bet · H401JuU20 · 2017-04-07 00:00:00 — Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena, bl.a. med hänvisning till pågående arbeten. Av yrkandena behandlas 14 förenklat eftersom har behandlat samma eller i huvudsak samma frågor tidigare . I betänkandet finns 18 reservationer (M, SD, C, L, KD). Cirka 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Motioner som bereds förenklat 1.Våld mot äldre, punkt 3 (M, SD, KD) 2.Barn som upplevt våld, punkt 5 (M, C, L, KD) 3.Hedersrelaterat våld, punkt 6 (M, C, KD) 4.Ytterligare åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja, punkt 8 (M, C, L, KD) 5.Rättsväsendets arbete mot hatbrott, punkt 9 (L) 6.Ökad användning av kontaktförbud, punkt 11 (SD, C, L) 7.Skärpt straff för överträdelser av kontaktförbud, punkt 12 (SD) 8.Skärpt straff för överträdelser av kontaktförbud, punkt 12 (L) 9.Förenkla utfärdandet av kontaktförbud, punkt 13 (SD) 10.Utöka området för kontaktförbud, punkt 14 (L) 11.Information till brottsoffer, punkt 16 (C) 12.Utveckla polisens arbetssätt, punkt 17 (KD) 13.Stödcentrum för unga brottsoffer, punkt 18 (KD) 14.Stödet till brottsofferjourer, punkt 19 (KD) 15.Skadestånd till brottsoffer, punkt 21 (C, KD) 16.Statlig skadeståndsgaranti, punkt 22 (SD) 17.Översyn av skadeståndsnivåerna, punkt 23 (KD) 18.Höjda skadeståndsnivåer, punkt 24 (SD) 1.Motioner som bereds förenklat, punkt 26 (M) 2.Motioner som bereds förenklat, punkt 26 (SD) 3.Motioner som bereds förenklat, punkt 26 (L) 4.Motioner som bereds förenklat, punkt 26 (KD) Bilaga 1 Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden /17 Bilaga 2 Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet Utskottets förslag till riksdagsbeslut 2016/17:2627 av (C) yrkande 2. 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 40. 2016/17:442 av och (båda M) och 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 1. Reservation 1 (M, SD, KD) Våld riktat mot funktionshindrade 2016/17:3017 av Per Lodenius och (båda C) yrkande 1. Barn som upplevt våld 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2. Reservation 2 (M, C, L, KD) 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 23, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 30 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 38. Reservation 3 (M, C, KD) Utvärdera lagstiftningen mot tvångs- och barnäktenskap 2016/17:3078 av m.fl. (M) yrkande 26, 2016/17:3372 av m.fl. (M) yrkande 31 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 36. Ytterligare åtgärder för att förhindra att unga blir gifta mot sin vilja 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 och 2016/17:3388 av m.fl. (M) yrkande 37. Reservation 4 (M, C, L, KD) Rättsväsendets arbete mot hatbrott 2016/17:1079 av m.fl. (L) yrkande 14. Reservation 5 (L) 2016/17:3017 av Per Lodenius och (båda C) yrkande 2. Ökad användning av kontaktförbud 2016/17:392 av m.fl. (M) yrkandena 3 och 4, 2016/17:1720 av (L), 2016/17:2785 av (S), 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 29 och 2016/17:3474 av m.fl. (L) yrkande 4. Reservation 6 (SD, C, L) Skärpt straff för överträdelser av kontaktförbud 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:3474 av m.fl. (L) yrkande 2. Reservation 7 (SD) Reservation 8 (L) Förenkla utfärdandet av kontaktförbud 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 1. Reservation 9 (SD) Utöka området för kontaktförbud 2016/17:3474 av m.fl. (L) yrkande 3. Reservation 10 (L) 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkandena 36 och 37. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 6. Reservation 11 (C) 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 7. Reservation 12 (KD) Stödcentrum för unga brottsoffer 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 13. Reservation 13 (KD) 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 2. Reservation 14 (KD) 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 41. 2016/17:865 av m.fl. (C) yrkande 23, 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 11 och 2016/17:1785 av (L). Reservation 15 (C, KD) 2016/17:1744 av m.fl. (SD) yrkande 1 och 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 13. Reservation 16 (SD) 2016/17:1538 av m.fl. (KD) yrkande 10. Reservation 17 (KD) 2016/17:1744 av m.fl. (SD) yrkande 2 och 2016/17:1769 av m.fl. (SD) yrkande 12. Reservation 18 (SD) 2016/17:2610 av och (båda MP) yrkandena 1 och 3. Motioner som bereds förenklat avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (M), (MP), i (S), (S), (M), (S), (C), (S), (SD), (L), (V), (KD), Lawen Redar (S), (M), (M) och (S). I betänkandet behandlar utskottet ca 50 motionsyrkanden från allmänna motionstiden /17. Yrkandena rör våldsbrott och brottsoffer och tar upp frågor om bl.a. våld i nära relationer, hedersrelaterat våld, tvångsäktenskap, hatbrott och brottsoffer. Yrkandena återfinns i bilaga 1. Av dessa motionsyrkanden föreslås 14 behandlas förenklat. Dessa yrkanden finns i bilaga 2. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med begäran om tillkännagivanden om utbildning av rättsväsendet, samordning mellan myndigheter, våld mot äldre, våld mot funktionsnedsatta och barn som upplevt våld. Jämför reservationerna 1 (M, SD, KD) och 2 (M, C, L, KD). I motion 2016/17:2627 av (C) yrkande 2 begärs att polis, åklagare, domare och nämndemän ska genomgå utbildning om våld i nära relationer och sexualbrott. I motion 2016/17:3037 av m.fl. (C) yrkande 40 begärs att samordningen mellan myndigheter som kommer i kontakt med våldsutsatta personer ska bli bättre. I motion 2016/17:3228 av m.fl. (M) yrkande 1 begärs att ska följa upp den förra regeringens reform av straffskärpningsgrunderna i , t.ex. att ett brott begås mot någon som har svårt att värja sig. Motionärerna anför att syftet med reformen var att straffskärpningsgrunderna i skulle få större genomslag. I motion 2016/17:442 av och (båda M) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att skärpa straffen för brott som är riktade mot äldre och särskilt utsatta personer. I motion 2016/17:3017 av Per Lodenius och (båda C) yrkande 1 begärs att åtgärder ska vidtas i linje med välfärdscenters rapport samhället inte ser, hör eller förstår. I motion 2016/17:3237 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 2 begärs att en översyn ska göras av polisens arbete med att dokumentera vad barnet har upplevt och hur det har påverkats i samband med en brottsanmälan om våld eller övergrepp inom familjen. Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) I skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) redogör regeringen översiktligt för den jämställdhetspolitiska utvecklingen . Erfarenheter och effekter av den särskilda jämställdhetssatsningen 2007–2014 redovisas. I skrivelsen presenterar regeringen också inriktningen och en ny delmålsstruktur för jämställdhetspolitiken. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken ska även i fortsättningen vara att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Bland delmålen finns målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. I skrivelsen redogör regeringen också för sin avsikt och sina skäl för att inrätta en jämställdhetsmyndighet. Skrivelsen omfattar en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Strategin inbegriper mål och insatsområden, en struktur för stöd och uppföljning och ett åtgärdsprogram med insatser för perioden –2020. Regeringen anser i skrivelsen att statens styrning av insatser mot mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål, bör följa en samlad nationell strategi –2026. Strategin består av politiska målsättningar, en organisation för genomförande och ett system för uppföljning. Strategin började gälla (s. 110). Utvecklingen av verksamheten bör enligt skrivelsen ha fyra målsättningar för att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Viktiga principer och prioriterade frågor som är gemensamma för samtliga målsättningar formuleras som utgångspunkter för strategin. Utgångspunkterna och målsättningarna ska genomsyra arbetet med att genomföra strategin samt ligga till grund för det uppföljningssystem med indikatorer som regeringen avser att ta fram (s. 111). Regeringen bedömer att strategin bör bidra till att uppnå regeringens jämställdhetspolitiska delmål att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Strategins fyra politiska målsättningar är • ett utökat och verkningsfullt förebyggande arbete mot våld • förbättrad upptäckt av våld och starkare skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn • förbättrad kunskap och metodutveckling. Utskottet har behandlat den ovan nämnda skrivelsen i ett yttrande till arbetsmarknadsutskottet och uppgett följande (yttr.. 2016/17:JuU6y). Mäns våld mot kvinnor är ett allvarligt och omfattande samhällsproblem som orsakar stort fysiskt och psykiskt lidande. Det är den yttersta konsekvensen av den maktobalans som råder mellan kvinnor och män. har både ideell och offentlig verksamhet mot mäns våld mot kvinnor vuxit fram. Som regeringen påpekar är våldet trots detta ännu omfattande och kostsamt, framför allt för den enskilda kvinnan och flickan, men också för samhället. Förebyggande insatser är därför kostnadseffektiva såväl ur ett individuellt som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet är positivt till regeringens ambition att främja utvecklingen av effektiva åtgärder för att förhindra både att våld utövas och att våld upprepas. Detta kräver ett bredare och mer konstruktivt engagemang av män och pojkar samt en uppgörelse med normer som rättfärdigar våld och begränsningar av kvinnors och flickors handlingsutrymme och livsval. Som regeringen anför krävs det skarpare och mer träffsäkra åtgärder vad gäller skydd och brottsbekämpning. Enligt utskottet är strategins inriktning och det åtgärdsprogram som beskrivs i skrivelsen väl ägnat att bidra till att uppnå det jämställdhetspolitiska delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra och att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Skrivelsen beslutades i (rskr. 2016/17:150). I samband med detta uttalade jämställdhetsministern att den planerade jämställdhetsmyndigheten kommer att bli verklighet . Uppdraget till att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor Regeringen gav i uppdrag att stödja genomförande och uppföljning av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I uppdraget ingår att förbättra kunskapen om förekomsten av våld och insatserna på området samt kompetensstöd och metodutveckling för vård- och omsorgspersonal. ska också genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, barnäktenskap och tvångsäktenskap. Uppdraget till syftar bl.a. att specifikt förbättra kunskapen om förekomsten av mäns våld mot kvinnor och våldsrelaterade insatser inom socialtjänst och hälso- och sjukvård på respektive regional nivå. ska göra en delredovisning av uppdraget och en slutredovisning . Återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld Regeringen tillsatte en särskild utredare för återfallsförebyggande insatser för män som utsätter närstående för våld. Utredningen är en del i genomförande av den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. Utredarens uppdrag är att analysera effekterna av insatserna samt föreslå hur arbetet med våldsutövare kan utvecklas och stärkas. Utredaren ska bl.a. kartlägga kunskap om verksamma metoder, analysera verksamheter som syftar till att förebygga att våld uppstår och upprepas, se över behov av stöd och vägledning för att utveckla återfallsförebyggande verksamhet samt lämna förslag på hur stödet kan utformas för att effektivisera arbetet. Utredaren ska också främja och stärka samverkan mellan och inom socialtjänst, hälso- och sjukvård och rättsväsendets myndigheter. Uppdraget ska redovisas . I Brottsförebyggande rådets (Brå) regleringsbrev ges myndigheten följande uppdrag: Grov kvinnofridskränkning – Lagstiftningen om grov kvinno-fridskränkning infördes för att stärka det straffrättsliga skyddet för kvinnor som utsätts för systematiska övergrepp och kränkningar av en partner eller f.d. partner. ökade antalet anmälda, uppklarade och lagförda brott, men har såväl antalet anmälningar som antalet uppklarade brott och lagföringar minskat. Brå ska mot denna bakgrund studera utvecklingen av grov kvinnofridskränkning och analysera orsakerna till det minskade antalet anmälda, uppklarade och lagförda brott. I uppdraget ingår att belysa om utvecklingen kan ha påverkats av hur bestämmelsen tillämpas i olika delar av rättskedjan, användningen av andra närliggande brottsrubriceringar eller förändringar i anmälningsbenägenheten eller den faktiska utsattheten för dessa brott. Brå ska även i möjligaste mån analysera om den observerade utvecklingen och orsakerna till utvecklingen även gäller grov fridskränkning. Brå ska därutöver analysera hur strafftiderna för grov kvinnofridskränkning och grov fridskränkning har utvecklats, mot bakgrund av den straffskärpning som trädde i kraft (jfr bet. 2015/16:JuU18, mom. 10, rskr. 2015/16:196). Uppdraget ska redovisas . Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott Regeringen lämnade propositionen Straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott (prop. 2016/17:108). I propositionen föreslår regeringen att straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott skärps. Förslagen innebär höjda minimistraff för brottstyperna grov misshandel, synnerligen grov misshandel, grovt olaga tvång, grovt olaga hot, grovt rån och grov utpressning. Vidare föreslås skärpningar av straffskalorna för brott mot lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor. Länsstyrelserna ska enligt regleringsbrevet arbeta i enlighet med målsättningarna i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor och ta fram regionala strategier och handlingsplaner. Brå ska ta fram en kunskapssammanställning om polisiära metoder och arbetssätt för att förebygga upprepat våld mot vuxna och barn i nära relationer. Vid uppdragets genomförande ska såväl nationell som internationell forskning och beprövad erfarenhet inhämtas och redovisas. I uppdraget ingår även att bedöma om och i så fall hur dessa metoder och arbetssätt kan införas i svenskt polisarbete samt att uppskatta vilka kostnader det skulle medföra. Uppdraget ska redovisas (Ju2014/04445/). Kompetens inom rättsväsendet när det gäller våld i nära relationer och sexualbrott Regeringen anför i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10 s. 147) att en viktig förutsättning för utveckling av arbetssätt och insatser är att de som i sitt yrke möter våldsutövare och våldsutsatta har relevant kunskap om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer. I betänkandet Ett starkare skydd för den sexuella integriteten (SOU 2016:60 s. 34 och 35) görs bedömningen att såväl Domstolar som har tillräckligt väl fungerande organisationer för att hantera ärenden av sexualbrott. (som är en del av ) erbjuder utbildning för jurister inom Domstolar. Av utbildningsprogrammet framgår att det finns kurser i bl.a. allmän straffrätt, men också en fördjupande kurs om sexualbrott. Vidare erbjuds kurser om bevisvärdering, teknisk bevisning, rättspsykologi och hedersrelaterade frågor. Det erbjuds också kurser där domarrollen behandlas, bl.a. bemötandefrågor. Domare har även möjlighet att delta i kurser som anordnas av externa företag. har informerat om att en nämndeman som standard genomgår en introduktionsutbildning vid den lokala domstol där han eller hon ska tjänstgöra. Likaså anordnas repetitionsutbildning vid den lokala domstolen. har informerat om att det i polisernas grundutbildning ingår ett block med fokus på brott i nära relationer. Även vidareutbildning i ämnet erbjuds. har vidare informerat om att arbetar mot mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld samt fridskränkningsbrott, bl.a. genom att införliva det tidigare framtagna konceptet Ett bästa arbetssätt avseende brott mot barn, våld i nära relationer och sexualbrott mot vuxna har också uppgett att våld i nära relationer utgör ett särskilt fokusområde i pågående uppdrag om jämställdhetsintegrering, där man bl.a. i samarbete med NCK (Nationellt ) ser över lämpliga åtgärder för att säkerställa att myndigheten så långt som möjligt bidrar till att offer för brott i nära relationer får ett adekvat och professionellt stöd. I uppdraget ingår även ett arbete med bemötandefrågor där jämställdhetsperspektivet tillförts myndighetens vägledande dokument för bemötande. Regeringen meddelade att den avser att införa obligatoriska moment om mäns våld mot kvinnor och våld i nära relationer i utbildningar till yrken som innebär möten med våldsutsatta kvinnor och barn. De utbildningar som berörs är bl.a. jurist-, läkar- och psykologutbildningen. Målsättningen är att studenterna ska få kunskaper om hur man kan förebygga och upptäcka våld samt vilka insatser som är verkningsfulla. Våld mot äldre och funktionsnedsatta Regeringens nationella strategi för att förebygga mäns våld mot kvinnor omfattar såväl våld mot äldre som våld mot funktionsnedsatta. I skrivelsen Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid konstateras (s. 37) att äldre våldsutsatta kvinnor sällan uppmärksammas och att det är brist på såväl kunskap bland personalen som tydliga handlingsplaner för stöd i arbetet. Det kan delvis bero på stereotypa föreställningar om äldre kvinnor och män som gör det svårt att föreställa sig att någon kan slå en äldre person, eller att äldre själva utövar våld. För att våld mot äldre ska kunna upptäckas har tagit fram informations-material och en utbildning som riktar sig till dem som arbetar inom äldreomsorgen eller på annat sätt kommer i kontakt med äldre i sitt arbete. I ovan nämnda skrivelse anges också (s. 117) att kvinnor med funktionsnedsättning kan vara mycket beroende av andras hjälp för att klara vardagslivet och utsätts i större utsträckning än andra kvinnor för fysiskt våld i hemmet. Insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor måste genomgående utgå från ett funktionshindersperspektiv och vara tillgängliga för alla, oavsett funktionsförmåga. Nationellt centrum för kvinnofrid, NCK, lämnade rapporten mot äldre kvinnor – en forsknings- och kunskapsöversikt. Avsikten med rapporten är att lyfta fram den forskning som finns för att bidra till ökad kunskap inom området. I rapporten samhället inte ser, hör eller förstår som lämnats av välfärdscenter beskrivs könsrelaterat våld och funktionshinder ur ett nordiskt perspektiv. Avsikten är att projektet ska ge en analytisk inblick i temat och att projektet ska lyfta fram goda exempel och förbättringsförslag. Regeringen anför bl.a. följande i årets budgetproposition (prop. 2016/17:1 utg.omr. 13, s. 74). Stödet till våldsutsatta flickor och kvinnor kräver insatser från flera aktörer, såväl myndigheter som ideella organisationer. Det är därför av stor vikt att samordningen av de insatser som dessa aktörer bidrar med fungerar effektivt. Länsstyrelserna har mot denna bakgrund haft flera regeringsuppdrag som syftat till att stödja och utveckla samordningen av det lokala och regionala arbetet för att motverka mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck, prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt att barn bevittnar våld. Regeringen kommer därför att ge länsstyrelserna fortsatt uppdrag att stödja och utveckla samordningen i länen. Detta arbete kommer att vara en del av den nationella strategin mot mäns våld mot kvinnor. Det fortsatta arbetet bör tydligare inriktas mot våldsförebyggande insatser samt insatser som syftar till att motverka efterfrågan av köp av sexuella tjänster. Regeringen pekar i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (s. 135) på vikten av att på ett sammanhållet sätt beakta våldsutsatta kvinnors och barns behov av såväl skydd som stöd och att fokusera på våldsutövaren. I en livssituation som inte sällan är utomordentligt påfrestande och kaotisk kan det för våldsutsatta kvinnor och flickor vara nödvändigt att ha kontakt med ett stort antal samhällsinstanser och myndigheter. Den överordnade målsättningen för olika aktörers samverkan på området bör vara att underlätta det sammantagna skyddet och stödet utifrån den enskilda kvinnans eller flickans behov. Regeringen anför i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (s. 130 f.) att Brå 2015 konstaterade att det är angeläget att det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet på lokal nivå ges högre prioritet och att lokala aktörer behöver ökade kunskaper på detta område. För regeringen är det av största vikt att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott, inte bara i rättsväsendet utan också hos andra aktörer som kommuner, företag och det civila samhället. Målsättningen är att det på alla nivåer ska finnas ett kunskapsbaserat och strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet. Brå har fått ett förstärkt uppdrag att utveckla det nationella stödet, och i budgetpropositionen föreslår regeringen att länsstyrelserna ska inrätta regionala brottsförebyggande samordnare. Regeringen avser också att tillsätta en nationell samordnare för brottsförebyggande arbete som i samverkan med Brå bl.a. ska stimulera, stödja, inspirera, stötta och driva på utvecklingen av detta arbete samt bidra till att utveckla befintliga och nya samverkansformer. Regeringen avser att ge länsstyrelserna i uppdrag att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare. Regeringen lämnade skrivelsen Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program (skr. 2016/17:126). I skrivelsen presenterar regeringen ett nationellt brottsförebyggande program som syftar till att skapa förutsättningar för ett strukturerat och långsiktigt brottsförebyggande arbete i hela samhället. Barn som bevittnat våld Av 6 § polislagen (1984:387) framgår att fortlöpande ska samarbeta med myndigheterna inom och underrätta dessa om förhållanden som bör leda till en åtgärd av dem. Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Av sist nämnda bestämmelse framgår att bl.a. är skyldiga att genast anmäla till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om eller misstänker att ett barn far illa. ska enligt 5 kap. 11 § första stycket socialtjänstlagen verka för att den som utsatts för brott och dennes närstående får stöd och hjälp. ska även särskilt beakta att kvinnor som är eller har varit utsatta för våld eller andra övergrepp av närstående kan vara i behov av stöd och hjälp för att förändra sin situation. ansvarar för att ett barn som utsatts för brott och dennes närstående får det stöd och den hjälp som de behöver. ska också särskilt beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott och ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer föreslår i betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49 s. 165 f.) att ska vara skyldig att genast inleda en utredning vid kännedom om att ett barn kan ha utsatts för våld eller andra övergrepp av en närstående eller bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot en närstående. Den nationella samordnarens förslag bereds inom . fick i uppdrag av regeringen att genomföra utbildningsinsatser för att barn som har bevittnat våld och andra övergrepp i nära relationer i högre grad ska synliggöras i förundersökningar om sådana brott (Ju2011/9162/). Uppdraget redovisades till regeringen i slutredovisningen Utbildningsprogram om barn som har bevittnat våld och andra övergrepp i nära relationer.