bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — Det har blivit allt svårare att bo och tjäna sitt uppehälle på landsbygden. Många unga människor ser sig tvingade att söka sig till de större städerna, trots att man inget hellre vill än att stanna kvar i sin hembygd. Det är alldeles för svårt att driva och utveckla företag på landsbygden. En sverigedemokratisk landsbygdspolitik har sin utgångspunkt i ett lönsamt jordbruk och skogsbruk. Dessa näringar ger upphov till långa förädlingskedjor och stimulerar företagsamhet, sysselsättning och skatteintäkter på landsbygden. Ett livskraftigt jordbruk är även en förutsättning för ett varierande kulturlandskap och mycket av vår biologiska mångfald. Öppna och levande landskap kan inte lagstiftas fram, det finns bara om det är lönsamt att bedriva jordbruk och hålla djur. Regeringen bör därför verka för ett svenskt, konkurrenskraftigt jordbruk. En konkurrenskraftig livsmedelskedja, punkt 4 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 22 och 2016/17:1190 av (C), 2016/17:2008 av och (båda C), 2016/17:2078 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 5, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2936 av (M) yrkande 1, 2016/17:3075 av (C), 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 1, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 81 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 7. De gröna näringarna utgör grunden för landsbygdens utveckling, och deras utveckling och potential till stärkt konkurrenskraft är viktiga för . Konkurrenskraftiga gröna näringar med betande djur håller våra landskap öppna och bidrar till ökad biologisk mångfald. Många delar av de gröna näringarna står dock inför akuta utmaningar. Det gäller inte minst bönderna, som måste ges större möjlighet att vara konkurrenskraftiga genom sänkta kostnader och enklare regler. Bland annat vill vi verka för att främja småskaliga livsmedelsföretag på landsbygden. Med satsningar på svenska livsmedel kan fler jobb skapas, turism och upplevelser kan utvecklas och vi kan se fler olika former av verksamheter på landsbygden. För att hela landet ska växa behövs regelförenklingar för lantbruk och fiske och fortsatta satsningar på som matland. Vidare är livsmedelsbranschen i hög grad säsongsbetonad, och många livsmedelsrelaterade företag är därför beroende av tillfälligt anställd personal. Att slå vakt om flexibla arbetsformer liksom möjligheten att visstidsanställa och säsongsanställda är därför viktigt för att säkerställa att företag kan anställa i den mån som behövs. En konkurrenskraftig livsmedelskedja, punkt 4 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2659 av m.fl. (KD) yrkande 5 och 2016/17:820 av m.fl. (C) yrkande 19, 2016/17:1190 av (C), 2016/17:2008 av och (båda C), 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 22, 2016/17:2078 av (M), 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 1, 2016/17:2878 av m.fl. (M) yrkande 1, 2016/17:2936 av (M) yrkande 1, 2016/17:3075 av (C), 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkande 4, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 1, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 22 och 81 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 7. Motorn på landet är densamma som i storstaden – ett välfungerande näringsliv. Åtgärderna som behövs för att stärka landsbygdsföretagandet är i huvudsak desamma som för företagandet i stort. Ett sätt att uppvärdera landsbygden och tjänsterna från landsbygdsföretagen är att sluta lokala kontrakt. För att utveckla och bevara svenska livsmedel bör lokala kontrakt uppmuntras mellan handlare på orten, konsumenter och producenter. Detta skulle bidra till en levande landsbygd med en god produktion av livsmedel och lokala produkter av god kvalitet. Lokala kontrakt utvecklar närmarknaden, ökar konsumentmakten och ger producenterna ökad försäljningsvinst. I ett lokalt kontrakt kan konsumenten ange värdet av ekosystemtjänster och det lokala lantbrukets mervärde i kronor och ören. Framtagandet av lokala kontrakt kan stödjas genom landsbygdsprogrammet. Det är viktigt att berörda myndigheter utvecklar instrument och riktlinjer så att lokala kontrakt kan spridas och initieras över hela landet. Genomförandet av EU-lagstiftning, punkt 5 (M, SD, C) av (C), (M), (M), (SD), (M), (M) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 41 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 10. EU-medlemskapet har medfört stora förändringar för livsmedelssektorn, som under har utsatts för en hårdare internationell konkurrens. Vi ser att det finns stora fördelar för den svenska livsmedelssektorn att konkurrera på en öppen marknad, men det kan inte nog understrykas att det finns ett ständigt behov av att de svenska reglerna anpassas till hur den internationella konkurrensen i livsmedelssektorn utvecklas och av att de svenska uttolkningarna av EU-regler inte försvårar för sektorn i förhållande till andra EU-länder. Det svenska genomförandet av EU-regler i lagstiftningen och myndigheternas uttolkning av EU-direktiv har en tendens att bli onödigt strikt, vilket ofta orsakar försämrad konkurrenskraft för livsmedelssektorn, är högst problematiskt. För att uppnå målsättningen att EU:s gemensamma regelverk ska bidra till en konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelsproduktion är det viktigt att lagstiftningen inte går utöver . Vi föreslår därför att det i instruktionerna till samtliga berörda myndigheter ska framgå att myndigheterna ska genomföra EU-direktiv och tillämpa EU-förordningar på ett sätt som ger så goda konkurrensförutsättningar som möjligt, inom EU-reglernas ramar, för berörda näringar. Vid genomförandet av det EU-gemensamma regelverket bör alltså en konkurrenskraftig och hållbar svensk livsmedelsproduktion vara ledstjärnan. Skatter och avgifter, punkt 6 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12. För att det svenska lantbruket och livsmedelsindustrin ska kunna stå sig i den internationella konkurrensen krävs att kostnaderna för livsmedelsproduktionens nödvändiga transporter minskar. Kostnaderna för drivmedel är en stor konkurrensnackdel i förhållande till andra jämförbara länder. Överindexeringen av drivmedelsskatterna försämrar konkurrenskraften snarare än stärker den. står fast vid förslaget om att sänka koldioxidskatten för diesel som används i jordbruket och säger nej till regeringens överindexering av drivmedelsskatterna. är ett stort land i utkant och avstånden är en konkurrensnackdel för det svenska näringslivet i allmänhet och för de areella näringarna i synnerhet. Att införa en kilometerskatt vore förödande för livsmedelssektorn och landsbygden och skulle göra det mycket svårt att uppnå målen i livsmedelsstrategin. tar därför kraftigt avstånd från att införa en kilometerskatt. Punktskatter på enskilda livsmedel, såsom kött och socker, har aktualiserats i debatten. Det är principiellt tveksamt att politiskt styra konsumtion på det viset, även om det finns vissa undantag där det kan vara befogat. Erfarenheter från andra länder visar att det är osäkert om sådana skatter bidrar till minskad konsumtion av exempelvis kött eller socker. Skatter och avgifter, punkt 6 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Den tidigare avgiften på handelsgödsel kom en gång till för att finansiera den svenska spannmålsexporten. användes den som ett skäl för att minska läckaget av gödning till vattendrag och minska tillförseln av tungmetaller till jorden. När det gäller frågan om näringsläckage finns det ett flertal studier som visar att det snarare är geografi, jordart och djurintensitet som är avgörande än om odlingen bedrivs ekologiskt eller inte. Det kan konstateras att jordbrukets läckage av växtnäringsämnen har minskat genom minskad spannmålsodling och ett målmedvetet miljöarbete från lantbrukets sida. motsätter sig därför att skatten på handelsgödsel återinförs. Svenska bönder konkurrerar på samma marknad som sina danska grannar, och anser att det är rimligt att skattenivån är densamma. Detta är en relativt stor, men nödvändig reform som kommer att leda till att fler lantbruk kan fortsätta att vara verksamma och utvecklas i . Skatten på diesel för lant- och skogsbruket ska därför sänkas till samma nivå som i , ca per liter, så att svenska bönder kan konkurrera på samma marknad som sina danska grannar. Skatter och avgifter, punkt 6 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Regeringen har återigen flaggat för återinförd handelsgödselskatt, men även ökad bekämpningsskatt och skatt på avstånd såsom kilometerskatt. Om regeringen menar allvar med att vilja stärka konkurrenskraften för svenskt lantbruk borde regeringen utlova ett stopp för ytterligare punktskatter på svenskt lantbruk under den första strategiperioden till . Livsmedelsföretagens konkurrenskraft är helt beroende av fungerande transporter, och en kilometerskatt skulle skada svenskt näringsliv hårt. vill därför säkerställa att konkurrenskraften inom livsmedelssektorn inte urholkas till följd av ett införande av vägslitageskatt eller avståndsbaserade avgifter. För att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft och möjlighet att fortsätta att producera mat och skapa jobb och miljövärden i måste kostnadsläget för svenska lantbrukare sänkas. vill se en ökad återbetalning av dieselskatten med totalt mer än regeringens nuvarande återbetalning. Då regeringen indexerat dieselskatten anser vi att regeringen även måste indexera återbetalningen för att lantbrukarna inte ska tappa konkurrenskraft. Skatter och avgifter, punkt 6 (L) av (L). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Det behövs en generell och företagarvänlig politik som inte tynger företag med onödig byråkrati och höga skatter på jobb och företagande. Liberalerna är kritiska till regeringens generella politik som innebär att mer skatt läggs på jobb och företagande, vilket också drabbar företag inom livsmedelssektorn. Liberalerna vill i stället se mer av grön skatteväxling, vilket innebär sänkt skatt på jobb men höjda miljö- och klimatpåverkande skatter och avgifter. Många av de miljöproblem som jordbruksproduktionen leder till, som övergödning och minskad biologisk mångfald, beror på tillförsel av näringsämnen via gödsling. Även förekomsten av kadmium i handelsgödsel är ett oroande miljöproblem. För att effektivisera och minska användningen av sådan gödsel bör en läckageskatt införas. I enlighet med klimatavtalet från måste subventioner till fossila bränslen tas bort. Dagens skattereduktioner vid användning av fossilt bränsle inom jord- och skogsbruket ska därför avskaffas. Skatter och avgifter, punkt 6 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 23 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 3, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 11, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 11 och 12 samt 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 1 i denna del. Konkurrenskraften för livsmedelsföretag ska stärkas. Det måste finnas goda företagsvillkor för hela livsmedelskedjan. Därför är det oroande med regeringens politik som innebär högre skatter på jobb och företagande. Eftersom livsmedelsföretagens konkurrenskraft är beroende av fungerande transporter skulle en skatt på avstånd skada svenskt näringsliv hårt. Konkurrenskraften inom livsmedelssektorn får inte heller urholkas genom att införa en vägslitageskatt eller avståndsbaserade avgifter. En kilometerskatt ska därför inte införas. I samband med utformningen av skatter och avgifter ska utgångspunkten vara att främja en konkurrenskraftig livsmedelssektor. En gödselskatt ska därför inte införas. För att underlätta generationsövergångar bör skattereglerna modifieras så att successiva köp och försäljningar av jordbruksfastigheter underlättas. Förenkla för företagen, punkt 7 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 19 samt 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 11, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2936 av (M) yrkande 2, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 6, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17. Att starta företag i livsmedelsbranschen kan vara tufft, särskilt för små företag som arbetar i liten skala. Vi tycker att det ska bli lättare att starta företag, och en del i det är att se över möjligheterna att ge företag som är i uppstartsskede dispens från vissa krav som medför kostsamma investeringar. När nya regler kommer på plats eller befintliga regler skärps, finns en risk att lagstiftaren och myndigheterna har väl bråttom att genomföra dessa. Det medför att företag inom primär- och livsmedelsproduktionen får svårt att på ett rimligt sätt genomföra nödvändiga förändringar i sin verksamhet. Följden av sådana snabba skiften i regelverken blir att företag blir tvungna att säga upp medarbetare och i vissa fall lägga ned sin verksamhet. föreslår att konsekvenserna av alla skärpta regler ska analyseras noga och att företag i primär- och livsmedelsproduktionen alltid ska ges en rimlig tidsram för att ställa om sin verksamhet. Förenkla för företagen, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 18 och 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 11, 2016/17:2936 av (M) yrkande 2, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 19, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 2, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17. anser att det måste bli enklare att bedriva jordbruk utan att överge höga ambitioner vad gäller miljön. All myndighetsutövning, politik och attityd bör i högre grad utgå från att vi ska gynna konkurrenskraft, tillväxt och aktivt brukande av mark i . Det handlar om att se systemet ur ett helhetsperspektiv. Myndigheterna bör eftersträva långsiktiga och målstyrda regelverk med mer generella rutiner och allmänna råd och styra bort från detaljstyrning och skjutmåttsjustis. Vi vill se över hur man kan minska byråkratin och underlätta vardagen för lantbrukare. Många lantbrukare upplever att de är underkastade en rent drakonisk byråkrati och känner dessutom att de befinner sig i ständigt underläge gentemot myndigheter, vars tjänstemän har makten att försvåra eller till och med stänga ned deras verksamhet. Förenkla för företagen, punkt 7 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 11 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17 samt 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2936 av (M) yrkande 2, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 19, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 15. Livsmedelsbranschen i har fantastiska möjligheter att växa. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Landsbygden bidrar med värden och produkter till hela landet, såsom sunda och säkra livsmedel och grön och förnybar energi. tycker att det är viktigt att vi underlättar för allt företagande inom livsmedelskedjan genom att sänka kostnader och minska regelkrånglet. tvingas svenska företagare lämna in över 90 miljoner blanketter till minst 70 olika myndigheter. För att svenska lantbrukares konkurrenskraft ska kunna stärkas bör därför politiken minska regelbördan. Därför menar att vi behöver en som bl.a. ser över hur djurskyddskrav och andra regler kan reformeras så att det inte är byråkratin, utan syftet med reglerna, som står i fokus. Vidare måste förenklingsarbetet fortsätta för att snabba på tillståndsprocesser och olika typer av godkännandeprocesser. Förenkla för företagen, punkt 7 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 15 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 11, 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 18, 2016/17:2936 av (M) yrkande 2, 2016/17:3173 av m.fl. (M) yrkandena 15 och 19, 2016/17:3379 av i och (C, KD) yrkande 2, 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 6 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkandena 10 och 17. Regler och villkor är ett av strategins huvudområden. Under Alliansens regeringstid bedrevs ett omfattande arbete med att förenkla reglerna för jordbruksföretagare. Företagens administrativa kostnader minskade med , och för företag inom de gröna näringarna minskade regelbördan . Regelförenkling är mycket viktigt för jordbrukets lönsamhet och konkurrenskraft och måste därför tillåtas fortsätta. anser därför att det bör tillsättas en parlamentarisk statlig utredning för att ta ett samlat grepp om regelbördan och för att föreslå förenklingar. Konkurrenskraft – en uppgift för myndigheterna, punkt 8 (S, MP, V) av (S), (S), (S), (S), (MP), (S), (S) och (V). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2016/17:2010 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 3, 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 3, 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 3 och 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 3. Som regeringen framhåller är det viktigt att myndigheter inom ramen för sitt huvudsakliga uppdrag, i sitt arbete och vid utformning av regler beaktar effekterna på de svenska livsmedelsföretagens konkurrenskraft och väger dessa effekter mot effekterna på andra samhällsmål. Sådana analyser och avvägningar bör dock göras utan att äventyra övriga målsättningar inom området, som t.ex. säkra livsmedel, djurskydd och redlighet eller relevanta miljömål. Vi anser därför i likhet med regeringen att det bör utredas hur berörda myndigheter i ökad utsträckning kan beakta stärkt konkurrenskraft för företagen i sitt arbete. Vi delar även regeringens bedömning att arbetet för att tillhandahålla service och lättillgänglig information om regler och villkor för företagande bör fortsätta att utvecklas. Vi konstaterar att har fått i uppdrag att vara utvecklingsmyndighet och verka för digital utveckling i livsmedelskedjan. Myndigheten ska, i nära samarbete med , främja en digital förnyelse genom att tillgängliggöra information i livsmedelskedjan för att bl.a. synliggöra hållbarhetsaspekter och öka konkurrenskraften inom sektorn. Vi konstaterar även att enligt sin instruktion har till uppgift att arbeta för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet samt att det i instruktion anges att ska underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Vi anser med hänvisning till vad som ovan redovisats att det inte finns skäl för att göra ett särskilt uttalande i frågan. Jordförvärvslagen, punkt 9 (SD, C, KD) av (C), (SD), (SD) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 5, 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 24 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 21. Jordförvärvslagen bedöms av regeringen ha en hämmande inverkan på konkurrenskraften i svenskt jordbruk genom att försvåra extern kapitalförsörjning. Regeringen vill utreda ändringar i jordförvärvslagen så att aktiebolag lättare ska kunna förvärva jordbruksmark. Vi motsätter oss en ändring av jordförvärvslagen. De inskränkningar i äganderätten som jordförvärvslagen innebär har befunnits motiverade för att åstadkomma mer rationella brukningsenheter inom jord- och skogsbruket, för att upprätthålla balansen mellan olika ägarkategorier och för att gynna bosättning och sysselsättning i glesbygd. Vi känner en mycket stor oro över att en ändring i jordförvärvslagen skulle leda till svårigheter för exempelvis unga att hävda sig gentemot bolag vid köp av fastigheter, och vi anser därför att jordförvärvslagen varken bör ändras eller genomgå en översyn. Generations- och ägarskiften, punkt 10 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 17 och 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 4 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 20. För handlar landsbygd om att ge goda förutsättningar för människor som lever, bor och verkar där. Generationsskiften och företagsöverlåtelser inom lantbruksföretag kommer i allt högre grad att innebära stora kapitalinsatser. Utvecklingen går också mot nya typer av ägare och helt andra krav för att kunna överlåta och investera i jordbruks- och trädgårdsföretag. I det sammanhanget är utformningen av jordförvärvs- och arrendelagstiftningen viktig. vill därför utreda lantbrukets möjligheter att i högre grad få tillgång till riskkapital samt underlätta för generationsskiften och inträden i jordbruket. Generations- och ägarskiften, punkt 10 (C) av (C). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2023 av och (båda C) yrkande 4 och 2016/17:3618 av m.fl. (C) yrkande 20 och 2016/17:2446 av m.fl. (SD) yrkande 17. De gröna näringarna är på många sätt grunden för verksamheter, aktivitet och möjligheten att bo på landsbygden. Många landsbygdsföretag har brukats i generationer och förväntas förvaltas av nästkommande generation. Tyvärr upplever många lantbrukare att det ibland är problematiskt att ta över jordbruksföretag på grund av krångliga regelverk.