bet · H501FiU1 · 2017-07-04 00:00:00 — kronor), utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg (+8,7 miljarder kronor), utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (–8,1 miljarder kronor), utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik (–4,), utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning (–3,9 miljarder kronor), utgiftsområde 15 Studiestöd (–3,), utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (–3,) och utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (+2,). Ramen för utgiftsområde 25 minskar i huvudsak som en följd av att motionärerna reglerar effekten på kommunsektorns skatteintäkter av en sänkt skatt för pensionärer. Motionärerna vill se ytterligare reformer inom vård och omsorg, bl.a. förstärkt primärvård, återinförd kömiljard och fler sjukvårdsplatser, vilket förklarar den högre ramen för utgiftsområde 9. Motionärerna avvisar regeringens arbetsmarknadspolitiska program, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 14. nej till regeringens byggsubventioner, vilket i huvudsak förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 18. Motionärerna avvisar regeringens höjning av taket i sjukförsäkringen och vill att den bortre tidsgränsen i sjukförsäkringen återinförs, vilket förklarar den lägre ramen för utgiftsområde 10. ramen för utgiftsområde 15 förklaras bl.a. av att motionärerna vill att pensionsrätten för studiemedel slopas. Motionärerna avvisar även flera av regeringens miljö- och klimatreformer, vilket förklarar den lägre ramen för Den högre ramen för utgiftsområde 12 förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en stärkt pensionsrätt för barnår. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 2017/18:FiU1 Tabell 3.2 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Allmän miljö- och naturvård 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 3.3 Övriga utgifter i statens budget Övriga utgifter i statens budget är Minskning av anslagsbehållningar, nettoutlåning och Kassamässig korrigering. Enligt 3 kap. 3 § budgetlagen ska regeringens förslag till statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en kassamässig korrigering på statens budget. Minskning av anslagsbehållningar: Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela utgifter över tiden genom att spara anslag till efterföljande år (anslagssparande) eller låna av efterföljande år (anslagskredit). Förskjutningar av detta slag redovisas i budgetförslaget som beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar, som är gemensam för alla anslag och utgiftsområden. ingår i de takbegränsade utgifterna. nettoutlåning: Nettoutlåningen omfattar både löpande statlig verksamhet, som t.ex. studielån, och tillfälliga poster som ofta beslutas med kort varsel och därför är svåra att förutse. På grund av sådana engångseffekter varierar nettoutlåning kraftigt . Kassamässig korrigering: En kassamässig korrigering kan uppstå dels om betalningar respektive anslagsavräkningar görs olika år, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar, eller omvänt. I propositionen (punkt 9) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar . beräknar regeringen att posten Minskning av anslagsbehållningar uppgår till ca –. Det innebär ett anslagssparande på , dvs. att statens utgifter sammantaget beräknas bli lägre än vad regeringen föreslår budgeteras på anslag. I propositionen (punkt 13) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av nettoutlåning . Regeringen beräknar att nettoutlåningen blir ca 2018. I propositionen (punkt 14) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen till . 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET redovisar i sin budgetmotion (yrkande 3 i denna del) en avvikelse från regeringen när det gäller posten nettoutlåning (se tabell 3.2). avviker med +1 miljard kronor. 3.4 Beräkningen av inkomsterna i statens budget 2018 I propositionen (punkt 6) föreslår regeringen att godkänner beräkningen av inkomster i statens budget . beräknas statens skatteinkomster (inkomsttitel ) till ca 2018 (se tabell 3.3), vilket motsvarar en ökning med eller jämfört med . Samtliga skattebaser (arbete, kapital och konsumtion) beräknas bidra till ökningen. Lönesumman som utgör underlag för skatt på arbete väntas dock växa långsammare –2020 jämfört med (detta som en följd av att timlönens ökningstakt förväntas vara relativt oförändrad som antalet arbetade timmar ökar i en lägre takt). antas det att hushållens kapitalvinster successivt återgår till den historiskt genomsnittliga nivån på av BNP. Kapitalvinsterna antas således öka något långsammare än BNP, vilket enligt regeringen är förenligt med en lugnare utveckling på bostadsmarknaden. (Kapitalvinsterna begränsas också av att en ökad andel av hushållens tillgångar väntas vara placerade på investeringssparkonton.) En fortsatt hög ökningstakt för bostadsinvesteringar, låga räntor, högt sparande och sjunkande arbetslöshet väntas bidra till en god utveckling av hushållens konsumtion. Enligt regeringen beräknas de lagförslag och aviseringar som lämnas i propositionen sammantaget medföra att den offentliga sektorns skatteintäkter brutto minskar med 2018–2020. Regeringens förslag om att sänka skatten för pensionärer genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget bedöms minska intäkterna från skatt på arbete med ca . Förslag om lättnader i beskattningen av personaloptioner bedöms minska intäkterna av skatt på arbete med ca . En höjd särskild inkomstskatt för de som är bosatta utomlands beräknas öka intäkterna med . Förslag om att införa en skattereduktion för personer med sjuk- och aktivitetsersättning beräknas minska skatteintäkterna med ca . Regeringens förslag om att utvidga det s.k. växa-stödet till att omfatta flera beräknas komma att minska intäkterna från skatt på arbete med 2018. Ett återinförande av skattereduktion för 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET fackföreningsavgift beräknas minska intäkterna av skatt på arbete med ca 2018. Förslag om att höja beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring väntas öka intäkterna av skatt på kapital med ca 2018. Intäkterna från mervärdesskatten väntas minska med 2018 som en följd av regeringens förslag om en sänkning av mervärdesskatten på förevisning av naturområden från till . När det gäller punktskatter beräknas de komma att öka med som en följd av de regeländringar som föreslås och aviseras i propositionen. Det handlar bl.a. om en skatt på flygresor och förändringar av fordonskatten där ett bonus–malus-system införs. Restförda och övriga skatter beräknas öka med ca , vilket främst förklaras av förslaget om ett förändrat avgiftsuttag för resolutionsavgiften. Posten Övriga inkomster innefattar inkomsttyperna 2000–8000. beräknas dessa uppgå till –42,. Jämfört med 2017 ökar avräkningarna i anslutning till skattesystemet, vilket innebär att posten Övriga inkomster sammantaget ökar från –41,4 till –42,. Inkomster av statens verksamhet (inkomsttyp 2000) beräknas uppgå till ca 2018, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras av att inkomster från statens aktieinnehav beräknas bli högre. Inkomster av försåld egendom (inkomsttyp 3000) avser förslag om försäljning av olika slags statlig egendom, framför allt aktier i statligt ägda bolag. antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Återbetalning av lån (inkomsttyp 4000) redovisar bl.a. inbetalda studiemedelsavgifter (för lån upptagna ) och övriga lån. beräknas inkomsterna av denna typ uppgå till , vilket är oförändrat jämfört med . Kalkylmässiga inkomster (inkomsttyp 5000) avser vissa avskrivningar, amorteringar och statliga pensionsavgifter som utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna till , en ökning med jämfört med , vilket förklaras av att inkomsterna från statliga pensionsavgifter förväntas öka. Bidrag m.m. från EU (inkomsttyp 6000) består av bidrag från olika EU- fonder. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET till , vilket är en ökning med ca Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet (inkomsttyp 7000) består dels av tillkommande inkomster, dels av avräkningar i anslutning till Statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt utgör den största delen av avräkningarna. beräknas inkomsttypen uppgå till –103,2018, vilket innebär en ökning med –5,jämfört med . Under inkomsttypen 8000 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa redovisas och budgeteras inga sådana utgifter på budgetens inkomstsida. I propositionen lämnar regeringen förslag om försäljning av fastigheter som bedöms påverka statens övriga inkomster. lösa lånen på fastigheterna och de direkta försäljningskostnader som uppkommer för staten föreslås avräknas från försäljningsintäkterna innan dessa redovisas mot inkomsttitel. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 5 i denna del i deras budgetmotion. Förslag till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill att det införs ett nytt jobbskatteavdrag med förstärkning för låga inkomster och ett utökat jobbskatteavdrag för äldre. Motionärerna vill också att skiktgränsen för statlig inkomstskatt höjs. Inkomsterna från indirekta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca högre än i regeringens förslag, vilket i huvudsak förklaras av att motionärerna avisar regeringen förslag om växa-stöd. De högre inkomsterna motverkas till viss del av att motionärerna vill att det införs s.k. inträdesjobb. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket främst förklaras av att motionärerna vill se en sänkt uppskovsränta. Motionärerna avvisar regeringens förslag om en höjd beskattning av sparande på investeringssparkonto. Inkomsterna från skatt på konsumtion är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras bl.a. av att motionärerna vill att mervärdesskatten på livsmedel höjs från till 2018. Motionärerna avvisar regeringens förslag på flygskatt, höjd koldioxidskatt i värmesektorn, indexering av miljöskatter och överfinansiering av bonus–malus. Reformerna ökar sammantaget inkomsterna jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från restförda och 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET övriga skatter (inkomsttyp 1600) är ca högre än i regeringen förslag, vilket bl.a. förklaras av att motionärerna avvisar förslaget om höjd särskild skatt för utomlands bosatta. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket i huvudsak förklaras av att motionärerna vill se en sänkt ersättning i arbetslöshetsförsäkringen och i socialförsäkringen. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i denna del i deras budgetmotion. Förslag till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill att skatten sänks för låg- och medelinkomsttagare, att utfasningen av jobbskatteavdraget vid högre inkomster slopas och att uppräkningen av skiktgränsen återställs enligt tidigare uppräkningspraxis. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. Motionärerna vill att den särskilda löneskatten för äldre slopas och att den allmänna löneavgiften slopas för småföretag, vilket i huvudsak förklarar de lägre inkomsterna jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket bl.a. förklaras av att motionärerna avvisar förslaget om att höja beskattningen av sparande på investeringssparkonto och i kapitalförsäkring. Inkomsterna från skatt på konsumtion (1400) är ca högre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en höjd mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster samt slopade skattelättnader för drivmedel. Motionärerna vill också att kemikalieskatten slopas och avvisar regeringens förslag om en flygskatt. Inkomsterna från restförda och övriga skatter (inkomsttyp 1600) är ca lägre än i regeringen förslag, vilket bl.a. förklaras av att motionärerna avvisar förslaget om höjd särskild skatt för utomlands bosatta. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att motionärerna vill se en reformerad arbetslöshetsförsäkring som ger lägre intäkter. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i denna del i deras budgetmotion. Förslag till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca 16,4 miljarder kronor lägre än i regeringens förslag. Det förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare samt av att motionärerna avvisar regeringens sänkningar av skiktgränsen och avtrappning av jobbskatteavdraget. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill införa ett ingångsavdrag, där arbetsgivaravgiften tas bort för den först anställda, och att den särskilda löneskatten för äldre avskaffas. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag. Skatteintäkterna på företagsvinsterna ökar därför att det s.k. ingångsavdraget påverkar företagens kostnader och därmed också vinsten. avvisar bl.a. regeringens förslag till höjd skatt på investeringssparkonto, vilket leder till minskade inkomster. Sammantaget ökar inkomsterna från skatt på kapital jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från skatt på konsumtion (1400) är ca högre än i regeringens förslag. i huvudsak av att motionärerna vill se en ytterligare miljödifferentierad fordonsskatt och att det införs en sopförbränningsskatt. restförda och övriga skatter (inkomsttyp 1600) är ca lägre än i regeringen förslag, vilket bl.a. förklaras av att motionärerna avvisar förslaget om höjd särskild skatt för utomlands bosatta. statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca 0,2 miljarder kronor lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att motionärerna vill se en reformerad arbetslöshetsförsäkring som ger lägre Inkomsttyp 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet är ca högre än i regeringens förslag och förklaras av att kväveoxidavgiften görs om till en skatt. Liberalernas förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 3 i denna del i deras budgetmotion. Förslag till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I Liberalernas förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca 19,3 miljarder kronor lägre än i regeringens förslag. De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt, en avskaffad värnskatt och en sänkt gräns för jobbskatteavdraget Motionärerna säger nej till avtrappat jobbskatteavdrag och avvisar regeringens förslag om att slopa skattefrihet för förmån av privat hälso- och Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en slopad särskild löneskatt för äldre och av ett flertal reformer som ger indirekta effekter på arbetsgivaravgifterna. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag. De högre inkomsterna förklaras främst av att motionärerna vill se en höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler. Ökningen motverkas till viss del av att motionärerna vill se en avskaffad uppskovsränta och avvisar regeringens förslag till höjd skatt på investeringssparkonto. Sammantaget ökar inkomsterna från skatt på kapital jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från skatt på konsumtion (1400) är ca högre än i regeringens förslag. De högre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill att det införs en skatt på plastbärkassar, läckagesskatt, slopad gruppregistrering av moms och slopad nedsättning av koldioxidskatt i jordbruket. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att införa en flygskatt. Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att motionärerna vill se en reformerad arbetslöshetsförsäkring som ger lägre intäkter. förslag till beräkning av statens inkomster framförs i yrkande 5 i denna del i deras budgetmotion. Förslag till beräkning av inkomsterna jämfört med regeringens förslag framgår av tabell 3.3. I förslag till beräkning av statens inkomster är inkomsterna ca lägre än i regeringens förslag. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1100) är ca lägre än i regeringens förslag. De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se skattesänkning för alla, att skillnaden i beskattning för lön och pension avskaffas och att jobbskatteavdrag breddas t.ex. genom att omfatta fler. Inkomsterna från direkta skatter på arbete (inkomsttyp 1200) är ca lägre än i regeringens förslag. De lägre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en slopad särskild löneskatt för äldre. Motionärerna säger nej till regeringens s.k. växa- stöd. Sammantaget minskar det inkomsterna jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från skatt på kapital (inkomsttyp 1300) är ca högre än i regeringens förslag. De högre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill se en höjd fastighetsskatt på kommersiella lokaler. Ökningen motverkas till viss del av att motionärerna avvisar regeringens förslag till höjd skatt på investeringssparkonto. Sammantaget ökar inkomsterna från skatt på kapital jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna från skatt på konsumtion (1400) är ca högre än i regeringens förslag. De högre inkomsterna förklaras i huvudsak av att motionärerna vill att mervärdesskatten höjs på samtliga nivåer. Motionärerna avvisar regeringens förslag om att införa en flygskatt. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET Övriga inkomster i statens budget (inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet) är ca lägre än i regeringens förslag, vilket förklaras av att motionärerna vill reformera arbetslöshetsförsäkringen, vilket ger lägre intäkter. 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 2017/18:FiU1 Tabell 3.3 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget Direkta skatter på arbete 1140–1150 Skattereduktioner Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 1450–1460 Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter Avgående poster, skatter till EU Offentliga sektorns skatteintäkter (periodiserat) Avgående poster, skatter till andra sektorer Statens skatteintäkter (periodiserat) Övriga inkomster (kassamässigt) Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom 6000 Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Källor: Budgetpropositionen , partimotion 2017/18:3681 (M), partimotion 2017/18:2487 (SD), partimotion 2017/18:3716 (C), partimotion 2017/18:3752 (L) och partimotion 2017/18:3798 (KD). 3 RAMBESLUTET – UTGIFTSTAK, UTGIFTSRAMAR OCH INKOMSTERNA I STATENS BUDGET 3.5 Ändringar i skatte- och avgiftsregler I detta avsnitt redovisas propositionens och motionernas förslag om ändringar i skatte- och avgiftsregler och övriga regler som ligger till grund för inkomstberäkningen. De förslag som behandlas framgår inledningsvis i betänkandet under utskottets förslag till riksdagsbeslut punkt 2 e Ändringar i skatte- och avgiftsregler. Regeringen redovisar ett antal förändringar på skatte- och avgiftsområdet med effekt på och framåt. Förändringarna redovisas i avsnitt 6 i propositionen under rubrikerna Skatt på arbetsinkomster, Skatt på kapitalägande, Skatt på kapitalanvändning, Skatt på konsumtion samt Övriga skattefrågor. Skatt på arbetsinkomster – förvärvsinkomstbeskattning Sänkt skatt för pensionärer Det förhöjda grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt förstärks. Detta sker genom att grundavdragsbeloppet höjs för alla med en fastställd förvärvsinkomst 2018. Skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension bör tas bort. Av kostnadsskäl måste detta ske i flera steg. Det senaste steget togs då skatten sänktes för pensionärer med inkomster . Sänkningen skedde genom att det förhöjda grundavdraget förstärktes. Det bedöms lämpligt att i detta ytterligare steg använda samma metod. Skatten för pensionärer bör sänkas ytterligare så att skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension i sin helhet är borttagen till 2020. Den återstående skattesänkningen bör göras i två steg med den första sänkningen 2019 och den andra 2020. Av dem som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Med beaktande av antalet berörda skattskyldiga och den föreslagna nivån på höjningen av grundavdraget uppskattas förslaget leda till minskade skatteintäkter om . Sänkt skatt för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning En skattereduktion införs för personer med sjukersättning och aktivitetsersättning. För arbetsinkomster erhålls en skattelättnad i form av en skattereduktion, jobbskatteavdraget. För dem som vid beskattningsårets inträde har fyllt finns en skattelättnad i form av förhöjt grundavdrag.