bet · H401KrU6 · 2017-01-10 00:00:00 — obligatoriska på respektive program) samt vilka nationella inriktningar som ska finnas på gymnasieskolans nationella program (jämför 4 kap. 1 och 2 §§ gymnasieförordningen). Regeringen föreskriver vidare vilka kurser som måste erbjudas som individuellt val (4 kap. 7 § gymnasieförordningen). har regeringens bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka ämnen som utöver de gymnasiegemensamma ämnena ska få förekomma i gymnasieskolan samt om ämnesplaner. föreskriver också vilka ämnen och kurser som ska ingå i de nationella inriktningar som regeringen beslutat om. konstaterade i betänkandet bl.a. att det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program, och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan, och avstyrkte yrkandet. beslutade i enlighet med utskottet. Beträffande motionsyrkandet om möjligheten att betala ut prispengar i e- sport och förströelsespel har Lotteriinspektionen angett följande: Lotteriinspektionen anser att e-sport avser arrangemang där två eller flera deltagare spelar ett spel (t.ex. Counter Strike, League of Legions eller 2) mot varandra och det förekommer penningvinster eller andra vinster med ett ekonomiskt värde. Automatspelslagen (1982:636) behandlar automatspel som inte ger vinst eller bara ger vinst i form av frispel. E-sport – datorspel med penningvinster – bör således enligt Lotteriinspektionen inte behandlas i automatspelslagen. För att det enligt lotterilagen (1994:1000) ska anses vara ett lotteri måste arrangemanget innehålla någon grad av slump (se 3 § tredje stycket motsatsvis). När det gäller e-sport gör Lotteriinspektionen bedömningen att spelen är att anse som skicklighetsspel. Skicklighetsspel är per definition kopplade till prestationer som är objektivt mätbara och som saknar synbar koppling till slump. Inte heller lotterilagen är därför enligt Lotteriinspektionen tillämplig på e-sport. Vad gäller E-sport, med Lotteriinspektionens formulering, är det därför fullt möjligt med prispengar utan tillståndskrav. När det gäller förströelsespel (t.ex. flipperspel, bilspel, fotbolls- eller hockeyspel och TV-spelskonsoler som Wii, Xbox och Playstation) krävs tillstånd enligt Lotterilagen om det ställs på platser dit allmänheten har tillträde eller om spelandet anordnas i vinstsyfte. Detsamma gäller om prispengar betalas ut. Som framgår ovan behandlade utskottet liknande motionsyrkanden och konstaterade då att det är en fråga för att ta ställning till huruvida e-sport ska anses vara en idrott, och därmed kan bli medlem i förbundet och få offentligt stöd. När det gällde motionsyrkandena om offentligt stöd i övrigt pekade utskottet på att ungdomsorganisationer kan få offentligt stöd via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Utskottet är av samma uppfattning i När det gäller motionsyrkanden om att tillåta e-sport som inriktning på en gymnasieutbildning är utskottet av samma uppfattning som utbildningsutskottet, dvs. det är eller regeringen som beslutar om att införa nya inriktningar på nationella program, och på olika sätt införa eller uppmärksamma vissa ämnen eller kunskapsområden i gymnasieskolan. Beträffande prispengar är det som framgår ovan vid e-sport, med Lotteriinspektionens formulering, fullt möjligt med prispengar utan tillståndskrav. Är det fråga om prispengar vid förströelsespel, som t.ex. flipperspel, behövs däremot Lotteriinspektionens tillstånd. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet sammanfattningsvis motionerna 2016/17:256 (M), 2016/17:1608 (S) och 2016/17:3063 (C) yrkandena 1, 2, 6 och 7. AB och i glesbygd Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande som rör spelombud som landsbygdshandlare. (M) påpekar i motion 2016/17:244 att många landsbygdshandlare upplever att det är svårt eller omöjligt att bli spelombud, trots att de kostnader som t.ex. AB har för sin utrustning borde täckas av de avgifter som bolaget får in för bl.a. maskinhyra. I betänkandet Service i glesbygd (SOU 2015:35) anges bl.a.: Utredningens iakttagelser och bedömningar: , , och Systembolaget har ombudsverksamhet i glesbygd. och PostNord svarar för tjänster som ingår i en grundläggande kommersiell service. Svenska Spels och Systembolagets ombudsverksamhet bidrar också till dagligvarubutikernas attraktivitet. Utredningen har fört en dialog med bolagen omkring möjligheter till samordning som skulle stärka ombudsverksamheten i glesbygd. I det syftet har Tillväxtanalys inlett ett analysarbete i samarbete med de statliga bolagen för att skapa en samlad bild av var ombuden i glesbygd är lokaliserade. De statliga bolagen bör ta ett särskilt ansvar för att det ska finnas ombudsfunktioner på de försäljningsställen som mottar de nya stöd som utredningen föreslår samt i glesbygd i övrigt mot bakgrund av sina samhällsuppdrag. Centralt samordningsforum, som sammankallas av , kan utgöra en mötesplats för fortsatta överläggningar om samordningsmöjligheter i särskilt sårbara och utsatta områden av de statliga bolagens ombudsverksamhet. Regeringen fattade beslut om –2019 för stöd till kommersiell service i de glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta. Regeringens beslut baserades på förslagen i utredningen i glesbygd (SOU 2015:35). Enligt är såväl AB som AB Trav och Galopp (ATG) medlemmar i samordningsforum. Forumet träffas och tar upp bl.a. samordningsfrågor i glesbygd. Enligt syftar bolagets arbete med tillsättning och avveckling av spelombud till att tillgodose företagets krav på lönsamhet, god tillgänglighet och god geografisk spridning. Varje nyetablering av ombud ska ge en total merintäkt. En affärsmässig bedömning ligger till grund för tillsättningen av ett nytt ombud. Det är därför inte möjligt för att ha ett obegränsat antal ombud. gör också enligt bolaget stora ansträngningar för att behålla ett så spritt ombudskap som möjligt liksom för att val av ombud ska genomföras på ett icke-diskriminerande sätt. Beträffande spelombud i glesbygden görs särskilda överväganden som i vissa fall innebär att ombuden kan fortsätta sitt ombudskap trots att det inte är företagsekonomiskt motiverat för . har nyetablerat spelombud på fyra ställen i glesbygd. Utskottet anser att det är viktigt med tillgänglighet till service både i glesbygd och på landsbygd och välkomnar därmed regeringens beslut om fram för stöd till kommersiell service i glesbygdsområden som är särskilt sårbara och utsatta. Utskottet ser vidare positivt på att det också finns ett centralt samordningsforum som bl.a. tar upp denna typ av frågor. När det gäller motionsyrkandet vill utskottet påpeka att AB och är självständiga juridiska personer och sköter sina verksamheter självständigt utifrån de föreskrifter som gäller för verksamheten. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2016/17:244 (M). Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om generella stöd och korta projektstöd till folkbildningen. Jämför reservation 5 (C, L, KD). m.fl. (L) framhåller i motion 2016/17:3390 att stödet till folkbildningen måste präglas av långsiktighet och att trenden att det generella stödet minskar till förmån för olika korta projekt, där det offentliga ”beställer” verksamhet, måste vända (yrkande 4). fördelar medel dels från det generella stödet via anslaget 14:15, dels till asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd men bor kvar i anläggningsboende via anslaget 14:36. Anslaget 14:1 uppgår 2017 till och anslaget 14:3 uppgår till 175 miljoner Arbetsförmedlingen inom ramen för . Enligt bör stödet till folkbildningen vara generellt och präglas av långsiktighet men ibland kan det vara bra med ett tidsbegränsat uppger att det är en bra balans mellan det generella stödet och kortare stöd. Kommunerna ansvarar för hur de kommunala medlen fördelas. När det gäller de statliga medlen till folkbildningen dominerar det generella stödet. De uppdrag som får, från t.ex. Arbetsförmedlingen, är medel som inte påverkar det generella stödet. Utskottet anser inte att motion 2016/17:3390 (L) yrkande 4 bör föranleda någon åtgärd från sida, varför det avstyrks. 5Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen, utg.omr. 6Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen, utg.omr. Inrätta en språk- och tolkmyndighet Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att samordna och effektivisera både språk- och teckenspråkstolkning med hänvisning till det arbete och den beredning som pågår. Jämför reservation 6 (KD). (KD) påtalar i motion 2016/17:1124 att det finns behov av att samordna och effektivisera både språk- och teckenspråkstolkning och att staten bör ta ansvar för tillgången till kvalificerad tolktjänst i hela landet. Motionären anser att det samlade statliga ansvaret för tolkverksamheten med fördel skulle kunna samlas i en språk- och tolkmyndighet. Detta bör enligt motionären utredas. I departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning (Ds 2016:7) föreslås en lag om tolktjänst för vardagstolkning för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och personer med dövblindhet. Enligt den föreslagna lagen ska det bl.a. finnas ett undantag från lokaliseringsprincipen som innebär att landsting får tillhandahålla tjänster som ett annat landsting är ansvarigt för, om landstingen kommer överens om det. Detta innebär att landstingen kan samverka, vilket ger en möjlighet att utnyttja hela landets samlade tolkkompetens. Vidare föreslås att det införs en gemensam it-baserad ingång för bokning och administration av tolktjänst. En av fördelarna med det är att tolkanvändaren bara behöver vända sig till en instans för att boka tolk för olika situationer. Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds inom . När det gäller samordning beträffande kontakttolkning så har det enligt tillsatts en interdepartemental arbetsgrupp som ser över frågor rörande kontakttolkar, bl.a. ett effektivare nyttjande av utbildade tolkar. Som framgår ovan föreslås i departementspromemorian Tolktjänst för vardagstolkning mycket av det som motionären efterfrågar när det gäller teckenspråkstolkning. Förslagen bereds , och utskottet anser inte att beredningen bör föregripas. När det gäller behovet av att samordna och effektivisera språktolkning, som motionären också nämner, pågår ett arbete rörande kontakttolkar inom en interdepartemental arbetsgrupp. detta arbete bör enligt utskottet föregripas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2016/17:1124 (KD). Dövtolk vid högre studier Utskottets förslag i korthet avslår ett förslag om att öka mängden tillgängliga dövtolkar med hänvisning till att motionsyrkandet får anses tillgodosett. (M) anser i motion 2016/17:235 att regeringen bör se över vad som skulle kunna göras för att öka mängden tillgängliga dövtolkar och assistans till döva och personer med hörselnedsättning vid landets universitet och högskolor. Kostnaderna för särskilt pedagogiskt stöd till studenter med funktionsnedsättning i studiesituationen (inklusive teckentolkning) ska i första hand täckas genom att universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina avsätter av sina anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. har i uppdrag att, från övriga lärosäten7, samla in uppgifter om kostnader som inte kan täckas av de (merkostnaderna). ska sedan utifrån behov fördela de nationella medel som anvisas för detta ändamål till lärosätena8. uppgår universitets särskilda medel för stöd till studenter med funktionsnedsättning inklusive teckentolkning (som ska täcka merkostnaderna) till drygt 34,4 miljoner kronor9. har enligt de nationella medlen, som ska fördela, täckt merkostnaderna vid alla lärosäten, dvs. vid universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina. Som framgår ovan har kostnaderna för utbildningstolkar (teckenspråkstolkning eller skrivtolkning) vid landets universitet och 7 Universitet, högskolor och enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda examina. 8 universitets årsredovisning s. 21. 2016/17:1 utg.omr. 16 s. 30, bet. 2016/17:UbU1, rskr. 2016/17:105. högskolor i de flesta fall kunnat täckas av lärosätenas egna avsatta medel och, när så inte skett, resterande till fullo kunnat täckas av särskilda medel fördelade av . Motion 2016/17:235 (M) är således tillgodosedd och avstyrks av utskottet. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om att inrätta en enklare tolkutbildning med hänvisning till att det arbete som pågår inte bör föregripas. (M) konstaterar i motion 2016/17:1232 att behovet av tolkar ökar i och att tolkuppdragen kan vara av väldigt olika karaktär. För enklare tolkuppgifter borde det enligt motionären räcka med att ha det språk som ska tolkas till eller från som modersmål, och en kortare utbildning. Motionären anser att regeringen bör se över möjligheten att inrätta även en enklare tolkutbildning. Enligt har det tillsatts en interdepartemental arbetsgrupp som ser över frågor rörande kontakttolkar, både helheten och ett effektivare utnyttjande av utbildade tolkar och personer med tvåspråkighet. Som framgår ovan arbetar en interdepartemental arbetsgrupp med frågor rörande kontakttolkar, och bl.a. ett effektivare nyttjande av personer med tvåspråkighet. Utskottet anser att resultatet av det pågående arbetet inte bör föregripas och avstyrker därför motion 2016/17:1232 (M). Motionsyrkanden som bereds i förenklad form Utskottets förslag i korthet folkbildningsfrågor som är likalydande med eller snarlika motioner som relativt tagit ställning Utskottet har (bet. 2014/15:KrU4, bet. 2015/16:KrU8) avstyrkt motionsyrkanden som är likalydande med eller snarlika nedanstående yrkanden. beslutade i samtliga fall i enlighet med utskottets förslag. Utskottet finner inte skäl att ta upp dessa yrkanden till förnyad behandling. Utskottet anser därför att motionsyrkandena nedan kan behandlas i förenklad form och avstyrker därmed Motion 2016/17:1607 av (S) I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att se över länsstyrelsernas möjligheter att kräva tillstånd för arrangemang som enligt lotterilagen är undantagna från kravet. Motion 2016/17:1827 av (L) yrkandena 1 och 2 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om folkrörelsernas roll för samhällsengagemang och demokratins utveckling (yrkande 1). I samma motion yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om vikten av studieförbund och folkhögskolor (yrkande 2). Utbildning och bildning efter behov Motion 2016/17:2887 av m.fl. (M, C, L, KD) yrkande 5 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ta till vara folkbildningens upplägg och metodik för att ge fler möjlighet att få en utbildning och bildning utifrån behov. Förutsättningar för studieförbund att bedriva verksamhet för flyktingar Motion 2016/17:2973 av m.fl. (C) yrkande 39 I motionen yrkas att ställer sig bakom det som anförs i motionen om att ge bättre förutsättningar för studieförbund att bedriva verksamhet för flyktingar. 1.Spel som kulturform, punkt 3 (SD, C, V) av (SD), Per Lodenius (C), (V) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3063 av (C) yrkandena 3 och 4. Digitalt och analogt spelande är en av mest populära fritidssysselsättningar, framför allt bland unga. Vi har spelat brädspel och olika former av analoga spel , och spelar dessutom av befolkning digitala spel i någon form. Spelande benämns som en kulturutövning i statistiken när bl.a. , Myndigheten för kulturanalys och undersöker svenskarnas kulturvanor. Det är för de flesta svenskar en självklarhet att spelande i olika former kan betraktas som en kulturutövning i samma kategori som konst, musik och film. Spel betraktas dock formellt inte som en kulturform i statens mening för tillfället. Detta innebär enligt vår bedömning ett antal problem och utmaningar. När spelen hamnar utanför kulturbegreppet och förminskas till att vara ren underhållning utan konstnärligt värde så blir det en självuppfyllande profetia. Spelbranschen styrs då av marknaden snarare än av kreatörens vision, och därmed får det kommersiella värdet större vikt än det konstnärliga värdet. Vi menar att både digitalt och analogt spelande passar väl in i de kulturpolitiska målen och föreslår därför att kulturbegreppet breddas och utvecklas. I är det , en myndighet under , som fördelar statens bidrag till kultur och som bestämmer vad som är kultur och inte. I ligger spelkulturen under . Vi anser att ska få ett utökat uppdrag för att kunna främja spelkulturen enligt nuvarande direktiv. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3063 (C) yrkandena 3 och 4 bifallas. RESERVATIONER 2016/17:KrU6 2.Spelinstitut, punkt 4 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2194 av m.fl. (SD) yrkande 1. Den svenska dataspelsindustrin är vida omtalad, och har enligt goda förutsättningar att låta den svenska och nordiska dataspelsbranschen ta stor plats och förmedla fler budskap. tror att en nyckel till att väcka den yngre generationens intresse för vårt land, och vår historia, är att möta dem på den kulturella arena där de befinner sig. Genom att stimulera dataspelsbranschen att skapa spel som uppvisar historiska miljöer, kultur och natur i vår region låter vi moderna kulturskapare som annars inte ryms i det kulturpolitiska fältet ta ett större ansvar för att förmedla svensk kultur och natur till målgrupper som annars står långt ifrån kulturen och naturen. avser att politiskt och ekonomiskt stimulera en sådan utveckling genom att se över möjligheterna till ett skapa ett spelinstitut som kan samordna en större och mer långsiktig insats enligt dessa intentioner. Ambitionen är att ett sådant institut även ska vara en brygga mellan den svenska dataspelbranschen och staten och arbeta för att synliggöra eventuella hinder som branschen möter för att utveckla sin verksamhet så att dessa hinder kan arbetas bort. Ett institut kan enligt vår uppfattning även hjälpa branschen att samarbeta med andra kulturella näringar och kulturområden. På så vis vill att institutet aktivt ska arbeta för att främja den svenska dataspelsindustrin i stort och kunna vara en stödfunktion för branschen i kultur- och näringsfrågor. avsatte till i sin budgetmotion , för att den skulle ta fram en lämplig utformning av ett institut i samråd med berörda aktörer. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2194 (SD) yrkande 1 bifallas. 2016/17:KrU6 RESERVATIONER 3.Nordiska datorspelsprogrammet, punkt 5 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2194 av m.fl. (SD) yrkande 2. vill verka för att det nordiska spelsamarbetet återupptas och att det nordiska samarbetet på spelområdet utvecklas. Nordiska datorspelsprogrammet beskrivs av som ett av rådets mest framgångsrika samarbeten på kulturområdet, och det svarade för en stor del av den svenska kulturpolitikens spelpolitik. saknas det enligt vår bedömning en aktiv politik för dataspel på kulturområdet. Genom att stimulera nordiska dataspel och nordiskt innehåll främjar vi både en modern kulturell och kreativ näring som den kan förmedla vår historia på ett nytt och spännande sätt. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:2194 (SD) yrkande 2 bifallas. 4.Bidrag till e-sport m.m., punkt 6 (C, V, L, KD) av Per Lodenius (C), (L), (V) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3063 av (C) yrkandena 1, 2, 6 och 7 samt bifaller delvis motionerna 2016/17:256 av (M) och 2016/17:1608 av m.fl. (S). RESERVATIONER 2016/17:KrU6 E-sport är den snabbast växande rörelsen vi har i . Vi anser att det finns flera skäl till att e-sport bör likställas med annan sport, och därmed kunna få stöd via . Ett är att e-sporten fyller många av de sociala funktioner som sporten gör. Ett annat är tillgänglighetsskälet: skador, funktionsnedsättning och dåliga uppväxtförhållanden håller många unga borta från de mer fysiskt krävande sporterna. finns ganska få sporter som dessa unga kan delta i fullt ut. Slutligen finns hälsoaspekten. Det finns god evidens för att dataspel medför förbättrat minne, förbättrad kognitiv förmåga och förmåga att resonera samt förbättrad perception och förmåga till problemlösning. går e-sportrörelsen runt på enbart sponsorpengar. Det öppnar för problem när det endast är resultat som räknas och arbete med värdegrund och samhällsengagemang kommer i andra hand. Det finns vidare, anser vi, en gammaldags syn på vilka sporter och specialinriktningar som får starta gymnasieutbildningar. finns flera e-sportsgymnasier som utökad kurs, eftersom det inte är tillåtet att starta e-sportsgymnasier på samma villkor som andra gymnasier. E-sporten har, anser vi, minst lika goda förutsättningar för professionellt utövande som många andra utbildningar som får startas. Vi anser att det bör vara tillåtet med e-sport som inriktning på en gymnasieutbildning, likt andra specialgymnasier. Slutligen finns ett problem med att både e-sport och förströelsespel baserade på skicklighet, exempelvis flipperspel, hamnar i en gråzon. Det handlar om möjligheten att betala ut prispengar till deltagare i ett evenemang. Eftersom båda typerna av spel hamnar under lotterilagen finns det risk att de klassas som lyckobaserade och inte skicklighetsbaserade, och att det därmed kan vara olagligt att betala ut prispengar till dem som är framgångsrika i tävlingar. Dessa spel handlar inte om tur. Det är därför viktigt att regeringen klargör att det är möjligt att betala ut prispengar i e-sport och förströelsespel som är baserade på skicklighet, och återkommer med ett förtydligande av lagstiftningen på området. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3063 (C) yrkandena 1, 2, 6 och 7 bifallas samt motionerna 2016/17:256 (M) och 2016/17:1608 (S) bifallas delvis. 5.Stödet till folkbildning, punkt 8 (C, L, KD) av Per Lodenius (C), (L) och (KD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: 2016/17:KrU6 RESERVATIONER ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3390 av m.fl. (L) yrkande 4. Vi anser att stödet till folkbildningen ska präglas av långsiktighet. Trenden att det generella stödet minskar till förmån för olika korta projekt, där det offentliga ”beställer” verksamhet, behöver vändas anser vi. Vad vi här framhållit bör ställa sig bakom och tillkännage för regeringen. Därmed bör motion 2016/17:3390 (L) yrkande 4 bifallas. 6.Inrätta en språk- och tolkmyndighet, punkt 9 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2016/17:1124 av (KD). finns det i vårt land enligt Kammarkollegiet 233 teckenspråkstolkar och 807 tolkar till utländska språk som är auktoriserade, totalt 1 040. Genom invandring räknar man med att det talas minst 150 olika språk i vårt land, medan det finns licensierade tolkar till ca 35 språk. Tillgången till tolkar för såväl teckenspråk som utländska språk varierar över landet och är i många fall en bristvara.