bet · H401NU13 · 2017-03-24 00:00:00 — Utskottet vill påminna om att det konstaterade att världens länder i det internationella klimatavtal som tecknades vid i har tagit några viktiga steg för att underlätta tekniköverföringen till fattiga länder, och att dessa åtaganden ingår i den del av avtalet som ska följas upp. Vid klimatmötet i beslutades också att det teknikcenter (CTCN) som inrättats inom ramen för klimatförhandlingarna och som har till uppgift att bistå utvecklingsländer med kunskap om miljöteknik ska stödja genomförandet av avtalet. Som utskottet konstaterat i sitt inledande ställningstagande om främjande av internationell handel har det trots tidigare framsteg inte gått att nå ett frihandelsavtal för gröna varor (). Utskottet vill även i detta sammanhang understryka vikten av att regeringen med kraft fortsätter driva på för att ett avtal ska kunna nås. Utskottets förhoppning är att detta avtal som förhandlas mellan ett antal medlemsländer i WTO ska kunna utvecklas till ett multilateralt avtal, vilket skulle kunna få stor betydelse för handeln med gröna varor. Därmed avstyrks motionerna 2016/17:3148 (M) och 2016/17:3189 (M) i de berörda delarna. Övrigt om internationell handel I motionerna 2016/17:2081 (M) och 2016/17:3026 (L) lyfts problemet med handelshinder mellan och . I den förstnämnda motionen efterfrågas en översyn av hur fler gränshinder mellan länderna kan rivas i syfte att främja handeln mellan länderna, och i den senare begärs en översyn av de handelsavtal som reglerar handeln mellan länderna. Utskottet vill med anledning av dessa förslag påminna om vad det sagt då det behandlat liknande motioner (bet. 2015/16:NU9). Inom ramen för , och dess gränskommittéer och regionala arbetsgrupper sker ett samarbete som spelar en viktig roll för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Därtill ägnas särskild uppmärksamhet åt gränsöverskridande samarbete inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik och målet för territoriellt samarbete –2020. Detta sker bl.a. genom att främja konkurrenskraften hos näringslivet i gränsregionerna, t.ex. genom de gränsregionala programmen Interreg Nord, Interreg Bottnia-Atlantica och Östersjöprogrammet. I dessa program deltar förutom både och , trots att inte är en del av EU. Utskottet vill också, liksom tidigare, påminna om tjänsten Solvit som initierades av kommissionen 2002 och som har nämnts i det föregående avsnittet. Utskottet delar fortfarande motionärernas uppfattning att det är viktigt med insatser för att minimera gränshinder för företag, och att det därför är positivt att det sker flera insatser på området med den inriktning som efterfrågas i motionerna. När det gäller tullar på import av biomassa som lyfts i motion 2016/17:3272 (KD) konstaterade utskottet vid behandlingen av ett liknande yrkande (bet. 2015/16:NU9) att rätten att vidta handelspolitiska skyddsåtgärder faller inom EU:s exklusiva kompetens. Utskottet konstaterade vidare att regeringens hållning är att handelsskyddsåtgärder, i synnerhet antidumpningsåtgärder, är allvarliga ingrepp i det fria handelsutbytet som bör användas restriktivt och att regeringen enligt uppgift konsekvent framfört behovet av en reform av regelverket i frihandelsvänlig riktning samt verkat aktivt för att EU ska modernisera förordningarna på handelsskyddsområdet (skr. 2014/15:65, se även skr. 2015/16:115). Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen (utg.omr. 24) liksom föregående år framhåller att den fortsätter arbetet för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument och att den därför är kritisk till kommissionens pågående ansats till modernisering eftersom förslaget går i protektionistisk riktning. Som framgår i det föregående avsnittet har en modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument varit föremål för diskussioner i rådet , och enades rådet om en gemensam ståndpunkt. Utskottet konstaterar att regeringen har fortsatt att driva en frihandelsvänlig linje och betonat vikten av att skyddsåtgärderna inte får bli mer protektionistiska. Utskottet finner därmed att det finns en samsyn mellan motionärens och regeringens inställning i frågan om handelspolitiska skyddsåtgärder. Utskottet, som också omfattas av denna samsyn, anser därför att ett riksdagsuttalande kan besparas. I motion 2016/17:2910 (KD) begärs ett tillkännagivande om att inget handelsavtal bör ingås med innan ratificerar och genomför FN:s två konventioner om mänskliga rättigheter. Utskottet vill med anledning av förslaget inledningsvis betona vikten av att handelspolitiken medverkar till att värna de mänskliga rättigheterna, stärker respekten för grundläggande arbetsvillkor, inkluderar ett klimat- och miljöperspektiv samt prioriterar ett utvecklingsperspektiv. Som utskottet konstaterar i sitt inledande ställningstagande och som redogjorts för i det föregående har rättvis handel fått en mer framträdande roll i kommissionens nya handelsstrategi, och strategin innehåller ett antal åtgärder som rör handel och mänskliga rättigheter. Utskottet vill påminna om att EU:s målsättning är att integrera klausuler om respekt för mänskliga rättigheter i samtliga associerings- och frihandelsavtal. Utskottet konstaterar vidare att inte finns med i den förteckning över pågående frihandelsavtalsförhandlingar som redogjorts för i det föregående. I motion 2016/17:3171 (M) förordas att ska uppmana regeringen att verka för att det svenska undantaget för handel med sälprodukter ska fortsätta att gälla. Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag, (bet. 2015/16:NU9). Frågan aktualiserades mot bakgrund av en WTO-tvist, och utskottet vill därför i sammanhanget, liksom tidigare då förslaget behandlats, framhålla vikten av att respektera de internationella handelsreglerna och WTO:s tvistlösningsmekanism. Vid sin behandling konstaterade utskottet att frågan i närtid hade spelat ut sin roll i och med att EU antog en förordning som anpassats till som innebär att det är tillåtet med en begränsad småskalig försäljning av sälprodukter. Utskottet konstaterade vidare att regeringen under rådsförhandlingarna om den nya förordningen aktivt verkat för att behålla undantaget, vilket den också anser skulle vara förenligt med . Det finns dock ett stort motstånd inom EU mot säljakt, och det saknades därmed stöd för regeringens linje. Utskottet konstaterade även att förordningen erkänner att det borttagna undantaget kan skapa problem i vissa medlemsstater, och att detta bör beaktas vid framtida utvärderingar. Utskottets bedömning var att regeringen vid en eventuell framtida utvärdering av förordningen skulle verka för att införa det tidigare undantaget. Utskottet ser ingen anledning att ompröva sitt ställningstagande och avstyrker därmed motion 2016/17:3171 (M) i den berörda delen. Därmed föreslår utskottet att avslår samtliga aktuella motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om främjandet av EU:s inre marknad, exportförbudet för snus, metall- och skrothandel och övrigt om handel på den inre marknaden. Utskottet hänvisar bl.a. till den förda politiken och pågående insatser och utredningar. Jämför reservationerna 13 (M), 14 (C), 15 (L), 16 (M, SD) och 17 (SD). I motion 2016/17:1014 av och (båda S) anför motionärerna att regeringen aktivt bör arbeta för ett ökat engagemang där man säkerställer att konkurrenssituationen är densamma för alla inom EU och att medlemsstater inte ägnar sig åt social dumpning, eller delar ut ogiltigt statsstöd som åsidosätter lika konkurrens inom EU. bör uppmana regeringen att verka för att den inre marknaden utvecklas genom att EU:s tjänstedirektiv breddas och omfattar ökad rörlighet inom fler sektorer såsom digitala tjänster och varor, enligt kommittémotion 2016/17:3148 av m.fl. (M) yrkande 2. I motion 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 24 anser motionärerna att regeringen bör verka för att upphäva exportförbudet av snus inom EU. Även om snus inte kan anses vara en hälsoprodukt bidrar den enligt vad som sägs i motionen till en lägre förekomst av rökningsrelaterad cancer i . Tillåten export av snus skulle enligt motionärerna potentiellt kunna minska rökningsrelaterad cancer i EU som det skulle kunna skapa möjligheter till fler svenska jobb. I motion 2016/17:299 av (M) konstateras att svenska män har den lägsta dödligheten per capita inom EU när det gäller tobaksrelaterade sjukdomar, vilket enligt motionären förklaras av att det i finns tillgång till snus som är ett avsevärt mindre skadligt alternativ till rökning. Det är enligt motionären uppenbart att EU:s förbud mot export och försäljning av snus leder till en försämrad folkhälsa i övriga länder. finns det inga hinder för export till svenska konsumenter för snus som är tillverkat i annat EU-land. Detta är en konkurrensnackdel som diskriminerar svenska företag. Motionären anser att regeringen därför bör agera ansvarsfullt och verka för att snusförbudet inom EU avskaffas. Även i motion 2016/17:308 av och (båda M) förordas att ska uppmana regeringen att verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Motionärerna påtalar att det svenska snuset är den enda produkt som är totalförbjuden, vilket är den hårdaste av alla tillgängliga handelsregleringar. Vidare framhålls att det finns principiellt goda anledningar, inte minst utifrån ett folkhälsoperspektiv, för att återkommande påminna regeringen och kommissionen om att inte accepterar de skäl som anges för totalförbudet. Också i kommittémotion 2016/17:113 av m.fl. (SD) föreslås ett tillkännagivande om att regeringen ska verka för att avskaffa EU:s totalförbud mot export av svenskt snus. Snusförbudet är enligt motionärerna oförenligt med de principer som handelsunionen bygger på. Vidare framhålls att det inte finns några övertygande argument om att upprätthålla exportförbudet; tvärtom är argumenten för att tillåta export långt mycket tyngre. Förbudet är enligt motionärerna också förenat med betydande samhällsekonomiska kostnader eftersom det innebär stora summor i förlorade exportintäkter för . I kommittémotion 2016/17:115 av m.fl. (SD) konstateras att stölderna av framför allt koppar har ökat i takt med att metallpriserna har stigit. Problemen med metallstölder drabbar allt från småföretag till kyrkor och tågtrafiken, och leder bl.a. till att kulturarv utarmas och till stora samhällsekonomiska kostnader. För att komma till rätta med problemen förordar motionärerna att bör uppmana regeringen att återkomma med förslag om att dels återinföra tillståndskravet för handel med skrot (yrkande 1), dels införa ett kontantförbud inom skrothandelsbranschen (yrkande 2). Svensk djurhållning står inför stora utmaningar; så stora att många lantbruk inte ser någon annan väg än att lägga ned sin djurproduktion, sägs i motion 2016/17:1350 av (SD). Vidare framhålls att det är oerhört viktigt att upprättar en stark självförsörjningsgrad och att svenska bönder ges förutsättningar att planera för framtiden. medlemskap i har inneburit att det svenska djurskyddet blivit en orättvis konkurrensnackdel för de svenska djurproducenterna. Att sänka kraven på svensk djurhållning är dock inte ett realistiskt alternativ enligt motionären som i stället föreslår att det ska införas importtariffer på animaliska produkter som importeras till . När animaliska produkter som inte lever upp till minimikraven i svensk djurhållning och slakt importeras bör de beläggas med en importtariff för att vikta de orättvisa förhållanden som styr marknaden (yrkande 2). För animaliska produkter som lever upp till minimikraven i svensk djurhållning bör det införas en särskild importtariff (yrkande 1). I motion 2016/17:1393 av (SD) påtalas att tester har visat att det finns stora skillnader mellan de olika alkoholmätare som säljs på marknaden. Motionären efterlyser en standard med tillförlitlighet för alkoholmätare och anser att de apparater som inte håller måttet inte bör få säljas. För att en alkoholmätare ska få säljas bör den vara godkänd av ett ackrediteringsföretag så att användaren kan vara säker på resultatet. bör därför tillkännage för regeringen att det enbart får säljas säkra alkoholmätare. För att säkerställa Europeiska unionens långsiktiga överlevnad krävs enligt vad som sägs i kommittémotion 2016/17:2970 av m.fl. (C) yrkande 14 mer av det som en gång gjorde medlemsländerna framgångsrika: handel och öppenhet. bör enligt motionärerna ges bättre förutsättningar att skapa fler jobb och ökad tillväxt, och detta bör tillkännage för regeringen. Motionärerna vill att den inre marknaden öppnas ytterligare särskilt genom inrättandet av en digital inre marknad med stark nätneutralitet. Vidare anser motionärerna att EU måste öppna sig mer mot omvärlden och aktivt arbeta för upprättandet av fler globala frihandelsavtal. I partimotion 2016/17:1077 av m.fl. (L) yrkande 9 framhåller motionärerna att det, trots att de fyra friheterna (för människor, varor, kapital och tjänster) är grunden för EU och den inre marknaden, kvarstår stora utmaningar inte minst vad gäller tjänsters rörlighet över gränserna mellan medlemsstaterna. Enligt beräkningar som refereras i motionen skulle EU:s BNP kunna stiga med om medlemsstaterna fullt ut skulle genomföra den lagstiftning som redan finns på plats för att öka rörligheten av tjänster. Motionärerna anser att framstegen sker för långsamt. Motionärerna menar därför att bör tillkännage för regeringen att bör lansera ett tjänsteinitiativ för att samla medlemsstater bakom ambitionen att fullt ut skapa en inre marknad för tjänster. I det inledande avsnittet om internationell handel framgår också mål för EU:s inre marknad samt regeringens inriktning för politiken på området. Kommissionen presenterade två meddelanden som rör EU:s inre marknad: kommissionens meddelande om en strategi för en inre digital marknad i (KOM(2015) 192) och kommissionens meddelande om att förbättra den inre marknaden – bättre möjligheter för individer och företag (KOM(2015) 550). Utskottet har skrivit ett utlåtande om det senare av dessa två. I det förstnämnda meddelandet om strategi för en inre digital marknad presenterar kommissionen en rad åtgärder som bygger på tre grundpelare. För det första: en förbättrad tillgång till digitala varor och tjänster för konsumenter och företag. Detta kräver enligt kommissionen att de stora skillnaderna mellan nätvärlden och den fysiska världen försvinner snabbt, så att hinder för gränsöverskridande verksamhet undanröjs. För det andra: att skapa goda förutsättningar för att digitala nät och tjänster ska blomstra. Detta kräver enligt kommissionen en säker och pålitlig infrastruktur och innehållstjänster med hög hastighet, i kombination med rätt regelverk för innovation, investeringar, rättvis konkurrens och liknande spelregler. För det tredje: att maximera tillväxtpotentialen för den europeiska digitala ekonomin. Detta kräver enligt kommissionen investeringar i IKT-infrastruktur (informations- och kommunikationsteknik) och IKT-teknik, exempelvis molntjänster och stordata i forskning och innovation för att stimulera industrins konkurrenskraft och i bättre offentliga tjänster, delaktighet och kompetens. De åtgärder som föreslås för att förbättra den inre marknaden syftar till att skapa en fördjupad och rättvisare inre marknad som bygger på möjligheter, modernisering och resultat. Kommissionen presenterar bl.a. åtgärder för att möjliggöra en balanserad utveckling för den s.k. delningsekonomin och åtgärder för att hjälpa små och medelstora företag och nystartade företag att växa. Vidare vill kommissionen se en förverkligad tjänstemarknad utan gränser, och aviserar bl.a. att den kommer att lansera ett lagstiftningsinitiativ för att införa ett tjänstepass och föreslå lagstiftningsåtgärder för att åtgärda lagstiftningshinder, t.ex. skillnader i bolagsform, aktieägarkrav och sektorsövergripande begräsningar inom viktiga uppdragstjänster. Vidare avser kommissionen att åtgärda begränsande bestämmelser i detaljhandelssektorn och förebygga diskriminering av konsumenter och företagare. Kommissionen vill också skapa förutsättningar för att uppmuntra till modernisering och innovation, bl.a. genom att modernisera systemen för kvalitetsnormer och stödja medlemsländerna i offentlig upphandling i syfte att göra den mer öppen, effektiv och ansvarig. Kommissionen vill också befästa EU:s immaterialrättsliga regelverk och kommer bl.a. att lägga fram initiativ för att konsolidera och modernisera bestämmelserna om immateriell äganderätt, inbegripet åtgärder för att stödja utnyttjandet av immaterialrättigheter i små och medelstora företag. Kommissionen betonar också att det är nödvändigt att EU-lagstiftningen efterlevs för att den inre marknadens möjligheter och fördelar ska kunna utnyttjas, och kommissionen aviserar därför åtgärder för att se till att krav uppfylls och att det sker ett smart genomförande. Tjänstedirektivet ska ge bättre effekt genom att kommissionen föreslår ett nytt anmälningsförfarande som möjliggör kontroller vad gäller motivering och proportionalitet i fråga om ny nationell lagstiftning som begränsar den fria rörligheten för tjänster. För att stärka den inre marknaden för varor avser kommissionen bl.a. att lägga fram en åtgärdsplan som omfattar hela EU för att öka medvetenheten om ömsesidigt erkännande och se över förordningen om ömsesidigt erkännande. Av utskottets ställningstagande i utlåtandet Granskning av meddelande om att förbättra den inre marknaden (utl. 2015/16:NU16) framgår att ett av målen för handelspolitik har varit en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU. EU:s inre marknad har stor betydelse för svensk tillväxt och sysselsättning då handeln inom denna marknad utgör av svensk export och av svensk import. Utskottet påminde även om vad det i andra sammanhang har anfört om att en väl fungerande inre marknad är av avgörande betydelse när det gäller att stärka hela EU:s konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning till nytta för företag, arbetstagare och konsumenter. Utskottet delade därmed kommissionens övergripande målsättningar i meddelandet. På ett övergripande plan ansåg utskottet att målsättningen måste vara att handelshinder avvecklas, nya handelshinder inte uppstår och att den inre marknadens potential utnyttjas fullt ut. Enligt utskottets uppfattning var det angeläget att kommissionen skulle vidta åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för tjänstehandel, bättre villkor för småföretag och gränsöverskridande e-handel samt öppenhet mot omvärlden. Utskottet framhöll också vikten av att redan överenskomna åtgärder genomförs på ett korrekt sätt och i rätt tid i alla medlemsländer, och välkomnade kommissionens ambitioner på detta område. I övrigt ansåg utskottet att kommissionens meddelande utgjorde en bra grund för det fortsatta arbetet med att utveckla EU:s inre marknad. Vidare framhöll utskottet betydelsen av att lägga fram ambitiösa och konkreta förslag så att den potential som finns kan tas till vara och att för en politik som syftar till en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU. Utskottet framhöll även vikten av att en vidareutveckling av EU:s inre marknad inte leder till protektionistiska tendenser gentemot omvärlden och att bör fortsätta att vara en tydlig röst inom EU för en öppen, fri och rättvis handel och motverka olika former av protektionism. På de områden där det är aktuellt, ansåg utskottet, är det nödvändigt att skapa en balans mellan åtgärder för att förverkliga en inre marknad för varor och tjänster och skyddet för arbetstagare, konsumenter, djur och miljö. Stora krav måste, enligt utskottet, ställas på att demokrati, miljöhänsyn och andra allmänna skyddsintressen inte åsidosätts. För att handeln med tjänster ska fungera är det fundamentalt att olika länders modeller på arbetsmarknaden fungerar. Bestämmelser för den inre marknaden måste genomföras med respekt för fackliga rättigheter. Utskottet välkomnade också kommissionens övergripande ambitioner att minska regelbördan, och påminde om vikten av att regelförenklingsarbetet inte får leda till att grupper av företag ska kunna undantas från exempelvis arbetsmiljölagstiftning. Nya åtgärder från kommissionen får heller inte innebära en ökad administrativ börda för företagen, enligt vad utskottet anförde. I utlåtandet fanns fem motivreservationer (M, SD, C, V, L, KD). Kommissionen presenterade ett tjänstepaket, som innehåller tre lagstiftningsförslag som ska röja handelshinder på EU:s inre marknad för tjänster genom en förbättrad tillämpning av EU:s tjänstedirektiv. Förslagen i tjänstepaketet tar sin utgångspunkt i de redan befintliga tjänste- och yrkeskvalifikationsdirektiven. Två av de tre lagstiftningsförslagen (förslaget om ett elektroniskt tjänstekort och förslaget om förbättrat anmälningsförfarande för tjänsteregleringar) har hänvisats till näringsutskottet för subsidiaritetsprövning. Statssekreterare informerade utskottet om tjänstepaketet vid sammanträdet . Närings- och innovationsminister besvarade en skriftlig fråga från (S) om regeringen avser att ta några initiativ för att säkerställa att konkurrensen sker på lika villkor inom EU (fr. 2015/16:1131). Av statsrådets svar framgår det att det inom EU finns ett omfattande regelverk för statligt stöd till företag som samtliga medlemsstater måste följa. Inom ramen för detta har kommissionen tagit fram riktlinjer för regionalstöd, vilka tillåter mer generösa villkor i vissa regioner i t.ex. och andra länder med sämre ekonomiska förutsättningar än snittet i EU. Enligt kommissionens riktlinjer är det inte tillåtet att lämna regionalt investeringsstöd till företag som har lagt ned samma eller liknande verksamhet i en annan medlemsstat som föregick stödansökan. Om det verkar som att ett företag har fått otillåtet stöd kan berörda parter, t.ex. medlemsstater och andra företag, lämna in ett klagomål till kommissionen. I övrigt står det fritt för enskilda, t.ex. representanter för en facklig organisation, att uppmärksamma kommissionen på stödåtgärder. I sitt svar hänvisar statsrådet även till den av regeringen beslutade nyindustrialiseringsstrategin som syftar till att stärka industrins omvandlings- och konkurrenskraft. Avslutningsvis anför statsrådet att lagar, regler och skatter är exempel på grundförutsättningar som kan användas som indikatorer på ett lands konkurrenskraft, och att regeringen noga följer utvecklingen inom dessa områden. Det nya tobaksdirektivet (2014/40/EU) antogs av och ministerrådet . Direktivet började gälla och EU:s medlemsländer har därefter haft på sig för att införa de nya bestämmelserna i den egna lagstiftningen. Av direktivet framgår att det svenska undantaget för snus finns kvar och att export- och försäljningsförbudet för svenskt snus till resten av EU kvarstår. Den förra regeringen framhöll i faktapromemoria 2012/13:FPM51 att den ansåg att en enhetlig och ansvarsfull reglering som omfattar alla tobaksprodukter, där alla produkter bedöms utifrån samma kriterier, bör eftersträvas. Vidare beklagade den förra regeringen att vissa tobaksprodukter enligt förslaget till ett nytt tobaksdirektiv ska fortsätta att särbehandlas. Handel med skrot reglerades bl.a. i lagen (1981:2) om handel med skrot och begagnade varor. avskaffades den särskilda regleringen av handel med skrot. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare (dåvarande justitierådet ) med bl.a. uppdraget att lämna en bedömning om huruvida det bör införas ett lagstadgat förbud mot att använda kontanter och checkar som betalningsmedel vid handel med metallskrot. Ett syfte med ett sådant förbud skulle vara att stävja brottsligheten med metallstölder. överlämnades betänkandet Handel med begagnade varor och med skrot (SOU 2014:72) till regeringen. I utredningen föreslås att det införs ett förbud mot att använda kontanter, checkar och postväxlar som betalningsmedel vid handel med metallskrot i näringsverksamhet. Det främsta syftet med förbudet är att minska antalet metallstölder.