bet · H501TU1 · 2017-12-05 00:00:00 — Under den här mandatperioden har vi varit väldigt tydliga med att vi satsar 125 miljoner extra på laddinfrastrukturen - 125 miljoner mer än vad regeringen satsar - för att stimulera fler att köpa elbilar när det finns tillräckligt med laddstolpar runt om i landet. Du nämnde tonnageskatten. Vi har varit varma anhängare av den och drivit på den skattereformen. Det visade sig att några rederier gick under utländsk flagg på grund av att det inte var likvärdiga skattesituationer. Det var dyrare att gå under svensk flagg. I korta drag är det vad jag kan säga just . Jag tackar för svaret. Jag har noterat att ni reserverade er till förmån för en tonnageskatt innan ni kom till makten. Sedan använde ni till att göra jag vet inte vad. är det i alla fall genomfört, så vi behöver inte prata så mycket mer om det. Jag vill övergå till att diskutera järnvägen. sa att vi måste modernisera järnvägen, och det är alldeles riktigt. Vi mottog en uppvaktning från , och det var väldigt intressant. Där fanns det ett starkt tryck på att man nu ska våga stå för det som alliansregeringen introducerade i , Sverigebygget som är Sverigeförhandlingen. Kommunstyrelsens ordförande berättade att man nu hade planerat för att genomföra det som den förra regeringen och den här regeringen säger sig vilja göra. Man har reserverat mark och väntar på regional utveckling, minskat beroende av olja och den ökade utveckling som nya stambanor skulle medföra. Jag förstod inte riktigt, . Är det så att ansluter sig till att man ska få en järnväg med tågtrafik under den epok som vi lever i, eller ska de som bor i vänta på modern tågtrafik till 2095? Då lär varken du eller jag finnas kvar för att kunna åka med den. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Jag vill bara poängtera för att vi från har avsatt lika mycket medel för järnvägsunderhåll under den senaste mandatperioden som ni som har haft regeringsmakten. Vi är för nya stambanor. Både Södra och Västra stambanan behövs lika mycket som det behövs fyrspårsjärnväg till och på Norrbotniabanan. Vi är för att en höghastighetsjärnväg ska förverkligas. Men egentligen ska du ställa den frågan till dina regeringskollegor. Vi har inte hört någonting om finansieringen. Vi vet inte ens om regeringen stöder förslag om 320 kilometers hastighet. I den nationella plan som har presenterat - jag tror att regeringen har varit en del av den presentationen - förespråkar man 250 kilometers hastighetståg. Vi från ska under ta ställning till om man ska gå vidare med 320 kilometers höghastighetståg och hur det ska finansieras, om det ska vara anslagsfinansiering eller om det ska vara andra finansieringsmodeller som ska göra det möjligt att bygga ut både Södra och Västra stambanan. Det är viktigt att vi bygger, inte utan fram i tiden så att det väl ska tjäna både ekonomin och landet i allmänhet. Det är ett väldigt viktigt beslut som vi kommer att fatta, och jag hoppas att man kommer att skörda frukterna av det under kommande århundraden. Dessa frågor kommer vi att ta ställning till och fatta beslut om . Det vore intressant att få höra regeringens bild av detta, inte bara bild. Ni sitter faktiskt i regering. Ärade ledamöter av denna kammare! Jag måste säga att det är väldigt intressant att höra debatten. Jag uppskattar verkligen det engagemang som finns för att nu bygga mer infrastruktur. Vi ska satsa mer på järnvägen och se till att stärka underhållet. Det känns nog skönt för alla som är trafikpolitiskt intresserade att veta att vi befinner oss i ett läge där vi har råd och utrymme att göra detta. Så var inte fallet tidigare. Vi lämnar bakom oss en period av underinvesteringar. Eftersom den förra och förrförra regeringen valde att prioritera skattesänkningar i stället för sådant som bygger landet starkt fanns det inte resurser för att göra stora investeringar, utan man prioriterade annat. Det priset betalar vi nu till följd av ett stort underhållsberg när det gäller järnvägssystemet och stora brister i vår infrastruktur. Stora brister är förutsättningen att kunna genomföra detta, eftersom det inte finns rätt utbildad personal för att klara den utmaningen. Lämnar man efter sig 60 miljarder i budgetunderskott ger det inte samma utrymme att göra investeringar i infrastruktur. är läget annorlunda. Vi har 80 miljarder i överskott i statens finanser. Vi kan lägga 100 miljarder mer i en nationell plan för investeringar. Vi kan satsa på att öka både järnvägsunderhåll och andra viktiga investeringar eftersom vi har vänt på ekonomi. Vi har den högsta sysselsättningen i EU som någonsin har uppmätts. Vi har pressat ned ungdomsarbetslösheten. Den är nu den lägsta . Vi klarar vårt vallöfte om 90-dagarsgarantin. Bostadsbyggandet har tagit en ordentlig fart, även om det sjunker något under nästkommande år. Om det ligger på 75 000 eller 68 000 nya bostäder är den historiskt högsta nivån. Det är helt nödvändigt för att klara de utmaningar som vi har. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Med detta vill jag säga att det är tid för investeringar. Skälet till det är att vi har lyckats vända ekonomiska utveckling genom att vi prioriterar investeringar före ofinansierade skattesänkningar, genom att vi använder resurserna till sådant som bygger samhället starkt. Då kan vi alla partier här i få glädja oss åt att vi i våra olika budgetalternativ kan lägga lite extra pengar på det som vi brinner för i trafikutskottet, det vill säga mer infrastruktur. Detta är viktigt att komma ihåg. Ska vi nu göra den här stora satsningen ska ju utgångspunkten vara att vi gör det för att knyta ihop landet. Vi gör satsningar som stärker vår konkurrensförmåga med tydliga näringspolitiska prioriteringar, men framför allt ska vi klara den utmaning som vi signerat genom . Vi ska klara omställningen för att kunna se våra barn och barnbarn i ögonen och säga att vi i vår generation gjorde vad vi kunde och tog de nödvändiga besluten. Det är klart att om vi ska fullfölja det som sägs i och klara de höga ambitioner som vi har uppsatt i , då blir det ett stort beting på transportsektorn och infrastruktursektorn. Då måste mer gods kunna transporteras på järnväg eller med sjöfart. Då måste lastbilstransporterna bli effektivare. Då måste vi förändra drivlinorna och förändra och modernisera fordonsparken. Då måste flyget kunna bära sin miljöpåverkan. Då måste vi klara av att ställa om. När jag möter olika näringslivsaktörer runt om i kan jag känna att det inte är där som motståndet finns. Svensk fordonsindustri sätter ju inte klackarna i backen mot en snabb teknikutveckling, utan motståndet finns ibland hos en del borgerliga partier som inte riktigt vågar anta den utmaningen. Trots det märker jag här i kammaren en ganska stark entusiasm och optimism, och det tycker jag är vällovligt. Vi står inför gemensamma utmaningar framöver. Ni som känner mig vet att jag gillar tanken på att vid strategiska vägval hitta blocköverskridande överenskommelser, oavsett om det handlar om stora infrastrukturinvesteringar eller om viktiga styrmedel för att klara klimatutmaningarna framöver. Men vi måste inse att det kräver en hög ambitionsnivå. Som exempel kan jag nämna senaste siffror. presenterade man att de totala växthusgasutsläppen har minskat . Det är en 26-procentig minskning . Det är en tydlig minskning just på transporter tack vare bränslebytet och alla andra insatser som vi gör för att se till att klara en omställning på transportsidan - detta i ett läge när vi har rekordhög tillväxt. Därmed kan vi lägga undan den fåniga motsättning som ibland görs mellan hög tillväxt och möjligheten att klara klimatambitioner. Vi klarar detta eftersom vi ser till att det är rätt och hållbar tillväxt. Det känns såklart extra bra att veta att vi nu av investeringar i ny teknik, i forskning och i samverkan med näringslivet har en industrisektor som klarar omställningen och som ser till att vi utvecklar målet att kunna bli fossilfria. Vi ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Vi blir det genom att bygga det jag brukar kalla den permanenta världsutställningen för klimatsmart teknik inom infrastrukturområdet. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Om man åker på elvägen uppe i ser man att det inte är en tillfällighet att valdes framför . Det är heller ingen tillfällighet att det är i , med och andra aktörer, som man klarar av utmaningarna, vilket man inte gör i andra delar av . För oss är detta helt nödvändigt när vi gör prioriteringarna i den kommande nationella planen. De riktas mot det som är ny teknik och implementering som klarar framtida utmaningar. Därför måste vi också se till att stärka alla de transportslag som bidrar till detta. Jag är glad över att vi här i kammaren nämnde sjöfarten och att det finns ett starkt engagemang för den. När jag var ute på och kunde få åka ut dit med fantastiska medarbetare för att inviga inflaggningen av nya fartyg som går på LNG var det en symbolisk och historisk händelse. ökar nämligen inflaggningen av utflaggning. Detta stärker svensk sjöfart, och det gör det då en socialdemokratiskt ledd regering har genomfört en förändring av tonnageskattesystemet. Vi levererar när andra bara pratar. Det är klart att detta är nödvändigt för att kunna ge sjöfarten det hopp som den behöver för framtida investeringar. Kopplar vi sedan ihop detta med godstransportstrategin, där vi ska se på hur vi kan investera rätt och klokt i framtidens hamnar, hur vi kan koppla ihop kedjan mellan sjöfart, spårbunden trafik - järnvägen - och effektiva skogstransporter, klarar vi att tänka stråkmässigt. Det gör vi med BK4-lastbilar och 74-tonslastbilar liksom med elvägar och satsningar på längre tågsätt. Det gör vi också genom att se till att ha en strategi för vilka prioriteringar vi ska ha för att vi som litet exportberoende välfärdsland ska klara av att ge inte minst industrin de bästa förutsättningarna att göra hållbara transporter. Det där är viktigt, för hållbara transporter vill man ha. Det är som sa i sitt anförande: Det finns en längtan efter att skicka mer gods på tåg och en längtan hos medborgare att åka mer tåg. Därför kommer den nationella planen också att vara väldigt tung vad gäller investeringar i tåg framöver. Jag tror att det är helt nödvändigt när det gäller såväl underhållssatsningar som nyinvesteringar. Alla känner till utmaningarna, inte minst investeringsmässigt. Så glad jag är över att kunna ha 100 miljarder mer! Men alla i detta rum - på läktaren och här nere i kammaren - och på andra håll vet att vi gärna skulle vilja ha mer. Jag har därför sagt att jag vänder på alla stenar. Jag undersöker alla möjligheter att också hitta kompletterande finansiering. Detta vill jag föra en diskussion om med inte minst Alliansens partier. Jag säger dock tydligt att oavsett om vi talar om lånefinansiering, gröna obligationer eller OPS-lösningar måste alla vara medvetna om att alla kompletterande finansieringsmöjligheter har den egenheten att de ändå påverkar det statsfinansiella utrymmet. Det finns inga gratis luncher. Det finns heller inga gratis lån att ta, vilket många länder i gjort misstaget att tro. Vi måste ansvarsfullt se hur vi klarar finansieringen av de önskade åtaganden som finns framöver. Jag hoppas och tror att vi kan ha en konstruktiv diskussion om detta . Med detta sagt kan jag ändå känna att det är tid för investeringar och att det finns en stark längtan hos hela den svenska befolkningen och hos näringslivet efter detta. När Sverigeförhandlingen lämnar in sitt slutbetänkande har vi det underlag som krävs för att kunna ta de strategiska diskussionerna och de beslut som vi i regeringen sedan ska fatta . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Ni vet att infrastruktur och trafikpolitik inte bara är nationell plan eller godstransportstrategi. Det är även en budget, och bara i årets budget satsas mer för att öka tryggheten i stationsmiljöer. Jag kommer att sätta mig tillsammans med Jernhusen, , polisen och flera andra aktörer för att föra en diskussion om hur vi ska använda dessa resurser bäst för att resenärerna ska känna trygghet i stationsmiljöerna. Vi går vidare med andra förslag i denna budget och från regeringens sida för att också öka tryggheten på vägarna. Det kan handla om trafiksäkerhet, där vi går fram med förslaget om alkobommar i hamnarna. Det här är en flexibel lösning som inte behöver ta för stora resurser i anspråk från polisen men som ändå kan innebära att vi säkrar alkoholkontroller i alla landets hamnar. Detta kan vara en otroligt viktig insats för att säkra trafiksäkerheten på vägarna. På samma sätt ställer vi nu krav på vinterdäck på lastbilars alla hjul och på släp för att säkerställa att vi förhindrar olyckor eller förbättrar framkomligheten på vägarna framöver. Här är jag lite fundersam över signalerna från några av Alliansens företrädare. Jag hoppas verkligen att det finns en bred uppslutning bakom kravet på vinterdäck. Detta är naturligtvis helt avgörande ur både trafiksäkerhetssynpunkt och arbetsmiljösynpunkt för dem som har det tuffa uppdraget att föra fram dessa transporter på vägarna. Alla har konstaterat och jag tror att de flesta i tycker att det är glädjande att jag säger "händerna på ratten". Vi ska inte öppna för att man får sitta och fippla med mobiltelefonen medan man kör. Vi måste säkerställa en trygg miljö, och därför måste vi ge polisen de redskap som den tycker sig behöva för att trafikmiljön framöver ska bli trygg. Lagstiftning är signalspråk, och lagstiftningen i detta fall kommer att vara tydlig. Du ska inte sitta och sms:a eller spela spel medan du kör bil. Avslutningsvis gör vi också stora insatser för att öka tryggheten för dem som har det tuffa uppdraget att föra fram transporter på våra vägar. Jag talar om regler för cabotage och kör- och vilotider och om de transportregler som vi har för vägtrafiken. På nyheterna kunde vi höra att utländska åkerier arrangerar sina resor på ett sätt som gör att de ska slippa betala skatt i . Detta är inte acceptabelt. Våra krav är tydliga: Sådana inrikestransporter med utländska fordon ska vara av tillfällig natur, och svenska villkor ska gälla på vägar när man kör i . Just denna utgångspunkt hade jag när jag var i och diskuterade med mina ministerkollegor. Cabotagetransporter ska vara tillfälliga. Regler om kombinerade transporter och cabotage behöver samordnas. Utstationeringsdeklarationer ska lämnas även inom vägtransportsektorn. Vi har tuffa förhandlingar om detta framför oss, men jag är optimistisk och tror att vi under det kommande halvåret tillsammans med , ett samarbete mellan många stater i , ska kunna få till bra och ordentliga regler på våra vägar. För att komplettera detta går vi i fram med en regel om 36timmarsklampning på fordonen. Vi kommer även att ha sanktioner för utländska åkerier som kör olagligt i , och vi gör en förändring av sanktionsavgifterna. De ska dels underlätta för dem som gör oavsiktliga fel, dels tydligt ge straff- eller sanktionsavgifter för dem som systematiskt missbrukar de regler vi har . I närtid kommer vi även att lägga fram ett lagförslag om beställaransvar så att den som köper transporten ska se till att transporten också utförs lagligt. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer På detta sätt flyttar vi fram positionerna och stärker infrastrukturen och transportpolitiken i . Det krävdes ett regeringsskifte för att väldigt mycket skulle hända. Det krävs en god ekonomi och ordning och reda i statens finanser för att man ska kunna genomföra detta. Vi levererar bådadera. Jag känner mig stolt och trygg över vad vi har gjort i regeringsställning. Jag hoppas att vi genom bra diskussioner med oppositionen kan hitta breda lösningar om en del viktiga strategiska investeringar som behövs framöver, men till syvende och sist är det regeringen som äger möjligheten att sätta ned foten när det gäller den nationella planen. Min förhoppning är dock att det också ska bli i bred samklang. Jag hoppas på fortsatt gott samarbete men också tuffa och roliga politiska diskussioner när så behövs. I detta anförande instämde , , , , , och (alla S) samt (MP). Jag tackar statsrådet för anförandet. För att komma från en person som säger sig gilla blocköverskridande överenskommelser är det lite oväntat och olyckligt att varje anförande från statsrådet inleds med att han anklagar den tidigare regeringen för underinvesteringar. För att citera en klok moderat partiledare kanske det behövs en mer vuxen ton i debatten ibland, särskilt när det som sägs är direkt felaktigt. Alliansregeringen dubblerade pengarna till järnvägsunderhållet och satte igång nya investeringar, som Ostlänken, som statsrådet nu gärna klipper band för. Men min fråga handlar om någonting annat. Vi har diskuterat klimatomställning mycket här . En fråga som är på allas läppar just nu är ju frågan om miljözoner, som kan reglera vilken typ av trafik som ska finnas i våra städer. välkomnar att kommuner ges fler verktyg för att komma åt problem med luftkvalitet och gränsvärden i våra städer, så länge man inser att lösningarna måste se olika ut i olika delar av och att det måste finnas en rimlighet i de här förslagen. hör vi hur ledande miljöpartister i landet pratar om att förbjuda dieselbilar 2020, det vill säga om i princip . Åtminstone ur en moderat synvinkel får man väl ändå säga att det är ganska orimligt. Människor måste ju få en ärlig chans att ställa om. Politikens regelverk kan inte vara alltför ryckiga och oförutsägbara, för då skadas människors tilltro till politiken. Därför är min fråga till statsrådet om det är regeringens uppfattning att vi ska förbjuda dieselbilar . Detta är ju ett beslut som regeringen förfogar över. Är det så att de ska förbjudas 2020? Om det inte är så, hur och när vill regeringen utforma miljözonerna? Jag och många oroliga människor där ute skulle uppskatta besked i den här viktiga frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer När det gäller miljözoner är det regeringen som äger frågan och kan lägga fram förslagen. Vi bereder just nu förslag som har kommit från Transportstyrelsen. När vi ger kommunerna denna möjlighet, och det vill vi göra, tror jag att det är otroligt viktigt att förslagen är så utformade att de både ger effektiva styrmedel för att kunna få en inte minst ur hälsosynpunkt bra stadsmiljö och innebär en rimlig reglering, så att de ändå ger en tillgänglighet för så många som möjligt som vill kunna komma in i städerna. Det ansvaret kommer också att åligga de lokala politiker som använder sig av miljözonerna. Mer detaljerat kommer det att bli . Först ska vi bli klara i regeringen med diskussionerna om hur förslaget ska utformas. Jag noterar i det sammanhanget ändå att tycker att det är bra att vi skapar möjligheten att införa miljözoner. Det är bra att tycker så, för jag tror att det har funnits en växande insikt om att vi måste kunna klara av inte bara att ställa om fordonsflottan utan också att ta ansvar för att vi skapar säkra och inte minst ur hälsosynpunkt trygga miljöer. Jag noterade dock att i sitt huvudanförande sa att regeringen "slår undan benen för människor och företag". Med det menade möjligtvis att vi har rekordsysselsättning och rekordförsäljning av bilar. Vi har moderniserat bilparken. Vi har minskade utsläpp jämfört med föregående regering. Vi har rekordinvesteringar i klimatsmart ny teknik. Jag kan inte se att detta skulle slå undan benen på vare sig företag eller privatpersoner. Tvärtom ser jag att vi nu tar viktiga kliv framåt för att möta klimatutmaningen men också se till att vi får nyinvesteringar som gynnar svenskt företagande, svensk exportindustri och fordonsindustrin, som ställer om i den takt som de tycker är alldeles utmärkt, eftersom de får lagom politiska krav från en regering som har höga klimatambitioner. På vilket sätt tycker att vi nu "slår undan benen för människor och företag" när vi kan konstatera att det faktiskt går som tåget? När ministerns kollegor i regeringen säger att vi ska resa mindre och transportera mindre och sedan vill införa en kilometerskatt och en flygskatt som kraftigt slår mot resande och avstånd, för att bara nämna några exempel, tycker jag att det är att slå undan benen för många människor och företag. Jag noterar att jag inte får något skarpt svar vad gäller miljözoner. Jag kan bara vädja till regeringen att återkomma i närtid. Det är många människor som är oroliga. Näst efter bostaden är bilen den största investering man gör. Om regeringen går på förslag och förbjuder dieselbilar 2020 i våra städer får det självklart effekter. Jag noterar också att Sstyrda har budgeterat för miljözoner . STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer Men som man vill förbjuda dieselbilar 2020 säger miljöministern i statsrådets egen regering nej när kommissionen uppmanar att kräva att fordonstillverkare återkallar de bilar som inte lever upp till reningskraven. Detta tycker jag är särskilt märkligt. Är det alltså regeringens politik att fordonstillverkare vars bilar uppenbart bryter mot uppsatta regler och reningskrav inte ska behöva ta ansvar, medan i stället vanliga människor ska se sina bilar förbjudas om bara ? Min fråga är ganska konkret. Varför hörsammar inte regeringen kommissionens uppmaning att regeringen ska kräva av fordonstillverkarna att de återkallar de smutsiga dieselbilar som inte lever upp till reningskraven? Om man inte hörsammar det kravet, hur kan det ses som ansvarstagande för miljön? Jag tror att ska gå mindre på medieuppgifter och i stället se vad som verkligen händer. Vi bereder just nu kommissionens synpunkter och utreder vilka legala möjligheter som finns i - vi har inte tysk lagstiftning - för att kunna fullfölja det ansvar som också fordonsföretagen har. Miljözonerna måste självklart ha en utformning som ger kommunpolitiker möjlighet att göra insatser som förbättrar stadsmiljön - vilket mest är aktuellt här i , inte hemma i - och säkerställa god tillgänglighet. Vi kommer att återkomma med förslag i närtid. Men det är ingen hemlighet att man i , , eller var som helst ute i världen för en diskussion om vilken hälsoeffekt dieselbilarna har. Blundar man för den utvecklingen tar man inte den oro som många medborgare har på allvar. har dessvärre haft en historia av att inte riktigt prioritera klimatfrågorna. Sker det en omsvängning skulle jag verkligen uppskatta det. Men då måste man också ta ansvar för en tuff klimatreglering och kunna ställa sig bakom såväl bonus-malus som annan omställning av fordonsparken som vi just nu gör. Det gjordes inte . Jag tackar statsrådet. Historia är viktigt. Innan alliansregeringen tillträdde 2006 hette ansvarigt statsråd . Alliansregeringen ärvde transportpolitikområdet och dåvarande nationella plan, som statsrådet just nu bereder, där det identifierade finansiella hålet var . På det följde av alliansstyre, då såväl pengarna för drift och underhåll som nyinvesteringarna ökade kraftigt - dubblerades. fullföljer samarbetsregeringen samma politik som alliansregeringen drev och ökar på kraftigt. Det välkomnar vi från Alliansens sida, statsrådet. Men jag tycker att historiebeskrivningen är viktig. När tågen inte går är det resenärerna som drabbas. Pendlarnas frustration växer för varje signalfel. Alltför ofta tvingas man komma för sent - till jobbet, till barnens förskola eller för den delen till stundande julhelg. tar resenärernas situation på allvar och startade därför ett tågupprop med en namninsamling. Tusentals människor har skrivit på uppropet. Dessa kräver nu besked. Kommer vi fram till jobbet? Kommer vi fram till mötet? Kommer vi fram till julfirandet? Därför har jag till statsrådet tagit med mig de namnunderskrifter som vi har samlat in i hopp om att frågan ska tas på större allvar. Det är fråga om tilltro till ett av våra dyraste kommunikationssystem, statsrådet. Om man ska kunna resa med tåg i hela landet behöver man också kunna lita på att tågen verkligen går. Tusentals svenskar kräver statsrådets besked och engagemang i frågan. STYLEREF Kantrubrik \* MERGEFORMAT Kommunikationer