bet · H401TU11 · 2017-03-31 00:00:00 — Den utvärdering som MHF gjort av verksamheten indikerar bl.a. att de automatiska nykterhetskontrollerna också fungerar förebyggande och gör att fordonsförare i högre utsträckning avstår från att dricka alkohol på färjan. gav regeringen i uppdrag att i samråd med övriga berörda aktörer analysera vad som krävs för att införa alkobommar i vissa hamnar. kom i sin rapport fram till att alkobommar inte rekommenderas, eftersom det skulle riskera att påverka aktuella myndigheters samlade verksamheter menligt genom att resurserna endast skulle riktas mot en brottskategori, vilket går emot hur arbetssätten i övrigt utvecklas. Dessutom påpekade man att metoden att föreskriva en teknisk lösning riskerar att minska incitamenten till att utveckla andra effektiva arbetssätt och lösningar. Därtill framhölls att kostnadseffektiviteten är oklar då det i praktiken inte handlar om automatisk nykterhetskontroll i ordets rätta bemärkelse utan om ett verktyg – alkobommen – som visserligen är automatiserad men som ändå kräver personella insatser i hög grad. uttalade också att om regeringen väljer att gå vidare med automatiska nykterhetskontroller borde ytterligare kunskaper utvecklas genom att en pilotverksamhet genomförs och utvärderas när det gäller kostnader, nytta och effekter. En sådan utvärdering skulle därefter kunna användas som underlag inför beslut om ett eventuellt vidare genomförande. I motion 2016/17:211 konstaterar (KD) att rattfylleri alltjämt är ett stort problem. Försöksverksamhet med automatiska nykterhetskontroller, s.k. alkobommar, har genomförts vid hamnar i och . Motionären menar att det med relativt små åtgärder är möjligt att införa alkobommar vid hamnarna och att bommar bör införas i alla större hamnar med internationell trafik. Motionären efterfrågar följaktligen att automatiska nykterhetskontroller införs vid de svenska hamnarna. (M) konstaterar i motion 2016/17:301 att det saknas alkobommar i gränshamnar där fordon transporteras på färjor. Motionären hänvisar till ett försök med alkobommar som var framgångsrikt och menar bl.a. att systemet med alkobommar har visat sig fungera preventivt med minskad rattonykterhet och att det är ett effektivt system som hindrar rattonykterhet. Motionären efterfrågar därför en översyn av möjligheten att inrätta alkobommar i svenska gränshamnar. I motion 2016/17:1782 menar (L) att många som döms för rattfylleri fortsätter att köra under berusning, både med och utan giltigt körkort. För att komma åt rattonykterheten och förhindra återfall kan alkolås monteras in i rattfylleridömdas fordon. Motionären menar att detta tillsammans med missbruksvård utgör en heltäckande åtgärd för att förhindra återfall. Motionären efterfrågar därför lagstiftning om alkolås i rattfylleridömdas fordon vid upprepade överträdelser. I kommittémotion 2016/17:3391 framhåller m.fl. (KD) att det inte under några som helst omständigheter ska vara tillåtet att köra med alkohol eller andra droger i kroppen. Motionärerna anser att straffet för rattfylleri är för lågt. Motionärerna anser även att ett förbud mot eftersupning som innebär att det inte är tillåtet att dricka alkohol de första efter en trafikolycka bör införas. Motionärerna efterfrågar därför en fortsättning på det förebyggande arbetet för nolltolerans mot alkohol och narkotika i trafiken (yrkande 8). Motionärerna uppmärksammar även behovet att utreda om alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri bör vara obligatorisk på alla nya bilar i . Motionärerna efterfrågar därför att en utredning om alkolås eller annan teknik som förhindrar rattfylleri på alla nya bilar i tillsätts (yrkande 11). Motionärerna efterfrågar vidare alkolås på alla nya fordon som används i körkortsutbildning (yrkande 29). De pekar i sammanhanget på att krav på alkolås redan finns för den som vill bli medlem i (). Utskottet kan inledningsvis konstatera att det görs olika insatser från de statliga myndigheternas sida när det gäller att motarbeta rattfylleri. Ett exempel är att en arbetsgrupp med deltagare från , Transportstyrelsen, Polisen, MHF, och () har tagit fram en strategi för arbetet för ökad andel nykter trafik. Utskottet välkomnar detta, inte minst mot bakgrund av att utvecklingen för andelen nyktra förare inte ligger i linje med en nödvändig utveckling för att uppnå målet om nyktra förare 2020. Ett annat exempel är att har tagit fram ett skolmaterial för lektioner och samtal på bl.a. högstadiet och gymnasiet kring alkohol och droger i trafiken, 't drink and drive. Vidare kan nämnas att i regleringsbrevet har fått i uppdrag att vara samordnande myndighet för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Inom ramen för uppdrag att stödja genomförandet av en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2016–2020 (ANDT-strategin) ska myndigheten vara sammankallande och samordnande myndighet för de nationella myndigheter som samverkar enligt modellen för samverkan mot alkohol och droger i trafiken. Modellen innebär att misstänkta ratt- och sjöfyllerister så snabbt som möjligt ska få möjlighet att komma i kontakt med socialtjänst eller beroendevård om de vill ha hjälp med att ändra sina alkohol- eller drogvanor. De myndigheter som ingår i samverkan är , , och . Arbetet är ett led i att genomföra regeringens ANDT-strategi där ett insatsområde är att motverka trafikrelaterade skador och dödsfall till följd av alkohol- och narkotikabruk. Utskottet vill peka på att alkoholpåverkade förare är en mycket stor riskfaktor i trafiken och att det finns ett tydligt samband mellan trafikolyckor och rattfylleri. Utskottet konstaterar att det görs olika insatser mot alkohol och droger i trafiken, men vill understryka att åtgärderna mot rattfylleri behöver bli effektivare för att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken och för att uppnå trafiksäkerhetsmålen och nollvisionen. Utskottet vill framhålla att enligt kräver allt fler alkolås vid entreprenad-, fordons-, persontrafik- eller transportupphandlingar. Företag och organisationer beslutar om att installera alkolås i sina fordon som ett led i ett trafiksäkerhetsarbete. Alkolås kan också vara en del i arbetsmiljöarbetet för att göra transporter och resor säkra. Utskottet noterar att ställer krav på alkolås vid entreprenadupphandlingar (Arbete på väg). ingår tillsammans med Transportstyrelsen i ett europeiskt nätverk för myndigheter om alkolås. Det träffas en gång och tar upp erfarenheter från deltagarländernas körkortsprogram samt användning av alkolås i förebyggande syfte. Nätverket uppmärksammar dessutom forskning och utveckling, framsteg i projekt med ny nykterhetsstödjande teknik, standarder, föreskrifter m.m. deltar vidare genom i det europeiska samarbetet med standardisering av alkolås samt informerar och sammankallar den svenska nationella spegelgruppen inom Svensk Elstandard (SEK). samverkar om att ta fram kunskapsunderlag och strategier inom området nykter trafik, samt för innovativa steg mot smart teknik och metodik som förhindrar alkoholrattfylleri. Verket stöder teknikutveckling av nykterhetsstödjande system som kan installeras i fordon . är en av två kvarvarande aktörer i forskningsprogrammet for Safety (DADSS) som initierats av det amerikanska trafiksäkerhetsverket National Highway Traffic Safety Administration (NHTSA) i samverkan med Coalition for Traffic Safety (ACTS). Inom projektet utrustas ett antal fordon med alkoholsensorteknik som möjliggör datainsamling som grund för fortsatt forskningsarbete. Vidare kan nämnas att är en av flera initiativtagare till projektet i . Vid VTI utvärderas systemet med alkolås efter rattfylleri på olika sätt. Utskottet har uppmärksammat att en ny enkätstudie visar att de flesta som har svarat i studien och använt alkolås efter rattfylleri upplever en förbättrad hälsosituation ett tag efter rattfyllerihändelsen. Respondenterna uppger att de dricker alkohol mer sällan eller aldrig, och när de dricker är det en mindre Utskottet konstaterar att många är nöjda med att kunna fortsätta köra bil, men efterfrågar förbättringar av systemet. har alkolås och arbetar är behovet att kunna köra i arbetet och ta sig till arbetet de viktigaste skälen till att välja alkolås. Bland dem som inte arbetar är de viktigaste skälen att körkortet behövs för att kunna ha ett socialt liv och en meningsfull fritid, samt för inköp. För dem utan alkolås är de viktigaste skälen till att inte ansöka att det kostar för mycket att ha alkolås, att de inte har något alkoholberoende eller alkoholmissbruk och inte vill bli ”stämplade” med ett alkolås eller att de klarar sig bra utan körkort. () är en organisation för trafikskoleföretag som bedriver yrkesmässig förarutbildning. 600 trafikskoleföretag som medlemmar, vilket utgör av landets beslutade att varje medlemsföretag ska ha alkolås installerade i samtliga övningsbilar för personbilsutbildning. beslutade att kravet på alkolås ska breddas till att gälla samtliga Alkotest innan man kör blir därmed obligatoriskt för samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. Regeringen har i proposition 2016/17:83 Några körkortsfrågor lämnat förslag på lagändringar som gör det möjligt att medge innehav av körkort med villkor om alkolås trots bruk av narkotiska preparat när behandling med sådana preparat har ordinerats av läkare eller någon annan behörig receptutfärdare och det kan bedömas att det inte finns någon fara för trafiksäkerheten. Lagändringarna föreslås träda i kraft (se tidigare avsnitt i detta Utskottet menar att den ökade användningen av alkolås är mycket positiv, men att andra system än tvingande lagregleringar kan vara ett bättre alternativ för att ytterligare öka användningen av alkolås. Utskottet har tidigare även ställt sig positivt till att en långsiktig ambition bör vara att alkolås, eller annan teknik som förhindrar påverkade förare från att köra, ska bli standard i alla nya fordon. Utskottet har inte ändrat inställning i denna fråga. För att uppnå en bred användning är det angeläget att användarvänliga och mindre kostsamma alkolås kan tas fram. Utskottet välkomnar den positiva utveckling som har skett och som har medfört att allt fler kommuner har valt att ställa krav på alkolås vid upphandling, i synnerhet för skolbussar men också för t.ex. färdtjänst. Utskottet välkomnar även STR:s beslut om att alkotest ska vara obligatoriskt innan man kör för samtliga körkortsbehörigheter och förarbevis. menar att innovation och digitalisering går snabbt inom fordonsutvecklingen och att vi successivt kommer att möta andra former och lösningar för att öka andelen nyktra förare i vårt transportsystem. Utskottet delar denna bedömning och vill betona att det är viktigt med fortsatt utveckling av ny teknik för att förhindra rattonykterhet. Utskottet vill inledningsvis påminna om att har beslutat om ett tillkännagivande om att regeringen med skyndsamhet bör se över frågan om hur ett införande av alkobommar i gränshamnarna ska kunna genomföras (bet. 2014/15:TU8, rskr. 2014/15:145). Regeringen har också gett i uppdrag att i samråd med övriga berörda aktörer analysera vad som krävs för att införa alkobommar i vissa hamnar. Utskottet påminner om att försöksverksamhet med automatiska alkobommar har pågått . Utskottet framförde i betänkande 2015/16:TU13 att man var positiv till de slutsatser som MHF drog av utvärderingarna av försöksverksamheten. När det gäller framförde utskottet att man visserligen delade bedömning att ett permanentande av försöken med alkobommar kan kräva ytterligare utvärderingsarbete men utskottet ville framhålla de påvisbara positiva effekter för minskad rattonykterhet som framgår av tillgängliga utvärderingar. uttalade regeringen att alkobommar är ett effektivt medel för att kontrollera och stoppa rattfylleri och att det ligger i linje med nollvisionen (prop. 2015/16:1). Regeringen hänvisade också till de försök som genomförts vid hamnarna i , , och och konstaterade att kontrollerna rent tekniskt fungerat väl och att de tillsammans med information riktad till förarna i samband med incheckning och på färjorna har haft en preventiv effekt. Utskottet såg positivt på regeringens uttalande. Utskottet ser även positivt på att infrastrukturministern i sina svar på interpellationerna 2015/16:406 och 2015/16:732 framförde att regeringen vill intensifiera arbetet för en trygg och säker vägtrafik och att en viktig del i detta är att förebygga och förhindra rattfylleri. Infrastrukturministern framförde att alkobommarna är ett av flera exempel på nya tekniklösningar för att kontrollera nykterhet. Ministern påpekade bl.a. att alkobommar är en intressant möjlighet att förhindra rattfylleri i färjetrafiken och på så sätt öka Utskottet delar denna bedömning. Vidare välkomnar utskottet att regeringen i prop. framförde att ett framgångskoncept för att nå målen om en nykter trafik är att utveckla nya användningsområden och arbetsmetoder och att genomföra trafiksäkerhetsteknik, bl.a. för kontroll av nykterhet. Vid utskottssammanträdet lämnade företrädare för och förbundet information i frågan om framförde att det är positivt om ett halvautomatiskt nykterhetskontrollsystem kan utvecklas och att de tillsammans med kontrollmyndigheterna ser verksamhet med nykterhetskontroller i hamnar som en preventiv åtgärd samt att det behövs en stor informationsinsats om svensk konstaterade att alla fordon inte kan kontrolleras, vilket ställer krav på att utforma ett flexibelt och säkert verktyg. Vidare pekade de på att det för att få tillgång till mark för anläggningarna krävs överenskommelser med markägarna och hamnarna. även att strävan att införa kontroller konkurrensneutralt kan vara svår att Oavsett lösning bedömde att bemanningen är den kritiska Hamnar redovisade vissa utmaningar i samband med De framförde bl.a. att det gärna ska finnas nykterhetskontroller men att fasta bommar bör undvikas. Som en del i det förebyggande arbetet mot rattfylleri fattade regeringen den beslut om att ge i uppdrag att utreda frågan om hur ett införande av anläggningar för nykterhetskontroller, alkobommar, i tre till fem hamnar i lämpligast ska genomföras. , som erhöll en förlängd svarstid till , ser i sin redovisning konkurrenssituationen som en kritisk aspekt som måste respekteras. snedvridning av hamnarnas och rederiernas konkurrensvillkor ska bli så minimal som möjligt föreslår att nykterhetsstödjande kontroller införs på samtliga hamnar med förarbunden färjetrafik samt vid , 23 hamnar plus . är övertygat om att ett rätt utformat verktyg och en väl övervägd verksamhet med framgång även skulle kunna användas vid andra trafikintensiva platser. utvecklar ett innovativt koncept och att införandet av det sker stegvis. Utskottet välkomnar förslag. Utskottet har återkommande gett uttryck för sitt engagemang i frågan om Utskottet vill betona att det är angeläget att fortsätta driva arbetet med införande av alkobommar i gränshamnarna framåt. ligger i framkant när det gäller teknik och kompetens, och mot den bakgrunden har utskottet tidigare framfört att tiden är mogen att övergå från försöksverksamhet till att införa permanenta bommar. denna uppfattning och understryker att det i enlighet med den målsättning som framgår av nollvisionen krävs olika slag av kraftfulla och effektiva åtgärder mot rattfylleri för att det ska bli möjligt att minska antalet dödade och allvarligt skadade i trafiken. Utskottet vill mot den bakgrunden framhålla att alkobommar är den viktigaste kontrollen för att förhindra att lastbils-, buss- och bilförare som kommer med färjor från andra länder i onyktert tillstånd kör in och trafikerar vägarna. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med ett förslag om permanenta alkobommar. Med hänvisning till de insatser som genomförs finner utskottet sammanfattningsvis inte skäl att vidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen och avstyrker därmed motionerna 2016/17:211 (KD), 2016/17:301 (M), 2016/17:1782 (L) och 2016/17:3391 (KD) yrkandena 8, 11 och 29. Utskottets förslag i korthet avslår motioner om användning av mobiltelefoner vid bilkörning. Utskottet välkomnar regeringens uppdrag till Transportstyrelsen om att bl.a. utvärdera vidtagna åtgärder och ser fram emot utredningens resultat. Utskottet menar att det är viktigt att minska riskerna för olyckor i trafiken och avser att nogsamt följa den fortsatta hanteringen av frågan. Jämför reservation 6 (SD) och motivreservation 7 (M, C, L, KD). har ratificerat om vägtrafik (). I artikel 8 i konventionen infördes en ny punkt 6 som bl.a. innehåller ett förbud mot att använda handhållna telefoner under körning med ett motorfordon. Enligt bestämmelsen, som trädde i kraft , ska en förare av ett fordon alltid minimera andra aktiviteter än själva körningen. Den nationella lagstiftningen bör innehålla regler om förares användning av mobiltelefoner. Länderna ska åtminstone införa förbud mot att föraren av ett motorfordon eller en moped använder en handhållen mobiltelefon när fordonet är i rörelse. Totalt har 26 EU-medlemsländer infört denna regel i någon form. Flertalet länder har endast infört krav på handfriutrustning, och inget EU-medlemsland har infört ett totalt förbud mot att använda mobiltelefoner under körning. Även övriga konventionsländer har med något undantag infört regeln i någon form. tillkännagav för regeringen att den bör beakta den forskning som har bedrivits och pågår på området mobiltelefonanvändande vid bilkörning, för att sedan återkomma till senast med förslag till de åtgärder som krävs, eller redovisa vidtagna åtgärder när det gäller mobiltelefonerande vid bilkörning (bet. 2010/11:TU18, rskr. 2010/11:222). I betänkandet framhölls att förarens koncentration vid bilkörning är en av de viktigaste faktorerna för att undvika olyckor och att mobiltelefonens speciella ställning måste tas på allvar. Som ett svar på tillkännagivandet återkom regeringen med en skrivelse till (skr. 2012/13:60) med en redogörelse för de åtgärder man avsåg att vidta för att få en mer trafiksäker användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning. I de aviserade åtgärderna ingick en översyn och skärpning av kraven i trafikförordningen (1998:1276) om allmän omsorg och varsamhet för förare av motorfordon samt ett uppdrag till Transportstyrelsen att ta fram en plan för andra åtgärder som långsiktigt ökar förarnas medvetenhet om riskerna med att använda kommunikationsteknik under körning. riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen där bad regeringen att återkomma med ett förslag till lagstiftning mot sådan användning av kommunikationsutrustning vid bilkörning som tar betydande uppmärksamhet från körningen och därmed hotar trafiksäkerheten (bet. 2012/13:TU7, rskr. 2012/13:179). För att åstadkomma en mer trafiksäker användning av kommunikationsutrustning när man kör motordrivna fordon infördes en ny bestämmelse i trafikförordningen (4 kap. 10 §) med lydelsen: ”Vid färd på väg med ett motordrivet fordon får föraren ägna sig åt aktiviteter som användande av mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning endast om det inte inverkar menligt på förandet av fordonet.” Utöver den nya paragrafen gäller trafikförordningens grundbestämmelser (2 kap. 1 §) som anger: ”för att undvika trafikolyckor skall en trafikant iaktta den omsorg och varsamhet som krävs med hänsyn till omständigheterna”. beslutade om ett nytt tillkännagivande om kommunikationsutrustning och körning där regeringen uppmanades att återkomma till med ett förslag till lagstiftning med skärpta regler mot viss mobilanvändning vid bilkörning (bet. 2013/14:TU9, rskr. 2013/14:181). I motion 2016/17:1407 framhåller (SD) att regelverket kring mobiltelefonanvändning i bil är för otydligt eftersom det ska bevisas att användning av mobiltelefon påverkat körningen negativt. Det innebär att polisen har en omöjlig uppgift att bevisa vad det är som gör att föraren framfört sitt fordon trafikfarligt. Motionären menar att det ska vara ett tydligt förbud med kännbara straff mot att använda en handhållen mobiltelefon som man kör bil. Motionären efterfrågar att man påskyndar införandet av ett tydligt förbud mot handhållna mobiltelefoner vid körning. (M) framför i motion 2016/17:1511 att handhållen mobiltelefon påverkar reaktionsförmågan hos föraren. Motionären hänvisar till att det i är fler unga som omkommer på grund av mobilanvändning än på grund av rattfylleri och att flera EU-länder har lagkrav på handfriutrustning för att mobiltelefoner ska få användas under körning. Enligt motionären skulle en tydligare formulering av svenska regler öka signalvärdet, och möjligheten till alternativa tolkningar minskar. Därför efterfrågar motionären en översyn av möjligheterna till en tydligare formulering i trafikförordningen om mobiltelefon och bilkörning. I motion 2016/17:3358 anför (KD) att regelverket mot att hantera mobiltelefon under körning som infördes inte blev så tydligt och att det inte uppfyllde vad som eftersträvades. Motionären menar att regler bör vara tydligt utformade och ge så lite utrymme för olika tolkningsmöjligheter som möjligt och att regelverket inte har fått önskad effekt. Motionären efterfrågar därför en utredning i syfte att utvärdera den regeländring som gjorts när det gäller mobiltelefon under körning. Utskottet konstaterar att det i trafikförordningen (1998:1279) fastslås att en trafikant ska iaktta den omsorg och varsamhet som krävs med hänsyn till omständigheterna för att undvika trafikolyckor. Vid färd på väg med ett motordrivet fordon får föraren ägna sig åt aktiviteter som att använda mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning endast om det inte inverkar menligt på förandet av fordonet. Utskottet konstaterar vidare att (2011, 2013 och 2014) har riktat tillkännagivanden till regeringen när det gäller frågan om användning av kommunikationsutrustning och mobiltelefoner vid bilfärd. Efter senaste tillkännagivande till regeringen redovisade att den dåvarande regeringen gav i uppdrag till Transportstyrelsen att ta fram en långsiktig plan för information och andra åtgärder i fråga om förarens aktiviteter under färd, vilket Transportstyrelsen redovisade i en rapport . framhöll då att rapporten innehåller en långsiktig aktivitetsplan och förslag till uppföljning av effekterna av ändringen i trafikförordningen och att skärpningen av trafikförordningen hade medfört fällande domar för olaglig användning av mobiltelefoner under körning. Vidare framhölls att en utvärdering av bestämmelserna och den långsiktiga aktivitetsplanen som Transportstyrelsen tagit fram skulle göras och att ärendet bereddes vidare inom . hänvisade regeringen i skrivelse 2015/16:75 till att Transportstyrelsen genomförde bl.a. informations- och utbildningsinsatser för att stärka en trafiksäker användning av kommunikationsutrustning i fordon. Enligt statistik som utskottet har fått från godkändes 52 strafförelägganden och väcktes 33 åtal gällande olovlig mobilanvändning i trafiken. godkändes 64 strafförelägganden på plats och väcktes 17 åtal. godkändes 41 strafförelägganden och väcktes gav regeringen i uppdrag att utvärdera om de åtgärder som vidtagits för att minimera trafikfarlig användning av mobiltelefoner och annan kommunikationsutrustning under körning är tillräckligt effektiva från trafiksäkerhetssynpunkt. I uppdraget ingår även att, om så bedöms lämpligt, återkomma till regeringen med förslag till regeländringar eller andra åtgärder för att öka trafiksäkerheten när det gäller användning av mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning under körning. Uppdraget ska redovisas . Utskottet vill särskilt framhålla de risker som användning av mobiltelefon och annan kommunikationsutrustning medför när det gäller trafiksäkerheten på vägarna. Utskottet menar att det är viktigt att minska riskerna för olyckor i trafiken. Utskottet vill framhålla att den nuvarande situationen inte är hållbar och att det därför behövs ytterligare åtgärder för att undvika onödiga säkerhetsrisker förknippade med användning av mobiltelefon i samband med bilkörning.