bet · H401MJU24 · 2017-06-09 00:00:00 — Utskottet anser att det är viktigt att inom ramen för den cirkulära ekonomin se till att förnybara, biobaserade produkter används och substituerar fossila produkter. Utskottet ser också positivt på att kommissionen under det prioriterade området plast har för avsikt att vidta åtgärder för att uppfylla målet om att avsevärt minska det avfallet. […] Utskottet välkomnar även åtgärder för att minska livsmedelsavfallet. Det är viktigt att se över de regler som finns på området för att undanröja onödiga hinder mot att förebygga avfall, bl.a. bör man se över datummärkning för produkter som med rätt förvaring kan hålla avsevärt längre än vad som anges på förpackningen. Utskottet vill också påminna om att livsmedelsavfall kan utgöra en viktig resurs inom den biobaserade ekonomin. Utskottet noterar att textilier inte nämns bland de prioriterade områdena i kommissionens handlingsplan. konstaterar utskottet att textilier är en värdefull resurs som inte utnyttjas i tillräckligt stor omfattning, trots att miljövinsten vid återanvändning och återvinning är stor jämfört med förbränning. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det också behövs forskning och utveckling när det gäller teknik för avfallshantering och återvinning, produktdesign som underlättar återvinning samt kompletterande styrmedel. Av budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 24) framgår att regeringen bedrivit ett aktivt påverkansarbete för att kommissionens omarbetade förslag för en cirkulär ekonomi ska innehålla effektiva åtgärder och regelverk för att främja innovation, nya affärsmodeller, giftfria materialflöden, resurseffektivitetskriterier inom ramen för Eko-designdirektivet (2009/125/EC) och grön offentlig upphandling, stärkta marknader och handel med sekundärt och förnybart material samt ett ökat fokus på den biobaserade ekonomin som innebär att förnybara, biobaserade produkter används eller substituerar fossila produkter. Rådsslutser om cirkulär ekonomi antog vid miljörådsmötet . lämnade kommissionen en rapport om genomförandet av handlingsplanen för den cirkulära ekonomin, KOM(2017) 33. Enligt förväntas kommissionens utvärdering av pilotprojekt om miljöavtryck, kommissionens plaststrategi och kommissionens analys av samordning av produkt-, avfalls- och kemikalielagstiftningen samt slutförhandlingen av revideringen av sex avfallsdirektiv. Jord- och skogsbrukets roll I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23) anför regeringen att energiutvinning från biomassa ökar, inte minst inom skogssektorn. Skogen har en stor roll att spela i övergången till en biobaserad och cirkulär ekonomi där förnybara, biobaserade produkter används eller substituerar fossila produkter. Med ökad produktion av biodrivmedel finns potential att öka takten mot en fossilfri fordonsflotta. Även inom jordbruket finns stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Användning av jordbruksråvaror för produktion av biodrivmedel kan ge en betydande minskning av växthusgasutsläppen, och svenska företag ligger i framkant när det gäller produktion av biodrivmedel med hög klimatprestanda och är ledande i den utvecklingen. Metanreduceringsersättningen verkar som katalysator för att utnyttja jordbrukets restprodukter till att producera förnybar energi. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle där de nationella miljömålen nås bl.a. genom ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Regeringen värnar därför goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna samt fortsatta forsknings- och innovationsinsatser som är nödvändiga för att möta framtida klimatförändringar och stärka konkurrenskraften. Svenska mervärden såsom en god djurhållning och låg antibiotikaanvändning stärker också svensk produktions konkurrenskraft. Dessutom behövs ett fungerande innovations- och kunskapssystem för såväl landsbygdens som olika sektorers framtida utveckling, välfärd och konkurrenskraft. De areella näringarna spelar en viktig roll i att möta de globala utmaningarna och i utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi. För detta ändamål beräknar regeringen att anslaget 1:23 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning behöver ökas med 2018, 2019 och 2020 jämfört med anslagsnivån 2016. I utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård föreslår regeringen att motsvarande summa tillförs. I propositionen En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet (prop. 2016/17:104) framhåller regeringen att ett effektivt nyttjande av de produkter som jordbruket producerar är en nyckelfaktor för ett hållbart samhälle. Svinnet måste minska längs hela livsmedelskedjan – från producent till konsument. Restprodukter bör också utnyttjas genom nya smarta lösningar som kan säkerställa kretsloppen och utgöra en resurs i en växande cirkulär och biobaserad ekonomi. Inom jordbruket finns det enligt regeringen en stor potential att bidra till en biobaserad och cirkulär ekonomi. Användning av jordbruksråvaror för produktion av biodrivmedel kan ge en betydande minskning av växthusgasutsläppen. Fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Regeringen anför i budgetpropositionen att arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. Regeringen utformar det nationella skogsprogrammet med utgångspunkt i skogspolitikens jämställda mål samt med viktiga utgångspunkter i underlag från bl.a. arbetsgrupper. För att tillvarata skogens betydelse för ett hållbart samhälle och för en cirkulär och biobaserad samhällsekonomi behövs åtgärder för ökad produktion och tillväxt inom ramen för ett hållbart och variationsrikt skogsbruk. avser regeringen att återkomma till om det nationella skogsprogrammet samt därefter utarbeta en handlingsplan för genomförande. Synergier mellan det nationella skogsprogrammet och regeringens andra strategiska arbeten ska utvecklas, särskilt samverkansprogrammet om cirkulär och biobaserad ekonomi. En rad arbeten pågår för att lägga grunden för en cirkulär och biobaserad ekonomi, vilket har beskrivits ovan. Regeringen tar t.ex. steg mot en cirkulär och biobaserad ekonomi, bl.a. genom att ta fram en agenda för biobaserad näringslivsutveckling och ett samverkansprogram för cirkulär och biobaserad ekonomi. Samverkansprogrammet är grunden för att – tillsammans med näringslivet, den offentliga sektorn, akademin och organisationer – samla kraft och fokusera på rätt prioriteringar och finna smarta lösningar i de viktiga stegen mot en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. När det gäller hållbar konsumtion har regeringen tagit flera initiativ. En strategi för hållbar konsumtion har tagits fram, och har fått i uppdrag att dels inrätta ett forum för miljösmart konsumtion och dels stimulera miljösmarta konsumtionsmönster. Arbeten pågår även med att ta fram regler för stora företag om rapportering av hur de arbetar med hållbarhetsfrågor. Ett annat pågående arbete rör frågan om miljömärkning som ett viktigt verktyg för hållbara konsumtionsval. Som regeringen anför har de gröna näringarna en nyckelroll i arbetet med klimatomställningen, en cirkulär och biobaserad ekonomi och ett hållbart samhälle, bl.a. genom en ökad produktion av förnybara råvaror och förädlade produkter. Regeringen värnar därför goda och långsiktiga villkor för produktionen inom de gröna näringarna. Dessutom behövs ett fungerande innovations- och kunskapssystem för såväl landsbygdens som olika sektorers framtida utveckling, välfärd och konkurrenskraft. I propositionen om en livsmedelsstrategi för (prop. 2016/17:104) framhåller regeringen som nämns ovan att fortsatta insatser behövs för att ytterligare tillvarata de gröna näringarnas möjligheter i klimatarbetet och för att göra jordbruksproduktionen mer klimateffektiv. Arbetet inom det nationella skogsprogrammet ska bidra till jobb och hållbar tillväxt i hela landet samt till utvecklingen av en växande bioekonomi. I den forskningspolitiska propositionen beskrivs sådana forskningssatsningar inom området cirkulär och biobaserad ekonomi som ska ske i samarbete mellan forskningsfinansiärerna och berörda forskningsutförare, myndigheter och aktörer (prop. 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft). När det gäller delningstjänster bereds betänkandet Delningsekonomi – På användarnas villkor (SOU 2017:26) inom . Även betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) är under beredning. Betänkandet behandlar som framgår ovan bl.a. styrmedel för omställningen till cirkulär ekonomi. För att möta de globala utmaningarna med klimathot och minskad biologisk mångfald är det enligt utskottet angeläget med en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi. Genom en sådan utveckling ökar resurseffektiviteten och miljö-, klimat- och hälsopåverkan minskar. gynnas näringslivsutveckling och nya jobb skapas i såväl städer som på landsbygd. Utskottet ser därför positivt på att ett antal arbeten pågår för att lägga grunden för en cirkulär och biobaserad ekonomi. Vidare kan utskottet notera att flera förslag är under beredning. Utskottet föreslår därmed att motionerna 2016/17:820 (C) yrkande 18 och 2016/17:2022 (C) yrkandena 1–5, 7–10, 12–14 och 16 kan lämnas utan vidare åtgärd. Motionsyrkanden som bereds förenklat Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som har behandlats tidigare . Jämför särskilda yttrandena 2 (M), 3 (SD), 4 (C), 5 (V) och 6 (L). De motionsförslag som tas upp i bilaga 3 rör samma eller i huvudsak samma frågor som utskottet har behandlat tidigare i betänkandena /15:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 2014/15:MJU13 Klimatpolitik m.m. och 2015/16:MJU20 Klimat- och energimålen – kontrollstation 2015 m.m. avslog motionsyrkandena i enlighet med utskottets förslag. Utskottet se ingen anledning att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därför motionsyrkandena. Klimatlag, punkt 1 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag till klimatlag. 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkande 1 i denna del och avslår proposition 2016/17:146 punkt 1. Vi anser att bör avslå regeringens förslag i den del som avser en särskild klimatlag. Som ett flertal remissinstanser påpekat framgår det inte hur en klimatlag på något sätt skulle vara bindande när den saknar sanktionsmöjligheter och kan rivas upp av när som helst. Det framstår som att lagen enbart är till för syns skull och det är inte ett ansvarsfullt sätt att verka som lagstiftare. Det saknas argument för varför lagstiftning stärker det framtida arbetet med att minska utsläppen av växthusgaser. Mål för den svenska klimatpolitiken, punkt 2 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: a) avslår regeringens förslag till mål för den svenska klimatpolitiken, b) ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 9 och 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkandena 1 i denna del och 2 samt avslår proposition 2016/17:146 punkt 2 och motionerna 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 4, 2016/17:1141 av (S) i denna del och 2016/17:3393 av m.fl. (KD) yrkande 3. Vi anser att bör avslå förslaget i den del som avser långsiktigt mål för den svenska klimatpolitiken. Enligt har den svenska klimatpolitiken byggt på att ska gå före andra länder på området och besluta om betydligt större utsläppsminskningar. Regeringens nu aktuella förslag är ännu ett steg i samma riktning. Genom att övertrumfa beslutade mål, beslutade såväl i som i EU, hoppas man kunna påverka andra länder att gå i samma riktning. Utgångspunkten är på många sätt sympatisk men det saknas något som tyder på att denna strategi fungerar i praktiken. Det existerar inte någon forskning som stöder regeringens föregångsstrategi, och en analys av konsekvenserna av en radikal svensk föregångspolitik på klimatområdet saknas i regeringens proposition. är och ska vara ett föredöme inom klimatpolitiken men det är inte givet att detta görs bäst genom att ständigt presentera de mest radikala och dyraste utsläppsminskningsmålen. Ska andra länder stimuleras att ta efter är det grundläggande att låga svenska växthusgasutsläpp också kan förenas med hög ekonomisk tillväxt, vilket skapar jobb och välfärd. I förslaget till långsiktigt utsläppsmål slås det fast att ska sakna nettoutsläpp samt att utsläppen från verksamheter i ska vara lägre än 1990. Vi ställer oss frågande till att föreslå betydligt ambitiösare mål än vad som beslutats på EU-nivå som det helt saknas förslag på styrmedel och analyser av vad dessa styrmedel får för konsekvenser. Det finns därför inget motiv till varför bör anta nya mål. Vidare bör även förslaget avslås i den del som avser etappmål för den svenska klimatpolitiken. Det finns ett beslut i om att EU ska minska utsläppen av växthusgaser , vilket för svensk del motsvarar . Det rimliga är att har denna nivå som riktmärke. När det kommer till föreslagna etappmål till 2030 och 2040 anser vi att de är omöjliga att ta ställning till när det saknas en strategi för hur målen ska kunna uppnås. Det är dock positivt att målen inkluderar kompletterande åtgärder men det är problematiskt att det saknas analys av hur stora nivåer som ska tillåtas och varför de överhuvudtaget bör begränsas. Eftersom klimatfrågan är global är det viktigt att politiken också bygger på detta faktum. Huruvida utsläppen minskar genom utsläppsminskningar i , ökade upptag i eller i andra länder saknar betydelse för arbetet med att minska utsläpp av växthusgaser globalt och därför bör inte någon begränsning av de kompletterade åtgärderna finnas. bör avslå regeringens förslag i den del som avser sektorsvisa mål. I likhet med och anser vi att klimatmål bör formuleras i termer av det miljöproblem vi vill lösa och inte i termer av de medel vi har för att lösa det. Sektorsvisa mål riskerar att driva fram ineffektiva eller t.o.m. kontraproduktiva lösningar. Målet för svensk klimatpolitik ska utgå från hur man så kostnadseffektivt som möjligt kan bidra till minskade utsläpp av klimatgaser på global nivå. Vi anser vidare att långsiktiga utsläppsmål bör formuleras på ett sätt som möjliggör flexibilitet. Det är att föredra att dessa utformas med ett utsläppsintervall i stället för ett fast mål. Ett problem med ett fast mål är att det kan innebära att måluppfyllelsen påverkas av det rådande konjunkturella läget som inte någon hänsyn kan tas till vår omvärld eller teknisk utveckling. Detta riskerar att göra måluppfyllelse betydligt dyrare till ingen betydande nytta. När det kommer till mål om nettonollutsläpp anser att det är rätt väg att gå men att årtal för måluppfyllelse bör beredas ytterligare bl. a. mot bakgrund av att nettoutsläpp av växthusgaser är mycket små. bör en seriös diskussion föras kring hur markanvändning ska redovisas i denna kalkyl. Förstärkning av etappmål, punkt 5 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkandena 1 och 2. Jag anser att utsläppsmål bör antas till 2030 och 2040 för den icke-handlande sektorn (ESR-sektorn) utan möjlighet till utsläppsminskningar genom kompletterande åtgärder. Jag är positiv till att utsläppsmålen för den icke-handlande sektorn ingår som etappmål i miljömålssystemet. Regeringen föreslår dock att utsläppsmålen till 2030 och 2040 ska kunna nås genom kompletterande åtgärder. Med förslaget kan delmålet på lägre utsläpp nås genom flexibla mekanismer, som t.ex. uppköp av utsläppskrediter i andra länder, av målet. Kompletterande åtgärder öppnar för att riskerar att tappa fokus på egna nödvändiga utsläppsminskningar och till en viss del får förlita sig på åtgärder med osäker klimatnytta. Dessutom kan beroendet av flexibilitet få till konsekvens att i internationella sammanhang kommer att driva på för en fortsatt användning av osäkra utsläppskrediter i stället för att de industrialiserade staterna tar ansvar för sina historiska utsläpp genom utsläppsminskningar på hemmaplan. Jag anser vidare att ett etappmål i miljömålssystemet bör införas som innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem) ska minska med jämfört med . För att utsläppen ska minska i nödvändig omfattning i alla samhällssektorer behöver sektorsmål antas. Våra inrikes transporter står för ungefär hälften av växthusgasutsläppen inom den icke-handlande sektorn. Jag välkomnar därför att propositionen föreslår ett etappmål i miljömålssystemet för att minska utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelsystem). Den föreslagna målsättningen om en 70-procentig minskning av dessa utsläpp till 2030 är dock otillräcklig för att leva upp till långsiktiga prioritering (antagen 2009) ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Jag anser sammanfattningsvis att regeringen bör återkomma till med ett reviderat förslag om etappmål för den svenska klimatpolitiken i enlighet med det som anförs ovan. Konsumtionsbaserat mål, punkt 6 (V) av (V). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:169 av m.fl. (V) yrkande 1 och 2016/17:3656 av m.fl. (V) yrkande 3 och 2016/17:1141 av (S) i denna del. Utsläpp som sker i andra länder växer snabbt som en följd av vår konsumtion och är större än territoriella utsläpp. Flyg och köttkonsumtion sticker ut som två områden med extra stor påverkan. har efterfrågat en strategi för att minska den svenska konsumtionens klimat- och miljöpåverkan i och andra länder och identifierat behov av ett kompletterande mål för konsumtionens utsläpp. Enligt verket finns det många olika åtgärder och styrmedel som kan vidtas för att minska de negativa miljö- och klimateffekterna av svensk konsumtion. Köttkonsumtionen står för en betydande del av de svenska växthusgasutsläppen. Trots det saknas styrmedel för att minska animaliekonsumtionens klimatpåverkan. På samma sätt utgör utsläppen från flygsektorn, utrikesflyget i synnerhet, ett av våra snabbast växande utsläpp, och utsläppen har mer än fördubblats , och dess klimatpåverkan är nu ungefär lika stor som de samlade utsläppen från personbilar. anser att de konsumtionsrelaterade utsläppen, där t.ex. köttkonsumtion och flygresor ingår, ska inordnas i det klimatpolitiska ramverket genom en kompletterande målstyrning för att stärka förutsättningar att nå miljökvalitetsmålen i allmänhet och generationsmålet i synnerhet. bör anta ett etappmål för att minska de konsumtionsrelaterade utsläppen av växthusgaser. Klimatpolitiskt råd, punkt 7 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3655 av och (båda SD) yrkande 3. Vi anser att det saknas behov av ett klimatpolitiskt råd. Såväl behovet av det föreslagna rådet som dess status framstår som mycket oklara. Det finns redan instanser som , och som har till uppgift att granska regeringens åtgärder på bl.a. detta område, vilket gör att det kommer att bli en överlappning av uppgifter. , punkt 8 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkande 13. beskrivs av regeringen som ett rättsligt bindande klimatavtal. Det finns emellertid flera problem med avtalet och med regeringens linje. Avtalet saknar helt konkreta åtgärder för hur utsläppen ska minska och bygger i stället på frivilliga åtaganden som för många länder handlar om kraftiga utsläppsökningar. Vidare saknas sanktionsmöjligheter för länder som inte håller sig inom ramarna. ska inte betraktas som ett faktiskt bindande avtal. Påverkan i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 9 (M, C, L, KD) av (M), (M), (M), (M), (L), (KD) och (C). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:821 av m.fl. (C) yrkande 7, 2016/17:2670 av m.fl. (C, M, L, KD) yrkande 1 i denna del och 2016/17:2767 av m.fl. (M) yrkande 4. ska vara ett föregångsland där bättre miljö och minskade utsläpp går hand i hand med ekonomisk tillväxt. och världens länder måste minska sina utsläpp mer än vad de lovat om de uppställda målen ska nås. behöver fortsätta att vara pådrivande i det internationella klimatarbetet för att åstadkomma den förändring som behövs för att nå målet väl uppvärmning, med sikte mot uppvärmning, och det är oroande att regeringens ambitioner är otillräckliga. Möjligheten för att nå en överenskommelse om klimatet ligger i förmågan att knyta samman minskad miljöpåverkan med ekonomisk utveckling i alla världens länder och att arbeta med investeringsstrategier i framför allt låg- och medelinkomstländer. De nationella klimatplaner som länderna lämnade in inför mötet i , där de redogör för vilka åtgärder de är beredda att genomföra, är långt ifrån tillräckligt ambitiösa för att nå det gemensamma målet. I kommande förhandlingar gäller det därför att sätta press på länderna så att de agerar och uppdaterar sina planer för att göra dem realistiska och förenliga med det gemensamma målet. som klimatpolitiskt föredöme, punkt 10 (KD) av (KD). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:2658 av m.fl. (KD) yrkande 1. bör även i fortsättningen driva på för att EU ska vara ett klimatpolitiskt föredöme. Klimatutmaningen är i högsta grad global, och utöver ansvarsfulla nationella åtaganden för minskade utsläpp krävs gemensamma kraftansträngningar internationellt. Genom att visa att det går att kombinera låga utsläpp med god ekonomisk utveckling kan bidra till att slå hål på den internationellt sett utbredda myten om motsatsen. Åtaganden i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 11 (M) av (M), (M), (M) och (M). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen. 2016/17:3167 av m.fl. (M) yrkande 11 och 2016/17:3301 av m.fl. (SD) yrkandena 1 och 14. Regeringen bör vara pådrivande i FN:s internationella klimatförhandlingar för att ländernas åtagandeplaner ska skärpas i syfte att minska gapet mellan ländernas åtaganden och ambitioner om att hålla den globala uppvärmningen klart med sikte på 1,5 grad. Det är mycket positivt att världens länder lyckades enas om ett globalt klimatavtal i . Dock återstår mycket arbete. De nationella klimatplanerna som länderna lämnade in inför , där de redogör för vilka åtgärder de är beredda att genomföra nationellt, är långt ifrån tillräckliga för att nå det gemensamma målet. I kommande förhandlingar gäller det därför att sätta press på länderna att agera och uppdatera sina planer för att göra dem realistiska och förenliga med det gemensamma målet. Åtaganden i de internationella klimatförhandlingarna, punkt 11 (SD) av (SD) och (SD). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: ställer sig bakom det som anförs i reservationen och tillkännager detta för regeringen.