bet · H401MJU23 · 2017-06-12 00:00:00 — I kommittémotion 2016/17:3620 av m.fl. (M) yrkande 5 framhålls betydelsen av att göra det lättare för konsumenten att göra hållbara, medvetna val samt av arbetet för att utbudet ska möta konsumenternas efterfrågan. Konsumenternas efterfrågan och köpvilja är i stor grad styrande för de livsmedel vi konsumerar och för vilka som säljer bäst. Politiken ska inte tvinga konsumenten till särskilda val men däremot säkerställa att information finns tillgänglig för dem som är engagerade och göra det lättare att själv välja mat som är bra för hälsa och miljö. Utbudet av livsmedel som produceras och förädlas bör motsvara det som efterfrågas av konsumenter. Enligt kommittémotion 2016/17:2010 av m.fl. (C) är intresset för mat stort i . Allt fler människor vill göra aktiva val i affären och söker sund och säker mat som är producerad på ett hållbart sätt. För att man ska kunna välja livsmedel som är producerade med god djurhänsyn och höga miljökrav vill motionärerna att det i ett första steg på EU-nivå införs en ursprungsmärkning på fler grupper av livsmedel, i första hand på mejeriprodukter (yrkande 19). I kommittémotion 2016/17:2447 av m.fl. (SD) yrkande 3 framförs krav på obligatorisk ursprungsmärkning av animaliska produkter. Enligt motionärerna är det angeläget att öka konsumenternas möjlighet att göra aktiva val när de köper livsmedel. Enligt motionärerna bör alla animaliska produkter märkas med ursprung i varje led i produktionskedjan. Detta ska gälla såväl charkvaror och sammansatta produkter som mat på restaurang. Även mejeriprodukter vill motionärerna inkludera i det obligatoriska märkningssystemet. För att stärka lönsamheten för mjölkbönderna och få mer betalt för råvaran samt förbättra värdet på produkterna är det enligt motionärerna viktigt med ursprungsmärkning av svenska mejeriprodukter och bättre kommunikation av svenska mervärden ut till konsumenterna (yrkande 11). Enligt kommittémotion 2016/17:2557 av m.fl. (KD) ökar bra ursprungs- och innehållsmärkning konsumentmakten och chanserna att göra medvetna val. Gemensamma regler för ursprungsmärkning kan leda till ökade krav på bättre djurskydd i . Därför vill motionärerna att samma regler för ursprungsmärkning även ska gälla för kött från andra djurslag än nöt (yrkande 1). Enligt kommittémotion 2016/17:3471 av m.fl. (L) yrkande 3 gör bättre europeiska regler om ursprungsmärkning av fler livsmedel det lättare för konsumenten att göra informerade val. Konsumenten kan därmed t.ex. välja livsmedel utifrån djurhållningsregler eller miljömässiga kriterier. Det är även viktigt att bestämmelser om ursprungsmärkning hänger ihop med fungerande system för tillsyn och kontroll. Ur konsumentens synpunkt är ett märkningssystem som inte går att lita på ännu sämre än inget märkningssystem alls. I motion 2016/17:448 av (M) yrkande 1 framhålls att regeringen arbetar för att ska ha tydligare EU-lagstiftning om var maten är producerad. Ursprunget ska framgå tydligt, och ingen mat ska kunna vara ursprungsmärkt med ett visst land om den inte är producerad där. Mat som bara packas om eller där endast delar av innehållet är svenskt ska inte kunna benämnas svenskt eller svensk produktion. Enligt motion 2016/17:1353 av (SD) yrkande 1 bör lagen skärpas så att alla matvaror som innehåller animaliska produkter ska märkas med uppgifter om var djuret är uppfött, slaktat och styckat. har en framstående djurskyddslagstiftning, och många konsumenter vill välja svenskt kött och svenska råvaror. Det råder stora skillnader runt om i världen när det gäller miljötänk, djurvälfärd, slaktmetoder, kemikalieanvändning och arbetsvillkor, för att nämna några anledningar till att ursprungslandet är viktigt att veta. Alla livsmedel ska ursprungsmärkas (yrkande 2). Även djurfoder ska ursprungsmärkas (yrkande 3). Livsmedelsförpackningar ska vara märkta med alla uppgifter som konsumenten behöver få för att kunna göra ett medvetet och säkert val. Därför finns det regler för hur t.ex. livsmedelsförpackningar ska vara märkta. De allra flesta märkningsreglerna är gemensamma inom EU. De generella reglerna om livsmedelsinformation och märkning finns i och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna (den s.k. informationsförordningen) och i föreskrifter (LIVSFS 2014:4) om livsmedelsinformation. Dessutom finns specifika märkningsregler för vissa grupper av livsmedel. Det finns även regler som styr viss information på färdigförpackade livsmedel, t.ex. påståenden om att livsmedlet är nyttigt eller hälsosamt och nyckelhålet. Dessutom finns regler om vilken information som ska ges om mat och dryck som serveras på exempelvis restauranger, kaféer och andra ställen där mat säljs utan att vara färdigförpackad. Regeringen gav i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet nyckelhålet (N2017/01028/ SUN). Syftet är att nyckelhålet ska vara ett hjälpmedel dels för att göra det lättare för alla konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna hälsosamma val vid köp av livsmedel, dels för företag i utvecklingen av hälsosamma livsmedel, i ett nationellt och internationellt perspektiv, och att utifrån erhållen kunskap vidta adekvata åtgärder för att göra det lättare för konsumenterna att äta hälsosamt. Särskilt fokus ska läggas på de konsumentgrupper som har sämst matvanor. får för uppdragets genomförande använda högst –2019. En delredovisning av uppdraget ska lämnas , och en slutredovisning ska lämnas till . har fått i uppdrag att verka för digital utveckling i livsmedelskedjan, Digitalt först – för en smartare livsmedelskedja (N2016/01646/EF). Uppdraget gäller åren 2016 – 2018. ska, i nära samarbete med , främja en digital förnyelse genom att tillgängliggöra information i livsmedelskedjan för att bl.a. synliggöra hållbarhetsaspekter och öka konkurrenskraften inom sektorn. Uppdraget ska göras i dialog med myndigheter, kommuner och andra intressenter. Målsättningen med uppdraget är att göra det enklare, öppnare och effektivare för medborgare, myndigheter och aktörer att ta del av information och data i livsmedelskedjan. Uppdraget ska främja nya innovativa och samverkande digitala tjänster som bidrar till en ökad tillväxt inom livsmedelsindustrin. Regeringens ambition med Digitalt först är att svenska kommuner, landsting och myndigheter ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter för att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag. Livsmedelskedjan är ett av fyra områden som regeringen prioriterar för digitalisering –2018. I fråga om åtgärder för att främja hälsa gav regeringen och i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa som är relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Myndigheterna presenterade en gemensam redovisning av de underlag och förslag som efterfrågats. Rapporten innehåller förslag till åtgärder för att stärka arbetet med hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet. Följande åtgärder föreslås: – Att införa målstyrning och utöka uppföljningen. Det anförs att nationella mål är nödvändiga för ett långsiktigt arbete, för effektiv samverkan mellan olika aktörer och för att olika insatser ska förstärka och komplettera varandra. – Offentlig styrning behöver användas för att främja hälsosamma matvanor och fysisk aktivitet. – Förutsättningarna för ett folkhälsoarbete på lokal och regional nivå som vilar på vetenskaplig grund behöver stärkas. – Kompetensen inom skolan och hälso- och sjukvården bör höjas. – Ett nationellt saltprogram bör inrättas. Myndigheter och livsmedelsföretag behöver samverka för att sänka saltkonsumtionen. Rapporten bereds inom . Av årsredovisning framgår att informerar konsumenter om kostråd, gällande regelverk och annat som är viktigt inom livsmedelsområdet. På det sättet kan myndigheten främja konsumenternas förutsättningar att göra medvetna val när det gäller hälsosam och säker mat. Vidare har socialutskottet yttrat sig över den aktuella propositionen i de delar som rör socialutskottets beredningsområde och över motion 2016/17:3618 (C) yrkande 66 (yttr. 2016/17:SoU6y). ställer sig bakom regeringens förslag i de delar som berör utskottets beredningsområde och föreslår att motionsyrkandet avstyrks. delar regeringens bedömning i propositionen att det är viktigt att fortsätta arbetet för bättre matvanor och att det krävs ett samlat arbete för att främja bra matvanor hos befolkningen. ser därför positivt på och välkomnar att tillsammans med har fått i uppdrag att ta fram underlag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Mot bakgrund av det anförda anser inte utskottet att något initiativ är nödvändigt. I fråga om ursprungsmärkning anges i artikel 26.2 i förordning (EU) nr 1169/2011 om livsmedelsinformation till konsumenterna att uppgifter om ursprungsland eller härkomstplats är obligatoriska i de fall där underlåtenhet att lämna sådana uppgifter skulle kunna vilseleda konsumenterna i fråga om livsmedlets rätta ursprungsland eller härkomstplats, i synnerhet om den information som åtföljer livsmedlet eller etiketten som helhet annars skulle antyda att livsmedlet har ett annat ursprungsland eller en annan härkomstplats. För vissa livsmedel finns även regler med krav på obligatorisk ursprungsmärkning, t.ex. nötkött, frukt och grönsaker, olivolja, honung och ägg. Vid försäljning av fisk, skaldjur och blötdjur, t.ex. musslor, i butik ska det finnas information om varifrån produkten kommer, ursprungsland eller fångstzon. måste även färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä märkas med ursprung enligt kommissionens förordning (EU) nr 1337/2013 av om tillämpningsföreskrifter för och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä. När det gäller ursprungsmärkning på köttprodukter har regeringen i sin skrivelse skrivelser till regeringen – åtgärder (skr. 2016/17:75) redovisat att lämnade en rapport om ursprungsmärkning av kött som ingrediens. uttalade därefter vid jordbruks- och fiskerådet sitt stöd för obligatorisk ursprungsmärkning av kött som ingrediens. presenterade kommissionen ytterligare två rapporter om obligatorisk ursprungsmärkning, men kommissionen förespråkade fortsatt frivillig märkning, bl.a. med hänsyn till kostnader och risk för administrativt krångel och problem med konkurrensneutralitet. Vidare anges att ett antal medlemsländer i EU notifierade tidsbegränsade nationella bestämmelser på området. Enligt regeringen är det till dess att dessa har kunnat utvärderas på EU-nivå när det gäller effekter på den inre marknaden inte sannolikt att det finns intresse för EU-gemensamma bestämmelser på området. Regeringen avvaktar därför. I skrivelsen anges även att den frivilliga märkningen Från /Kött från lanserades . Den administreras av företaget som ägs av branschorganisationerna LRF, Livsmedelsföretagen och Svensk Dagligvaruhandel gemensamt. För att få använda detta märke krävs att all animalisk råvara är svensk och dessutom att förädlingen och förpackningen sker i . Ur konsumentperspektiv anser regeringen att det är mycket angeläget att den frivilliga märkningen som tagits fram i inte undermineras av eventuella EU-gemensamma bestämmelser om obligatorisk ursprungsmärkning som sannolikt kommer att bli mindre långtgående. Slutligen anges att ärendet med anledning av tillkännagivande om ursprungsmärkning av alla köttprodukter (bet. 2013/14:MJU21 punkt 5, rskr. 2013/14:226) bereds vidare. I resolution av om obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstort för vissa livsmedel (2016/2583(RSP)) uppmanas kommissionen att genomföra obligatorisk angivelse av ursprungsland eller härkomstplats för all slags konsumtionsmjölk samt för mejeriprodukter och köttprodukter. Kommissionen uppmanas även att överväga att utvidga den obligatoriska angivelsen av ursprungsland eller härkomstplats till andra livsmedel med en enda ingrediens eller med en huvudingrediens. uppmanar även kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag på dessa områden. För att säkerställa ökad insyn i hela livsmedelskedjan och bättre information till konsumenterna efter hästköttsskandalen och andra fall av livsmedelsbedrägerier uppmanar även kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som gör det obligatoriskt med uppgifter om ursprung för köttet i bearbetade livsmedel. I kommissionens formella svar antaget i fråga om resolution ovan upprepar kommissionen sin ståndpunkt att frivillig ursprungsmärkning är det bästa sättet på EU-nivå, vilket gör att konsumenterna kan välja produkter med specifikt ursprung om de vill, medan det inte påverkar livsmedelsföretagarnas konkurrenskraft. Kommissionen anser att frivillig ursprungsmärkning ger möjlighet för konsumenterna att välja livsmedel med ett visst ursprung utan att lägga till ytterligare börda för alla livsmedelsföretagare. Europeiska kommissionen antog dels en rapport om obligatorisk uppgift om ursprungsland för mjölk, mjölk som ingår som ingrediens i mejeriprodukter och andra slag av kött än nötkött och kött av svin, får, get och fjäderfä (KOM(2015) 0205), dels en rapport om obligatorisk angivelse av ursprungsland för obearbetade produkter, produkter med endast en ingrediens och ingredienser som utgör av ett livsmedel (KOM(2015) 0204). Kommissionen förespråkar fortsatt frivillig märkning, bl.a. med hänsyn till kostnader, risk för administrativt krångel och problem med konkurrensneutralitet. I regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder som regeringen avser att vidta för att uppnå målen med livsmedelsstrategin och för att främja ”Sverigebilden”. – Insatser för ökad kunskap om de svenska mervärdena. – Marknadsföring av svenska och regionala mat-, dryckes- och måltidsupplevelser för ökad export. – Insatser för att öka kunskap och kompetens om regional matkultur genom att upprätta ett nationellt nätverk med relevanta myndigheter och aktörer inom kunskapskedjan. Att synliggöra och tillgängliggöra information om svenska produktionsförhållanden och styrkeområden till livsmedelskedjans aktörer och till konsumenter är en annan av regeringen åtgärder i handlingsplanen. Märkning av foder regleras av dels förordning (EG) nr 1831/2005 om fodertillsatser, som reglerar märkningen av fodertillsatser och förblandningar, dels förordning (EG) nr 767/2009 om märkning och marknadsföring, som reglerar märkningen av råvaror och foderblandningar. Generella krav som ställs är att märkningen är på svenska, inte får vara vilseledande och att alla uppgifter kan styrkas vetenskapligt. Hållbara och medvetna val Utskottet anser i likhet med regeringen att konsumenterna, oavsett socioekonomisk tillhörighet, bör ha möjlighet att göra informerade och medvetna val av livsmedel. Utskottet delar även regeringens bedömning att berörda myndigheter fortfarande har en viktig roll att sammanställa och sprida information om säkra livsmedel, bra matvanor och hållbar livsmedelsproduktion. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet de åtgärder som regeringen vidtagit och noterar särskilt det uppdrag som har fått om att vidareutveckla konceptet nyckelhålet, vilket kommer att göra det lättare för konsumenter oavsett bakgrund att göra medvetna, hälsosamma val vid köp av livsmedel. Konsumenters efterfrågan och köpvilja är i stor grad styrande för de livsmedel som konsumeras och produceras. I detta sammanhang är det därför av stor vikt att konsumenterna får den information om de livsmedel som finns på marknaden som de behöver för att kunna göra hållbara och medvetna val och ställa om till en hållbar livsstil. Utbudet av livsmedel som produceras och förädlas bör motsvara det som efterfrågas av konsumenterna. Som framgår av propositionen är det en förutsättning att konsumenterna har en god faktabaserad kunskap om livsmedel och hur de produceras för att de ska kunna göra informerade och medvetna val. Enligt utskottet måste det därför säkerställas att den informationen finns tillgänglig för att därigenom göra det lättare för konsumenterna att själva välja de livsmedel som är bra för hälsan och miljön. Det kan exempelvis handla om tydlig och lättillgänglig information om livsmedel i form av nyckelhålsmärkning eller ursprungsmärkning, konsumentupplysningstjänster, produktinformation i butiker eller webbbaserad information. Detta bör tillkännages för regeringen. Därmed tillstyrker utskottet motionerna 2016/17:3615 (KD) yrkande 5, 2016/17:3616 (L) yrkande 5, 2016/17:3618 (C) yrkande 5 och 2016/17:3620 (M) yrkande 5. Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om ursprungsmärkning, senast i betänkande 2014/15:MJU3 Livsmedelspolitik. Dessutom beslutade 2014 ett tillkännagivande om att regeringen inom EU i alla relevanta sammanhang ska driva frågan om obligatorisk ursprungsmärkning av alla köttprodukter inklusive sammansatta produkter (bet. 2013/14:MJU21 punkt 5, rskr. 2013/14:226). Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter sitt arbete för att tillgodose tillkännagivande. I övrigt finner utskottet inte skäl att nu föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2016/17:448 (M) yrkande 1, 2016/17:1353 (SD) yrkandena 1–3, 2016/17:2010 (C) yrkande 19, 2016/17:2447 (SD) yrkande 3 och yrkande 11 i denna del, 2016/17:2557 (KD) yrkande 1 och 2016/17:3471 (L) yrkande 3. I fråga om svenska mervärden framhålls i propositionen att ett av fundamenten i en svensk livsmedelsstrategi är att i en global jämförelse lyfta den svenska produktionens styrkor och mervärden ur ett hållbarhetsperspektiv. Vidare noterar utskottet att det i regeringens handlingsplan för livsmedelsstrategin finns ett flertal åtgärder för att främja ”Sverigebilden”, bl.a. insatser för ökad kunskap om svenska mervärden. Att synliggöra och tillgängliggöra information om svenska produktionsförhållanden och styrkeområden till livsmedelskedjans aktörer och till konsumenter är en annan av regeringens åtgärder som utskottet välkomnar. Med det anförda finner utskottet att motionerna 2016/17:2447 yrkande 11 i denna del och 2016/17:3618 (C) yrkande 18 kan lämnas utan vidare åtgärd. En handlingsplan för folkhälsa Utskottet vill framhålla att det delar regeringens bedömning att det fortsatta arbetet för bättre matvanor är viktigt och att det krävs ett samlat arbete för att främja bra matvanor hos befolkningen. Utskottet ser därför, i likhet med socialutskottet, positivt på att tillsammans med har tagit fram ett underlag med förslag till insatser för att främja hälsa relaterad till matvanor och fysisk aktivitet. Som utskottet anfört ovan välkomnar utskottet även det uppdrag som har fått om att undersöka förutsättningarna för att vidareutveckla konceptet nyckelhålet. I uppdraget anges att utifrån erhållen kunskap ska vidta åtgärder för att göra det lättare för konsumenter att äta hälsosamt. Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte skäl att nu föreslå något initiativ från med anledning av motion 2016/17:3618 (C) yrkande 66. Motionen i denna del lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om offentlig upphandling, om uppgifter för , om offentliga måltider och om ett kunskapslyft i den offentliga sektorn. Jämför reservation 60 (M), 61 (SD), 62 (C), 63 (L) och 64 (KD). I propositionen betonas att den offentliga upphandlingen av livsmedel och måltidstjänster bör användas för att bättre styra mot och motsvara samhällets ambitioner och lagar inom djurskydd och miljö. Vidare bör upphandlande myndigheters och upphandlande enheters kompetens om offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster stärkas. Små och medelstora leverantörer bör även få bättre möjligheter att delta som anbudsgivare vid offentlig upphandling av livsmedel och måltidstjänster. Målsättningen är att mer ska upphandlas ekologiskt och att miljöanpassad upphandling med ett livscykelkostnadsperspektiv bör öka. Vidare framhåller regeringen att kommunerna, staten och landstingen bör använda sig av upphandlingsstöd i större utsträckning. har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upphandling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Det anges även att har regeringens uppdrag att verka för ökad miljöhänsyn inom upphandling och ansvarar för en omfattande kriterieverksamhet som vänder sig till upphandlande myndigheter och enheter i deras arbete med att beakta miljöhänsyn, inklusive djurskyddshänsyn, i sina upphandlingar. I propositionen hänvisas till det uppdrag som fått för att förstärka kompetensen på området upphandling av livsmedel och måltidstjänster hos upphandlande myndigheter och enheter samt hos leverantörer. I fråga om offentliga måltider anser regeringen att den offentliga sektorn ska verka för att kunskapsnivån, såväl generellt som hos barn och unga, när det gäller livsmedelsproduktion, mat och måltider höjs, gärna i samarbete med lokala livsmedelsaktörer. I propositionen betonas att måltider inom den offentliga sektorn, t.ex. förskolor, skolor, vård och omsorg ska vara ett viktigt verktyg för att påverka efterfrågan av livsmedel av god kvalitet, att bidra till god folkhälsa och till hållbar livsmedelskonsumtion samt bidra till att höja intresset och statusen för måltider, mat och livsmedelsproduktion. Det anförs att det nationella kompetenscentret för måltider i vård, skola och omsorg på verkar för att utveckla den offentliga måltiden och kan ha en central roll i arbetet. Vidare framhålls att konsumenter med kunskap har större möjlighet att göra medvetna val. Grundläggande kunskap om måltiden och matens betydelse, fysiologiskt, sociologiskt och kulturellt samt hur maten produceras bör därför ges i förskolan och i skolans olika stadier. Ett utvecklat samarbete med lokala livsmedelsaktörer kan stödja en sådan utveckling. Det betonas att en höjd kunskapsnivå om livsmedelsproduktion, mat och måltider kan leda till tryggare och mer kvalitetsmedvetna konsumenter och bättre matvanor. Det hänvisas även till att de offentliga måltiderna enligt har en viktig roll att fylla för integrationen, som ett verktyg för att föra samman våra svenska mattraditioner och mat från andra kulturer. Enligt kommittémotion 2016/17:3614 av m.fl. (SD) yrkande 14 ska livsmedel som upphandlas offentligt vara producerade enligt gällande svensk miljö- och djurskyddslagstiftning när det är möjligt. Vidare bör den offentliga upphandlingen i högre grad prioritera inköp av närproducerade och ekologiska livsmedel (yrkande 15). Medvetandegraden hos konsumenterna och viljan att köpa svenska, närproducerade och ekologiska livsmedel ökar stadigt, och en satsning bör göras för att få en större andel närproducerade eller ekologiska livsmedel i de offentliga upphandlingarna. En sådan politik stöder ett livskraftigt svenskt jordbruk som producerar högkvalitativa och trygga livsmedel för svenska konsumenter. I kommittémotion 2016/17:3615 av m.fl. (KD) yrkande 22 framhålls behovet av ansvarsfull offentlig upphandling. Enligt motionärerna har den offentliga sektorn en stor möjlighet att påverka villkoren för företagande på landsbygden via upphandlingen av livsmedel. I finns höga djurskyddsnormer och regler som garanterar livsmedlens kvalitet. I konkurrensen på EU:s inre marknad med länder som i flera fall endast uppfyller de absoluta minimikraven för god djurhållning är det viktigt att den offentliga sektorn tar sitt ansvar och inte endast låter om lägsta pris få råda. Enligt kommittémotion 2016/17:3616 av m.fl. (L) yrkande 6 är det viktigt att vid offentlig upphandling ha ett tydligt regelverk som gör det enkelt att ställa krav på miljöhänsyn och djurskydd, inklusive restriktiv antibiotikaanvändning, motsvarande svensk nivå. Regeringen bör enligt kommittémotion 2016/17:3618 av m.fl. (C) säkerställa att det vid offentlig upphandling av livsmedel ställs krav på gott djurskydd och god miljöhänsyn (yrkande 59).