtelseformer, t.ex. genom en bestämmelse i en detaljplan. Bakgrunden till att regeringen beslutat om att låta utreda frågan är att även om en kommun ser ett behov av att öka andelen bostäder av en viss upplåtelsetyp i ett visst område, t.ex. hyresrätter, kan detta inte göras i en detaljplan enligt gällande plan- och bygglagstiftning. Detta begränsar kommunens möjligheter att styra med vilken upplåtelseform bostäder i kommunen ska byggas, inte minst i de fall där kommunen inte äger eller ska sälja den aktuella marken. Uppdraget ska i denna del presenteras . har bostadsbyggandet ökat markant. Totalt påbörjades enligt SCB:s preliminära beräkningar 63 100 bostäder , vilket är en ökning jämfört med året innan. Inte har så många nya bostäder påbörjats i . Bostadsbyggandet väntas också fortsätta öka. prognostiserar att 67 000 nya bostäder kommer att påbörjas. Det ökade bostadsbyggandet beror både på att regeringen för en aktiv politik men också på ansvarstagande kommuner, en byggbransch som anstränger sig och en positiv ekonomisk konjunktur som gjort det möjligt att öka byggandet runt om i landet. är byggtakten inte tillräckligt hög för att nå upp till de 710 000 nya bostäder som bedömer behöver byggas . För att nå upp till de 440 000 nya bostäder som bedömer behövs redan till 2020 krävs en årstakt på 88 000 nya bostäder. krävs således fortsatta ansträngningar från såväl staten som kommunerna och byggbranschen för att få till stånd ett bostadsbyggande som är i balans. måste nu inriktas på att sänka bostads- och byggkostnaderna, korta ledtiderna, stärka tillgången på byggbar mark och göra tillämpningen av lagstiftningen mer förutsägbar och enhetlig. Vidare måste kopplingen mellan satsningar på infrastruktur och bostadsbyggande bli tydligare. De kommuner som bidrar till bostadsbyggandet ska premieras. För att lösa den rådande bostadsbristen krävs ett aktivt statligt engagemang. I motsats till de borgerliga partierna anser utskottet att det inte räcker med att enbart ta bort regler och sedan överlåta till marknaden att på egen hand lösa Det behövs inte bara fler bostäder utan också fler bostäder som de flesta har råd med och som är hållbara. Utskottet vill framhålla betydelsen av en långsiktig politik som säkerställer att det finns förutsättningar för byggande även i tider när konjunkturen inte är lika gynnsam som . Det är viktigt att säkerställa att det finns förutsättningar för byggande i hela landet. Långsiktighet är en förutsättning för att skapa en fungerande bostadsmarknad. För den som bygger och investerar i bostäder behöver spelreglerna vara förutsägbara och transparenta. Den som hyr eller äger sin bostad ska kunna känna sig trygg och ha möjlighet att planera sitt boende långsiktigt. Det är givetvis en fördel om beslut som påverkar bostadsmarknaden kan utgå från en bred politisk samsyn inom Utskottet beklagar därför att oppositionen valde att lämna de bostadspolitiska samtalen som syftade till att hitta blocköverskridande och Regeringen genomför just nu den största bostadspolitiska satsningen på 20 bostadspolitiskt paket med nya anslag för bl.a. investeringsstöd inriktade på hyresrätter, studentbostäder och bostäder för äldre, stöd till kommuner som bidrar till ett ökat bostadsbyggande samt stöd till fastighetsägare för energieffektivisering och renovering av flerbostadshus upplåtna med hyresrätter samt av utomhusmiljöer. uppgår anslagen för dessa åtgärder till totalt ca , vilket är betydligt mer än anslagen i tidigare alliansbudgetar. Det 22-punktsprogram som regeringen presenterade innehåller därutöver ytterligare ett flertal viktiga och omfattande åtgärder för fler bostäder. Detta är förslag som det finns majoritet för i Många av punkterna i 22-punktsprogrammet har börjat att genomföras: det pågår genomgripande översyner inom PBL-området, och ändringar har redan gjorts för att underlätta och snabba på ledtiderna, uppskovsreglerna har ändrats för att öka rörligheten på bostadsmarknaden och systemet med kreditgarantier ses över. Kraven på kommunerna att planera för kommer att bli bättre. Därtill kommer statliga infrastruktursatsningar i högre grad att kopplas till och bidra till ökat bostadsbyggande, detta för att nämna några åtgärder. Det är ett mycket omfattande och ambitiöst program som regeringen nu genomför, och vi ser att ansträngningarna börjar ge resultat. Det är också viktigt att det råder en mångfald på bostadsmarknaden med såväl hyresrätter som ägda bostäder. Hyresrätten som upplåtelseform fyller enligt utskottets mening en viktig funktion på bostadsmarknaden, och för att öka rörligheten för jobb och utbildning behövs fler hyresrätter. Under borgerligt styre fördes dessvärre en politik som missgynnade hyresrätten som upplåtelseform, och det genomfördes också omfattande ombildningar av hyresrätter och utförsäljningar av allmännyttan, vilket bidrog till att utbudet av hyresrätter minskade. Hyresrättens ställning som upplåtelseform behöver därför återupprättas och fler hyresrätter byggas. Det bör vara ett mål att minst hälften av de bostäder som byggs ska vara hyresrätter för att uppnå en bättre balans mellan upplåtelseformerna. Regeringen har mot den bakgrunden infört omfattande investeringsstöd för byggande av hyresrätter. Även stöd till energieffektiviseringar och renoveringar av flerbostadshus med hyresrätter har inrättats. De fulla effekterna av detta kommer att synas . Som ett led i att stärka hyresgästernas ställning och för att sänka trösklarna till bostadsmarknaden har regeringen bl.a. gett i uppdrag att se över vilka krav hyresvärdar ställer på nya hyresgäster. Utskottet vill här framhålla att allmännyttan har ett särskilt ansvar för att inte ställa orimliga inkomstkrav. I har vi städer och stadsdelar med segregation. Regeringens politik syftar till att bryta denna utveckling. Som ett led i detta arbete har regeringen tagit flera initiativ där Delegationen mot segregation är ett av initiativen. Regeringen har gjort omfattande satsningar som kan bidra till minskad segregation, men fortsatta ansträngningar behövs. Regeringen har därför antagit ett långsiktigt reformprogram för minskad segregation och inrättar också Delegationen mot segregation som ska ha i uppgift att bidra till att lyfta socialt utsatta områden och bryta segregationsmekanismer strukturellt. Utskottet välkomnar regeringens initiativ för att komma till rätta med bostadssegregationen. Utskottet anser dock att det krävs långsiktiga och breda perspektiv för att bryta segregationen. Utskottet menar att Delegationen mot segregation ska se över hur man genom samhällsbyggande kan dämpa utestängning och gentrifiering, koppla ihop staden och skapa rumslig integration samt hur man skapar attraktiva boende- och utomhusmiljöer. Som framgått ovan bedriver regeringen ett omfattande arbete på det bostadspolitiska området. Mot bakgrund av detta finns det inte behov av några tillkännagivanden. Med det som anförts ovan avstyrker utskottet samtliga motionsförslag som behandlas i detta avsnitt. 2016/17:CU14 UTSKOTTETS ÖVERVÄGANDEN Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om bl.a. att alla kommuner ska vara skyldiga att inrätta en bostadsförmedling. Utskottet hänvisar till gällande bestämmelser om att en kommun ska ordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Jämför reservation 3 (V). I partimotion 2016/17:1736 av m.fl. (V) yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande om att alla kommuner ska vara skyldiga att i egen regi, eller genom regional samverkan, ordna en bostadsförmedling som har transparenta regler och som förmedlar de flesta allmännyttiga och privata lägenheterna. Motionärerna pekar på att endast ett fåtal kommuner har en bostadsförmedling. Motionärerna har ett likalydande förslag i sin partimotion 2015/16:373 yrkande 10. I partimotion 2016/17:1736 yrkande 13 föreslås vidare ett tillkännagivande om att privata fastighetsägare ska vara skyldiga att fördela av sitt bostadsbestånd, såväl lediga som nybyggda lägenheter, genom en bostadsförmedling. Motionärerna menar att detta är ett sätt för att fler ska få möjlighet att bo i privata hyresrättsbestånd och för att motverka svarthandeln med hyreskontrakt. Lagen om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Enligt lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar ska en kommun anordna bostadsförmedling om det behövs för att främja bostadsförsörjningen. Om två eller flera kommuner behöver en gemensam bostadsförmedling ska dessa kommuner anordna sådan bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostadsförmedling. Utskottet har under en följd av år behandlat och avstyrkt motionsförslag med krav på att alla kommuner ska inrätta bostadsförmedlingar och har klargjort sin inställning i denna fråga. Utskottet står fast vid det som utskottet tidigare anfört om att det bör överlåtas på kommunerna att själva överväga frågor om bostadsförmedling. Behovet av en sådan förmedlingsverksamhet måste bedömas utifrån förutsättningarna på den lokala bostadsmarknaden och förekomsten av andra sätt att förmedla kontakten mellan hyresvärdar och bostadssökande. Utskottet ser positivt på att även lägenheter från privata hyresvärdar kan förmedlas genom kommunala bostadsförmedlingar. Förmedlingen bör emellertid inte ske genom tvång utan genom frivilligt samarbete mellan hyresvärden och den kommunala bostadsförmedlingen. Utskottet anser därför att motionsförslaget om att privata hyresvärdar ska vara skyldiga att förmedla en viss andel av sina lägenheter genom en bostadsförmedling bör avstyrkas. Utskottet föreslår således att samtliga motionsförslag i detta avsnitt avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsförslag om allmännyttiga kommunala bostadsbolag. Utskottet hänvisar bl.a. till en pågående utvärdering av tillämpningen av lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Jämför reservation 4 (V). I partimotioner 2016/17:1736 av m.fl. yrkandena 6 och 7 och 2015/16:373 yrkandena 7 och 8 föreslås dels att det ska finnas minst ett allmännyttigt bostadsbolag i varje kommun och att regeringen bör återkomma med förslag om hur detta ska åstadkommas, dels att det bör införas ett förfarande där det krävs tillstånd från vid försäljning av bostäder ägda av kommunala bolag. I partimotion 2016/17:1736 yrkandena 9–11 finns tre förslag om tillkännagivanden som gäller olovliga värdeöverföringar från allmännyttiga bostadsbolag. Motionärerna anför att det i lagen om allmännyttiga kommunala bostadsbolag finns bestämmelser som begränsar kommuners möjligheter att ta ut pengar från sina bostadsbolag för att använda till andra verksamheter. Ändå tar kommuner ut pengar från bostadsbolagen för att finansiera annan verksamhet, och det finns ingen rättslig möjlighet för kommuninvånare eller hyresgäster att förhindra överföringar av detta slag.