bet · H501FiU6 · 2017-10-20 00:00:00 — Utskottet noterar att fonderna fört för att täcka underskott i systemet, medan de –2008 tillfördes när pensionsavgifterna var större än utbetalningarna. Sedan starten har förvaltningen av buffertfonderna gett ett ackumulerat resultat på , vilket motsvarar en avkastning på . Det betyder att buffertfondernas resultat mer än väl överträffat inkomstindex, som ökat med i genomsnitt , och att buffertfondernas andel av pensionssystemets tillgångar ökade från –2016. Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens bedömning i skrivelsen att buffertfonderna, trots varierande resultat , har uppfyllt sin roll både som buffert för hantering av över- och underskott i pensionssystemet och som långsiktig finansiär av systemet. I samband med behandlingen av förra årets skrivelse om AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130, bet. 2016/17:FiU6) var utskottet kritiskt till kostnadsutvecklingen i fonderna. Utskottet ansåg att det var ohållbart att fondernas kostnader skulle stiga med , vilket de gjorde –2015. Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att trenden bröts och att fondernas sammanlagda kostnader sjönk med , eller om man räknar in fondernas utgifter för s.k. prestationsbaserade arvoden. Utskottet uppskattar också att regeringen i årets skrivelse redovisar en utbyggd granskning av fondernas kostnader och kostnadsutveckling. Enligt regeringen förklaras uppgången –2015 framför allt av stigande externa förvaltningskostnader till följd av att fondkapitalet ökade snabbt. Kostnadsminskningarna berodde enligt regeringen på att fonderna hade lagt en större del av förvaltningen internt i stället för externt och att man bytt ut eller fått ned kostnaderna för existerande externa förvaltningsmandat. Utskottet konstaterar att en stor del av minskningen berodde på lägre kostnader i Första och Andra AP-fonderna. Trots minskningen kan utskottet konstatera att skillnaderna i kostnadsnivå mellan fonderna är relativt stora. Räknat på interna och externa kostnader hade Första och Andra AP-fonderna de högsta kostnaderna , medan Tredje och Fjärde AP-fonderna hade de lägsta. Räknar man in utgifterna för prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning förändras bilden något. Då har Andra och Tredje AP-fonderna de högsta kostnaderna följt av Första AP-fonden, medan ligger en bra bit under övriga i kostnadshänseende. Mellan Andra AP-fonden, som hade den högsta kostnaden , och , som hade den lägsta, skiljer det eller om man inkluderar utgifter för prestationsbaserade arvoden. Till bilden hör att Andra och Fjärde AP-fonderna haft ungefär samma avkastning på kapitalet sedan starten . En jämförelse som gjort på regeringens uppdrag visar bl.a. att Första–Fjärde AP-fonderna som grupp är kostnadseffektiv jämfört med ett urval av utländska pensionsfonder. Det är enligt utskottet ett bra resultat. Men det är viktigt att de enskilda fonderna fortsätter att arbeta med kostnadseffektiviteten i förvaltningen för att säkerställa fondernas bidrag till pensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende bland allmänheten för fonderna och pensionssystemet. Med det som sagts föreslår utskottet att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. Utskottets förslag i korthet avslår förslag om AP-fondernas placeringsregler bl.a. med motiveringen att nya regler bereds inom . I motion 2017/18:1946 av (M) är motionären orolig över alla förslag om att kapitalet i ska kunna användas i olika projekt, i allt från bostadsbyggande till klimatsatsningar. Enligt honom finns det därför anledning att genom ett uttryckligt lagstöd säkra att AP-fonderna inte används till annat än det som i förlängningen är bra för de kommande pensionsutbetalningarna. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) yrkande 14 föreslår motionärerna att AP-fonderna ska få direktiv att investera i lokala och regionala fonder som i sin tur kan stödja nya företag som bidrar till välstånd, högre sysselsättning och hållbarhet. Som ett gott exempel anges två större pensionsfonder i som medvetet investerar långsiktigt i regionala företag. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motioner med liknande förslag, senast i betänkande 2017/18:FiU6. Utskottet anser, i likhet med vid tidigare behandlingar av förslag inom området, att AP-fondernas olika placeringsregler behöver ses över och förändras för att anpassa regelverket till dagens finansiella marknader. Utskottet konstaterar att publicerade en promemoria om ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna. I promemorian föreslås bl.a. att fonderna ska få ökade möjligheter investera i s.k. illikvida tillgångar, vilket ger fonderna utrymme att placera i s.k. alternativa tillgångar som t.ex. fastigheter, jordbruk, skog och infrastruktur. Dessutom föreslås att regeln för hur mycket fonderna ska placera i räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk ska sänkas från av fondernas tillgångar till . Vidare föreslås att man tar bort kravet på att av AP-fondernas tillgångar ska förvaltas av externa förvaltare. Utskottet vill avvakta den fortsatta beredningen av promemorian och remissyttrandena inom innan det tar slutlig ställning till förslagen. När det gäller frågan om starkare lagstöd för AP-fondernas förvaltning upprepar utskottet sin tidigare ståndpunkt att AP-fonderna ska styras av högt ställda krav på miljö, etik och moral, men att det inte är rimligt att i lag reglera att AP-fonderna ska tillåtas eller förbjudas att investera i vissa företag, branscher eller regioner. En viktig del i överenskommelsen om pensionssystemet är att fonderna ska ha renodlat finansiella mål och att de inte ska ta näringspolitiska eller ekonomisk-politiska hänsyn. Med det som sagts avstyrks de aktuella motionerna. Hållbara investeringar i AP-fonderna Utskottets förslag i korthet avslår förslag om AP-fondernas hållbarhetsarbete bl.a. med motiveringen att nya regler bereds inom . I motion 2017/18:3371 av och (båda MP) hävdar motionärerna att AP-fonderna investerar miljarder kronor i företag och verksamheter som bidrar till klimatförsämringar eller bryter mot mänskliga rättigheter. Enligt motionärerna vill inte svenska folket att deras pensionspengar ska investeras i verksamheter som bidrar till klimatförändringar, en utarmning av biologisk mångfald, brott mot mänskliga rättigheter eller ohälsa. Regeringen bör därför ta fram nya placeringsregler för AP-fonderna, regler som leder till att AP-fonderna inte investerar i fossilgas, kol- och oljeindustri, vapenindustri, spel och tobaksindustri. Reglerna ska bidra till ett tryggt pensionssystem och till att Agenda 2030-målen uppnås. I motion 2017/18:2962 av m.fl. (MP) anser motionärerna att nuvarande regelverk för AP-fonderna tvingar fonderna att agera kortsiktigt. Motionärerna anser i stället att fonderna bör få direktiv att utöva ett aktivt ägarskap för att uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling snarare än kortsiktig lönsamhet. Enligt motionärerna bör regeringen se till att öka kompetensen i AP-fondernas styrelser när det gäller ekologisk och social hållbarhet. AP-fonderna bör också få direktiv att delta i nomineringskommittéer och bolagsstyrelser för att få företagen att nå hållbarhetsmålen (yrkandena 12, 13 och 15). I motion 2017/18:3686 av m.fl. (C) yrkande 4 anser motionärerna att den ekonomiska värderingen av världens olje-, kol- och gasreserver är kraftigt överdriven. Om världen ska nå målet om en maximal höjning av temperaturen på två grader måste minst två tredjedelar av de fossila fyndigheterna lämnas orörda. Det svenska pensionskapitalet i måste därför klimatsäkras genom att förvaltningen blir långsiktigt hållbar. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat liknande förslag som rör etik, miljö och hållbara investeringar i fonderna, senast i betänkande 2016/17:FiU6. Utskottet granskar löpande AP-fondernas arbete med hållbara investeringar, och på utskottets uppmaning gör regeringen en utvärdering av fondernas arbete med hållbarhet i förvaltningen. I årets skrivelse redovisas huvuddelen av denna utvärdering i anslutning till redovisningen och granskningen av utvecklingen i varje enskild fond. Det tycker utskottet är bra, eftersom utskottets uppfattning är att en av de viktigaste faktorerna för att nå en hållbar förvaltning är att integrera hållbarhetsfrågorna i fondernas löpande kapitalförvaltning. Utskottet kan, i likhet med regeringen, konstatera att AP-fonderna, med fondstyrelsernas aktiva medverkan, fortsatte att utveckla arbetet med att integrera hållbarhetsaspekter i förvaltningen . Flera initiativ har fonderna tagit själva, andra har tagits gemensamt i AP-fondernas etikråd. Till exempel har Första AP-fonden ökat resurserna för hållbar förvaltning och satt upp nya mål för verksamheten. Fonden har också, i likhet med andra AP-fonder, infört filter i delar av förvaltningen som rensar bort de företag som är sämst ur ett hållbarhetsperspektiv eller i arbetet med omställningen till ett samhälle med låga fossila bränslen. Andra AP-fonden avvecklade investeringarna i 23 kolbolag, 15 olje- och gasbolag samt 38 elproducerande bolag. Tredje AP-fonden har, även det i likhet med andra fonder, aktivt deltagit i nomineringskommittéer och bolagsstämmor för att bl.a. påverka företagens arbete med hållbarhet. beslutade t.ex. att sälja samtliga aktier i tobaksbolag. Fonden har också arbetat med att minska klimatrisken i tillgångarna, och bestod av den globala aktieportföljen av s.k. lågkoldioxidstrategier. Inom ramen för arbete pågick ca 300 dialoger med företag om hållbarhet. Enligt utskottet är det viktigt att fondernas arbete med hållbarhet i förvaltningen fortsätter med oförminskad styrka. Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att det inte finns några uttryckliga lagregler om fondernas arbete inom detta område. I den promemoria som publicerade föreslår regeringen att det bl.a. ska införas ett krav i AP-fondslagen på att fonderna ska förvalta fondmedlen genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Särskild vikt ska läggas på hur en hållbar utveckling kan främjas, utan att det görs avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Dessutom bör det enligt regeringen införas ett krav på att AP-fondernas årliga verksamhetsplaner bl.a. ska innehålla riktlinjer för hur långsiktigt hög avkastning ska uppnås och hur fondmedlen ska förvaltas föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Vidare bör ett krav införas på att fonderna ska samverka när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande, bl.a. genom att utveckla en gemensam värdegrund för förvaltningen av AP-fonderna. Fonderna bör också gemensamt utveckla riktlinjer för hur de på ett transparent sätt ska redovisa hur man förvaltat kapitalet föredömligt, enligt regeringens förslag. När det gäller lagreglering inom detta område vill utskottet avvakta den fortsatta beredningen av promemorian och remissyttrandena inom innan det tar slutlig ställning till frågan om och i så fall hur en reglering bör utformas. Med det som sagts avstyrker utskottet de aktuella motionerna. Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om att omvandla till en investeringsfond bl.a. med motiveringen att en sådan förändring skulle äventyra finansieringen av pensionssystemet. I motion 2017/18:313 av (SD) föreslås att ska omvandlas till en investeringsfond. Kapitalet i fonden bör enligt motionären användas som grund för att bygga ut studentbostäder, förbättra vägar och kollektivtrafik, renovera skollokaler och bygga ut antalet trygghetsboenden. Utskottet behandlade ett liknande yrkande i betänkande 2016/17:FiU6 AP-fondernas verksamhet . Med anledning av förslaget vill utskottet anföra följande. är en del av buffertfondsystemet. Eftersom är en sluten fond är den visserligen inte en del av hanteringen av löpande över- eller underskott i pensionssystemet, men den är ändå en viktig del av pensionssystemets tillgångar. Utskottet avstyrker olika förslag om att bryta ut fonder ur buffertfondsystemet och använda kapitalet för att investera i projekt och verksamheter som har tydliga näringspolitiska och ekonomisk-politiska motiv. En sådan utveckling skulle i förlängningen äventyra stabiliteten i och finansieringen av pensionssystemet. Utskottet kan i det här sammanhanget konstatera att i en promemoria (Nya regler för AP-fonderna, Ds 2015:34) föreslog att skulle avvecklas och att verksamheten och kapitalet i fonden skulle föras över till Andra AP-fonden. Frågan bereds fortfarande i den s.k. Pensionsgruppen, som består av företrädare för de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, och utskottet vill avvakta den fortsatta beredningen innan det tar ställning till en eventuell förändring av . AP-fondernas verksamhet , punkt 1 (V) (V) anför: anser att det behövs en aktiv och strategisk näringspolitik som skapar hög sysselsättning och god tillväxt för att ska kunna klara framtidens pensionskostnader. AP-fonderna bör användas i den aktiva näringspolitiken. För att det ska vara möjligt bör AP-fonderna förvaltas utifrån långsiktiga samhällsekonomiska kriterier, inte utifrån kortsiktiga avkastningskrav som . Dagens snäva placeringsregler för fonderna bör förändras. Till exempel bör gränsvärdena för AP-fondernas ägande i svenska bolag höjas. Dessutom bör förbudet mot att investera i onoterade värdepapper (om det inte sker via andelar i riskkapitalfonder) avskaffas eftersom det förhindrar AP-fonderna att investera i mindre onoterade bolag inom t.ex. miljöteknik- och läkemedelsbranscherna. Som ett led i näringspolitiken bör Första AP-fonden omvandlas till en fond för samhällsnyttiga investeringar. Fonden bör bl.a. få möjlighet att investera i miljöteknik, läkemedelsbranschen, bostäder, gruvnäringen, infrastruktur och andra investeringar som bidrar till en långsiktigt hög sysselsättning. anser också att AP-fonderna bör få nya riktlinjer för hållbarhet i förvaltningen. Rapporter visar att hänsyn till etiska och miljömässiga aspekter ofta får stryka på foten för kortsiktigt hög avkastning. AP-fonderna bör därför vägledas av följande riktlinjer: • Miljömässiga och etiska hänsyn ska likställas med målet om hög avkastning. • AP-fonderna ska inte göra några nyinvesteringar i kol, olja eller fossilgas. • AP-fonderna ska avveckla befintliga investeringar inom fossilindustrin . • Samtliga AP-fonder ska ha kvantitativa mål för investeringar i förnybar energi. • Samtliga AP-fonder ska redovisa beräknade utsläpp av växthusgaser för sina investeringar. • AP-fonder ska inte investera i bolag som använder skatteparadis för att undgå beskattning. Det behövs också ett oberoende råd som kontinuerligt granskar om AP-fondernas investeringar görs med hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter. Tre av fem buffertfonder betalar rörliga ersättningar till sina anställda, sammanlagt . anser att alla typer av rörliga ersättningar i AP-fonderna bör förbjudas eftersom de riskerar att leda till spekulation och ökade risker i fondernas förvaltning. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2016/17:130 AP-fondernas verksamhet . Motioner från allmänna motionstiden /18 2017/18:313 av (SD): ställer sig bakom det som anförs i motionen om att omvandla Sjätte buffert-AP-fonden till investeringsfond och på så sätt skapa ekonomiskt utrymme för att intensifiera byggnationen av studentboenden, trygghetsboenden, skolrenovering och förbättrad infrastruktur och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:1946 av (M): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av ett starkare lagstöd för att AP-fondernas pengar inte får användas till investeringar i annat än sådant som är till långsiktig nytta för kommande pensionsutbetalningar och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:2962 av m.fl. (MP): 12.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör ges direktiv att utöva ett aktivt ägarskap i syfte att uppnå en ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar utveckling snarare än kortsiktig lönsamhet, och detta tillkännager för regeringen. 13.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör ges tydligare direktiv att delta i nomineringskommittéer och bolagsstyrelser med syfte att nå hållbarhetsmålen, och detta tillkännager för regeringen. 14.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att AP-fonderna bör ges direktiv att investera i fonder för lokal och regional utveckling och tillkännager detta för regeringen. 15.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att kompetensen i AP-fondernas styrelser, och i bolagsstyrelser där AP-fonderna är representerade, bör breddas till att omfatta även ekologisk och social kompetens och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3371 av och (båda MP): ställer sig bakom det som anförs i motionen om behovet av nya placeringsregler för statens AP-fonder och tillkännager detta för regeringen. 2017/18:3686 av m.fl. (C): 4.Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att säkerställa att det svenska pensionskapitalet klimatsäkras genom en långsiktigt hållbar förvaltning och tillkännager detta för regeringen.